Aga hää abikaasa, sõbra, lastesünnitaja ning kaswataja ja majaperenaese kõrwal pidada mehel weel sohinaene olema, et mitte päris naesele, kelle kohus -laste sünnitamine on, liiga ei saaks. Nietzsche eeskujuks on siin wanade Greeklaste  elu, kus ka naene kodu, laste juures pidi istuma, armuke aga mehega ühes pidudel  käis; naene tohtis ainult lihtsaid riideid kanda, kuna mees armukesele kõige toredamaid ehteasju kinkis, millega see rahwa ees ilmus. Nagu usu- ja oluõpetuse, nii heidab Nietzsche  ka abielu kareda kriitika alla ja pöörab pää pääle kõik, mis senini anus, kallis ja püha on olnud. Nietzsche ise nimetab seda wäärtuste ümberhindamiseks. Seda ümberhindamist on tema arwates hädasti tarwis, sest er praegu kalli hinna alla arwatakse, mis midagi wäärt ei ole ja põlatakse,  mis kallis on. Nietzsche kahetseb ainult, et ta seda ümberhindamist ei ole saanud täiesti ära teha. Kes Nietzsche üle ainult tema sõnade järele otsust teeb, see peab arwama, et ta päris rööwel ja murdja, kalestanud südamega külakurnaja  ja petis oli, aga kellegi juures ei käi sõnad nii wähe tegudega ühte, kui just Nietzsche juures. Nietzsche ei olnu d sugugi nie tzscheanlane, s. o. Nietzsche õpetuse järelkäija,  waid ta oli üliwäga hell, õrn, kaastundlik  ja aateline loomus. Iga wägiwald, omakasu ja iseenese armastus oli temast wõ imatu kaugel. See kõik tunnistab meile kaht asja, mida Nietzschet lugedes ialgi ei pea unustatama: 1) Haigusel oli Nietzsche kirjatööde kohta suur mõju, sellepärast 2) kus ta wägiwald a, omakasu jne. ülendab, ei ole see ikka nii mõista, nagu pääliskaudne lugeja sõnade järele wõib arwata, sest Nietzsche kirjad ei olegi lihtsaks lugemiseks, waid nad on uurimiseks, nad° on mõistatus. Meie kiri kipub pikale wenima, pöörame lõpu poole ja waatame, kuda Nietzschet meie juures, Eesti kirjanduses, wastu on wõetud. Kõige esiti kirjutas temast „Olewik" ja oli siis tema wastu.. Nietzsche „Herren- Moral", rnille järele rahwas ainult herrade tööloomade kari peab olema, et herrad ülemate asjadega, kunsti ja teadusega wõiks tegemist teha, ei olnud mitte „Olewiku" meelt mööda. Aga pärast muutis „Olewik" oma seisukohta Nietzsche wastu, nagu ta seda tihti ka teistes asjades tegi, ja sai tulisemaks Nietzsche jüngriks.  „Sarathustra" tõlge „Olewikus" näitab,  et A. Gr. seda tööd suure waimustusega on teinud. Midagi ei wõi nii raske olla tõlkida, kui Nietzsche ja keegi ei wõi paremini teha, kui A. Gr. on teinud. Enam* kui tema algupäralised kirjatööd tunnistab see tõlge, kuda keel A. Gr. meelewalla all on. - Aga siisgi ja ometi, see ei ole mitte päris Nietzsche, mis „Olewikust" Meile wasw paistab,  waid ainült tema wari, ning tihti tuleb kohtasid ette, millest ainult siis wõib aru saada, kui seda Saksa keelest järele  Niisugusel  korral leiame ka, et tõlge täielik ei ole, waid et ütlusi wabalt wälja on jäetud. Selle tõlke kohta ilmus tänawn aasta hakatusel Tallinna Saksa lehes „Revaler Beobachter'is"  kellegi parun A. v. H. H. poolt kiri, milles ta järgnnselt kirjutab: „ Nietzsche üle wõib mõelda, Mis tahetakse: peetagu teda inimeseks, kelle üle Jumal juba siin maa pääl kohtu ära on mõistnud ehk peetagu teda suureks  mõttetargaks wõi luuletajaks, aga selle üle wõiks küll ainult üks arwamine olla: tema töösid rahwalehes tuua on eksitus ja päälegi raske seltskondlik mille suurust ümberpanija waewalt õieti ära on kaalunud. " Selle pääle kostab A. G. „Olewikus" nr. 7, et tema wäga hästi olewat teadnud, mis ta teinud. Meie kodumaa elanikkude waatepiirile olla wahid pandud, kes ühtegi pilku üle ei lase ja kindel gordowoilik müür ümber ehitatud; müüri elanikka aga kaswata- Pääle „Olewiku" on ka paaris kalendris suure käraga Nietzschet ette toodud, aga Nietzsche on sääl niisama moonutatud, nagu kalendri wäljaandjate  pildid kalendri kaanel, nii et peaaegu ära tundagi ei wõi. **) Saksa lehes oli „Vergehen", Tallinna Wene leht 113 L." pani ümber kuna õige oleks olnud „uxoerMoAi>", A. G. aga ütleb „Ol." nr. 7, et olewat olnud „Verbrechen", „lihtne kuritöö". Lühike, aga õpetlik näiws, kuda Ä. G. ja „Ol." teiste lehtede kirjade pääle wastawad.  106 Lesti Postimees.