4) Torgu wallast Feodor Mölder kaebas 4. now. k. p. rahukohtusse, et tema teener Miina Lei olla temalt 2 w. 2 külemetu wilja warastanud. 18. now. saatis ta rahukohtunikule kirja, milles palus asja maha kustutada, et see kaebtus mitte õige ei ole. Rahukohtunik mõistis La õigeks. Ometigi kaebas Mölder edasi. Rahukohtukogu  jättis edasikaebtuse tähelepanemata. 5) Berta Trei nõudnud Aleksander Jansoni  käest kirjalikult oma wõlga. Selle pääle kirjutanud Janson temale hästi teotama kirja. Muu seas kirjutanud Janson „et kui ma hommikul  sind turul näen, siis tikub mulle okse pääle, nii et ma tcrwcl päewal süüa ei taha." Rahukohtunik mõistis J. teotamise eest 10. päewakS kinni. Janson kaebas edasi ja palus trahvi kergitust, sest et ta kirja üritatud olekus kirjutanud. Rahukohtukogu mõistis Jansoni L. päewakS kinni. 6) 16. septembril maganud Mihkel Kuusk Kepsu kõrtsi hoowis wankril. Sel ajal Varastatud  temal uur taskust ära; väikene tükk ketist jäänud tasku. Teisel päewal woetud Juhan Ebool purjus olekus linnas kinni ja leitud tema juurest tükk uuriketti, mille Kuujk omaks tunnistas. Ebool aga ütles, et ta selle tundmata  Kihelkonna mehe käest ostnud. Marguse päswal nähtud Eboolit Kopsu kõrtsi hoowis ilma põhjuseta aida löhkuwat. Rahukohtunik mõistis Ebooli, kes ka enne kohru all olnud, 8. kuuks türmi, mille otsuse rahukohtukogu kinnitas. (Järgneb.) Margused, Hiljuti warastati Kaarma!,  Upa külas, talunaeSterahwal L, N.-l aidast sõltswõtme abil 60 rubla raha ära. Enne jZulu warastati Kaormal, Litbi külas, M- Tammel  wõltSwõtme abil ühelsa suitsetatud seasinki 30 rubla wäärtuseS ära. Margad on teadmata. . 18. dets. õhtul kadunud P. Raamatul Koormal,  Uduwcre küla wahel, taSku-uur ja 10 rbl. raha ära. Kahm pääle 20 rubla. Et R. ise purjus oli, ei tea ta, kus kadunud asjad jäänud. Ta kahtlustab Z. R. warguses, kes teda tee päält lähemasse talumajasse öömajale awitaS. Tulekahjud. Mustjalas, Wõhma külaS, põlefiwad 20. jõulu k. p. talumehel Adu Lepal aidad kõige warandustga maani maha. Tuli hakanud hooletult tulega ümberkäimise läbi peremehe äia poolt, keS ahjust wõetud söed kustutatud näol aita «viinud, mis aga Ml õhkuma  hakanud ja tulekahju sünnitanud- Põlenud  maja ühes waranduscga oliwad kinnitamata.  Kahju 800 rubla. 22. detsembri hommikul põles Kaarmal, Uduwere külas, Juri Seppa elamisemaja üheS rehalisega ja scesoltwa looma põhuga maha. Loomad ja muu waranduS päästeti ära. Kahju 301). rbl. ümber. Tuli hakanud katkisest korstnast. Kiirlalt Ostuühisuse kauplus töötab siin hüäde tagajärgedega, mis pääasjalikult sellest tuleb, et ühisus teiste Saaremaa ühisustega ühendatult oma kauba sügisel otse wabrikutest ostis. Nõuda on ühisus ainsaks waheimheks wabrikute ja kaubaiarwitajate wahel saanud. Selle läbi .on ostjatel wõimalik täiesti hääd kaupa «võrdlemisi odawa hinna eest saada. Ka rahwa kehaliku terwise pääle awaldab ühisuse  kauplus hääd mõju, sest et ühisus ainult hüüd, rikkumata toidukraami astjale pakub, mille läbi haigused, mis halwa toidukraami tarwitamiscst  tõusewad, tulemata jääwad- Kolera ajal on sel asjal iseäranis suur tähendus. Möödaläinud pühade jumalateenistust kirikus kaunistas 60. liikmeline laulukoor kohalise  köstri juhatusel—  Kärla tegelastel on nõuu siia Kuresaare  EeSti Seltsi haruseltst asutada, mille ülesandeks oleks rahwa haridust tõsta ja waimlise  elu edenemiseks kaasa aidata. Kihelkonnalt. 21- dets. k. p. pühitses Kihelkonna Eesti Kooliselts oma aaSta-pidu ehk jünnipäewa. Efimisena kandfiwad jõulupuu küünalde säral Seltsi kooli kaSwandikud kooliõpetaja  hr. Hanschmidti juhatusel mõned jõululaulud ette, mille järel kohalik õpetaja hr. Habicht kauni ja tuumaka «võimulise sisuga kõne piöaü. PäZle seda kõlas jälle särawal silmil waimuStatud koolilaste laul, mille järele Seltsi esimees hr- Dr. Talwik kõnetooli aSMS, kus tema arwurikka kuuljatele Seltsi aastasest tegcwusest «vaimustamas kõneS pildi silma eite tõi, neid julgustades, ja. hariduse tulu naitades, Seltsi eesmärgi poole edasi püüdma kutsus. Pääle esimehe kõne kõlafiwad weel mitmed laulud wäikeste mudilaste suust. Kõige kõrgemale waimuStuse tipule wiis kuuljaid koolilaste ilulugemine, millest nähtawale tuli, et kool selle lühikese ajaga on jõudnud lopse maimule wärskust muretlcda, aga mitte «väsimust  ja roidunud olekut sinna istutada. Kõik laste ettekanded ka juurde arwatud lühikene näitemäng näitafiwad, et laste maimus wärskus ja osawus wiisakusega walitscb. Seltsi tegelaste psolt oliwad toime pandud elawad pildid Schilleri kellalaulust ja näitemäng „Mvlgi mõistus ja Tartlase tarkus", mis häSti ilusasti  korda läkfiwad. Wäle pidu theemajaS, oli pidulik theelaud kaetud kooli ruumides, hr. Thomi majaS, millest rohke arm Seltsi liikmeid osa wõttiS Th-elauas luges esimees Saaremaal asuwate  Eesti seltside poolt saadetud õnnesovmi telegrammid ja kirjad ette, mille pääle ettelugeja  soowis, et wennaStuS ja üksmeel Saaremaal  afuwateS Eesti seltsides jäädawalt edasi kestaks. Pääle selle laulti neile „nad elagu!" Siis wõttiS kooliõpetaja hr. Arbei t e r, kui Kihelkonnal asuma karskuse Seltsi „Ehe" saadi! sõna, kus tema karskuseseltfi »Ehe" nimel kooliseltsile õnne soowis ja näitas, et karskus ja haridus käsikäes käies, kõige paremini, niihästi üks kui teine, oma eesmärgile jõnawad. Kui mitmed kõned peetud ja mitmele „ta elagu" laultudoli, kõneles jälleesimseS. Oma kõnes selgitas ta, et just Kooliseltfi waenlased Seltsile kasu on toonud, mille pääle kooSolejad ka Seltsi «vaenlastele  tänu täheks waimuStawalt „nad elagu" laulfiwad. Nii lõppes pidupäew, mis kooSolejatele  kauni mälestuse järele jättis. Siin kohal olgu hariduse sõpradele ja Kihelkonna Kooliseltfi liikmetele, iseäranis Seltsi noore elu jõulise näitlejate seltskonnale, kes oma kaaStcgewuscga  lahkesti kaasa on awitanud asuwat Seltsi kooli elule kutsuda, ja weel hr. Tho m'ile, kelle majaS kool ulualust on leidnud, südam  elik tänu öeltud! -x. Pühas pandi kohaliku laulukoori poolt jõulu teisel pühal waimulik kontsert toime, mille sissetulek selle kihelkonna noortemeeste hääkS määratud oli, keS pääle kohaliku kihelkonnakooli lõpetamist oma õppimist jätkata soowiwad, ning selleks ainelist abi tarwiiawad. Kontserdist osawõtmine  oli wäga «vähene: ilmunud oli kõigest umbes 60 inimest- Selle nähtuse pääpõhjuseks sisseseade oli see! seesama, nagu ta wiimasest tr ahmist oli järele jäänud. Selle wiieteisttü«NL  aaSia jooksul ei olnud siin kecgi käinud, pääle teendrite, teS saali puhasiasiwad ja pääle krahwi armsa koera, kes siia tulles igakord haledasti halus, nagu kutsuks ta oma peremeest tagasi. Ükskord aga ei olnud ta milgil musil enam wälja läinud ja leiti teisel hommikul trooni eest surnult. Gabriele astus täis aukartust manasse saali. SiiSgi ei olnud mõju, mis need tumedad müürid, suurepüraline troon ja sügawad, müüri sisse raiutud aknad tema pääle awaldusiwad, nii suur, et ta põhjust, miks pärast ta siia tulnud  oli, oleks ära unustanud ja ivaewalt oli ukS tema taga kinni läinud, kui ta ütles: Minu kallis Aloise, mu armas kaSwataja, ehk küll sina päält näha rohkem ärewuseS oled, kui mina, fiisgi ei tohi sa ära unustada, «iS sa mulle oled lubanud. Nüüd, Aloise, pead sa mulle kõik ilma kartuseta «maldama. Sa oled küllalt kaua waikinvd, mu kallis kaSwataja, ja mina, sinu sõnakuulelik poeg, olen kaua kannatanud.  Kui ma waheft mõnikord järele pärisin, keS mu isa on, kes mu perekond on ja mis mu õige nimi on, waStafid sa mulle: .kõik, Gabriele, awaldan ma sulle siis, kui ja täieealiseks  saad ja kui sul õigus on mõõka kanda, fiiS, kui sa kaheksateistkümmend aaStat manaks oled saanud." Täna on õ. mai ISSI a., ma olen nüüd just 18 aaStat mana ja ma tulin sinu juurde, mu armas Aloise, et sa oma lubadust täidaksid, aga sina ütlesid mulle niisuguse  uhkusega, mis mind peaaegu ära hirmutas.  .Mitte kchwas sõjariistade kandja lese majaS et ilmuta ma sulle, kes sa oled, maid krahs Movgommeri loSfi trooni saalis-" Meie sammusime Ms mäele, astusime auwäärt krahw Mongommerite lossi läsest üle ja jõudsime wiimati trooni saali, siis räägi nüüd! Istuge, Gabriele, lubage, et ma Teid wcel kord selle nimega nimetan. Noormees wõttis sügama liigutusega ta saest kinni. Istuge, rääkis naesterahwas edasi, aga mitte selle tooli pääls. Kuhu pean ma fiis istuma, mu kallis kaSwataja? küsis noormees. Trooni pääls, ütles Aloise uhkel toonil. Noormees kuulis sõna. Aloise noogutas rahulslleS pääga. Nüüd kuulge mind, ütles ta. Miks sa ci istu? ütles Gabriele. Kui Teie lubate? Miks sa mind pilkad, kalliks? Aloise istus nooremehe jalge ette trooni astmele maha. Ts pilk wiibis täis õrnust ja armastust nooremehe pääl. Gabriele, ütles ta wiimati, Teie olite waewatt kuue aastane, kui Teie isast ilma jäite ja mina jäin just sel ajal leseks. Mina kaswatastn  Teid üles, sest Teie ema suri ära, kui ta Teile elu andiS- Sest saadik olen mina Teid, kui oma last armastanud. Lesk pühitses oma elu waescle lapsele. Oma rinnaga Teid toites, andsin ma ka enese hinge Teile. Teie teate ise, Gabriele, et kõik minu mõtted ja püüded Teie päralt oliwad. Kallis Aloise, ütles noormees, mitmed lihased emad ei muretse mitte nõnda oma laste eest, kui Teie minu eest. Ma wõin selle püüle manduda, et keegi neist oma kohuseid paremini ei oleks wõinud täita, kui Teie. (Järgneb.) Seda ja teist. -- Elewandi saapad. Leiptflgi elajateacdas jäi elewant haigeks. Juurde kutsutud  loomaarstid tuliwad wiimati sellele otsusele,  et looma jalad külmanud on. Wõeti siis kätte ja walmistati määratu suured wiltsaapad, mida elewandile mägise jalga tõmmati. Esiotsa tahtis elewant saapaid jalast ära raputada, aga kui ta aru sai, et saapad jalgu hästi soendawad, leppis ta nendega üsna hästi. Nüüd on ta nendega juba nõnda harjunud, et ta londi abil aegajalt saapad jalast ära wõtab, liiwa ja tolmu nende seest ära raputab ja ise nad jälle jalga tõmbab. Esimesed saapad pidastwad ainult nädali  waStu, oga siis tehti teised, milledele nahk tallad alla pandi. Kui nüüd meel saapad elewandilt  ära maetakse, siis kisendab ta hirmsasti ja wehkleb londiga. Sõber, waata hästi ette. Muidu langed sopawette- Aga waata sa ka taha, Kuidas jääwad jäljed maha Seda oled sa ehk näinud, St, kes porilombis käinud, Jättis pärast järele Jäljerea porisse. Uute aaSta aStudeS Sellest mõtle südames. Kerge teenistus. Haige (hambaarsti juures): ,Ühe hamba wäljatõmbamise eest wõtate Teie rubla I Väljatõmbamine keStab ju ainult pilgukese aega; küll Teil on kerge raha teenida  paari sekundiga rubla käes!* Hamba-arst: „Küi soowite, wõin Teie hammast ka kauemini wälja kiskuda-" 1 Tarl a n e 1909