et Oku sõjawägi koidu ajal wenelaste parema tiiwa ja lõunapoolse wäeliini keskkoha  pääle tungis ning wenelasi oma seisukohtadelt lahkuma ja taganema sundis. Kibeda wõitluse tagajärjed idapoolsel wäeliinil, kus Kurski Ljaojani kaitsjatele mägedele kallale tungis, ei ole teada. Sääl seisawad wäejõuud, kes wastu panna suudawad. Ljaojani äravõtmise küsimus on kahtlane. Ametlikud sõnumid sellest ei kõnele. 20. augustil. Ametlikult. Telegrammi järele, mis eila pääkorterist saadud, wõtsiwad  Jaapani pahema tiiwa wäed 19. augustil koidu ajal südi ja julge tormijooksmise  järele kõrgustikud ära, mis Wene parema tiiwa käes oliwad. Sellepärast hakkas Wene sõjawägi lõunapool Ljaojani taganema. Port Arturi kohta käiwad sõnumid ei ole wiimaste päewade seeS mitte nii erutawad olnud kui mõni aeg enne seda. Jaapanlased ei ole wiimaste päewade sees mitte ühtgi kindlustust enam oma kätte saanud, wiimane suur wõit oli neile Jtshani wöi Etshani kindluse äravõtmine. Selle kindluse seisukoht on põhja-lääne pool Port Arturi linna ja teda peetakse Mõnelt poolt wäga tähtsaks Jaapani wõiduks.  Selle waStu kinnitab oga „Now. Wr." kaastööline, et Jtshan Port Arturi uuest linnast umbes 7 wersta eemal on ja ise ka wäga teiste kindlustuste tule all. Kui meie mitte oma suurtükkide kuulidega hoidlikult ümber käima ei peaks, siis oleks ehk jaapanlased Jtshani juba jälle wälja aetud. Amerika kaudu tuleb sõnum, mis näitab,  kui suure kangelase julgusega meie mehed Port Arturi kindlust kaitsewad. Kindluse wägi kannatab hirmsasti, mitu tuhat meest on hospidalites, kus enam tühje sängisid ei ole. Mehed jääwad magama wõi langemad wäsimuse pärast minestusesse, kuna nad suurtükkide juures teenistuses on. Kõik sõjalaewad sadamas olla wigastatud ja olla küsitav, kas kunagi mõni neist oma endise kiirusega sõita wõib. Kui wähemad portsjonid soldatitele antawat,  siis wõida kindlus söögimoona pärast weel mõni kuu end hoida. „Berl. Tagebl." toob sõnumi, et Wene walitsuS nöuuks olla wõtnud pääle Kuropatkini wäge weel teist wüge Jda- Aasiasse saata. Tema juhatajateks saada kindralid Kaulbors ja Suhomlinow. Wägi minna Mukdenisse ja temas saada 3—4 korpust olema. Siis olla meel käsud juba antud, et sõjawälja raskeid suurtükkisid  muretsetaks ja et mäesuurtükkide arwu kohendataks. Balti laewastiku kohta, mis 15. —17. augustini Tallinna reidil seifis, toob „Daily Tel." Kopenhagenist sõnumi, et säälsetele ametikohtadele teada olla antud, et Balti laewastik B—lo päewa pärast läbi Daam mets tahab sõita. Laewasiik minna kahes osakonnas, esimeses osakonnas 19 suurt laewa, teises torpedolaewad. Kirjasid Port Arturi saata olla „Sabaikal. Oblast. Wed." teatust mööda järgmise adressi all wõimalik: Tshifusse (Hiinas) Wene konsuli kätte Port Arturi selle ja selle kätte edasisaatmiseks. Isamaalt. Kuresaareft. Uued määrused põllutöölise  hariduse üle, mis 26. mail s. a> Kõigekõrgemalt poolt kinnitatud, on „Walit Teatajas" 186 äratrükitud. Nendest on näha, et kõik põllutöö koolid meie riigis kõrgemateks,  keskmisteks ja alamateks jagunewad ja et neile, pääle pädagogika nõuukogu ehk konwerentsi weel üks kurator ehk ülewaatuse  nõuunik määratakse, kes täh. koolide tegewust tähele paneb. Neis õpeasutustes,  kus mitte wähem kui pool osa Väljaminekutest maakogu, linnade, seisuste, seltside ehk erainimeste poolt kantakse, saab kurator ehk president ja nõuukogu liikmed täh. asutuste poolt walitud ja kolme aasta pääle walitsuse poolt kinnitatud. Neis õpeasutustes, kus aga kroonu suurema osa kulusi kannab, on ülespidamise kulukandmisest  osawõtjatel õigus, ainult ühte asemikku  nõuukogusse walida. Nõuukogu liikmed walitakse pääasjalikult kohalistest põllumeestest. Muhumaalt kirjutatakse Eesti Postimehele  : 29. julil oli siin pisut aega enne päikese loojaminekut iseäralik õhupilt (lata morxana) näha. Mitme kümne werSta kaugusel olewad Saaremaa ja Hiiumaa metsad paistsiwad korraga üsna ligidal vlewat, isegi merepind, mis küll mitte kaugel, aga sügawal mägede taga seisab, nähti üle mäeseljandikkude looja mineraale paikesele wastu hiilgawat, otsegu oleks tema, merepind, mägedest palju kõrgemal seisnud. Päikese loojaminekuga kadus see nähtus korraga kõik ära ja wajus otsegu sinise udu sisse. Talwel on niisugused  õhupildid siin sagedamad ja igakord  on nende tagajärg kange torm ja suur lumesadu. Aga mis ta, niisugune õhunäitus, peaks suwel tähendama? Seletus  ei lasknud enese pääle kaua oodata: 30. julil hakkas wali tuul puhuma, mis wiimati öösel 30. julil koguni kangeks maruks muutus, merel ja metsas, põldude pääl ja aedades palju kahju tegi ja ka kahenädalise körwetawa palamuse ja kuiwa aja järele rohkesti wihma tõi. Reedel 6. augustil oli siin raske äikeseehk  kõueilm, kus kolm pikselööki iseäranis kohutawalt waljud oliivad- Esimene löök tabas K. talu koplis jämedat kaske ja lõhkus k-lle tüwi 12 jala kõrguselt kuni juurteni sõna tõsises mõttes täiesti pilbasteks,  kus juures kase latw kui katki lõigatud  rukkikõrss maha langes, koor ehk karp tüwi ümbert 25 —5O sammu kaugusele eemale lendas ja suure tüki muru ühes mullaga juurte päält eemale paiskas. Teine pikselöök tabas N. mõisa Ridasi külas N. W. wüikest talu eladismaja ja süütas selle põlema, kus juures ka üks noor lk —17-aasiane tütarlaps, kes põllult tulles maja räästa all wihma eest warju otsinud, pikselöögist raskesti rabatud sai, nõnda et ta otse pool surnult maha püherdama  jäänud, kust ligi ruttajad inimesed teda tulekahju pärast eemale kandsiwad. Kuulukse, et tüdruk juba löögist paranemas  olla, kuid rääkida ta weel ei saada. Kolmas kohutaw löök ei ole nähtawasti kahju teinud. 3. augustil oli siin raske wihm; wett walas pilwedest otse ojana maha. Põllumehed  on liia wihma pärast mures, ei saa märja tõttu õiget rukkiseemet kätte, ei saa ka külwitööd teha, sest põllud ei kanna inimest, weel wähem hobust pääle. Ka sõjamured ei jäta Muhu mehi muljumata.  Õu ju siit sadade wiisi noori mehi wäeteenistuses, ja mitu koguni sõjawäljal;  isegi kindel ja kõwa kindlus Port Artur ei ole üsna ilma Muhu meesteta, aga kirju ei ole säält juba mitmel kuul enam tulnud. Iga mees, kellel ajaleht on, (ja neid on ju mitmel, käib ometi 1. julift s. a. Muhumaale kõik EeStikeelsid ajalehti kokku 123 eksempl.) loeb suure hoolega uuemad sõnumid ju sõjawäljalt tulnud telegrammid läbi, et teada saada, kuidas Pori Arturiga ja üleüldse sõjaga lugu on. Sääl juures tuleb nii mõnigi mõru sõna jaapanlaste üle kuuldawale ja mõnigi mehe käsi läheb wiha pärast rusikasse,  kuid kahjuks ei ulata rusikas pihta, waenlane on selleks liig kaugel. Jurjewi (Tartu) Eesti näitus peeti nagu „Post." teatab, möödaläinud pühapäewal  29. augustil, uuesti ära. Sellekohane  luba on juba kätte jõudnud. Hobused  ja kariloomad jäänud näituselt ära; muidu on aga näitus täielikum kui enne. Sest näitusele wõeti uusi ülesandmist wastu. Riiast. Greeka-õigesse ususse minejate arw 1903. aastal on Riia lehtede teatel Riia piiskopkonnas kokku 758 hinge olnud. Nendest läks Ew. Lutheruse usust KSI inimest, Katoliku usust 58, Baptisti usust 1, Wanausust 20, Juudiusust 17 ja Muhamediusuft 1 inimene. Usuwahetajate hulgas olla: eestlasi 151 meeste- ja 256 naesterahwast, kokku 407 hinge; lätlasi: 96 meeste- ja 156 naesterahwast, kokku 252 hinge. Peterburist. Minister Plehwe mõrtsuka  kohta teatawad ajalehed, et ta endine Moskwa üliõpilane Sasonow olla, metsakaupleja  poeg Saratowi kubermangust. Keski Sikurski, kes õnnetuse päewal ühe saladusliku kastikese Neewa jõkke wiskas, olla Sasonowi kaassüüdlane. Et uurimine weel lõppenud ei ole, puuduwad lähemad teated. „Berl. päewaleht" ütleb aga Peterburist kuulnud olewat, et Sasonow, keda täh. leht Ufa kaupmehe pojaks nimetab,  hiljuti ära olla surnud. Muudatud abielu lahutamise määrustes  on „Wal. Teat." awaldatud. Muudatus käib nimelt selle kohta, et ka need abi« elu-pooled, kes lahutamise-kaebtuse harutamiseks  abielurikkumises süüdlased leitakse olewad, pääle lahutamise luba saamad uuesti abielusse aStuda. Kes aga kahes lahutamise-kaebtuseS selles süüdlaseks on jäänud, need kaotawad abielu-õiguse. Niisama  ei lubata ka neid pääle lahutamise uuesti abielusse astuda, keda abieluwõimetuks  tunnistatakse. Narwast. 9. augustil peeti Narmas selle linna Wenemaa alla langemise 200 aastase juubeli päewa, mida, praeguse sõja puhul, kitsamais piirides toime pandi. Nagu „Birsh. Wed." kuulewad, tahetakse selle koha pääle, kus minister W. K. Plehwe surma sai, mälestusekabel ehitada. Keisri Majesteedi jutule saada oli Riia õpekouna kuratoril r. n. Uljanowil 20. aug. õnn. Uus kalapüüdmise seadus pidada, nagu „Birsh. Wed." teatawad, oktobriwõi  nowembrikuul riiginõuukogule harutamiseks  ette pandama ja 1. januari 1905 maksma hakkama. Lodfist. 50 inimest ära uppunud. Berlini lehele „Post'ile" telegrahweeritakse 17. augustist: Ühel Kamie jõe ülewedamise  kohal Uftkowski juures laskis ennast ligi 100 inimest teisele kaldale wiia. Parwetaja ei tahtnud enam kui 50 inimest korraga püüle wõtta, teda sunniti aga selleks. Jõe keskkohal hakkas aga parm wajuma. Uppujatest saiwad ennast kolmkümmend  ära päästa, kuna wiiSkümmend neist ära uppufiwad. Kishinetvist. Hirmud maru. „Od. Now." teatab: Maru mis 15. aug. Kishinewis ja ümberkaudu möllas! tuleb haruldaste nähtuste hmra mgeoa. Rahet M 35 Saarlane, 1904