Saarlane maksab- V- .. »» ss .. V- .. -.. ?5 ~ V. '' »I - I V» .. -..50 ~ üksik number s kop. JlMtlb kakskorda nüdolaS, igal kesknädalal ja laupäewal. ToiMetuA Kurelaarcs, PitkoS uul. Tr-ff-oi ma>B 13. Kuulutuste wastuwõtmtue kuni 3l. Kesknädalal, 33. julil 1908. XXIV. aastakäik Patriotismus. i Sõna „PatriotiSmuS* on Ladina keelest wõetud ning tähendab Eesti keeles „isamaalsust"  ehk isamaa armastust. Selle sõna wastand on kosmopolit (ilmakodanik).  Nende sõnade tähendus läheb paljude juures nii lahku, et mõnedgi selleks üksteise  waStu põlgtust wõi wiha awaldawad, kui nende mõtted selleks mitte kokku ei käi- -Kosmopolit arwab, et patriot ühekülgne  inimene on, kes ainult oma ümbrust armastab. Patriot aga arwab jälle, et kosmopolit enam inimene ci olegi, kuna ta mitte tüieSti ainult oma isamaa hääks ei taha elada n- n. e- Kas nende sõnade tähendus ei wõiks meie päiwil ju weidi ühte sulada, nii et iga auus isamaalane ka ilmakodanik wõiks olla? Wanal toorel aja! wõis see rahwuse lahushoidmine omakohane olla, kus üks rahwas teise kallale langes, ilma et selle järele pärida, kas tal õigus wõi ülekohus on, kui tema jõud teisest üle ulatas. Kas meie haritud aeg ei sunniks meid selleks ju weidi teisiti mõtlema? On ju igal rahwal oma isamaa kallis, õpiks aga iga rahwas ka oma naabrirahwast niisama kalliks pidama, siis poleks meil isamaa kaitsmist enam tarwisgi, kõik werised wõitlemised kaoksiwad siis ära ja nendest rahwa waenulikust olemisest wõiksime siis ehk ainult möödaläinud aegade mälestuses weel mõnda lugeda. Kas sarnasel unistamisel ei wöiks ka oma jagu õigust olla, sest ta küib täiesti nende meicaja igawese rahumõtetega kokku, mis senini kahjuks ikka weel unistuse ning mälestuse hõlma on langenud? Aga mis weel ci ole, wõib ometi wõimalikukS saada. Soowida oleks ju ometi, et ajawool niikaugele  jõuaks, kus inimesed weel imestuse ning põlastusega nende aegade pääls tagasi inõtlewad, kus nende estwanemad tuhandete kaupa rahwas rahwa wastu, werises «võitluses  pidiwad langema. Igal asjal on oma algus ning edu. Lapsel on oma ema, isa ning omaksed kallid ja ta tunneb ning armastab ainult seda, wis tema kitsas ümbrus temale pakub. Sirgub laps meheks, siis laieneb ka tema silmaring ja ulatab ju tema isamaa  piirideni. KaS aga meie silmaring ei tohiks õiglaselt ka üle oma isamaa piiride ulatada, et Ml ka wõoraid rahwaid tundma  ning armastama õppida? Oi ja, ka kosmopolit wõib auus inimene ning ühtlasi  ka hää patriot olla. Waatame sakslasi ning nende patriotismust  Nende isamaa armastus oli mi suur kui seda weel kusagil mujal wõib olla. Ka kõrgesti haritud kirjanikud ning luuletajad teadsiwad oma isamaast ning oma isamaalastele kirjutada ning luuletada, kuni Schilleri ning Goetheni. Need wiimased  aga ei kirjutanud mitte enam ainult  isamaale, maid kõigele ilmale- Nad oliwad siis ilmakodanikud, aga siisgi mitte pahemad sakslasi, kui need suured patriotid,  waid just ümberpõörtult; nad tegiwad  oma isamaale enam auu, kui keegi teine. Kodumaalt. Ku esaarest. -j-. Hr. E. Wildenbergi  matmine süüdis minewal pühapäewa!  suurepäraliselt hulga rahwa osawõtmijl.  Surnukirstu kandstwad Wildenbergi  vabriku töölised. Pärgasid oli nii palju irStu pääle pandud, nii et kõik kirstu püüle i mahtunudgi, waid 24 pärga puusärgi  ?cS kanti. Laupäewal lasti hr. E. Wildeibergi surma iõttu töölised Wildenbergi  dabrikuS harilikust ajast tund wacemini  lahsi, seega juba kellu ö. Surnewend,  jr. O. Wildenberg, ei wõinud matusest mitte osa wötta, sest et Sch-vsitstmaal termist parandamas on ja matusepäewaks mitte iia jõuda ei wõinud. Minewal pühapäewal oli rahwast wähe linna tulnud. Wist oli teade, et „ laada pühapäiwi" enam ei ole, juba maal teatamaks saanud- Selle tõttu oli aga ninewal esmaspäewal rohkesti laadalist  !äib, et rahwas esmaSpäcwa pärast teist ,/.aada püha" ..laadapäewakS" walib. Haeska mõisa omanik on enesele autonibili Saksamaalt ostnud. See on praegu ainukene automobil Saaremaal. Hr. Mldenberg on oma automobili Kuresaaresi  ära saatnud. Ühtlast on ka plaan, Kuressjrc ja Orrisaare wahel automobili ühendus sisse seada, täitmata jäänud. Rutulisle läbikäimisele on see kahjuks. Ehk M automobil hobustega sõitjatele tüliks iii, siisgi olekfiwad hobused ajajooksul  sellega ära harjunud, nagu see jalgratGtega juba lugu on, mis hobustele enam nitte „hirmu" ei tee. Aga tee linna Minu uur. Mark TwainÜ järele. 2 Ükskord, kui tscierid Ms niisuguse pääd pööritama jalutuskäigu oliwad lõpetanud,  jaiwad nad jüädawalt seisma ja sees pool kuuldus tume naksatus. Ma wõtsin südame rindu ja wiisin uuri jälle uurmaakri juurde, kuid seekord koguni teise juurde. Selle aja sees, kui ta uuri ühest lahti wõttis, mõtsin ma nõuks tall? keerulised  küsimused ette panna, sest see asjalugu  hakkas mind juba täiesti ära tüütama.  Uuri eest olin ma 200 dollarit maksnud  ja parandamise eest juba ligi 2000 dollarit- Kui ma uurmaakri otsa tcrawamalt waatafin, tundsin ma temas oma wana tuttawa, endise läbikukkunud aurulaewa masinisti ära. Ta waatiS minu uuri nii tähelepanelikult, nagu seda keegi teine uurmaaker,  ja ütleS siis niisuguse iseteadwusega oma otsuse, et ma imeks panin. Ta ütles: Ta sees on wäga palju auru. Peab auruwentili wähe kinni keerama. Nüüd oli minu kannatus ja lootus uuri parandamiseks täiesti otsas . . . Minu onu William (ta on nüüd surnud, andku hääd hingamist) ütles ikka, et hää hobune on niikaua hää, kuni ta roeel ohjadest mõistab ja hää uur niikaua hää, kuni ta meel uurmaakri läeS ei ole olnud. Seesama onü küfis tihti imestusega, kuhu kõik need õnnetumad läbikukkunud katelsepad, plckisepad, kingsepad, masinistid, lukusepad ja sepad jüäwad, aga keegi ei wõinud onule selle küsimuse pääle waStata. (Lõpp.) Williamsi perekond ja suguhaigus. (Mark Twaui.) 1 Eelseisaw jutt on mister Williamfi jutustuse  järele üles kirjutatud: . . . Nõnda siis pööran ma jälle oma jutustuse juurde tagasi, millest ma mähe kõrwale läksin, et teile seda rääkida, kuida see hirmus, parandamata haigus kurgu haigus linnas möllas ja kõiki emasid meeleheitele ajaS- Ma pöörasin oma naese tähelepanemist meie wäikese Penelope pääle ja ütlesin: Mu kallike, mina sinu asemel ei lubaks mitre last männa puutükki närida- Miks siis mitte, mu armas? wastas ta ja hakkas lapse käest puutükki ära wõtma, sest naesterahwad, iseäranis abielus olejad naesterahwad, ei wõi ilma wasturääkimata ka kõige mõistlikumat asja toimetada- Mu kallike, ütlesin ma temale, see on ju teadupärast, et mänd kõige wähem toi- dewates puutõugudest on, mis lastele söögiks  kõbawad. Mu naene tõmbas käe tagasi, millega ta lapst käest puutüki pidi ära wõtma ja ütles äiitatult: Sa si saa midagi aru- Kõik arstid tõ ndawsd, et terpentin, mis ometi männa puust tehikse, nõrgale seljaroole ja neerudele wäga karulik on- Ah, siis on minu süü. Ma ei teadnud, et meie lapsel nõrk selgroo ja haiged neerud  on a et arst ette kirjutanud . . . KeS siis ütles, et lapsel haiged neerud ja selgroog on? Mu kallike, sa ise ju tähendasid praegu selle pääle l Ei ole mõtclnudgi! Ma ei ole ialgi seda rääkinud! Mu armas, kas ei ütelnud sa paari minuti eest, et . - - Jäta mind rahule! Minul on ükskõik, mis ma ütelnud olen! Sest ei ole lapsel midagi wiga, kui ta puutükki närib, kuid ta tahab seda. Sa tead seda küll. Ja ta närib ka edespidi ikka puud. Siis tea seda! Hää küll, mu armas, ära ärita ennast wäga. Ma olen sinuga täiesti ühes nõus ja käsin ajawiitmata kaks ehk kolm koormat  kõige paremaid männa puid tuua. Ma soowin, et mu lastel ühelgi puu puudust  ei peaks olema, kuni ma > . .