see tarwitab, saab ju iga majaperemees häämcelega kandma ja töötegijatest ei saa ju sel ajal ka puudust olema. Nii wüh kene, kui meie linn ka on, fiisgi on ta ometigi nii korduseta ehitatud, et wõõrad sagedasti waewaga õige koha üles leiawad." Meie omalt poolt tähendame, et Kuresaare  maja ja uulitsa sildid mitte ainult sellepoolest parandust ei nõua, et nad rooSte ja wlhma lübi ära pleekinud on, waid ka sellepoolest, et nende pääl Eesti keelsed nimed puuduvad. WLõraStele, nimelt supelwLõraStele on tõeSti paha, et siltide päält enam maja ja uulitsa nime lugeda ei wõi, kuid oma Saare elanikkudele ja nimelt talurahwale sünnitab see suurt raskust,  et majastltidel EeSti keelne nimetus puudub. Sest maalt linna tulnud taluinimene  on siin niisama kui wõõras, kellele meie linna korduseta ehitus suurt raskust teeb, õiget kohta üles leida. Uulitsate ja majade nimetus siltide pääl Eesti keeles olekS aga maa rahwale suureks abiks. Seega: wõõraste kui ka oma maa rahwa kasuks oleks tingimata tarwis, et linnawalitsuS  KuresaareS uued maja ja uulitsate sildid teha laseks, ja nimelt Wene-, Testija  Saksa keeles. EsmaSpäewast saadik on siin sula ilm, mis lume maast ära wiis. Loodetawasti  saab nüüd ka suur weepuudus kaduma. Et puude hinnad KuresaareSd kõrge on, siis tahta üks puudekaupleja siia iaewatüie  puid wäljast poolt Saaremaale tuua. Kuresaare kaupmehed oliwad järsku kätte jõudnud külma tõttu suures kimbatuses, sest et. palj-'»el. kaubad alles toomata oliwad  ja külm laewad, milledega kaup ära pidi toodama, ähwardaS Riiga talikvrterisse jätta. Pidi ju paljudele kaupmeestele kaupa purjulaewadega ära toodama. Nüüd on laewad päruse tuule tõttu siia jõudnud. Maasaamise lootused. 16. okt. oli siin maatorraldamise küsimuse pärast koosolek,  millest siine metsade ülem, komissar, Saaremaa jaoskonna metsade rewldent, maade departemangu walitsuft liige Balumaal,  talumaade korraldamise ametnik ning kohalik mõisnik van Güldenstubbe osawõtfiwad.  Otsuseks on tehtud: Mustjala mõisa maad ning Praakli, Pühama, Tõrise, Wilsandi ja Sagre kroonumetsad talurahwale  ära jagada, kus juures jagamisetöödega  kohe pääle hakatakse- See on õige röõmustaw otsus ! Maata inimesi on Saaremaal  rohkesti. Edaspidi langeb ehk ka weel teisi maatükkisid jagamise alla,, nii et kiscndaw maapuudus Saaremaal loodetawaSti  wäheneb. „PoSt." Edasi kirjutab „PoSt." Maa ostmine,  Suwel saatfiwad Kuresaare linna körwal vlewa Suuremõisa põllu platside rentnikud Keisri nime pääle palwekirza, et neile lubataks plaksisid päriseks osta; nüüd on palujatele teade tulnud, et nende palwekiri  antud. Suurmõis on rüütelkonna mõis. Kaarmalt. Meid palutakse järgmist kirste S«p wükWa: Kui alatuks ja Mi põletuse.  Näriliseks inimene saada wöib, näitab tahjatsemise wäärt ifii, kes oma kihwtist keelt ka suru. ute juures taltsutada ei jõua. „HääleS" 65. kirjutatakse nimelt Kaarma surnud püärottmeistrr Kaarel Seppa üle, teda weel pääle surma määrides  ja teotades. Seda alatumaks peame seesugust teguunist nimetama, et K- Seppa suu surm sulunnd on, nenda et tema ise enese eest kosta ei wõi. Kes aga K. Seppa wähegi tundnud on ja kes tema üle erapooletut otsust teha tahab, peab tunnistama, et see mees igapidi anus mees oli ja meie wõiksime rõõmjad olla, kui meie saart rohkem seesuguseid halpääsid ehtiksiwad.  Tema on auusaSti elanud, tema on auusaSti oma kohusid kodus, kui ka 30- aaStaliseZ ametipidamises koguduses täitnud ja wõib nüüd rohuga puhata. Kihwtine laimaja selle mehe auu määrida ei suuda. Et nüüd aga Kaarma konwent  temale tänu läheks mälcstusemärki hauale üleSseada tahtis, seda kadedusest piinatud hing enam kannatada ei suutnud ja tema langes nii, et surnudgi meel määrima  ja teotama hakkas. Küll on kurb lugu, kui inimene nii kaugele jõuab I T. Kihelkonnalt 2. skp. oli Kihelkonna thecmajas kohalise Kooliseltsi koosolek. Läbirääkimisel  oliwad mitmed Seltsisse puutuwad  asjad. Otsustati Seltsi poolt tulema sume algusel Kurcsaares ülesaarelist laulupidu  toime panna. Laulu-pidu kawatsetakse  üheskoos Kuresaare Eesti Seltsiga teoks teha, mille üle läbirääkimised mõlemate  seltside wahel praegu käimas on. Esialgseks läbirääkimiseks palutakse kõiki muusika- ja laulusõpru, kooride juhatajaid ja muid, kellel Saaremaa muusika ja laulu kohta soe süda rinduS luksub, 13. talwe k- p. s. a. õhtu kellu 6 Kuresaare E.sti Seltsi ruumidesse kokku tulla- Selts otsustas lugemise-lauda Kihelkonna theemajas tähtsamate Eesti ajalehtedega sisse seada ja Seltsi aastapäewa pidulikult  mäletada- Räägiti ka selle üle, mis nende Seltsi liikmetega peaks tegema, kes Seltsi wastu awalikult töötawad. Arwati neid seltsist wäljaheitmiscga trahvida. Kooliraha kõrgendamisega uuel aastal ei oldud mitte nõuus. 2. skp. oli Kihelkonnal leerilaste omistamine. Põidel tegi ühe mehe .haigus siin erutust, keS Slewinema! pühapäeval Tallinnast siia tuil ja haige oli. Et mõned kolera haiguse nähtused ilmsiks tuiiwad,  siis arwati, et tn koleeas on. Sellepääle ivaatamata, et kolera haigust kardeti, ei antud selle üle ometi mitte kohe kohalisesse kohta teatust, waid ainult alles S—4 päewa pärast. Haiget käisiwod öösel ZV./Sl. oktobrit kohane terwishoiu ringkonna esimeeS' hr. Bock ja Kuiwaste iveisker waatamas, niisama ka. kreisiarst jt o r s tens, kes kindlaks tegi, et t S h e n datud tsikmitte l ai e rash a i.g e e i o l e. Ehk küll seekord koteraga  mitte tegemist ei olnud, siiSgi peab lähendama, et rohivas iga kahtlase haiguse juhtumisel selle üle k oh c teatust annaks, sest et ainult siis arstiabi  midagi kasu wõib tuua. Piiruu Jakobist. Halingast kirjutatakse „P. Edüe" füälsete kinniwötmiste kohta: 22- okt. õhtul ilmus salk ratsastrashnikuid Pärnust Halinga mõisa kõrtsi juurde kordniku  Lippalti saatel, kuS nende tulekut Halinga ja Enge kordnikud ja strashnikud ootasiwad. Enge walla kirjutaja hr. Martinsoni  juures pani kordnik Masso oma ülemuse poolt saadetud käsu järele läbiotsimise  toime. Otsimisel midagi kahtlast ei leitud. 23. oktobri juba 3 ajal hommikul toodi Halinga «vallamajasse Enge wallast Lävgerma küla mehed, keda 19VS. a. mõisate põletamises süüdistati ja kes asja uurimise ajaks kautsjoni pääle kohtu poolt sabaks lasti. Lõuna ajaks jõudsiwad  KaelaSte ja õhtuks Kaisma mehed strashnikute saatel wallamajasse. 24. okt. homm«'ul saadeti Halingast l 8 meest ja 3 naeSterahmaft ratsastrashnikute wahsl Pärnu poole. Tartust. „PoSt." minema teifipäemane nummer on tema oma teatel trükraSjade inspektori  nõudmisel politsei poolt ära korja- tud. Nagu trükiasjade inspektori eeskirjast näha, sündis see juhti rja pärast: » Seaduse ja õiguse eest/' Aus Voorimees. 28. okt. kell 4 pääle lõunat sõitis Wene artist (näitleja) R. Adekheim Voorimehega Vaksalist alla ..Peterburi" Võõrastemajasse ja unustanud  oma reisikohwri, kus briljandist üle 2SOO rbl. Väärtuses seeS olnud, Voorimehe  saani pääle. Tunni aja pärast läinud  ta politseisse sündmuse üle teatama. Woori«ehe numbrit ta hästi ei mäletanud  Asja sündmuse üle protokolli üleswõtmise  ajal ilmud ka ühe hobuse «voorimees  nr. 29 S politseisse ja annab reisikohwri  ära. Ta seletab, et kohwri omanikku  Võõrastemajast ei leidnud, ja toob selle nüüd siia. Näitleja rõõm ei olnud mitte wäikene. „Jsa«n/' Tallinnast. .Õiguse" -väljaandja ja toimetaja P. Õlak awaldab 31. oktobril järgmise kuulutuse: Tänase numbriga jääb .Õiguse" ilmumine seisma. Kahused, mis ta aniiselt luui selle aasta lõpuni enese pääle on wõtnud, täidab homsest päewaft algadeS J. Järwe wüljaandel ja wastutawal  toimetusel ilmuw ajaleht.Wirulane." 28. okt. õhtul peeti Lastekaswantuseseltsi  ruumides koosolek ära, kus kirjanduseühisuse  asutamise küsimus lõpulikult ära otsustati. Juba järgmise päewa õhtul osteti hra Perti käest .Päewaleht" ja .Aeg" 6000 rubla eest ja hra Mänsi käest .Koit" ja „Eesti kodu" 4000 rabla eest ära. Uuel toimetusel tahetakse mi pea kui wõimälik lehti wälja andma hakata, sest muidu läheb linnawalimiste häüks kihutuselöö tegemine, mis lehtede tähtsais ülesandeks pidi olema, ajast ära. Uueks wastutawaks toimetajaks sagivat . Koidu" toimetaja G. S. Luiga. Toimetusest wõt» wat osa adwokat F. Karlson ja A. Hankö. Teiste toimetuseliikmete kohta ei olla meel selgusele jõutud. .Post" Wiljandi kreisi Pajust walla tasu' pojale Karl Andrese p. Krestensonile on luba antud kuukirja „Töö" üks kord kuus wälja anda. „Õig." Kullamaalt. Ostuühis ja piimatalituS on Kullamaa jõe ääres Aasa talusse fisse seatud, kuhu ümberkaudsed talud enda pii» ma wiiwad- PiimatalituS töötab sume!, kuna ta talwel wähese pirmasaagi pärast seisab. .Koit Lätimaalt. Riiast. Peter I. realkooli direktor Pokatilom lahkub ametist. Ametist lahkumise  põhjuseks olnud mõtete lahkuminek tema ja uue õpekvnnakuratori wahel, mis selle üle tekkinud, et direktor Pokatilow rahutuste algu! hommikupalwe pidamise koolis järele jätnud. MiniSterium, kellele afi ette pandi, otsustanud kuratori poolt. .Õig.- Kaugemalt riigist. Peterburist. Keisri Majesteet arwas hääks Keiserliku Soome senati truu alamlist  ettepanekut, milles põhjasse aduSte läbi määratud korras Sosms sõjawägede uuesti eluSsekutsumise küsimust otsustati paluda, selle tingimisega, et senatile luba antaks selles asjas truualamlist projekti wälja töötada, tagasi lükata. Keiser arwas hääks käskida niisamasugust  truualamlist Soome senati ettepanekut,  et Kõigekõrgem marusest 1830. a. 31- maist, mis Soome würstiriigi poStiasjadesse  puutub, ümber muudetaks, tähele panemata jätta. »Õig." M 30, Saarlane 1908