palju jõudu ja waprust olema. Aga meel rohkem! Londoni lehed teatamad, et hiljuti 500 buri kahe suurtükiga ainult 8 penikoormakest  Pretoriast eemal nähtawale ilmunud  ja inglise eeswäcwahtidega kuulisid wahetanud- Inglased karja, et Pretorias olewad burid linna poole marssiwate üüridega  ühes nõuus on ja neid saamad toetama.  Naljakas oleks küll, kui ammugi „ära wõidetud" burid nüüd korraga inglise  mäe Pretorias ümber piirawad! Üks Reuteri telegramm toob Pretoriast kohutama teate: Sääl saadud üks salaselts kätte, kellel ülesandeks olnud, kõiki inglise ohwitserisid Pretorias maha laSta ja lord Roberis mangi wõtta. 9 wandeseltslaft wõetud mangi. Kui palju asjas tõtt, pole praegu meel teada, kuid otsekohesemad teatajad annawad nõuu, sõnumit maga ettewaatlikult wastu 'wõtta. Wõimalik siisgi, et mõned burid kes uut julgust koguwad, säherduse tembu läbi wahcst isamaad  päästa püüdsiwad. Louis Bothad ei saa inglased Lydenburi mägedes kätte, Delarey nokib neid lääne, Olivier ja Dewet  lõuna poolt pagan wõtku, see sõjamäng hakkab inglastele juba liig igawaks  ja kalliks minema. Ühe uuema teate jürcte on kindral lord Methueni katse, bande wüeülcmat Deweti ümber piirata, täiesti luhta läinud, ning Dewct saanud oma terme mäejavga kõigi suurtükkide ja kõige moonaga üle Waali jõe minema, siis Methuenil ka midagi korda on läinud! Aga koguni uutest buride wõitudest teadwad lehed rääkida. Lourenco-Marquczi kaudu teatatakse, burid awaldanud järgmise  sõjamanifcsti: Middelburi ja Lydenburi  wahel olnud suur lahing, kus inglased  lüüa saanud ja 500 surnut ning haawatut kaotanud. Pääle selle wõitnud burid mitmes kohas Oranje riigis ning wõtnud Heilbronni, Dewillersdorpi ja Frankforti linnad inglaste käest tagasi. Waja ära oodata, kas need sõnumid kinnitust leiawad. On lugu nii, siis on arusaadaw, et nii tähtsad mõidud buridele uut julgust annawad ja palju kohkmele löönud mehi kodust jälle lipu alla tagasi meelitawad. Oranje esimees Steijn, kes de Wetti leeris wiibis, olla ära surnud. Jtnlia kuninga matus peeti 28. Juulil (10. Aug.) riigi üleüldisel leinamisel Roomas  ära. Peaaegu terme Rooma linn oli surnukirstu saatmas. Ka kõik -vabariiklased  rahwasaadikud oliwad ilmunud, üksnes  sotsialistlased puudusiwad. Kui mõrtsuka  sündimise linna Prado leinalipp rongis  nähtawale tuli, tormas rahwahulk, soldatite-roodudest läbi murdes, -vihaselt lipu kallale ja kiskus ta, mõrtsukast ncades,  sajaks tükiks. Leinarongi möödaminckul  murdus üks -vaaterõdu katki, misjuures umbes sada inimest -vigastatud saiwad. Mõrtsuka töö kohta kuuldub meel järgmist: Kohtulikul ülekuulamisel sai ilmsiks, et 20 ivandeseltslast kuninga Umberto wankri oliwad ümber piiranud. Kui mõrtsukas paugud oli lasknud, t.giwad anarhistlased silmakirjaks ägeda rübelemise, millel otstarbeks  oli, mõrtsukat põgenemisele aidata. Kuid mõrtsukas Brezzi kukkus maha ja sattus sel wiifil politsei kätte, kuna tema seltsimehed minema paniwad. Nende nimed on politseil teada, kuid kinni pole neist weel ühtegi saadud. Hiina sõjast. Wene wäe saatmine kaugele idasse Kstab  „Now. Wr." teatuste järele wahet pidamata edasi. Kuna 4, küttide prigod Odessast mere kaudu teele läks ja esimesed osad juba Punases meres sõidawad, pidi 5. küttide-prigad, mis seni Warsshawi sõjawäe-ringkonnas  seisis, osade kaupa 29. Juliks  Odessasse jõudma, kust ta Wene ja wäljama laewadega edasi reisib. Kõigist wiiest Europa-Wenemaalt kaugesse idasse küttide-prigadidest läksiwad kaks raudteega ja kolm merd mööda Odessa kaudu idasse. Pääle selle saadetakse palju wäiksemaid wäesalkasid  Odessa kaudu söjaplatsile. Sügisel  saadetumat meel sel aastal wõctawatest nekrutittst Iv,ooo meest Odessa kaudu Ida- Aasiasse. Neil päiwil hakkas Wilnast ka 3- sapööripataljon ida poole marssima, niisama ka Moskwast üks kompanii 13. sapööri-pataljonift. Pääle selle läkitati Moskwast 22. Julil 753 meest grenaderisid 6 ohwitseriga Mandshuria raudtee kaitscwäcs  edasi teenida; palka saamad lihtsoldatid  20 rbl., alamohwitsirid 30 rbl-ja feldmeeblid  40 rbl. kuus ning 60, 90 ja 120 rbl. reisiraha. Tuttaw Li - Hung - Tshang on ühe sakslase wastu Kantonis oma arwamisi poksijate mässu kohta järgmiselt awaldanud:  Minu kindel arwamine on, et missionärid  hiina rahwa ja wäljamaalaste wastasükuse  oleku kohta ikka suureks hädaohuks saamad olema; nad on peaaegu kõigi rahutuste põhjuseks olnud ja saamad seks ka cdespidi jääma- Salata ei wõi, et rahwa suur hulk poksijate poole hoiab, aga kaswaw wiha wäljamaalaste wastu on wiimastel aastatel Euroopa riikide enese läbi sünnitatud. Ma nimetan näituseks  Kiautshau omandamist sakslaste läbi. Paar MiSsionäri oli ära tapetud; Hiina walitsus karistas kurjategijaid ja wastutawaid  ametnikkusid kõwasti. Ta pakkus suurt rahatasu, aga see kõik ei aitanud; Saksamaa  nõudis maad Hiinamaalt ja jäi selle juurde. See oli üleliigne tasu paari missionäri  eest. Teised riigid tegiwad selle järele ja see üritas rahwa, ka isegi wõõraste  wastu sõbralikud hiinlased wihale. Hiina ei tohi enam mingil tingimisel oma maad ära anda. Mandshuria fõjawäljalt toob „Wene telegr. selts," järgmised uuemad sõnumid: Wenelased möitsiwad 22, Juulil Njutshwangi  linna ära ja seadsiwad sääl Wene malitsuse sisse. 22. Juulil wöcti Ehurbini linnakene ära. Kindral Rennenkampsf, kes hiinlasi taga ajas, sai neilt mitu suurtüki ja palju moona saagiks. Hiinlased hakkasiwad  aga uuesti wastu, kuid uad löödi tagasi. Rcnnenkampffile saadeti jala- ja suurtükiwäge appi. Port - Arthurist teatatakse,  et ooberst Ehoruntshcnkow 19. Juulil Ehaitshoni lmna kallale tikkus. Hiinlased põgenesiwad. püssa, padrunid, püssirohtu ja palju moona maha jättes. Hunani ja Hupelsti maakondadest marsib Pekingi ja Tientsini poole 20,000 meest hiina mäge. Neil päiwil jõudis, Wene päälik Ganetski Transwaalist tagasi Ta on nüüd ühe „Nowosti" kaastöölisele buride asja üle seletust andnud. Hra Ganetski  ütles muu seas: „Ma sain nüüd inglise ajalehti näha. Oh, sa taewake! Ma sain neist asju lugeda, mis tõele otsekohe  wastu nägu lööwad. Ma rõõmustan, et ma nüüd kui sõja nägija seltskonnas selle inglise sõnumite pääl põhjenema arwamise,  kui oleks buride laulul ots pääl, wõin maleks teha. See on paljas lori, kordan ma, Burid on alles laulma hakanud,  päris laulu saamad nad aga alles laulma. Kas teate, et kui inglise telegvahw buride wõitu pidi kuulutama, siis kuulutas  ta inglaste wõitu ja et terwe ilm, kui inglased lüüa saanud, buride lüüasaamist  lugeda sai." Sõnumite kohta suurte buride salkade allaheitmisest tähendas hra Ganetski, et inglased wa giwõetute arwu harilikult kümnega kaswatawad ja et nad praegu selles tükis wist weel tugewamini liialdawad. Buride seisukord pole poolegi nii sant, nagu ta näib olewat. Just nüüd algab see hirmus wäikesöda, mis inglaste kohta otse hüwitaw on ja mis neile saab näitama, missuguse rahwaga neil tegemist on ja kuda üks rahwas wõidelda oskab, kes oma maad ja wabadust kaitseb. „ Pretoria ärawõtmine on just seesama, mis Moskwa ärawõtmine 1812 oli. Sel ajul oli Moskwa küll ära wõidetud, aga mitte Wenemaa, niisamati praegu ka Pretoria,  aga ammugi weel mitte Transwaal- Ma olen julge, et inglastel weel niisugused raskused ees seisawad, mida nad ise ei aim gi; sest kui tarmis on, astunuid kõik need TrauSwaali talupojad wälja, kes siiamaani  magusasti oma jõudu kodus on kosutanud,  isegi nacsed ja lapsed saamad wälja astuma. Nii saab täielik üleüldine rahwasöda tulema ja niisugune sõda saab buridcle taieliku wõidu tooma Inglased ei suuda seda kõik wälja kannatada, mis see tilluke rahwas temale weel saab tegema. „Kui ka ainult 6000 buri peaks järele jääma, siis peaksiwad inglased nende pärast kõige wähemast 150,000 mehe suuruse sõjamäe püssi all pidama. Burid algawad, nagu öeldud, wäikesöda. Wäikesed salgakesed  suruwad alatasa inglaste ümber ja kui neil kurda ei lähe midagi täide saata, siis taganewad mägedesse, kus nad endid ära peidawad, nii et inglased neid üles ei leia, m siinist päälegi wäga kalli hinnaga peawad maksma. Burid pole jusöjawägi, waid rahwas sõjariistus. Nad wõiwad mitu päewa ilma moonata läbi ajada, nad külmetawad mitu ööd järgemööda (meil oli kuni 4 gr. külma), nad lasewad endid wihma läbi ihuni märjaks saada, nad suudawad  ilmkuulmata raskusi ja hädasid kanda ja seejuures on nende perekonnad nende juures, kuid sellest hoolimata ei kaota nad julgust. Burid on imehääd kütid, imeosawad  aatsutajud, nad wõiwad 24 tundi sadulas istuda ja nende hobused on ülihääd. Hoopis teine lugu on inglastega. Nende söjamägi on laisk ja korratu; nad ei suuda poolegi kõiki sõjawaewasid kanda ja juba kõige pisem moonapuuduS paneb nad nurisema;  muidugi ei lepi nad säherduse moonaga  nagu burid, waid need hellitatud soldatid nõuawad sedasama toitu, millega nad kodus on harjunud. Pääasi on aga, et neid wähe on ja need wähesedgi täiesti wäsinud. On ju tuttaw, et Inglise walitsus  Robertssilt nõudis, et andku üks osa oma wäest Hiinasse, aga Roberis seda ei wõinud, sest et ta ise lisawäge himustab." Amerikast. Filipinlasi ei ole ameriklased  weel suutnud ära wõita. Amerikal on 61,000 meest suur sõjawägi saartel, kes wiimasel ajal iseäranis agarasti on hakanud mässu maha suruma, aga ometegi ei lähe see tal korda. Filippinlaste juhatajal  Aguinaldol olla 30,000 meest sõjariistade.  Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 2«. Augustil. Eestikeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm- M 32 Saarlane, 1900< Vastutaja toimetaja Hartwig Sah, eaitil. ove. poi.