tud, kuid ainult tuleläbi rikutud õucmaja olla kinnitamata. Kahju cm tuli arwata 500 rbl. eest sünnitanud. < — W ana linnapää „t ok k" (nõnda nimetatakse siin wana linnapüü lossi ruumisid) on ajajooksul mitmekordsete parandamiste läbi oma endisest kujust palju  ara kaotanud. Sel snwel tahetakse Ml suuremaid parandusi ette wõtta, et lossi ehitusi sellesamasse kujusse nuia, missugune  tal manade jooneStuste järele enne on olnud- Margus. Öösel 8./9. mail waraStatud  Kohtu-uulitsal Wildeubergi naha kauplusest kassast päüle 150 rbl. ara. Waras oli laest sisse tekkinud. Kurjategija käes. Eikla mõisa karjalautade põlema süütaja olla juba awalikuks tulnud ja oma süü üles tunnistanud. Lapse surnukeha leidmine.  8. mail leiti Kuresaare kirkuaiast wäikese lapse surnukeha, mis ühe haua äärde arwata juba 6 kuu eest maha oli maetud. Kes selle surnukeha sinna ära on peitnud, selle üle puuduwad ligemad  teated. Wang ära jooksnud. 8. mail jooksnud Kuresaare wangimaja hvowi päält wang ära, kes sääl tööd teinud. Ei tal mangi riided selgas olnud, siis katsunud  ta juba selsamal püewal warguse teel enesele uued muretseda. Saksa aurulacw „Unterweser" on, nagu Kuresaõre Saksakeelne nädalaleht teatab, Kuresaare reidi lähedal randa jooksnud. Tema lahtipäästmiseks on abinõuusid  tawitusele wõetud. Saaremaa hobuste kaSwatuse seltS, kelle põhjuSkirjad 8. märtsil 1300. akinnitati,  ei ole tänini oma tegewust alustanud,  mille pärast see selts oma olemise» õigused ära on kaotanud nagu „L. K. Lehest" näha. Kaarmalt. Õpetaja ametisse õnnistamine- Taewaminemise pühal õnnistati õpetaja PasS kaarma õpetajaks. Pühast. Margus- Õõscl L 5./26. aprillil waraStatud RcckülaS 8. peres mitmesugust maja kraami ära. Uksed on waraS järeltehtud wötmcga lahti teinud—  Pühast kirjutab : TänawuaaStaks  Taewaminemise pühaks kaunistas meie kirikut uus altari pilt. Siiamaani puudus see meie kiriku! pea täiesti, wäike tähtsuseta joonistus Zcrusakmma müüridest ja tornidest pidi altaripildi aset täitma, mis ks ajajooksul sedowört tuhniks oli jäänud, et jäält õige midagi ära ei wõinud naba. Seda rohkem on nüüd kogudusel asja uue vii ilusa pildi üle rõõmustada. Uus algupäraline pilt kujutab Kristuse to.wamincmist, mispärast ka möga sünnis oli, et tegelaste käed teda Tacwa minemise pühaks jõudsimad üles icado, kuna ta sel päcwal kogudusele elawa sõna kõrwal pSewa tähtsuse mccldetuletajoks oli. Meie näeme pildil Õnnistegijat klusuuruscl wäljolaotaiud kätega üles Klissat. Pilwede piirist on ta juba läbi jõudmas, kuna wsri temast nende põälc alla langeb. Tagapoolt ja ülemalt paistab selge sinine tacwa ruum. „ Õnnistades  laks ts ära." Uue altaripildi muretsemise mõtte alustajaks tuleb nimetada mõ ödolüinud aoS:a sügisel hingama läinud õpetajaprouat Marie Grohmann'i. Pildi hssks sai tema ceSwõttel läinud aaSta loonlpäcma laupärwal näitemüügipidamine wõimalikukS, millest umbes rubla sisse tuli. Tähendada olgu, et sellest rahast ka kroonlühter on Metvd, mis 145. rbl. maksis ning mis sügisest saadik siinscS kirikus ripub. Pildi maalimise wõttis Jlpla mõisa pidaja parun O. Sass ilma wühemagi waewatasuta oma pääle. Ainult materjaliks minewad kulud ja altari kaunistamise ja uuendamise kulud tuliwad tähendatud 200 rublast ja 22 rublast, mis seeläbi sisse tuli, et pilt enne Püha kirikusse seadmist Kuresaare linna St. Laurentiuse kirikusse waatamisekS näha pandi. Waljalast. W ö lu. R. küla taluperemees  arwanud, et „wõlu" tema lehmad ära imeda, mille üle tema ise mõndagi olla tähele pannud. Ühel päewal olnud rõõm suur: wõlu saadud kätte. Peremehe le, teatatud et wõlu muSta sea näol lehma imeda. Pecerahwas jooksnud ürituses wõlu nuhtlema, kuid leidnud wõlu asemel ise oma musta sea. Pärnumaalt. Paron Stael van Holsteini mõisates on Kõige kõrgemalt luba antud kwoote ja mõisamaa talust müüa. See on kwoote talude kohta tähtjas määrus,  sest et seni nende müük määramata ajani oli ära keelatud. Jurjewift. Jurjewi Eesti põllumeeste selts paneb tänawu 9., 10. ja 11. augustil ärapeetawal põllu- ja käsitöö näitusel pearõhku  piimatalituse ja seakaSwatuss pääle ja palub teisi Eesti p. s. teda selle juures toetada, nimelt auuhindade määramisega ja oma ümbruskonnas nimetatud seltsi näitusest osamõtmisele äratamisega. Iga selts, kes J. E. p. seltsile 25 rbl- auuhindadeks  määrab, saab õiguse omalt poolt üht auuhinna mõistjat nimetada ja üht asemikku näituse toimekonda saata. Lnwimaa maakonna-ülemad pidasiwad neil päiwil kubcrneeri juhatusel ja kõrgemate  kubermangü-walitsufe ametnikkude osawõtmisel  kongressi, kus mitmeid ametlisi küsimusi harutati. Kongressi lõpul andis kuberner maakonnaülematcle pidusöögi, kuna moakonnaülemad omalt poolt kuberneri auuks de Rome hotellis pidusöögi toime paniwad. Llltvi kubermangu walitsus on Taali walla kaebtuse pääle seletanud, et Lutheruse kinkumalinüs oma ametlikkusi kirju wallawalitsustsse  mitte ettekirjutades ja ettcpannes  sisse ei saada, maid teadaandmistena. (oooõmöni»:;» u ornomeniunu). Liiwimoa kuberner kindral-leitnand Pashkow imdab „R- W." kuulmist mööda lühemal ajal teenistuse asjus Peterburisse. Peterburist. Uue nuhtluse seaduse MllksMapamMiscks on Kõigekõrgemalt poolt iseäraline iommiejon nimetatud. Peterburi lmn pühitses 16. mail, oma Mö-aaet-zst juubelipüha. Kõikide wähamaa põälinnade ja tähtsamate linnade  asemikud oliivad juubeli pidustusteks päälinna jõudnud. Mitmekordsete majade kahjuliku mõju terwise kohta on keiserlik arhitektide selts uurimise alla wõtnud. Selle küsimuse kohta on Berlini arhiteklorite selts kindlaid armusid kogunud. Nende armude järele sureb Bcrlims 1000 inimese päült: keldrikorterites 23,6, esimese korra päül 20, k, teise korra pääl 21,8, kolmandamal 22,3, ncljandamal, wiiendamal ja kõrgemal 25,8. Iseäranis sureb palju lapsi kolmandamal, ncljandamal ja wiiendamal  korral. Nimetatud Wene selts on nüüd niisamasuguseid armusid korjama hallanud, et neid uus ehitusc-seaduse eel» nõvu kokkuseadmise juures tähele pandaks. RahaminisleriumiS mõeldakse päälinna  lehtede järele koosolek ärapidada, kus mtmqvgNsed küsimused, mis MMp kau- banduscsse ja börsidesse puutuwad, harutamise  alla wöetakse. Sellekohased küsimused  on juba üksikutele börsekomitedele kätte saadetud. Wene sõj a l aewas t i k u kõige suuremlaew. Neil päewil jõudis päälinna Wene sõjalaewaStiku kõige suurem laew „Okcan." Laew ehitati Kielis, Saksamaal. Lacwa pääl saamad teenima 625 alamwäelist ja 17 ohwitseri. Pühapäcwa-rahu postkontorites  on uued määrused antud, mis 1. juulil s. a. maksma halkamad, nagu posti- ja telegrahwi pääwalitsuse ringkirjast näha. Uue määruse järel ei wõta postisaadetusi  wastu, ega anta neid wälja, ei müüda ka postmarkisid jne. mitte sugugi: Ülestõusmise  pühade esimesel päewal, Keiserlikkude Majesteetide nimepSewadel ja Jõulu esimesel  pühal. Uueaasta päewal, Paastu-Maarja päewal,  Suurel Reedel, Lihawõte pühade laupäewal  ja Lihawõtte teisel pühal toimetatakse  ülemal nimetatud talitust ainult kahe tunni jooksul, s. o- kella 9 kuni 11. enne lõunat. Kõigil nädalapühadel ja muudel kroonuja  kiriku-pühadel toimetatakse ülemal nimetatud  postitalituse töösid postiametites nelja tunni jooksul s. o. kella 8 kuni 12 e. l. ja muudes posti-asutustes kolme tunni jooksul, s. o. kella 3. kuni 11 e. l. Posti- ja telegrahwi ringkondade ülematele  antakse aga õigus, maal olewatsS postiasutustes  pühapäewaseid talituse tundifid ka teiste tundide pääle määrata, mis kohalikkude  olude pääle waadates sündsamad on. Nais-korstnapü hkijad. Päälinna naesterahivad püüawad juba igas tööStuseSaruS omale teenistuse-õiguseid soetada, waatamata kas töö must wõl walge on. Kuda kuulda, olla siin naiskorstnapühkijate  artell asumas, mille põhjuSkirjad  ülemale poole kinnitamiseks sisse on antud. Põhjuskirja järgi wõiwad selles artellis naesterahwad 14 kuni 3S aastani osaliseks olla, kuna õpilast juba 8 kuni 12 aastani hakatakse waStu wõtma. Asja eesotsas seista keegi lesk korstnapühkija  meistri emand, kellele loodus rohkesti tütreid kinkinud. Krooulinnast. 11- päewa mee all. Nagu Kroonlinnast teatatakse, sõitis Saksa purjelaew Läänemeres puudega. Korraga tuli nii äkiline maruhoog, mis laewa silmapilk  ümber wiskas, nõnda et mastid alla ja põhi ülespoole tuli. Kolm madrust, kes laewalael oliivad, sadasiwad merde ja uppufiwad ära. Kapten wiibis õnnetuse ajal kajutis. Maru hoog lõi kajuti ukse kinni, nõnda et wesi sisse ei pääSnud- 11. päewa ujus laew mere pääl ümber, kuna kapten ennast sissetehtud söökidega, mis kogemata kajutis juhtusiirad olema, kõik see aeg toitis- 12. püewal märkas Norra laew „Abcllar" mere pääl ujuwat laewakere  Kohe saadeti madrused paadiga wälja, kes laewaS koputamist ja inimese häält kuulsiwad. Madrused sõitsiwad tagasi, ümberpõõrdud laew wõeti köie otsa ja wiidi lähemasse sadamasse, kus laewole auk sisse tehti ja kapten wälja wõeti. Elu ja surma «ahel wiibiw laewajuht oli nõnda 11- päewa peaaegu wee all mõõda saatnud. Wiimastel päewadel olewat tema kanget janu tundnud. Arstide tõendust mööda ei ole kapteni terwis mitte kannatanud.  Mewist. Salajaülepiiritoodud  pärlid. Kiewi politsei sai hiljati .N 21 Saarlane 1903