takse. Miinilaewal on surnud ja haawatud, aga seni teadmata, kui palju. UmbeS kell 5, 25 min. hom. nähti Port-Arturist lõuna-pool waenlase miinilaewafid,  mille pääle patareidelt tuld hakati andma. UmbeS k. 6, 30 min. hakkasiwad Tiigri poolsaare patareid tuld andma, kuna meie laewaStik wülja reidile hakkas liituma. „Bajan," „Nowik" ja „Askold" oliwad esimesed ja hakkafiwad ka tuld andma. Laskmine jäeti waenlaste laewastiku kauguse pärast warSti seisma. Kell 9 ja 15 min. sõitis terme meie laewastik reidi pääle wälja ja Jaapani laewastik hakkaS lõuna-lääne poole äraminema, nähtawasti wõitluse eest tagafi hoida tahtes. Kell 10 hommiku kadus waenlaste laewastik silmapiirist ära. Sellest teadustan  köigealandlikumalt Teie Keiserlikule Majesteedile. 15. märtsil. Wiitseadmirali Makarowi  telegramm Port-Arturist 14. märtsil Keiserlikule Majesteedile. Waenlane on üra läinud, sellepärast sõitsin ma sadamasse tagasi. Miinilaew „Silnõi", kelle masin öösel waenlaSte kuulide läbi wigaStatud sai ja sellepärast kiwi otsa jooksis, sai meeste südiduse läbi wabaks tehtud ja sadamasse wiidud. Tema komandör leitnant  Krinitskij sai käest kerg sti haawatud, aga ei lahkunud oma kohalt. Süütelaewade pääl oliwad põrgumasinad, millede tulesütitamise  traadid küttide läbi katki lõigati, kelle seast mõned minult saadetud, nagu leitnant Kedrow 4, Asarjew 3, midshman PilsudSki, kohe, kui üks laew peatas, tema pääle lüksiwad, süütenöörid katki lõikasiwad ja tule iira kustutasiwad, mis meie sadama sissekäiku wacnlasele walgustanud oleks. Reidil leiti hommikul ujuw põrgumasinaga ühendatud miin, mis õnnelikult wäljawõetud  sai. Reid on puhas. Süütelaewad ei olnud mitte manad. Ühe jao laewadest tõstan ma mee seest wälja ja määran nad sadama tarwitusteks. Kui palju jaapanlastel Port-Arturi laskmine wiimases lahingus maksma läks! Jaapanlased laskstwad 200 tulepommi 12 tolli Ustest suurtükkidest. Iga niisugune pauk läheb 300 rbl. maksma. Nii kulus jaapanlastel 600,000 rbl. ära. Siin juures ei tohi aga unustada, et jaapanlased  ka oma wäikesed suurtükid töötada laskstwad. Sellep. wõib kindlasti tõendada, et jaapanlastel wiimane lahing wähemalt üks miljon rbl. maksis. Selle ära raisatud miljoniga ei ole jaapanlased midagi tähtsamat  kahju -venelastele teinud. NiiwM aga päew päewa järele miljonisi lendu lasta, ilma et wenelased kahju saaksiwad, mõjub -viimaks Jaapani riigikassa pääle Halmasti. Juba teatataksegi, et rahwale uusi maksust juurde panna tahetakse, kuna rahwaS muidugi puudust kannatab. Berlmist. Jaapani sõjamoona muretsemise  -valitsus seadis terweSse Koreasse jaoskonnad. Korea walitsus andis omalt poolt käsu, et maaelanikud jaapanlastele riisi peawad andma. Jaapani ohwitserid reifiwad ümber ja ostawad toitu. Nad arwawad, et rahwalt saadud tagawara 90.000 mehe tarwis ulatab. Tshinampost teatatakse, et Jaapani sõjamehed kopsupõletiku  ja kõhutõbe all kannatawad. Palju ratsawäe hobuseid on ära lõpnud. Tomskist. Jaapanlaste eest hoolitsemine. Kohalik politseimeister on kõik Tomskis elawad jaapanlased oma juurde kutsunud ja neile nõuu andnud, mitte oma nägusid rahwale näidata, -vaid kodus istuda. Kaupluste ja töökodade omanikka käskinud ta endi fildid maha wõtta, et teenistusesse kutsutud soldatid neid ära ei häwitaks. Oma kõne lõpetanud politseimeister sellega: Tema ei wastutada selle eest, kui jaapanlastele ülekohut tehtakse. Jaapanlased peawad ise abinõuufid  otsima ja endid hädaohu eest kaitsma. Isamaalt. Kuresaarest. Eestimaa kindralsuperdendi ameti paäle watiti esimeseks kandidadiks Peetri koguduse õpetaja Konrad vonzurMühlen ja teiseks kandidadiks meie linna ülemõpetaja DanielLemm. Et aga von zur Mühlen ametit wastu ei lubanud wõtta, siis wõeti uus walimine ette, kus ülemõpetaja Lemm esimeseks ja Kadrina koguduse õpetaja Johannes Luther teiseks kandidadiks watiti. Need mõlemad pannakse nüüd Keisri Majesteedile ette selle palwega, et ta ühe neist Oma hääksarwamise järele Eestimaa kindralsuperdendiks ja konststoriumi abipresidendiks kinnitaks. Daniel Lemm on 6. now. 1815 Peterburis sündinud, õppis Jurjewi ülikoolis, oli 1871— 187 ö BeSsarabiaS õpetajaks, 1875—1877 Toompea  kiriku teine õpetaja, 1877—1886 Kadrina koguduse õpetaja Wirumaal ja 1886 aastast Kuresaares ilmuwate pühapäewaste jutluste «Kiriku Kellade" Väljaandjale Kihelkonna kirikuõpetajale L. Masingile on luba antud Pöide kirikuõpetajat Karl Sitzkat tähendatud jutluste kaaswäljaandjaks  wõtta. Koolide ülemwalitsuS RiiaS, on nõuuks wõtnud Kaarma seminarile õigust anda koolme!striära  teha lasta. Enne pidiwad kaswandikud selle eksami gümnafiumi wõi jälle mõne linnakooli pädagogika nõuukogu juures tegema. Jurjewist. Liiwimaa linnade hkpotcgi seltsi asjade rewideerimiseks, on nagu „Post" kuuleb, kaks rahaministeriumi ametnikku Jurjewise jõudnud ja rewideerimise  kohe käsile wõtnud. Neil päiwil ilmus Eesti karskusseltside  albumi „Külwimehe" esimene wihk õp. W. Reimani toimetusel. Riiast. Riia Läti seltside esimehed, kes Riia Läti seltsi kutse pääle kokku tuliwad, on, nagu „Rig. Aw." kirjutab, otsuseks teinud lendkirja wälja anda, milles näidatakse, kui pöörane seadusewastane kihutusetöö tegemine on, ja milles seltskondliku  elu õigete põhjusmõtete kohta seletust antakse. Lendkirja tahetakse iseäranis  tööliste seas laiali laotada. Lendkirja  kokkuseadmiseks waliti iseäraline kommisjon, kelle liikmeteks Weinberg („Rig. Aw." toimetaja), Treuland (koolide inspektor)  ja Olaw („BalSsi" toimetaja) on. Eesti ja Läti keel kaob nagu „Rishki BZed." teatab, une määruse järele Liiwija  Eestimaa kubermangu ajalehtedest ära. Tulewikus awaldatawat sääl kirjafid ainult Wene keeles. Tallinnast. Maapäerval on koh. lehtede teatel muu seas otsuseks tehtud riiütelkonnaja  maakassast 10,000 rubla Eestimaalt pärit olewate sõjameeste leskedele ja waestelastele  ning rüütelkonna- kassast 10,000 rubla üleüldise asutuse larwis määrata, mille üle MojkwaS rüütelkonna päämeeste koosolekul nõuu peeti. Eestimaa konsistoriumi  ilmalikkudeks kandidatideks on parun Axel Fersen ja parun George Wrangel walitud. Peterburist. Riigi hoiukassa tegewus 1903. a. Hoiukassades oli 1. januariks 1903. a. raha 920.? miljon rbl. ; aasta jooksul makseti kassadesse 564,2 miljon rbl. juurde ja wõeti 462,? miljon rubla Me wälja; seega on hoiusummad aasta jooksul 101,° miljon rubla wõrt kaswanud. 1. januaril 1904. a. oli riigis 6424 hoiukassat; aasta jooksul oli 230 kassat juurde tulnud. Wenemaa wäärtpaberid on kõikide Europa börsede pääl tõusma hakanud. Kartus, et Wene walitsusel küllalt raha tarwitamiseks pole, on aega-pidi ärakadunud.  Peterburi pankade aktsiapaberid, mis möödaläinud aastal hästi töötastwad, on märksa oma hinnas kerkinud; wõidulaenupaberitest  wõib sedasama ütelda. Metallitööstuse  ettewõtete paberitest on iseäranis Balti waguniwabriku aktsiad hinna poolest kerkinud. Odessast. Libawiswõeti „Berl.Tagebl." teatel 600 hobust ära. Inglased oliwad need Lõuna Wenemaal üles ostnud ja wististi taheti loomad Jaapanisse wiia. Harbinist. Politseimeistri korraldus. Nagu „Harb. W." teatab, on Harbini politseimeister mõned magasinid,  kes toiduainete hinnad kõrgele ajasiwad,  kinni pannud ja nende omanikud wastutusele wõtnud. Wäljamaalt. Saksa Afrika asumaalt tulnud sõnumid  on wüga tõsised ja tõmbawad üleüldist  tähelepanemist oma pääle. Nende päewade sees tuli telegramm Berlinift, obrist Glasenapp olla oma wäesalgaga waenlaste käest lüüa saanud, kus 7 ohwitseri  ja 19 soldatit surma saanud ja palju haawotud. Neegrite mäss minna jälle suuremaks ja Saksamaa peab wist meel palju tüli nägema, enne kui tema rahutustest jagu saab. Roomast. Paawst on hiljuti kõne pidanud, kus ta Prantsussmaa wastu õige terawaid sõnu on tarwitanud. „Mina ei karda läbirääkimise lõpetamist Prantsusemaa ja Pühatooli wahel mitte," olla paawst ütelnud,  „see on parem kui praegune seisukord." Türgi sultan armastab iseäranis mitmesuguseid sõiduriistast korjata. Seda lõbu teeb ta enesele juba paarkümmend aastat ja on selle aja jooksul tükki 500 isesugust sõiduriista kokku saanud. Rew-Zorkist, 2. märtsil. Amsrika ajakirjanduse  ja rahwa sõbrus Wenemaa wastu kaSwab iga päewaga. Washingtonist. Tokio lehtede teatel on jaapanlased 2 „Warjagi" madruste surnukeha, mis laened Tshemulpo all randa ajastwad, maha matnud, kus juures surnukehadele sõjawäelift auu anti. Teised lehed. Nagu Tallinna lehed kuulewad, olewat hra Wiktor Jakobson Rahwa lõbulehe wäljaand iniseks luba saanud. Leht hakkab Tallinnas ilmuma. „W aimu l i k u Sõnumitooja"  esimene nummer on Sindi preestri A. Wärati toimetusel ilmunud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Suur Reljapäew, Äki. märtsil. Eestikeele jumalateenistust ja lauarahwa ivaStuwõtmist  kellu V-t2 peab ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihlilugemine on kesknädalal kellu 2 pärast lõunat. Suur Reede, S 6. märtsil. Eestikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. Eestikeele waStulauludega õhtujumalateenistust kellu 6 peab õpetaja Biostfeldt. Trükitud laulutehed on kiriku uSte juurest saada. Puhapäewal, SB. märtsil. sl.Lihaw. P.) Eestikeele jumalateenistust kellu Vsts peab Esmaspäewal, SS. märtsil sS.Lihaw.P.) Eestikeele jumalateenistusi kellu peab M 12 Saarlane, 1904 WaZtuiaw toimetist, Hartwig Glch, ««ä. 000, ?»h