Mrõhlu selle pääle, et tema pojast „kirjamees"  peab saama, waid andku oma poegadele  ka ftlle» mõttes paremat haridust, et nendest haritud põllumehed saakfiwad. Mis siin põllutöö kohta Leitud, maksab ka käsitöö kohta. Ka käsitöö üle ollakse sclleS arwamiscS, et siin suuremat kooliharidust  tormis ei lähe. Mõistab poiss wacwalt lugeda ja kirjutada, siis pannakse ta „meistri juurde". Kui ta meistri juures oma aja ära on õppinud, siis olla asi korras. Sellestgi tuleb, et meil nii armetumaid  meistrist on, keZ waemalt oma nime kirjutada mõiStawad. Arwatakse küll. et siis osi köigcparcmaS korras olla, kui käsitööline  oma ametit mõistab. Tõsi on, et pääasi käsitöölise juures oma ameti täielikult  mõistmine on, kuid see käsitööline peab ikka mitmesuguste wilestustega wöitlcma, kellel mitte esialgset kool ihariduft et ole. Tema sisemrne asjatalitus on tühine ja Väljaspool elus on ta null. Kui kõrges seisis enne käsitöö! Kui suurt lugu peeti temast! Aga mis on ta nüüd? Ta on oma endise tähenduse täitsa ära kaotanud.  Ja mille läbi? Ainult selle läbi, et haridus edenes, käsitöölised oma hariduse  poolest ajaga mitte üheS ei astunud, mitte koolihariduse pääle rõhku ci pannud,  waid ühe iseäralise hariduse  käsitöö  hariduse laosiwad, mis aga neid ojast ja arust maha jättis. Ja kui põllumehe, EeSti käsitöölise ja iga rahwa liikme haridus  kõrgemal järjel oleks, siis tõuseks üleüldse  rahwa mõju suuremaks, siis ci tuleks ka mitte enam rahnuste ära salgamist  ette, said kõik jäõksiwad EeSti Vendadeks  ja Eesti õdedeks ja teeksiwad kõik rahwuse põllul tööd. Haridust on kõigile tarwiS, niihästi põllumehele, kui käsitöölisele. Peab pölluja  käsitöö ja üleüldse rahwa hää käekäik meie juures edenema, siis rohkem haridust! Sklles seisab meie ja meie eestulcwa  soo saatuS ja wõim! Eestlane, taluperemees ja pcrcnaene, tee tööd hariduse Mks! L. I'. Kodumaalt. Kurejaarest kirjutab „PoSti«ees^: Neie linnaisad tegiwad 27. vcbr. otsuseks  : ci ole põhjust paluda, et sõjaseadus ära kaotataks, teiste sõnadega: sõjaseadus on tarwilik. Sel iseäralikul HZSleandmisel on LviStisti pahad tagajärjed. Nagu t-ada, on Kuresaare linna pääülewalpidamistks  suwised külalised, supelsõõrao.  Nende rublad Neerervad meie masaperemkeSte,  kaupmeeste, teenijate käskudesse.  Kui supelwöõrad kuidagi juhtukfiwad  tulemata jääma, siis ootab paijustd puuduS. Nüüd pearoad nad tulemata jääma.  Mis peawad meie supelwöõrad arwama, kui ksulewad, et Kuresaare linnawalnsuS,  kes elanikkude poolt linna kasusid  kaust ma on walitud, tarwiliku leiab olewat, sõjaseadust linnale alal hoida! See tähendab ju seda, et linn on wähemalt  wäSiupeso, lga silmapilk peab rahulikkude  dausckauikkude elu ja tersife eest kartusel olema. Wem lchtcde sõnumid kkjutassd, ct siin pea ühtegi terwet maja pole; ja nüüd tõendab meie „dvma", et asi on nii — muidu ta ju sõjaseaduse poolt ei oleks. Scs on ülekohus! Lai' mõisnikud sõjaseaduse poolt olla. Eks nad tca ise. Missugune nende ja talupoegade wahekord  on, aga lirmasalitsuicl ei olnud õigust meie kas wöi liig waikstt linna «ässvliseks tembeldada! Paluks linn sõjaseaduse  kaotamist, fiis oleks kõige Mhem teatud, et ajalehtede sõnumid wabariikide ja Inglise püsside üle täitsa waled on täitku walitsus linna palwct wõi mitte. Kuresaare linnaamet on kõik külakoolmeistrid,  «allakirjutajad' ja ametnikud Kuresaare linna Riigi Wolikogu walijate nimekirjast maha kustutanud. Ainult miniSteriumi ia kihelkonna koolmeistrid  on jäetud. Riigi Wolikogu walimiste Saaremaa kreisi komisjon on kõik kroonumõisate  rentnikud ja walitsejad maaomanikkude  walijate nimekirjast maha kustutanud,  sest et kroonumöisad mitte maamaksu ei maksa. Meile kirjutatakse maalt: Päris halemeel ja kahjutundmuS tekib pääle, kui sa neid suuri hunnikuid ..riipropsisid" (wõi kudaS neid nimetatakse, minu talumehe keel seda nüüd õieti walja öelda saab) näed, mis paljudes mereäärtes matjamaale saatmiseks korda ootawad. Kõik noored, terwed puud! Missugust kahju ei too see küll meie metsadele, kui puud nii noorelt juba ära häwitatakse Kas siis tõesti meie metsaomanitkudel rahast nii suur puudus on, et oma noore metsa ära raiuma peawad,  wõi saamad nad „riipropside" eest nii suurt hinda, et nad metsa wauemakS kaSwatada  ei taha? Kuid meil poleks ju küll mitte ainult selle küsimusega tegemist, mis kasu metsast rahaliselt saab, waid peaksime ka selle pääle rõhku panema, missugust mõju metsad meie kliima pääle awaldawad. Kudas nende isikute käsi käib, keda sü! segaduste  tõttu Riiga saadeti, seda näeme kirjast, mida «Saaremaa volitika mängid" Wene ajalehe „Russi" 55. nmb. 1Z paastu k. p. awaldawad: Ööse!, Lg. januarii s. a., kirjutawad nad, jõudsime meie, 27 meest, Riia kubermangu wangimajasse,  kus meie jaoks kaks kambrit anti, kus pääle seinte midagi ci olnud; ka ci olnud kohta, meie ööd palja põranda pääl maganud olime, anti meile teisel päewal kotid ja padjad, aga nii mustad, et meie neid matta ei lvõtnud. Terme kuu aega pidime palja põranda pääl magama. Põrand oli meil ühtlast ka lauaks, kus pääl meie sõime, ja istmeks, sest et toas lauda ega istet siiaajani  ei ole, ehk küll ikka anda lubatakse. AllcS kuu aja pärast anti meile kotid ja padjad. Pääle ühe õhuakna pole kambritel mingisugust õhupuhastajat,  ja halb õhk on tubades «väljakannatamatu. Aga selle pääle ümaramata ei täiselud mitte meie palwet, sisemisi aknaid ära wõtta, et rohkem õhku oleks sisse tulla wõinud. Meie kambrites, mis 22 jalga pilkad, 8 jalga laiad ja 11 jalga kõrged, on: ühes 14 ja teises 13 inimest. Niisuguse meie seisukorra ohwrikz iangesiwad 4 inimest, kes raskesti haigeks jäiwad; nendest wüdi koks laaisarciii. Teadmata on, mitu neile meel järele iäheb, sest et meie peaaegu kõik põeme. Kui üks meie seltsimees, J. Hammer, kes häkilsclt haigeks jäi, arstiabi larwitas, ja järelwaatajat Burkewiljchi paluti welskerit kuisuda, siis wiiwitas  see kutsumisega. Teda paluti rulata, sest ct inimene ära surra wõido. Siis wasias ta toorelt: Las' surra, meil on puusärkisid küllalt! See jarelewaataja  käib üleüldse wangidega pahasti ümber. Et puhastamise eest wäljamirickui mahendada, sunnitakse juba mitu päewa polilika mängisid nendele, k-S ülemates kordades, wäga koormaw on. Meilt nõnlak>e wecl pääle selle, et meie siis, kui hoowi pääle jalutamas käime, enesele mett kaemust kambrisse kolmandama korra pääle weaksime, ehk sääl küll weewõrk on. Seda tehakse sellepärast, et jSrrlewaatajate teenistust kergendada, kelle! selleks, ct wecuürgi juurde pääseda, kaks koridoriust lahu tuleks teha. Wangimaja saunal, kus kõigerohkem weii larwiiatakle, ei ole ireewärki,  maid wangid peswad sinna wett kaemust wedama. Laat, mis igal aastal 11. ja 12. aprillil Uuelõwe postijaam» juures ära peeti, on Liiwimaa kuberneri soolt zaädawalt  kinni pandud. Selle asemel peelam neil samadel päewadel, s. o. 11. ja 12. aprillil, Üüwere küla karjamaal, Laimjala wallamaja juures laata. Lim dude palwe. Kewade on tulemas! ÜkS osa meist, rändajatest lindudest,  tegi otsuseks, Saaremaale reisida, et jääl oma laulu kuulda lasta. Meie jõuame ka warSti sinna. Aga et meie teid, armsad Saare elanikud, oma lauluga hästi lõbustada  mõiksime, siis palume teilt kaitset. Kaitske meid, et meie julgelt Saare pinnal oma pesad üles ehitada wõime. Wõtke kõik pesaderikkujad' karistuse alla. Wäikestele poisikestele andke urwaplaastnt Ka rööwlindudele, kes Meile ,kka lugM teemad, ärge andke armu. Ülepää palume  : kaitsege meid iga Ma eest, külap meie siis teie hääd südant oma lauluga rõõmustame. Hääd nägemist! Rändajad laululinnud. Wene ajaleht «Birsh. Wed." kirjutab  6 märtsil, ct sarlaki haigus juba wiis kuud Kuresaares mölläda. Arstid ja majaomanikud teha kõik, mis wõimalik, et haigust Wene rahwa eest marjata. Sõjawägi ajada rahmale hirmu  p ü äI e. Selle tõttu ei saada jumel supelwõõraid mitte tulema. Linnaelanikkufid  ühwardada sellepärast tõsine hädaoht. Kas siis meie linnawalitsus ei tunne ennast Mitte kohustatud olewat seda õigeks käända, mis Kuresaare linna üle Wene lehes kõweraks tehakse? C. P mastuse amoldomine mõis>- nikkude kasude kaitsmise üle jääd" mõnesuguste  põhjuste pärast tulemaks korraks. Riiast kirjutatakse meile: Dünaft on jäe ära läinud ja laewajõit waba. Kui Abroka mahe jääst lahti läheb, wõib «Konstantin" Kuresaarde sõita. Saaremaa töömeeste lootus sel sume! Riiast tööd leida, näib wilets olewat. Sest eebtulew suwi ei saa wist midagi paremat tooma, kui minema aaStagi. Kui arwatakse, et Riigas täieline rahu walitseb, siis pole see mitte nii- Nii mõndagi haudud. Suure-- maid töösid ci wõeta ette- Nii jääb Üle Düna teise raud sille ehitamine edaspidise aja pääle, ka ei jõua Lääne-Mustamere kanali ehituse löö sel aaStal käsile jnd> Paljud Kuuramaa mõisnikud jätawad oma põllud lülimata, mille läbi rohkesti inimesi  tööst ilma jääwad. Sellepärast olgu Saare töömeestele hoiatuseks: ärgu mitte hää õnne pääle tööd otsima mindagu, maid muretsetagu juba enne töökohad kätte. Palju Rügas olewaid saarlasi, kes Riia ümbruskonnas  eeskujulist põllupidamist näinud, ootawad põncwuskga Pöllupanga asutamist  Baltimaale, et nimetatud panga abil Saaremaal maad omandada ja siis ka Saaremaal eeskujulist põllupidamist stsfeskada-' Saaremalt kirjutab «Päewaleht Aeg muutub, aga ajaga ühes ka inimesed.  Enne ei kannatanud keegi mõisnik  «Maigust", aga sel aastal on aeg nii muutunud, et pea kõige tublimad mõisnikud  enda perele kõige suurema «Walguse", mis kolm korda nädalas paistab, on tellinud  ja «Saarlase," kev enne ikka meie pool mõisa pereleht oli, tellimata jätnud. Kes mõistab selle muudatuse ära seletada, kuda «Mälgus", kes kõige kurjem mõisnikkude  ja Lutheruse õpetajate waenlane oli, kellel pea ühtegi nummert mööda ei läinud, kuS õpetajad, kirikukond, kukk kiriku tornis ja Balti mõisnikud siunata ei saanud, ja 12 Saarl a n e. 1906.