Saarlane maksab: Vs » t„ SS .. .. -,. ?S .. maapostiga: „ 1 „ Sv „ Vs .. » - » V» .. " õv .. Üksik number s kop. JIMUb kakskorda nZdalas, igal kesknädalal ja lanpäewal. Toimetus liuresaares Pitkasuul., Trcffe, i moj°S 13. iiiiulutustc wastuwZtmine luni Kuulutuste x-tit>r!da Z kop. N HS. Laupäewal, 10. nowembril 1907. XXIII, aastakäik Paha pruuk. Rahwa seas on sõna „kurat" tarmitamine  wäga moodis. Kui walitsus ülemal nimetatud sõna igakordse wäljaütlemise pääle ühe kopika kroonu maksu paneks, siis tuleks küll Saaremaalt suurem summa kokku, kui see, mis praegu wiina eest Saaremaalt kaduma läheb. Kurat, see on sõna, mis mõned inimesed alati iga ühte mõtet wälja rääkides ütlewad. Aastat 40—59 tagasi oli wististi selle poolest asi teisem Kui keegi siis nimetatud sõna juhtus palju nimetama, siis öeldi Kihelkonnal: wannub nii kui Reidu Jaan. Reidu Jaan oli omal ajal selle poolest tähtis mees oma ümberkaudse rahwa seas, et ta sõna kurat sagedasti mõistis nimetada. Nüüd ütleb peaaegu iga poisike, olgu mis asjast tahab rääkides kurat. Näituseks: kus kurat sa siia said; tule kurat ruttu; oh kurat, minul on hää hobu; see on kuradi tubli poiss j. n. e. Walla ja mõisa ametnikkudest  on waewalt mõnda leida, kes weel oma kõne jätkuks sõna kurat ei pruugi. Ainult kirikuteenrid on selles teistest taha jäänud. Mis tuleb sellest arwata ? On see ilus ? Waatame enne, mis tähendab sõna kurat. Sõna kurat tuleb sõnast kuri. Nõnda söletawad keeleuurijad. Sõna kurat tähendab  olewust, milles kõik täieline kurjus koos seisab, kurjuse täielist kogu, kust enam mingisugust häädust pole leida. Kes teisele  ütleb: Sina kurat, see tähendaks teiste sõnadega üteldes: sina oled täiesti kõige oma olekuga läbi ja läbi kuri inimene; sinu sees pole mingisugust hääd omadust mitte kibeme wäärtgi olemas. Kõik kurjad  omadused: kadedus, tigedus, wihameel,  ahnus, kiimalus, mõrtsukameel, märgus,  rööwimisehimu j. p. m on sinu sees täielised ja kokkupandud! Seda tähendab sõna kurat! On see siis inimesest  ilus, sarnast sõna alati oma kõne jätkuks tarwitada- See on täie-ti ebaarwamine,  kui oleks see ..tciis mees" olewat,  teistest täielikum, kes sagedasti sõna kurat wälja ütleb. Mõni mees on kodu elades waga ja tasane inimene- Saab ta aga walla ehk mõne iseäralise ameti pääle, siis on sõna kurat tal kohe suus. Millest see tuli? Sarnane inimene tundis ennast ametisse saamise läbi teistest kõrgendatud olewat, ja siis pidi seda kuidagi wälja paista laskma- Näitab, et sõna türati wäljaütlemist mehisuse märgiks peetakse. Kes ei tahaks mitte mehine „täis mees" olla? Seega tuleb wälja, et sõna kurati pruukimine ei ole midagi muud, kui rumaluse  tundemärk, ja seda pruugiwad ainult nõrga maimuga inimesed, ja püüawad  oma waimunõrkust sõna kurati marju marjata- Kas ma siis -elle nimetamisega kellegile kurja teen, küsib ehk mõni, kui seda ainult oma jutu kõwendamiseks wahele ütlen? Kui küll sellest kellegile kurja ei sünni, ometi on see ikka suur rumalus, sarnase sõnaga alati oma kõnet soolata Lühidelt koiku mõttes wõib julgesti otsustada:  sõna kurat on niisuguste inimeste suus sagedasti pruugitaw, kellel haridust ei ole- Olgu inimene küll kõrgesti ja suuresti koolitatud, oma meele ja maimu poolest wõib ta täitsa harimata ja wiisakuseta  olla. Kes haritud ja wiisakas mees tahab olla, see peab püüdma tegudes kui ka kõnedes puhtasti elada- See peab püüdma kõik enese juurest ära kasida, mis ropp ja kuri näitab olewat- Läheme haritud  perekonda- Sääl ei kuule meie ühtegi sõna, mis kuidagi enesest rumalust laseks aimata- Pangu igaüks oma keelt tähele, missugused sõuad süält wälja tulewad. Kui selle pääle mõtleme, et meie rahwas lapsest saati kristlikus maimus Üles kaswatatakse,  siis peab otse imekspannes küsima,  kuidas see wõimalik on, et sarnasel kaswatusel ja õpetusel nii mähe mõju on inimeste parandamiseks, ja walgustamiseks. Suur mõju on harjumisel, sest harjumine on teine loomus- Inimene, kes niisuguste sekka juhtub saama, kes wiisakuseta sõnu räägiwad, sääl hakawad temale aega mööda üsna tema tahtmata kõik teiste wiisakuseta  kõnekäänud külge. Ja mõne aja pärast ei saagi tema, kes enne wiisakas  oli, kõige oma jutuga, ilma sõna kuratita ühtegi mõtet wälja rääkida, meelgi siis niisuguste inimeste seas, kus seda sõna tubliduse märgiks peetakse. Kurjad  kõned rikuwad hääd kombed ära. Kord tundsiwad mõned mehed ise oma wiisakuseta sõnadest häbi ja tegiwad isekeskis  otsuseks: igaüks maksab iga kogemata wiisakuseta sõna wäljaütlemise eest ühe kopika trahwi, häätegewa otstarbe  kasuks- Wiisakuseta sõnadeks arwati: kurat, pagan, raibe ja kõik sõimu ja ropud sõnad- Esimestel päewadel tuli igal Kättemaksmine. Inglis kirjaniku Conan Doyie kriminal- 1S jutustus kahes jaos. Wiimati, kui ma silmad lahti tegin, nägin ma, et Arthur, kepp käes, ukse juures seisis ja naeris. See isand ei saa meid enam tülitama, ütles ta. Ma lähen rvaatan järele, mis ta teeb- Nende sõnadega wöttis  ta kübara ja läks wälja. Teisel hommikul  saime teada, et Drebber surnud on. Kõige selle aja, mis proua Scharpantje jutustas, õhkas ta tihti ja rääkis wahest nii tasa, et ma waewalt ta sõnadest aru sain. Ma märkisin lõik raamatusse üles, et pärast eksitust ei tuleks. Wügä huwitaw, ütles Scherlok Holmes haigutades, aga edasi! Kui proua Scharpantje mait jäi, rääkis politseinik edasi, sain ma aru, et kõik see asi ainult ühe punkti ümber keerleb. Kui ma siis oma uurima pilguga, mis ikka naeöterahwaste pääle mõju awaldab, ta pääle waatafin, küsisin ma, mis kellu ajal poeg kodusse tuli. Ma ei tea! oli wastus. Teie ei tea? Ei tea; tal on omal ukse wõti. Ta tuli siis ometi hiljem kodusse, kui Teie magama läksite? Jah. Millal Teie magama läksite? Kellu 11. Seega oli poeg wähemalt kaks tundi kodust ära? Nõnda küll! Wõib olla, ka neli ehk wiis tundi? Wõib ka olla. Ms pidi ta selle aja küll tegema? Ei tea! wastas ta, kahwatu kui surnu. Muidugi teada, et pääls selle pikemat järelemõtlemist ei olnud. Ma otsisin leitnand Scharpantje üles, wõtsin enesega paari politseinikku kaasa ja wõtsin teda mangi. Kui ma teda õlast puudutasin ja talle ette panin, wastupanemata meiega kaasa tulla, kostis ta uhkelt: Wist wõtate mind selle päewawarga Drebberi tapmise kahtlustamise pärast wangi? Meie ei wastanud temale midagi, sest et tema küsimine minu eest wäga kahtluse wääriline oli- Wäga, tõendas Holmes. Kepp, millest ema rääkis, oli weel ta käes- See oli raske, jäme tamme puust kepp. Mis Teie sellest järeldate? Mis muud, kui seda, et ta Drebberi järele kuni Brikstoni uulitsani läks. Sääl algas nende wahel jällegi sõna wahetuS, mis juures Drebber tugema kepi hoobi kõhu pihta sai ja MI samas suri- Sellest ei jäänud muidugi keha külge misgi wägiwalla  märki järele. Öösel sadas kangesti wihma, uulitsal ei olnud kedagi ja Scharpantje  wedas surnukeha tühja majasse. Mis aga küünlasse, meresse, merise päälkirjasse,  sõrmusesse j. m. puudub, siis ei ole see muud, kui pettus, mis selle tarwis tehti, et politseid eksitada. Osawasti tehtud! ütles Holmes kiitma! toonil. Teie täienete aina omas ametis! Teist tuleb «viimati asja wälja! Ma pean isegi ennast kiitma: asi on tõesti osawasti aetud, ütles politseinik uhkelt.  Scharpantje Ütleb ja tõendab, et ta on mähe maad Drebberi järele läinud. Kui see aga teda on märkanud, on ta woorimehe wõtnud ja tema eest ära kihutanud  Kodusse tulles on ta ühe oma sõbraga, kes ka meremäe pääl teenib, kokku juhtunud  ja sellega kaua mööda linna jalutanud.  Küsimise pääle, kust ta sõpra leida wõiks, ei annud ta õiget mustust. Käesolemas  asjas lähemad kõik asjaolemised ilusasti kokku. Naljakas on aga see Lestrade!  Kuidas ta eksiteele läks l 00, pagan wõtku, säält ta ise tulebgi! Tõepoolest tuligi Lestrade tuppa, keS meie jutustuse ajal trepist oli üles tulnud. Ta nägu oli nagu häbelik ja riided korratumad.  Nagu näha, tuli ta Holmefi juurde nõuu küsima, aga oma ameti