kihelkonna ütelüa raske ameti toimetamine waid manuse uõrkuö on allnimetatud sundinud ennast lahti paluma: ka kui ta ühe ainsa kiriku vääl olckö olnd-3.  Niisammuti päältkaudne sa wiganc on säälsnmmaS  see teine sõna: Et endine Jaani kiriku „o,iia" õpetaja: kes oli õp. Tcmler abikassa käest õlle 500 rupla aastapolka juurcsaand. Seda pole mitte olnd waid see õpetaja oma abikaasaga: kaks wana inimest imcsimad näljakäppa. Pärast  tema surma paluti uie õpetajale abikaasast seda abi: aga et siiski sõima õpetajat ci leitud seadis ülem kiriku wulitsuS Ministeeriumi loaga ja kinnitussega Pöidi õpetaja Jaanile asetäitjaks õpetajaks, ja et Ansiküla kinkukoht iieõpctajat ka enam ülalpidada ei jõudnud ning selle kiriku palju suurema koguduse ja pilkliku kaugele Jaamaja kirikust ulatama piiri pärast ühendamine Isamajaga  palju wacwaliscm suuremale kogudusele oli palutt sõnna esimeseks Jaanile palutud abi, mis sõnna ka anti. 4. Needap need põhjused on mille pärast on õigeks arwatud Põidi õpetajat Jaanile asetäitjaks õpetajaks seada ja sellega kaks nõrka kohta ühendada  et naad ühendatud jõuust wõiksiivad õpetajat ise ülalpidada ega mitte oma abi palumisega muundeie suuremas kud Jaanis ning kõigekibcdamas  hädas kogudustele leiba suu eest ära ei mõlaks.  Ja pääle selle tuleb tähele panna et kinkuseoduS äraminijale õpetajale ta manuse abiks kui neile neid põhjust mecletuletaksc et Põidi- Jaani kihelkonna ühendamine Jumalast selle kahe kogudusele üks juhatatud seis on, millest nendesinaste  ridade kirjutajal kui ta siin õiguse pääle waadates selle ühenduse eest kostab minggit kasu ega kahju karta ei ole. Ons see aga Jumalast siis wõtku sellest kõik kes koguduses ustawas meeles  on kinnitust usule sa truudusele: sest usk ja truudus on koguduse alus ja hing. Sellepärast: kui kaewatakse et kogudused „kokkusulawad" siis see ci ole nonde kihelkondade ühendu s e st sündinud  waid see tuleb segapaari minemisest ning mee! teisest põhjusest: et Põidi metsata maal tihe rahwa ja kitsaste piiride pärast palju -väljarändamist  muunds kihelkondadesse on olnud. S- Lõpuks pean aga meel ühte tühja sõna tagasi  lükkama mis asjata pahameelt sünnitab. Postimehest  wõetud kirjas nimetatud 32 numbris on lugeda et: „Eila 5 Augustit" (mga tõe poolest 12 Augustil!) „pidas üks siinse Saksakogu - duse poolt kutsutud kandidat jutlust." Sellsammat  teel mis siin „Saksa koguduse" poolt kutsumiseks nimetatakse on ka õp. C. Sitzka kutsutud  saanud ja proowijutlust pidanud, igaüks kandidat sell järjel kud ta ennast proowijutlusele pakkunud. Kouwendi saadikute walimise pärast: millest Postimehes ka kirjutatakse on üksi seeläbi ülema kirikuwalitsuse poolest -vastuseismist olnud et Ülemaale kinnitatud uued kouwendi saadikute aega juba ou waieidatud. Päälegi oli Uiestwallast Põidi kihelkonna saadikuks üks Jaani kihelkonna mees walitsetud saanud: mis tuli õiendada. N. Nolcken : Põidi ja Jaani Põidi kirikul 28 Augustil 1901. oli igatsenud. Et ilus kasuema puudus, ei olnud tema ega tema peigmees tähelepannud.  Alles siis märkafiwad nad seda, kui tädi seda meelde tuletas. Kus on siis sinu proua, armas Selden? Klaara? armas küsitud natuke häbelikult,  noh tema ei saanud oma perenaese kohuste pärast siia tulla. Tule armas sugulane, läheme ja seame pruutpaari kallistele  wöõrastele ette. Mitmehääleliste rõõmuhüüete, küsimiste ja kõnede hulkas ei saanud pruutpaar enesest midagi õieti aru; alles siis kui F.lvheim ilusa majaproua wastu läks ja tema surnukarwalise  näosse waatas, kargas tema kui wälguft trehwarud tagasi. Arnold, sosistas Edtth armsasti ja maa tas tema otsa, mis sul on? Kas sa tum aed minu wõörastema? Tunnen, ütles tema hirmsa ähwardawa häälega, mina tunnen seda naist tema on ära neetud mõrtsukas! Surma rvaikus seisis seltskonna pääl; tuldi ligemale. Ometi oli Klaara iseenesewalitsus  jälle tagasi tulnud. Teie ei tunne mind mitte, herra aSsessor Fcldheim, see oli Minu kaksikõde, kellest teie räägite. Et sellest asjast minul wäga waln-Z on rääkida za mina tarwis näen olewat teile seletust anda, siis palun teid minu seltsis siia kambrisse tulla, kus teile seletust saan andma. Feldheim kummardas wähe ja imestades selle täieliku maimu kindluse üle läks ta, sirgesti ees mineja järele; kui uks nende järele kinni läks, laskis ses ennast tema ette põlweli. Armu, halastust, oigas ta nõrkema häälega,  hoidke mind iseenese õnne pärast! Teie ei saaks ialgi Edithi omaks, kui teie minu mehele tõtt ütleksite. Et tema naine üks ärajooksnud Austria maa galeeri ori on, et tema minu waese, õnnetu õe külmawerega ära tappis! Ja teie wõite arwata alatu loom, et mina teid teie tahtmist mööda ilma trahwita peaksin laskma ümberhulkuda ei ilmasgi! Nii tõesti, kui Jumal taewas elab, mina olen teie ohwri tasuja ja peaksin mina ka oma Edithi ja kõik oma õnne temaga kaotama,  ialgi ei saa mina oma kohust, mis manitsedes minu ees seisab, unustama. Katsuge seda, sisistas proua von Zetden täis wiha läikima maakega, ja teie peate nägema, mis üks naene wõw, kui teda kitsikusse saab aetud. Minu mees saab mind uskuma, kui ka kümme -võõrast peallirvad  tulema ja mind teotama. Rusikas kätega astus Arnold ühe sammu ligemale. Kurjategija! Ja galeeriorja märk on sinu õla pääl? Kas tema ei ole neid sissepöletud tähti näinud? Nüüd astus Klaara kahwatades tagasi. Armu! kogeldas tema hingeta. Homme tahan mina kõik Messe tunnistada ütsi tänane õhtu lubage minule ja waesele Edithile.  Feldheim andis järele, ilus naene näis tvõttnud olewat ja wõitja naeratusega läks tema uhkesti Arnoldi ees seltskonna juure tagasi. Ses oli üks hirmus eksitus, seletas ta kergesti, nüüd on see ometi seletatud. Kas mina tohin kohwi lauda paluda? 11. t.) Möndasugust. Kõige suurem kihlwcdu. Nagu Nju- Jorkist teatatakse, on süäl „Waldorf AS- toria" «võõrastemajas hiljuti suurem kihlwedu  olnud, nimelt 50,000 dollarit 30,000 dollari wastu. Pittsburi börfi president mr. W. F. Mustin wedas paljude Amerika  miljonäride soowil Londoni miljonäri mr. Walter Kingsley'ga kihla, et eelseid wal laewade wõidusõidul, mis Amerika laewa „Constitutiom" ja Inglise laewa „Shamrocki" wahel olema saab, wiimane wõiduhindo, Amerika karikat, mitte wõitma ei saa. See kihlwedu on kõige suurem, mis ialgi sarnase asja pääle on ettewöetud.  Mr. KingSley sõitis ourulaewa„Deutschlandi"  püül Nju-Jorki, et Londoni rahameeste  ja lõbuarmastajate soowil „Shamrocke"  kiiruse pääle Amerika rahameestega 30,000 dollari pääle küsi lüüa. Juhtumise  kombel oli „Deutschlandi" pääl palju Pittsburi rahamehi, kes tee pääl nõnda kõrgesti mängisiwad, et kogu laew kõige reisu aja suures ärewuseS oli. Need raha-, mehed kuulsiwad sellest, mis mr- KingSley teha tahtis ja nad otsustasiwad kihlwedu wastu wõtta. Asi sai ju laewa pääl päris kindlaks tehtud. Miljonärisid tuli nõndapalju  juurde, et wäike asi oleks olnud 200000 naelsterlingi pääle kihla wedada. Kui kõik asjad korras oliwad, hakati mõlemilt  poolt hüä õnne pääle liiku jooma. Amerika miljonär ütles weel, et ta sellepärast  kihla wedanud, et „Confitntion" juba korra Amerika karika wõitnud on, küll ta seda nüüdgi weel kaitsta mõistab. Inglane Bebedge leidis masina üleS, mis kõige raskemad wäljarehkendused kergesti  ära toimetab ja imewäärt kiirusega ka kõige raskemad logaritnmste tabelid kokku seab. PäKle selle wöib weel see Nasin koguni astronomia tabelist kottu seada, Isamaalt. Kuresaarest. MinewaseS numbris «maldasime  arwamist, et Liimimaa kuberneri herra keeld laatade pidamise üle Saaremaal mitte hobuste kohta ci wõi käia. Et meie arwamine selles asjas õige on olnud, seda näeme kreispolitsei  walitsuse ringkirjast, milles teatatakse, et sarm ela ja te, lammaste, sigade ja kitsede laadad ära on keeltud. Seega on siis hobuste laadad lubatud. Kuda kreispolitsei miimane ringkiri teatab, on sõra- ja lõua haigus järgmistes kohtades Saaremaal ära kadunud: Sõrmes, Padora, Unimää, Kellamää ja Meedia külades, Pähkla, Kaarma ja Uue-Lõme mõisades ning Kuresaare linnas. Weel olla sõra tõbe Loona mõisas ja Hakjala külas. Hiljuti waraStatud ühe Sadama uulitsas olema poe kassast raha ära. Waras on teadmata. 27. Augustil jätnud üks wanadlane naesterahmas  Pitkas uulitsas olema Hesseni maja. wärawa taha oma koti, milles mitmesugused riided, saapad, nahka ja muud sees olnud. Ise läinud natukene maad säält eemale. Tagasi tulles olnud aga kott kõige asjadega kadunud. Et nimetatud uaesterahwas hästi waene inimene on, siis oli ta kurwastus küll suur. Ehk on kellegil möimalik nende asjade ära kadumise üle ligemaid teateid anda, ja seega manale eidekesele seda rõõmu malmistada, et ta oma asjad jälle kätte saaks. Kuda kmileme, antakse Kuresaare günmasiumis  Hestikeele õpetust kahes jaos: alamas ja ülemas. Õpetust antakse ükskord nädalas. Ala-. maS jaos olla Eestikeele lugemise raamatuks Jakobsoni  lugemise raamat, ülemas jaos Kalewipoeg. Kooliõpetaja B o d e, kes siin gümnasiuwis kooliõpetajaks oti, on Mõskma kubermangu gümnafiumi  õpetajaks nimetatud. Kooliõpetajal Bodel oli siin mitu korda see õnnetus, et tal korteri aknad sisse lõhuti ja poriga ära määrati, mida Saarlane. 1901 .N 36