mitte põhjust ei oleks meie üle kaeblusi tõsta. Tarwitagem seda kallist waraudust, mis meie kätte on antud ja ärgem peitkem seda mitte higi rätikusse ära. Wallad, wallawalitsused ja walla oma walitsuse ametnikud! Töötage mehiselt ja tooge uuendust meie alguskoolide elusse, ennem kui see hiljaks on jäänud! L. Mehe Vaade, kes wäsimuse pärast wankus,  sai teistest ka nende kahe kõrwal olewa naesterahwa pääle juhitud. Ema! hüüdis tema ja tuikus Kreeta poole, kes kui halwatult  koha pääl seisis ja ainult oma käsi tema wastu wälja sirutas ja hüüdis: Taawet, mu poeg! Tema päästis sind ja mina keelasin teda seda tegemast! Kristop seisis surnukahwatult ja liikumatult  paigal, ainult teised kõnclesiwad. Aga sel silmapilgul kolas ka juba üks teine hüüe. Kristop! kõlas Marikcse suust ja ühehingega nuttes ja naerdes lendas tüdruk tema rinnale, hoolimata kõikidest juuresolijatest. Kristop, sina elad! sina elad, sina elad! Ja KcMop pani jälle oma käsiworre tema ümber ja sürus teda oma waljusti põksuma südame wastu. . Taawet oli ennast, Marikese walju hõiskamist  kuuldes, ümber pöõrnud ja nägi teda nüüd oma nunna rinna najal. Järsk kahwatus llndlS üle tema näo ja süga» >valt tõmbas tema hinge. Ema aga tõmbas  tema pea maha ja sosistas temale kõrwa sisse: Sina ei ole ju terme! kolmel  aaStal kirja saatnud ja pole kõige selle aja seeS ka palju tema pääle mõtelnudgi. Ja kõik need aastad oli Kristop tema silmade  ees ja tema nägi kui auus ja tubli mees tema on- Sedakord aga, kus mina Marikest jälle näen, on see mul ometi raske temast lahkuda ja teda anda. Tüki aza järele aga astus tema kindla sammudega Kristopi ja Marikese ette ja ütles: Kristop, kui mina omas surma hädas  ennast masti küljes kinni hoidsin, tõukasin  mina, et Jumal minult ka kõik, mis mulle senini armas on olnud roota wõib, kui tema oga mind elusse jätab. Ja siis tulid sina ja päästsid mind, kus juures ka sina oma elu oleksid kaotada wõinud. Ja kui mina siis paadi põhja pääl maas olin, tuli minule esimist korda elu sees meele, et sina ikka ja igal ajal meie eest ja hääks kõik mis iganes wõimalik, teinud olid, kuna meie sinule ialgi midagi hääd ei olnud  teinud, ja mul oli selle üle tuline häbi. Ja nüüd on mull selle üle hää tegude palgaks et, et Marike sellest ka aru saanud on, et sina see parem meitest mölemift oled. Taawet, ütles KriStop tulipunaseks minnes,  sina woid seda uskuda, km sulle ütlen, et meie seda kuni tänapäewani teadnud ei ole. Mina usun juba, mida sina ütled, ütles Taawet juba palju kindlama häälega. Edasi tema aga enam rääkida ei saanud, sest wana õpetaja herra oli emaga nende juure astunud. Ema rõhus KriStopi kätt, kui oleks ta temalt midagi ilma sõnadeta andeks tahtnud paluda. Õpetaja pani aga teise käe teisele õla pääle ja ütles: Ja nüüd minge rahuga, kiskuge homme oma maja wana koha päält maha ja ehitage teda uude kohta jälle ülesse, et see kirja sõna ka teie juures täide läheb: Wana on mööda läinud, waata, kõik on nüüd uueks saanud. Kas ei ole nõnda, ema Peleikis? Jah, nõnda jäägu siis kõik, minu armsad lapsed. Külarahwas lahkusiwad ranna üärest ära, ka Taawet läks tükk maad ema seltsis eemale, ainult Kristop ja Marike jäiwad üksteise ümbert kinni hoides weel paigale. (Ots.) Isamaalt. Kuresaarest. Eestulewal kurttummade jõulupidul  saada üks Saaremaa kurttummade koolis koolitatud kurttumm kõnet pidama. Ew. Lutheruse kiriku parandamine on nüüd malmis. 29. juulil peeti esimest korda pärast parandamist  jumalateenistust. Parandamine tulnud  üleüldse 575 rbl. maksma. Selle kulu katmiseks  on sisse tulnud: Kingitud kirikuparandamiseks  350 ja kroonlühtrite parandamiseks 25 rubla; kiriku korjanduse läbi on kokku tulnud 76 rbl. 88 k., kokku 451 rbl. 88 k. Nõnda puudub meel 123 rbl. 12 kop. Kohane ülemõpetaja  palub „ArenSb. Woch." tungiwalt andisid ülemal tähendatud wõla kustutamiseks anda. Tehkem ka siis seda! Meie kirik pakub meile igapäew kosutama! maimu .ciba, awagem siis ka omad käed lahke andja hääks lahti! Tempelpaberid ja markisid hakatakse 1. augustist püüle mõnes kroonu wiiuapoeS müüma, nagu Liiwimaa kamcralkoda teatab, et rahwal neid kergem saada oleks. Tempelpaberid  ja markisid müüdakse nende hindadega,  mis paberi ehk margi pääl on, ilma Saaremaa karskuse selts saab ic! aaStai Saaremaa karskuse koratoriumi käest 120 rbl. abiraha. Kuresaarc woorimchcd kaebawad sel aastal ka nähese teenistuse üle. Nõuda on siis sel aastal  peaaegu kõigil halwad ajad. Mõned kohased talupojad oliwad Maasi mõisa wet.S lubamata kalu püüomid. Neil põimil  mõistis rahukohtunik neid selle eest igaühte 16 rbl, trahwi maksma. Kuumi kroonu metsast ou IS. dessjätini 4. ja 5. aastast metsa ära põlenud. Mustjala kihelkonnas on 10 mereta sood tule läbi ära häwitaiud. Soo ou kohaste talumeeste päralt, ühes sooga ou ka mõned heinaküünid ja palju puid tule roaks saanud. Siia ajani ou Jaani ja Pöide kirikute tormis  üks õpetaja olnud. Selle tõttu mõib siis õpetaja poolt jumalateenistus nimetatud kirikutes ainult kahe nädala tagant peetud saada. Muidugi  peab see kahjulikult koguduse pääle mõjuma. Ja see mõju on ka silmauähtaw. Ew. Luhtcrusc kogudused sulamad sääl kokku! Küll ou kohane õpetaja  südidaSti tööd teinud, aga waimutoitu igatseja hingele on toidusaamine kahe nädala tagant mähe —ta läheb teisele poole toitu otsima. Meie Ew. Lutheruse ülemusele tuleks ülesandeks wõtta, Pöide  ja Jaani kogudustele igale ühele iscõpetajat seada. Kui kogudused ise õpetajat ülemal pidada ei suuda, siis wõiks ehk abikassa ka omalt abi anda. Siin on tõsise asjaga tegemist ja kui meie waimuelu juhtijatel  meie koguduste maimu elu tähtis ja kallis on, siis katsugu praegust kahetsemise wäärilist seisukorda  ja puudust parandada. Nagu juba waremalt teatatud, pidas  õp. C. Sitzka Pöide kirikus proowijutlust.  Kirik oli rahwast tubinal täis, ka niitmcdgi teiste koguduste liikmed oliwad jutlust kuulama tulnud. Eesti kogudus on Sitzka'ga wäga rahul ja on malmis teda walima. Eila, 5. augustil, pidas üks siinse Saksa koguduse poolt kutsutud kandidaat jutlust- Arwatawasti saab mõlemate  koguduste õpetaja walimisel weidi sekeldusi ette tulema, meel enam sellepärast, et Jaani kihelkond, kes enne Pöide kihelkonnaga  ühenduses oli, omale ise õpetajat soowib, ja sellega mitte ei taha rahul olla, et Pöide õpetaja nendele iga kahe nädali järel jutlust ütlemas käib, kuna teistel pühadel  köster kirikuteenistust peab- Ka on kirikuasjade toimetamine ja õiendamine wäga raske, selle pääle waadates, et Jaani kihel- konna liikmed Poidelt 20—30 wersta kaugel elawad. Waremalt olnud Jaanis ka oma õpetaja, keS abikaSsa poolt 500 rubla aastas palka saanud. Pääle selle oli kirikumõis ja wald. Nagu kuulda, olla õp- E- Allas ennast Jaani koguduse õpetajaks  ülesse andnud, keda ka kogudus häämeelega wastu wõtma malmis olla. Jaani kogudusel on umbes 500 hinge. Post. Wiljandist. Pühapäem 22. juulil oli Wil- Wcstren-Doll, kes enam kui 25 aaSwt sellele kogudusele armsaks õpetajaks on olnud, pidas sel pühapäcwa! weel minnast korda jumalateenistust  ja jättis koguduse Jumalaga. Nagu lugejad juba teadwad, mõistis kohus õpetaja ühe õigeusulise  lapse ristimise pärast, kelle wancmate sõna ta oli uskunud, ametist lahti. Õp. lootis weel, et ta ehk Kõigekõrgemalt poolt armu saaks, ja saatis palwckirja Kõigekõrgema nime pääle ära, aga et sest ajast juba kolm kuud möödas on ja otsust pole tulnud, siis peab konsistorium oma kohut täitma ja õp. ametist lahti laskma. Nahwast oli nii palju kokku tulnud, et suur kirik puupüsti täis oli. Kui õpetaja jumaiagajätmise-kõnet  pidas, nuttis kõik rahmas, ja kui ta ütles: „Jnmalaga, kõik kogudus! Ma tahaksin küll ennemalt surra, kui oma armsast kogudusest lahkuda," siis polnud muud kui nutukahinat kirikus kuulda. lurjewi maakonnast. Rõngust kirjutatakse  „Post.": 11. jaoskonna talurahwa asjade kommissari ettepanekul oli 19. juulil Rõngu walla wolikogus ministeriumi-kooli asi harutada.  Et lugejad näeks, kudas meie pool selle ettepaneku kohta mõeldakse, panen kommissari  herra eeskirja nr 2337 punkt 3-ma harutuse siia sõnasõnalt ülesse: „Kolmandama  punkti kohta arwasiwad wolikogu liikmed,  et ei ole mitte tarwis Rõngu walda mõnda kooli uueste pääle asutada, ei kaheega  üheklassilist ministeriumi-kooli, sest et Rõngu wallal isegi oma neli külakooli on. Möndasugust. Piimawead tulewad tihti sellest, et piimanõuufid mitte küllalt hoolsasti ei puhastata.  Puu anumaid on waja esiti külmas ja siis keemas mees peSta, pääle selle puhta nartsuga kuiwaks pühkida ja wälja kuiwama panna. Kontsert kohtutoas. 20. märtsil harutati  Peterburis ühes rahukohtus wiiulimängija  Bratsewi ja eraoperi omaniku Lubimowi  kohtuasja. B. nõudis Lubimowilt kontrahti murdmise eest 250 rbl. Kostja seletas, et temal õigus olnud kontraht murda, sest nõudja olla harjumata wiiulimängija ja mängiwatsagedasti waleSti. Tunnistajad tõendasiwad kostja seletusi. Kutsutud asjatundja  hr. Werschilowitsch laskis Bratsewi tunnistajate toas mängida ja leidis, et B. wäga hästi mängib. Operiomanik ei jäänud  aga asjatundja armumisega rahule ja palus, et hr. B. sunnitaks kohtutoas mängima.  Kohtunik oli nõus ja hr. Bratsew hakkas Lenski ariat „Jewgeni Oneginast" mängima. Harjunud kunstniku mäng ajas rahwa waimustuseSse ja käsa plaksutama. Üks tunnistaja palus kunstnikult oma endise  eksiarwamise pärast andeks- Kunstnik wõitis ja hr. Lubimow mõisteti nõutud summa wälja maksma. M 32, Saarlane, 1901