Kohutaw õnnetus juhtus 14. sept. Nõmmel. Laialt tuntud päevapiltnik  ja kaupmees H. Tudermann s«i tähendatud päcwal oma lumemajas Nõmmel  õnnetumal kombel surma. Ta oti keldri lasknud ehitada ja pärast, postide wõlwi alt äralöömisel kukkunud lagi sisse ja matnud Tiidermanni alla. Teine mees olnud ka saal, aga see pääsnud ainult wäheste wigaStustega. Alles naabruses olewa suwemaja peremehe abil suudetud õnnetu rusude alt wälja tuua, aga siis olnud ta juba täitsa surnud. H. Tiidermannil on meie Esti elus oma jagu tähtsust. Ta tegi omale ülesandeks  meie rahwa seas kaunist kunsti, päewapilditamist, tublisti laiali laotada ja kirjutas selleks õperaamatu. Tudermann  suutis sellel wäljal kenasid tagajärgesid  kätte saada, sest wäga patju noori inimesi küisiwad tema juures õppimas. Päsle selle oli Tudermann ka agar meie rahwa elust, ühes wanade rahwa riietega, päewapiltifid tegema, millest mõned wäga kenad ja üleüldist tähelepanemist on suutnud  wõita. Tuttawad tundsiwad teda kui lõbust ja lahket seltsilist, nii et ta ootamata  surm oige kohutawat mõju awaldab. JLrtvamaalt. Lehtse piimatalituse ühisus on 1903. a. nowembrist algades oma ümbruskonda juba enam kui kümmentuhat  rubla toonud. Ühisusel on 17 rahaga toetajat liiget ja 65 piimajoojat, nende seas 3 mõisnikku. Esimene aaSta ühisusele just palju tulu ei too, kuid kahju ka mitte. Põhjuseks  on, et ühisus töötama hakkaS, enne kui ehitus korras oli mis tööd takistas. Piim saadetakse enamasti rõõsalt Peterburisse. ÜhiStegewuS on mitmedgi põllumehed, kes enne „oma ette" elasiwad, nagu uuest üles äratanud ja tegewusele kutsunud. Tehti tänawu ka looma-nacritegagi katseid, mis siinapool alles uudis on. Et töökoda raudteejaama lähenduses on, see kergitab piimasaaduste kaubale-saatmist ja tõotab ühisusele hääd tulewikku. Peterburist. Kõigekõrgem reskript kindcal-adjutant Grippenbergile. „Oskar Kasimirowitsch! Suure jõu kokluwõtmine, millega Jaapan praegu sõda peab, Jaapani mägede kindlus ja tähtsad sõjamehelikud omandused ajawad Mind meie sõjariistus jõudu sõjawäijal marksa suurendama, et otsustawate wõitude aeg woimalikult rutemini tuleks. Et aga sel korral sõjameeste arm nii suureks kaswab, et siis, kui kõik üks sõjawägi  on, selle sõjamäe üle «valitsemine ja wäejagude liikumine kerge ei ole, sellepärast  leidsin ms tormilise olewat, söjawägesid,  mis MandshuriaS tegswuft awaldama  on määratud, kaheks sõjamäeks jaotada sa esimese sõjamäe juhatamist kindral-adjutant  Kuropatkini kütte jätta ning teid teise sõjamäe juhatajaks nimetada. Teie kaua-aegne isamaale pühendatud teenistus, mida sõjalised «vägiteod ja suur elutarkus mägede ettemalmiStainises sõja waStu on tähtsaks teinud, annab mulle kindlat usku, et teie, ülemjuhataja üleüldisi  juhatusi tähele pannes, teie kätte usaldatud sõjamäe jcgewust sõja eesmärgi kättesaamiseks mõjumast juhite ja ei meie südid sõjamäed teie juhatusel oma mehisust ja mastupidawust «vastasega «võideldes kodumaa au ja wäärtuse kaitsmiseks saawad  üles näitama. Jumal õnnistagu teid Minule ja Wenemale pühendatud kõrgeS ja kuulsusrikkas teenistuses. AlguSkirja pääle on Keisri Majesteet käega kirjutanud , -Nikolai." Peterhofis, 11. sept. ISO4, Enesetapmine isamaa-armastuse pärast. 16. sept. tuleb Peterburi ringkonnakohtus huwitaw kohtu-asi arutamisele. Jnseneriwalitfuse  kirjutajal Nikolai Mihailoivit süüdistatakse tapmisekaise pärast. Mihailow  ja ta ametiwend Kisselew tahtsiwad sõtta minna. Kui aga kõik nende palwed asjata oliwatz» wötsiwad nad nõuks oma elule otsa teha. Nad ostsiwad omale Kuropatkini pildiga postkaardid ja üürist wad Karewannaja hotellist ühe toa. Sääl laskis Mihailow, nagu nõu kokku oli peetud,  Kissiiewile mitu laengut pähe ja siis iseenesele kolm kuuli kehasse. Õnnelikul musil jäiwad mõlemad elama. Kroonlinnast. Baltimere sadamate ja laewastiku ülemjuhataja, wiitseadmiral Birilew on 6. septembril päewakäsu wälja andnud, millega poolel olewate söjalaewade ehitust kiirendada kästakse, kus juures ööd ja päewa kahe kihi töölistega tööd tegema peab. Soomuslaew „Orjol", ristlejad  „Oleg" ja „Shemtshug" ja weolaew „Kamtshatka" peawad 12. septembril, ristleja  „Jsumrud" aga 16. septmbril reidile wälja sõitma ja sääl omad tööd lõpetama. Odessast. Keisri Majesteet Odessas. Keisri Majesteet jõudis, nagu Wene teler.-talit. teatatakse, 18. septembril Odessasse. Keisri Majesteeti oliwad wastuwõtmas  Hersoni kuberner ja Odessa linnaülem.  Keisri Majesteeti saatis mägede juhataja parun Kaulbars. Keisri Herra istus hobuse selga, sõitis kadettide juurde, terwitas neid ja läks siis saatkonnaga mägede juurde. Keisri Majesteet sõidab wäerinna läbi, terwitab iga wäejagu iseäralisi  ja pöörab siis Keiserliku telgi juurde tagasi. Wäed kogüwad pataljonideks kokku ja lähemad pidulikul marsimisel mööda. Keisri Majesteet tänab. Wäed seawad ennast uuesti rinda. Keisri Majesteet sõidab esimese polgu parema tüma juurde, õnnistab  ja annetab püha pildi. Nõnda saatis Keisri Majesteet kõik neli polku ja sapöride pataljoni teele. Keisri Majesteedi sõnad mõjusiwad sügamast: ja sünnitasiwad suurt Vaimustust, j Keisri Majesteet läks kell 4,10 min. Keiserliku rongi pääle ja sõitis linna jaama. Jaamaesisel terwitas Keisri Majesteet ja Suurwürst Mihail Aleksandrowitsh  auuwahtisid ja pööras siis Sersoni mõisnikkude, maakogu, talurahwa ja teiste saatkondade poole, kes sookaleiba ja adressisi tõiwad. Kubermangu ülem terwitas Keisri Majesteeti Hersoni mõisnikkude nimel kõnega. Keisri Majesteet wastas: „ Tänan Teid soolaleiwa ja awaldatud tundmuste eest. Mina usun teie ja terme mõisnikkudesoo  truuduse sisse; palun kõigile mõisnikkudele  minu tänu awaldada." Saanud Keisri Majesteet kõik saatkonnad  läbi käinud, kõik terwitnseköned ära kuulanud ja Oma tänu awaldanud, sõitis Tema Mkirikusse,zLus Teda kõrgepühitsetud piiskopp Jnstin waimuliku seisuse eesotsas wastu wötmaS oli. Keisri Majesteet wõttis pühapildiga õnnistuse wastu, miibis jumalateenistusel,  waatas kiriku pühaasju ja sõitis siis tõllas maksal: tagasi. Teel oli lugemata rahwahulk waimustatud hurrahüüetel  Keisri Majesteeti terwitamas. Kell 6 õhtu sõitis Keisri Majesteet linnaülemaga  minema. Keisri Majesteedi tänu Odessa elanikkudele  on awaldatud, eeskujuliku korra eest. Keisri Majesteet on kõigewaesematele linnaelanikkudele  5000 rubla Oma tagawarast ära jagada käsknud. SMMemaalt Soomest kostawad lepitayMMted.  Juba uue kindratkuberneri würst Obolenski kõne, mida ta Soomesse jõudes pidas, pani rahwast parema tulewiku  pääle lootma. Nüüd jutustab „Wiipuri," et kindralkuberner Obolenski, kui ta Willmanstrandis olles kogukondade saadikutega kokku puutunud, nendega juttu ajades muu seas ütelnud, et mõned üles hässitajad rahwast uskuma panna on püüdnud,  et terwet maad «venestada ja isegi rahwa koolides Wene keelt sisse seada tahetawat. „See on" ütles eksellents „tühi loba." Keisri Majesteedi tahtmine  on, et teie soomlased olete ja selleks ka jääte. Ta tahab ainult, et ametnikud kes temaga kokku puutuwad, ka temaga rääkida möistaksiwad, ja sellepärast peawad need Wene keelt mõistma." Soomemaa minister-riigisekretär v. Plehwe  lesele kingiti, nagu „Reo. Zeit." teatab, Soome senati poolt 30,000 marka. Wäljamaalt. Serbiast. Belgradis oli 8. (21.) septembril kuningas Peeter I. kroonimine. Kuningas Peeter on enam kui aasta aega walitsenud, ja selle aja sees on serblased teba juba õige hästi tundma õppinud. Ja mis nemad temast näinud ja kuulnud, ei ole halb. Uus kuningas on möõdupidaja mees, kes isegi wastaSte wastu õiglane on. Milani ja Aleksandri ajal ei läinud aastat mööda, kus walitsejad wägiwallategusid  ei oleks teinud. Üks riigipööre käis teise kannul, üks erakonna tagakiusamine astus teise asemele. Kõigest sellest ei ole uue kuninga ajal enam midagi kuulda. Serbia eesotsas seisab nüüd mees, kes omad päewad lihtsuses on mööda saatnud ja keda meelitajad ja kumardajad ei ole üra rikkunud, mees, kes maailma tundma ja oma kirgesid «valitsema on õppinud. Nii hästi saadikutekogus, kui ka sõjawäse on kuningas ainult rahustamast ja lepitawält  püüdnud mõjuda, kuna ta selle» juures põhjusseadust ustawalt on pidanud. Amerikast. Uus rahukonwerents. Kuus aastat on sest mööda, kui esimese rahukonwerentsi kutse wälja läks, ja kuus aastat saab sellest kewadet, kui konwerentS Haagis kokku astus. Nüüd lähemad kutsed teist korda wälja ja konwersnts peab tulema!  kewadel teist korda kokku astuma. Konwecentsi kokkukutsuja on seekord Põhja-Amerika Ühisriikide president Roose» velt. Amerika. Ühisriikide wälimiSte asjade ministerium on juba järel tuulama hakanud,  missugused soowid riikidel konwerenlsi kohta on. Arwata k nadalit kestawad läbirääkimised riikidega, siis lähemad kutsed  teele. President Roosevelt on seda rahu-ühisuse saadikule ütelnud, kes teda Walges majas terwitamas on käinud. Rahn-ühisuS, kelle liikmeteks palju parlamendi-saadikuid kõigist maalima riikidest on, pidas Lui linnas koosolekut, ja Ml tehti otsuseks, teise rahukonwerentsi kokkukutsumist nõuda. Kui seda president Roostveltile teatati, waStäS tema, et Ühisriikide walitsus praegu selle hääkS tööd teeb, et kõigi riikidega wahekohtu-lepinguid  teha. Tema ise aga saawat riikidele kutsed läkitama, et nad uuele rahu» konwerentsile kokku koguksiMd. Mis asju konwerentsil harutada tahetakse, ei ole meel mitte kindel. Üleüldise arwamise  järel wõUsiwad eesolsaS praktilised küsimused seista, nii nimelt sõja-korterbaudi asi ja erapooletute laewade küsimus. M 39 Saarlane 1904. Bastui»» tmmiiaja Hartwig v»sä, v«e.