herzogi ette seisatama jäi, kes tema käest küfiS: Baron Mehring, awalikult Jumala ja siin juures seisma seltskonna ees, küsin mina teie käest miimist korda: Tahate teie siin juures seiswate tunnistajate ees kinnitada,  et teie scda pruuti, keda mina teile kui maa walitseja anda tahan, omale abikaasaks  wõtate? Taieliku, hästi kõlama häälega wastaö küsitaw kindlalt: Würstlik kõrgus, mina tahan seda teha. Kas prii tahtmise, ilma millegi sunduseta, puhta südame tunnistuse järel ? Nüüd waStaS Mehring selgelt ning iga sõna ise rõhuga wälja üteldes: Ilma millegi sunduseta, kõige priima tahtmise  ja kõige puhtama südame tunnistuse järele . ... Ja ying amen. SiiS mõtke minu käest see pruut mastu. Diana, baroni proua Klammcck, sündinud grahwinna Bruck, tõuSke üleS ning andke oma kihlatud peigmehele kätt. Diana ei liikunud paigast. Surma kahwatuS oli ta palgel, ta waatis üksisilmi kramplikult herzogi otsa, kes baron Mehringiga  ta ette oli astunud, küsa wälja sirutades,  nagu, oleks ta waimuhaige olnud. Ei mitte, ei mitte, kõlaS tasaselt ta huultel. KrdaS! Teie panete waStu? ütles herzog, waljult, kuna ta otsa pääle wiha meele kortsud asusiwad. Teie ci wõta siis minust nimetatud abikaasat mitte waStu? Olete õieti kuulnud? Diana ei wastanud mitte, suruS käed mastu silmi ning nuttis kibedasti. Mehringi palweline maade herzogi otsa sundis teda waikima. Bodo laskis selle pääle Diana ette põlwile maha ning püüdis ta külmi kässa silmade eest ära wõtta. Diana, kallis armuke, palus ta tungiwalt,  maata kord mu otsa! Ma pole nii suur süüdlane, kui sa ehk arwad- Aega mööda tõstis Diana oma pää jälle üleS ning waatis sügama kurbtusega Bodo otsa, kes ikka meel põlwili ta ees seisis, öeldes: Ma ei tunnista ju sind mitte süüdlaseks, mitte sind, aga halasta mu pääle ning lase mind minna. (Järg tuleb.) Jaapani sõjaministri sõnade järele, et jaapanlaste kahjud kuni wiimaSte kahe päewani õO,OOO meest suured oliwad, Ametlik telegr.: Muldeni ürowõt«ijel  langes palju wangifi, hulk sõjariistu, laskemoona ja toitu jaapanlaste kütte. Jaapanlastel ei ole weel aega olnud waadata, kui suur saak nimelt on. Kindral Kuropatkini telegramm 26. webr. Täna tungis wacnlane ainult kolmandani»  Siberi korpuse tagawüe pääle. Esimene sõjowägi, keS teistest mägedest eespool oli, taganes ikka edasi kõikide mägedele ettemääratud seisukohale. Kolmandama  wäe juhataja käest täna saadud tcatcde järele pidas selle mäe togawägi tüna seisukohtasi mandarini teel omas käes, 8—25 werSta Telinist eemal. Selle tagawäe wastaS oliwad ainult wüikesed, pääaSjalikult uued waenlase wäeosad. 12. webruarist pääle hakates kuni 26. webr. on ühtekokku 1190 haawatud ohwitscri ja ja 46,391 haawatud alamwäclist ära saadetud. 26. webr. (Reuter.) Kindralstab arwab, et wenelaste arw, kes wiimastest wõitluStest osa wõttis, 300,000 jalawäge, 26,000 ratsawäge ja 1368 suurtükki oli- 29. webr. (Reuter) Wenelased tagancwad  Mukdenist põhja poole. Jaapanlased furuwad neid mõlemist tümadest. WenelaSte  kahjud on rasked. Tokiost, 23. webr. Ojama andis kesknädalal  sõjawägedele käsku wenelast taga ajada, kuna ta mägede suurel hulgal Mukdenisse kokku kogumise ära keelas, sest ta soowib Mandshuria keisrisugu kätkit hoida ja elanikka kaitseda. WenelaSte ärataganemine algaS 21. webr. 24. webr. õhtul oli kindral Nõgi Mukdenis, aga ta ei andnud selle ärawõtmisele  mingisugust tähendust ja jättis ta kohe maha, et põhja poole minna. Ei wöi meel ütelda, et Kuropatkin ümber on piiratud, aga ta seisukord on õige raSke. Kuroki sõjamäed mötsiwad eila Titu oma alla. Lõuna ida pool Mukdenit wältawad jaapanlaste wihascd pääletormamised edasi; kõik 5 Jaapani mäge liigutawad edasi. Söjottgewust peetakse selle plaani järele, mille püäftaabi ülem Kvdama juba ammu malmis on teinud. Jaapanlaste kahju arwatakse 35.090 mehe pääle. 27. webr. Marshall Ojama teatab: Wene mängisid on üle 30 tuhande. Jaapan  on 41 tuhat meest kaotanud. Eila mötsiwad jaapanlased Puhe juureS ühe taganema Wene wäesalga mangi. Kindral Kuropaikini telegrammid 1) 27. webr: Teatan lõige alandlikumalt Keisri Majesteedile, et kindral Mcyendorf 25. webr. hobuse seljast maha kukkus ja oma ölaluu ära purustas. Ta saadeti Harbinissc- Arstid arwawad et ta warSti tcrweks saab. 2) 28. webr. Öösel waStu 28- webr. ei ole teateid kokkupörkamiste üle tulnud. Sõjawäge scadetakse korda ja luuramisetüitusid wöetakse waenlase wastu ette. Wene saadik CaSfini Washingtonis ütleb, et wastus, mis Wenemaa Mukdeni kaotuse pääle annab, uute mägede saatmine Mandshuriasse on. Rahu tegemise kohta ei awalda ta mitte üht sõnagi. Juba mõni nädal tagasi olla Wenemaa otsus kindel olnud, et ta sõda niikaua edasi peab kui wõit käes on, nõudku fee ka ükstakõik, kui palju ohwrifid. Kõik olla malmis, et Kuropatkinile suur hulk uut mäge appi saata- Roshestwenski laewastiku kohta kuuleb, et ta mitte kodu poole tulema ei hakka, maid 2. märtsil ida poole minema tahab hakata—  Admiral Dubassow seletas „Now- Wremja" kaastöölisele, et kõik rahujutud põhjendamata olla. Wenemaa tahta sõda edasi pidada, kuni ta lahingu wõidab. Niipea  kui Rojhchwenski laewastik kolmandama  lacwaölikkuga ühineda, minna ta Togole wastu. et Togoga lahingut lüüa- Wäljamaa lehcd arwawad, et Kuropatkin mitte Teelinis peatama ei saa jääda, maid meel kaugemale, wõib olla Hardini taganema  peab. „Tägl. Rundsch." teatab Jaapani hallikast,  et suurem osa Kaulbarsi ja Bilderlingi  mägedest pöhjaida pool Mukdenit sisse piiratud olla. Lootus, et piiramise liini läbi murda saab, läheb ikka «vähemaks.  Wene pahema tiiwa osajagufid on Fushuni taga muust mäest lahus. Suured  osakonnad, keS teistest lahku on pidanud  minema, on ilma laske- ja söögimoonata.  Siiamaani on 50-000 meest mangi wõetud, pool nälginud, palja jalu ja riidenärudega kaetud- Enam kui 100 wäljasuurtükki ja pääle 80 raSke suurtüki on saagiks saadud. Sula ilm ja lume tuisk tegiwad wenelastele taganemise meel raskemaks- Ojamale tuleb wahetpidamata obiwägefid juurde. WenelaSte kaotused arwatakse 120000 mehe pääle. Wene sõjawäge wõib laiali puistatuks arwata. Tokiost tulnud sõnumite järele olla sõjaminister Tokios ütelnud, Ojama olla nõuuks wötnud, suure osa wäega põhja poole Harbini pääle edasi tungida, et oma suurt ülesannet täita ja Kuropatkini lüüasaamise  läbi tekkinud seisukorda oma kasuks tarwitada. „Risti Leht" kirjutas: Wene wägi on Hoobi saanud, millest ta ainult pika aja järele wõib toibuda. Ja teada ei ole weel, kui palju ta pika, ilma teedeta maad mööda taganedes weel kahju saab. Kui jaapanlased  neid mõne päewa taga ajada wõiwad, siis läheks fee kahju suureks. Aga inimese jõuul on omad piirid ja arusaadaw oleks, kui wäsimus wõitja wöidaks. Aga arwata ei ole, et Kuropatkin juba Teelinis peatama wõikS jääda: tema peab palju kaugemale taganema. Wist pääsemad ta wäe-jätised raudtee äärde alleS põhjapool Teelini, ja sinna peawad nad igatahes pääSma. Kui see neile korda ei lähe, siis oleksiwad Mukdeni  lahingul tagajärjed, mis 181 S. aaStat meelde tuletaksiwad. 1905. aaSta sõjakäik näib otsustatud olewat. Alles hilja sügisel wõib uuS, lugem Wene wägi MandshuriaS, wöi ta põhjapiiril koos olla. Kas tahab Wenemaa oga weel K wõi 3 wäekorpust Kaugesse Idasse saada? KaS wõib ta seda teha? Sõnum, et ta rahu tegema malmis on, näib tõenäoline olewat—  Prantsuse leht „Joural deS DebatS" arwab, et wenelased nüüd HarbiniSse peawad  taganema. Tahawad nad weel waStu panna, siis peawad nad wäga palju mäge juurde saama. Ei ole see wõimalik, fiiS on aeg rahu tegema hakata. Niisamuti ütleb ka „TempS", et rahu tegemine hää oleks. Ljaojani ja Port-Arturi langemise järel wõisiwad wenelased weel söjaõnne katsuda- Aga nüüd on nad kõik teinud, mis nad wõinud yn, ja oa sellegipärast  alla jäänud. Tahaksiwad nad nüüd sõda edasi pidada, siis nõuaks see otsatu suuri ohwrid, mis maa ülearu ära kurnalsiwad  Sellepärast teeks Wenemaa paremini, kui ta sõja lõpetaks ja omal maal parandusi  ette wõtma hakkaks. Londonist Jaapani saatkond awaldaS ametliku teate- Eesmäed wõtfiwad, igast küljest wenelasi rõhudes, Teelini neljapäewal  kell 12, 20 min. öösel oma alla. Kindraladjutant Kuropatkin on tema praegusest päüwäejuhataja ametist lahti lastud, kuna tema asemele kindral Linewilsch  on nimetatud. Kui palju jaapanlasi praegu lahinguwäljal  on, seda meie ei tea; kas Nende wiies wägi kindral Kawamura juhatusel ka juba lahingust osa wõtab, pole teada. Kui ta oga lahinguwäljal on, siis on jaapanlastel  „RusSkija Wed." rehnungi järel läänepoolsel tiiwal 80.000 meest Kawamura  ja 130.000 meest Oku wäeS, keskel, kus Nõgi ja Nodsu wäcd seisawad, kokku 155.000 ja idapoolsel tiiwal Kuroki wäeS 160.000 meest, kokku 525.000 meest. Suurtükkisid on neil 1500. Wäge, mis lääne poolt Liaohe orgu mööda Wene wäe selja taha tungib, on 110.000 meest. Jaapanlaste sõjakawaluStest on juba palju räägitud. Hiljuti kuulsime, et nad meie polkude mundris meie pääle tunginud  on. Nüüd on nad sinna juurde weel uue kunsti tarwitusele matnud: nad ligiuewad  meie seisukohtadele tagurpidi ja teemad nagu olcksiwad nad taganejad wenelased; et pettust loomulikumaks teha, lasewad nad oma meeste poole isegi püssi ja nii 10. Saarlane. ISOö