mõisa ja walla rahwas, wõtsiwad teda fiis kolme auuwärawaga ja lillede pildumisega waStu. Uue mõisaomaniku esimesed sõnad oma walla rahwale oliwad, et Erlaa'S uuS ajajärk pidada algama; tema tahta oma peremeestega rahus, kui oma seltsimeestega  elada. Nädal hiljem oli peremeestel herraste suurde saali pidulik lõunalaud kaetud. Sööma-oja lõpul tõusis mõisa omanik lauast ja pidas pikema kõne, milles ta soowi awaldaS, tema peremehed tõusku peagi esimesteks terwe! maal. Töö olla tingimine, mille abil see täide minna wõiwat.  Et aga töö peremeestele tuluta ei jääks, jätta tema 2 r. taalri päält praegusest  rendist maha. Wiimaste halwade aastate pärast jätta ta pääle selle niiwiisi alandatud rendist kaks aastat järeStikku weel 50 rbl. iga rendikoha päält rendist maha. Wiimaks kustutada tema kolm roiiendikku kõigist rendiwõladest, kui ülejüädawad  kaks wiiendikku wõlgadest wiie aasta jooksul on ära makstud. Püäle selle lubati tohtrimaja jaoks tormiline maatükk kinkida ja töötati igasuguste muude hääde ettewõtete jaoks nõuu ja abi. Kui wallawanema tänukõne järele klaasid  uuesti mõisaomaniku terwiseks kokku löödi, oli wein klaasides pisarate soolweega rikkalikult ristitud. Pärast wiideti weel herraste maja rõdu Ml sigari juures aega ja räägiti uue herraga kui inimene inimesega. Kõigile Erlaa mõisa moonakatele on 30 rbl. palka ligi lisatud- Mõisnik, kes nõnda tegi on kodumaa priiuse-ajatoos tuttawa Acheradeni baron Karl Friedrich Schoultzi oma esiisa wääriline järele tulija. Peterburist. Uus nuhtluse seadus.  Kohtuminister on riigi nõukogule ette pannud, et uus nuhtluseseaduS 190 K. aastal  maksma tuleks panna. Riigi nõukogu on nüüd selle ettepaneku pääle otsuse teinud, et seda seadust weel maksma ei panda. Selle otsuse üle wöib rõõmustada- Uus nuhtluseseaduS tarwitab põhjalikku muudatusi,  et temast ajakohane seadus saaks, sellep. on parem muudatusi enne maksmapanemist  ette wötta, kui pärast sedamaid uut seadust parandama hakata. Punane Rist saab tänawu, nagu hiljuti awaldatud aruanne näitab, kolm korda wähem wabatahtlisi andeid, kui minemal aastal, teatab „Pet Ztg." Kulude katmiseks tarwitab ta nüüd seda raha, mis ta kroonu käest saab. Riigirenteist  antakse talle igas kuus 750,000 r. Südametunnistuse wabaduse  andmiseks tuleb Peterburis augusti algul iseäraline kommisjon kokku. Wallakirjutajatepärast- Sisemiste asjade miniSterium pani ringkirjaga  kuberneridele ette wallakirjutajate seisukorra parandamiseks sammusid astuda. Soldatite söögi parandamiseks  seati hiljuti kommisjon, kes 19. julil esimese istumise pidas. Kommisjon  peab nõu leidma, kudas soldatite toitu rammusaks ja maitsemaks teha. Manifesti seletamine. „R. SlvwoS" kirjutab keegi, et tema tuttaw, kes Luteruse usku on, õigeusulise naeSterahwa neil päewil omale uaeseks wõtnud. Preester nõudis enne laulatamist peigmehe käest allkirja, et ta lapsed õigetusku  laseb ristida. Kui selle kohta tähendati,  et see nõudmine 17. aprillil antud manifesti wastu kütb, wastas preester: „ Manifest käib ainult sohilaste kohta."  KindraladjutantStõSse  l, Siberi 3. korpuse juhataja, «vabastatakse  Kõigekõrgema käsu järele tema praegusest ametist. Wäikckodaniku seisuse kaotamise küsimus olla „Now. Wr." teatust mööda praegu kõrgemal kohal otsustada. . Rahwalug emise materjali  korraldamine on lõpetatud.  Wenemaa rahwaarw (pääle Soomemaa) on selle rahwalugemise abil saadud teatede järele 126,586,525 hinge mõlemast sugust. Õigeusulist on 87,123,604, wanausulifi ja muid õigestusust ürataganenud  lahkusulisi 2,204,596, muhamedlasi  13,906,972, katoliklasi 11,467,994 juutisi 5,215,805. Lutheriusulisi 3,572,653. Keelte järele on Wenemaal 25 isesugust rahwa-osa. Wäljamaa ajalehtede kirjasaatjad. Päälinnast kirjutatakse „Düna-Z.": Terwe Peterburg on Inglise ja Prantsuse ajalehtede kirjasaatjaid täis. Ka mitmed ameriklased on siia tulnud. Kirjasaatjaid huwitab kõige rohkem rahutegemise  ja rahwasaadikute kokkukutsumise küsimus. Uued laewad. Ligemal ajal saab Peterburis 18 miinisoomuslaewa, mis wabatahtliste annetena kokkutulnud raha eest ehitatakse, malmis ja lastakse mette. Pääle nende laewade on korjatud rahaga meel kaks weolaewa ostetud. Tsüstina  lahingust saadik tuleb wabatahtlist andeid laewastiku tarwis wäga mähe. Sõjameeste ärapõgenemine.  „S. Ot." teatel näidata Kaukasia sõjawäeringkonna käsk nr. 115 seda, et alamwäelised ühes sõjariistadega teenistusest ärapõgenewad. Suur kahju. 20. ja 22. julil hakkasiwad Peterburis Mere kanalis kaks Inglise okeani aurulaewa põlema. Tulest saadi küll wiimaks jagu, aga ta tegi määratu suurt kahju- Aurulaewad oliwad raudteematerjali täis, mis nad Jenisei jõe suhu Toga-Baikali raudtee tarwis pidiwad wiima. Esimese laewa pääl oli 547,000 puuda rööpaid ja 77,300 puuda, walgustusematerjali ja määrimise-õli. Teise laewa pääl oti 44,000 puuda rööpaid ja 030,750 puuda määrimise-öii, pääle 12,000 puuda kiwiõii ja muud materjali. Rööpaid, mis laewade pääl kõlwatuks süiwad, oleksiwad, mitme saja wcrsta raudtee  tegemiseks ulatanud. Laewu katsuti juba kaks korda waremalt põlema panna, mille tarwis hööwltlaaStusid kiwiöliga oli üle walatud ja põlema süüdatud, aga tuli kustutati õigel ajal ära- Seekord pandi kaks Inglise madrust kinni- Nüüd on laewade pääl Inglise madruste asemele Saksa madrused seatud- Mõned arwawad, et Jaapani  agendid, laewad põlema paniwad. Tulast. Rahe. Wene ajalehtede teotuse järele on rahe neil päiwil Tula gubermangus üle 100,000 rubla ette kahju teinud. Kolmes maakonnas on kokku umbes 6000 dessatini wilja hukka saanud. Kurskist. Sõjasõpradele. Kurski mõisnikkudele, kes soowistwad, et sõda tingimata edasi peetaks, on „Russk. Wed." järgmine kiri awaldatud: „Palume üleüldiseks  teadmiseks, iseäranis aga Kurski mõisnikkudele teadmiseks awaldada, et kui Tokio ülikooli õpilased soowi awaldanud,  Port-Artur wõetagu wiibimata tormiga ära, need üliõpilased mikado käsul kõik Port-Arturi müüride ette saadetud, kus nad suuremalt jaolt kõik langenud. Meie usume kindlasti, et Kurski mõisnikud meie wahwate waStaste eeskuju järele saawad tegema, et nad mitte ainult mõnerublaliste  annetustega, Punase risti ja haawatute  hääks, ei lepi, waid wabatahtlistena siia meie juurde ilmuwad ja meid seisukohtadel  rõemustawad, kes me siin ilma mingi waimustuseia ja lootuseta oleme, kuid sellegipürast oma kohust Keisri ja isamaa waStu mitte wähem pühaks ei pea, mida me enam kui ükskord, mitte kõlisewate svnakõksudega, waid oma eluga oleme tõendanud. 1. sõjamäe korpuse ohwitseride ühisuse nimel: Ülemleitnant LutkowSk." Saratowist Kubermangusemstw  o koosolek leidis, et kui üleüldised tingimised  ei muutu, siis ligemas tulewikus kõik semstwo ja üleüldse kultura asutused täielikult seisma jääwad. Odessast. Tohtritsotsus. Odessast  tetegrahweritakse päälinna lehtedele, et Odessa tohtrid ülekorralisel koosoleku! otsuseks teinud, terme linna wolikogu ametist ära astumist nõuda, et rahwas kohasemaid ja tublimaid mehi wõiks ametisse walida. „Po tjemkinit" tagaaja ma saadeti teatawaSti miinilaew, mille pääl ainult ohwitserid oliwad. „Jushn. Krai" ütleb, et sel sõidul laewa masinad oskamata ümberkäimise pärast kõik rikutud saanud- Helsingist. Soomemaa asewalitseja kohta tahetakse sisse seada, teatab „Peterb. Gas." Asewalitsejaks nimetatawat kindr.- adjut. N. W. Kleigels. W ä l j a-a j a m ine. Ühel päewal mängis muusikakoor kõige toredamas Helsingi  joogtmajas „Kapellet'is" „Porilaste marssi", mis raudtee-watitsuse büroo direktorile  Janujchkowskile ei meeldinud, nii et ta oma pahameelt wilistamise läbi awaldas. Silmapilk tõusis terme rahwahulk  üles ja nõudis waljusti, et wilistaja joogimajast wülja läheks. Ta ei Muud enne rahule, kui see sealt kadus. Trükiwabadus. Soome senatit  on Kõigekõrgemalt poolt kästud oma otsust  seisuste asemikkude palme kohta anda. Seisuste asemikud oliwad palunud, et Soomemaal trükiwabadus maksma pandaks. Mõndasugust. Tark tsensor. Üks Makedonia misjonär toob Inglise lehtedes Türgi tsensori usaldamata oleku üle mõndagi lõbusat näitust. Misjonär tahtis kord MonaStõriit Filippopolisse missisnäride kongressile terwitust saata, sest isiklikult ei wõinud ta mitte sinna minna. Ta alustas oma terwitust järgmiste sõnadega: „Olge terwitatud Issanda nimel!" Telegrahwi ametnik wõttls telegrammi wastu ja nõudis  raha sisse. Kolme päewa pärast tuli politseinik misjonäri juurde. Ta hakkab juttu ilmadest pääie ja rääkis laialt ühest ning teisest. Wiimaks pidi misjonär küsima,  mis ta siis õieti tahab. Siis seletas politseinik, teda kästud järele pärida, kes see isand olla, kelle nimel ta kongressi terwitab. Misjonär andis laialise seletuse. Politseinik nähti aegapidi asjast aru saa» wat, aga küsis siiSgi weel: «Oli ta wenelane  wõi austrialane?" Misjonär ütles, et ta juut olnud. Politseinik läks. Järgmisel  päewal tuli ta tagasi ja palus isanda täielist nime teada. Misjonär kirjutas  : «Issand Jeesus Kristus." Telegramm  jäi fiisgi saatmata ja raha ei antud ka mitte tagasi. M 31. Saarlane, 1905 WaZtutaw toimetaja Hartiyig Tatz, osa. xul.