ilmaga ei wiitsi ta lennata: siis peab ta tiibadega tubliste wehllema. Tuulega pvle tal aga muud kui tõmbab oma purjed lahti ja lendab edasi. Mida waljcm  tuul, seda kiiremini wõib ta lennata. Selle juures  ei ole tal turvaste liigutamist, nagu näha. sugugi tarwis, urnid peab nendega ainult tüüri. Ta möistab  oma bummerangi kujulisi tiibu nõnda seada, kudas wäja lennata on. kas kiiremini, tasamini, üles- wõi allapoole. Ja imelik, ta läheb ilma tiibade liigu-- tamata kas roastutuult nõndasama kiireste edasi. Oma wõimise peale uhke, teeb ta õhus igasuguseid  mustasid, keerdusid, järskust põikeid, laseb roahest  otse alla ja tõuseb niisama järsku ülespoole. Nagu näha, walnüstab sarnane Võimlemine ta eneselegi lõbu: ikka uusi ja uusi ringisid tehes lendab ta mööda kalda äärt meist mõõda... Wahepeal on tuul maitsemaks jäänud ja päike madalale weerema hakanud. Et meie ööseks kalda alla korterisse jääda ei taha, siis peame saarelt lahkumise  peale mõtlema hakkama. Mähe aja pärast oleme kalda all, lükkame jolli wette ja sõidame wastasseiswa kalda poole, kus walged  müürid loojaminewa päikese käes punetawad. Pakrisaare kallas jääb aeg-ajalt ikba kaugemale ja laugemale taha. Wõib roeel kuulda, kudas seal laened  mürisedes rvastu kallast lõõmad, mis meile tagant  järele nagu jumalagajätmiseks kostab, siis maikib  ka see... Teised ajalehed. Tallinna Wene leht ..Rewelskija Jsm estija"  kirjutab pikemalt Baltimaa kooliküsimusest  ja rahw ahariduse-selts id est. Kirjatükk >on sellepärast huwitam, et ta kaunis selge sõnaga need soomid ja püüded päemamalgele toob, mis nende südames liiguwad, kes rahwakooli mitte ainult haridusehallikaks  ei loe, maid teda meel mõnesuguseks imuuks otstarbeks pruukida tahamad. Sellest seisukohast  ei meeldi Baltimaade rahwahariduseseltside tegewus  Wene lehele sugugi mitte, sest ta leiab, et nim. seltsides kitsas rahwusline siht ja kange protestandiusuline  maim walitseb. mispärast ka nimetatud seltside koolid muud ei ole kui usukoolkd Lutheruse usu maimus. Tõmbeabinõuks olla neil koolide! emakeel, milles lapsed 'Wenekeele asemel õpetust saawad.  Leht on aga juba kahtlewaid hääli kuulnud, et kas niisugused seltsid ja koolid endid kaua elus hoida jõuawad. Ta armab, et Eesti rahvahariduseseltside  koolid suuremates linnades, nagu Tallinnas. Tartus j. m. alal seista jaffawad, kuulutab neile aga kadu wähemates linnades ja maal. Iseäranis antakse  ..rahwuslastele" nii nimetab leht hariduseseltside  ringkondasid seda süüks, et nad malitsufe koolisid laitwat, nagu saaks lapsed seal Venestatud sa jääks nende Vaimuomadused wälja-arenemata. Sellest hoolimata loodab leht. et mõit walitsuse koolide  kätte jääb. sest mõned wanemad wõtta juba nüüd vma lapsed emakeelsetest koolidest wälja ja panna nad Venekeelsetesse koolidesse ja juba olla hääli kuu?» da, et need koolid muudetagu walitsusekoolideks ümber  wõi nad Võtku kroonu käest abiraha Vastu: 'sellega ühes saada siis Spekeele küsimus seltside koolides muidugi juba ära otsustatud: vpeteeleks saada Wene keel. Eesti rahwahariduse seltsid olla omale kõrge ülesande  wötnud: hulk ala- ja keskkoolisid asutada, kus õpetust emakeeles antakse. Leht nimetab seda ülesannet  küll ausaks, kuid «maldab ühtlasi arwamist, et seltsid seda täita ei jaksa. Leht omalt poolt soowitab seltsidele teist ülesannet: nad ühendagu oma koolid wä« litsuse koolidega ja hakaku siis koolilastele õpeabinõusid  muretsema, Vaesematele abirahasid andma, edasiharimiseks kursusid asutama, raamatukogusid ja museumisid awamg jne. Praegused koolid Baltimaadel  olla wiletsad, sellepärast olla neil niisugust abi hariduse  seltside käest hädaste tarmis. Selle asemele, et keskkoolisid asutada, roõiks hariduseseltsid  parem waesemate lastele kroonu koolides abi anda, odaroaid kostikohtasid asutada ja selle eest hoolt kanda, et Eesti keele õpetus kroonu keskkoolides paremale järjele tõstetud saaks. Lõpuks annab leht Valitsuse asutustele nõu. ministeriumi  koolisid, mis Wene rahwuse ja õigeusu kohusid silmgi peawad, neis paikades asutada, kus mitte muud Wene -wõi õigeusu kooli ligidal ei ole, et Wene rahwa ja õigeusuliste eestlaste lapsed mitte Lutheruse usu toolidesse minna ei pruugiks. Kui ministeriumi koolisid juba iga lv kuni 15 wersta peale Lks saab, siis wõib, kui jõud ulatab, neid kas kaks ja tolm ligistikku asutada. Leht loodab, et rahmahariduse  mmisterium ühes Püha sinodiga, kelle alla õigeusu toolid läinud, terme maa tiheda Wene koolide  wõrguga katab, et Wene ja kohaliku õigeusulsie rahwa lapsed omale kohased koolid saatsiwad ja et ta teiste rahwaste lapsed seal Wene teelt õppida wõikjiwad. Kodumaalt it. Melisest. Seltsielu. Miim ajel ajal on osa- Võtmine seltsielust kaunis soojaks muutunud. Ennemalt,  ja ka weel minewalgi aastal, ei olnud meis Põllumeeste-seltsist suuremat midagi kuulda,- aga praegusel ajal peab ta korralikult koosolekuid,- harilikult iga kuu ükskord, kus muidugi ka mitmedki põllupidamise puudused ja hädad harutuse alla tulewad.  Ka raamatukogu-selts ajab korralikult oma asju. Mai kuul pani täh. selts pidu toime, millest mõnikümmend rubla puhast kasu järele jäi- Selle lumma eest osteti kogusse paremat ja uuemat kirjandust, nõnda et praegu raamatute hulk kaunis mitmekesine on. Wiimane pidu oli meil jaankpäewal,- mis kihelkonnakooli Valitsus toime pani. Puhast kasu jäi 40 rubla üle, mis kihelkonna koolimaja paranduse heaks läheb. Ikka enam ja enam näitab rahwas üles, et ka seltsiasjad temal südame peal scisawad,- ja et ta siis walmis on heameelega seltsist toetama? kui need omalt poolt temale ka midagi kõlbulist ja sisukat pakmoad. -oko- Haljalasi. Mis tagasitulnud Väljarändajad  jutustawad. Wiimase paari aasta jooksul rändas siit kihelkonnast hulk inimesi Siderisse,  lellest nüüd mõned tagasi on tulnud ja ime- likka asju jutustawad. Kõige pealt olnud see neil suur rumalus, et nad seal kaugel oma jõul tahtnud  maad omandada ja kroonu abi tagasi lükanud. Pärast aga, kui juba oma warandüs otsa saama hakanud, tahtnud nad küll kroonu abi roastu wõtta, aga siis pole kroonul enam kõlblikku maad anda olnud, maid neile juhatatud halwa põhjaga maad kätte, mida aga sugugi pole tarwitada rõõmud; maa olnud kas märg soo wõi jälle kõrge liiwamaa metsaga.  Kõlblikku maad olnud nõnda mähe, et see elatamiseks  ei "säilunud. Kale on iseäranis suuremaid perekondi näha: kõik on nende käest otsas! Lapsed ja wanad on nagu luu ja nahk. Neid mahutatakse siia ja sinna korteritesse ja antakse lahkete inimeste poolt neile esialgset abi ja tööd, et siin jälle kosuma roviks hakata. Enam ei luba nad ilmaski tnttawate ja sugulaste kiidulaulust ja kutsekirjasi uskuda. Kõigist sellest hoolimata läks umbes kuu aja eest siiski salk mehi siitpoolt Siberisse maad otsima: nad pole enestest weel tänini sõnagagi koju teatanud.  Niisuguseid lugusid kuuldes torkab iseäranis kibedalt  wäljarändamijekorralduse puudus silma. Narmast. Korratu mustuse-wäljawedamine.  Narmas on moodiks saanud, et wäljakäigu kohtasi ka päema ajal puhastatakse. Seda on iseäranis alewikkudes näha. Süda kipub sagedaste pööritama.  kui su silmade all mustust willkappadega august haamidesse willitakse. Mis ütlemad majaelanikud, kus hoowi peal sarnane mustuse mäljawiimine käsil on: sa ei tohi ust ega akent praotaba, siis on tuba koledat  haisu täis! Kas linnawalitsus siin mitte korraldust  ei mõiks ette wõtta? Weel üks näitemüük. Kui Jumal näitemüükidega  kedagi linna õnnistanud on, siis on see tingimata Narma: Käesolewal sume! seisab meil neid peale poole tosina ees. Nüüd neil püiwil andis Peetri kirikukooli nõukogu awalikult teada, et ka temagi septembrikuu sees mõtleb näitemüüki toime panna, mille sissetulek Peetri kiriku kooli heaks on määratud. Ühelgi arusaajal inimesel ei ole midagi selle wastu, kui seltsid oma ainelise jõu suurendamises näitemüükisi -toime panemad, aga 7 —B näitemüüki ühe sumega, see on juba liig. Meie naised nõelutoad  nii et sõrmed merised ja tõõtamad basaride heaks, aga kui mitmele sa hing ikka jõuad töötada! Kolera kartusel on Peterburi kuberneri poolt meie linnas suhkrujäätise ja tooreske ploomide müümine  ära keelatud. kis. * Tartus on wiimaste aastate jooksul Tähtwere, Ropka ja Karlowa mõisate poole terme uus linnaj  a g u juurde kaswanud, kus mitusada uut maja ehitatud on. Majad on enamaste puust, aga maitserikkamalt  ja uuemoelisemalt ehitatud kui wanalinna majad.  Majad seisawad siin Väljaspool linna piiri mõisa maa peal, sellepärast ei ole neil maja ei liikumata waranduse- ega ka korterimaksu maksta. Selle tõttu vn üürid siin odamamad kui manas linnas ja uued juurdetulewad majad leiawad omale uurijaid juba enne kui nad malmis saamad. Ainukene paha asi on siin see, 'et uulitsad prügitamata seisawad ja uulitsa- Wngustus ka milets on. Ligemal ajal hakatakse, nagu ig. Zeit." kuuleb, ühte kenamat uulitsat prügi- tama, kusjuures majaomanikud ja Tähkvere mõisaomanik  v. Wulff Ireispolitsei ettepanekul kulud oma kanda wõtaroad. Ka elektriwalgustust tahta üks oss majaperemehi sisse seadida. Siinsed majaperemehed on pea kõik eestlased. Sooroida oleks, et uus linnajagu  peagi Tartu Unna omawalitsuse alla liidetaks I<ciudan<ZuB. Tallinna kaubaturg. Aiawilja on rohkeste iurule  toodud. Wärsked kartulid maksawad 4 kop. toop. Ka muud juurroilja, nagu porgandist, seid ja naerid on turul müüa. Kalaturul on ainult kuiroatatud kalu, kuna wärskeid kalu õjge mähe on. 10. juulil oliwad hinnad üksikute kaupade järele järgmised: Rukkileib, nael - 3 kop. teenkeib . . . . . . . . .5 „ ai 6 ~ Nisuleib ksepik) 5 „ Odratangud 4Yg—s „ Kaeratangud........ 7 „ Herned 5 5Vg „ Oad 5—6 „ Läätsad —7 „ Linnaseiahu . . 5 „ Nisujahu, veene ........ 6 „ „ jäme ....... 5 „ Odraiahu 4 1 / a „ Sealiha, nael terme sea kaupa .... „ Wasikaliha „ . . ... . . . . 9—13 „ Lambaliha „ „ Köögiwäi ....... 23 80 „ Lauawõi . . . . . . 35—49 „ Juust 25—35 „ Haned (tapetult) „ Kanad „ 40—50 „ Metspardid „ Metüsed ■ - Wörkked räimed, sada ..... 30 n Soolatud silgud, nael ..... 5 „ Kilu soolatud . . . „ Heringad „ . . . . . . „ „ kuiwatatud paar . . . . . . 7 „ Siiad, tükk „ Tursad soolatud „ ..... 3—4 , Haugid, wärsked „ „ Ilbwenad „ „ ..... „ Wimmad „ „ Kohakala Kammeljad wärSked-10 tükki . . . .40—50 n Latikad „ Seened, toop „ Sibulad, toop „ Hapud lapsad toop ....... 8 „ Peakapsad, tükk . . ... . „ Kaalikad 2—3 „ Porgandid, kimv s—lo „ Karvulid toop lVs-3 „ Hapud kurgid 10 tükki 18—20 ~ Wärsked kurgid „ „ ..... 20—30 H Jõhmikad, toop 12 „ Muna vaar . . . . . . 4 J / a — 5 „ Tindikalad 10 tüki ...... „ Kiisad, nael „ Maasikad toop Id 20 „ . Kirsid 18 „ Nr 154 B S « waLebt IWA