Nii on see siis loomulik, kui meil teise laewaStiku kõwendamist hakatakse nõudma. Meie ogarad asumaa-politika sõbrad tahavaade  et kõik laewad, mida iganes saata wõimalik, nii pea kui see sündida wõib, Rafheftwenskike järele saadetaks. Aga lugu on nii, et meil niisuguseid läewu olemas ei ole. Mis saatmiseks sündsad,  on oktobri-kuul juba ära saadetud. Lääne mere» on meil mõni rannakaitse ja wana laew meel olemas, need ei wöils aga merelahingus suurt abi anda. Teised laewad on aga alles ehitusel ja ei wõi nii pea wiStiSte weel teele minna. Mehed, kes meie meremäe asju tunnewad, tunnistawad  awalitult, et laewade walmisseadmine  meel aega wõiks wõtta. Ja selle pääle ei ole mõteldagi, et ehitusel olewaid lahingulaewu wahest pääle ühe juba teele woidaks saata. MuStaö meres on kaks tugewat uut lahingulaema ja kaks uut ristlejat olemas aga need ei pääse KonStantinopoli alt läbi. Katsulsiwad nad seda teha, siis oleksiwad  inglased neil kannul ja fiiS wõiks weel sõda Jnglisemaaga tulla. Wõib olla, et Jnglisemaa wiimaks lepiks, aga kui, fiiS ainult ülikalli hinna eest. Ja küsimus on, kaS need neli laewa seda wäärt on. Nemad üksi ei teeks ka weel mitte Roshestwenstit  tugewamaks, kui Togo on. „Nowoe Wremja" annab nõuu, MuStamere laewastikku sõjawäijale saata. RahwuSwahelise lepingu järel on sõjalaewade sõitmine Bosporuses ja DardanellideS keeldud, nimetatud Peterburi leht arwab aga, et me riikidega asja pärast kokku leppida wõikstme. Mis inglased laewade saatmise luhta arwawad, seda näitab meile järgmine Peterburi telegrahwi„Morning  Post" kirjutab: Seda wõib ette ütelda, kuda Wenemaa tegema saab. Wenemaa saab mitu katset ette wõtma. mille tähendus wahest tõsisem on, kui katse abirtstlejate „Peterburg'i" ja „SmolenSk'"iga, Inglise walitsuS saab selle wastu protesteerima ja Wenemaale ühtlast seletama, et sõda enne ei tule, kui diplomaatia oma wiimase sõna on ära ütelnud. Aga enne kui see wiimane sõna on üteldud, on MuStamere laewastik juba Roshcfiwenski laewaStikuga ühinemas. Nii meie telegrahwi - talituse sõnum. Tähendada  tuleb, et „Mvrning Post" üks kõige Wenewaennlisematest  lehtedest on. Inglise söelaewad muretsewad. Balti laeroaStikule Üh S Saksa laewadega  süsa. Jaapani ajakirjandus hakkas  sellep. Inglismaa üle nurisema. Nüüd on ta Inglise ajakirjandus mures. Awaldatakse arwamist, et Jaapan wiimaks Wenemaaga ära lepib ja siis Inglismaa leppimise kuu peab kandma. Inglise walitsuS näikse sedasama uSkuwat. Ta hoialab kõiki Inglise laewnikkufi, et need Wene laewaStikule süsa ei wiiks, ja pöörab laewnikkude tühelpanemist selle pääle, et need, kes keelust Üle aStuwad, trahwi alla wõiwad langeda ja ka oma laewadest ilma jääda. Muidugi ei ole sel hoiatusel muud tagajärge, kui et Wenemaa laewnikkudele rohkem peab tasu maksma. Isamaalt. Kares««reft. !S. n»m. pandi salongi klubis pikema -vaheaja särele suurem kontsert hra Linnamtlgi juhatusel toime, mis eeskawa kokkuseade kui ka ettekandmise poolest wäga õnnestas.  Lauldi Meyer-Akberölebeui helitöö „Das begrabenc Lied" pääle selle «eel mõned üksikub  laulud. Iseäranis kandfiwad meeliwoitwalt prl. Favre ja hra Allik (sopran ja bass - solo) omad osad ette. Hr. Linnamägi aga on õiglast tänu ärateeninud, et ta mitte tagasi ei kohkunud sarnast raSkepäralist helitööd käsile wõlta. Kiiduawalduscd  üksikute numbrite .järel ei tahtnud lõppeda. Kontserdist wõlsiwad tegelastena peaaegu kõik paremad kohalikud jõuud osa. „P " Paljudel meie linna elanikkudel on ehk «võimalik olnud ise oma silmaga seda tõendust leida, et laStekaöwatamise asi siin mitte kõige paremas korras ei ole. Sagedasti on ju uulitsal poisikesi näha, kcS mitmesuguseid pahasid tegusid korda saalivad,  kes uulitsa elu mõju all ülcsse kaswawad  ja rahwa elu mädapaisedeks saamad.  Et wanemad ise mitte niisuguste poisikeste kaSwatamisest palju ei hooli, siia peaks siin seltskond appi tulema. Ilma parema kaswatuseta ei ole loota, et niisugustest  poisikestest eluks kölblised mehed saakfiwad ja kui nendest logardid tulewad, fiiS on sellest ka seltskonnal süüdi- Ja sellepärast oleks tarwis, et seltskond, «vaimulik  seisus eesotsas, niisuguste raisku läinud poisikeste kaSwatamise asja läbirääkimise alla wõtaks ja nende õigeks kaswatamiseks sündsaid abinõuusid leida katsuks. Sest meie ei wöi mitte oota, et selles asjas meie abi otsima tullakse, maid siin peame meie ise alla minema ja neile oma abi pakkuma, kes seda tarwitawad. kooli osi mitte kõige paremal järjel. Siin ei ole suuremal hulgal koolidel weel koolimajagi, wald on taiu kambrites korteris. Mõne aja eest oli Muratsi-Braakli-Tahula (üks kool) ja Upa ühise koolimaja ehitamise nõu kasil. Räägiti, et kroonu käest muist palkisid on palutud ja ka luba saadud. Nüüd on aga see nõu, nagu tina tuhka kadunud, mitte kõmugi pole enam kuulda. Ühine koolimaja oleks wäga larwilik olnud, sest mõlemad koolid asuwad praegu üüri korterites. Braakli kooli eest maksab wald üksi 65 rubla aastas üüri ja see koolimaja on nii pori aukus, et wäikeStel lastel sügisel wõimata on juurde pääseda. Wtljasaat on siin keskmine ja kehwa poolne. Rukis kehm,oder ja kaer hääd, kartulidoliwad keskmised, nisud, erned lehmad. JseäralduS on see, et selle aastased jahu ja tangu toidud palju mustemad on, kui mullu aastased. Õunte ja marjade saak oli aga õige HSS. Rukki orasele on uss sel sügisel palju kahju teinud; mõnes kohas an põllud üsna mustad, iseäranis sääl kus hiljem küliti. Ühel peremehel on kaks päewa hiljem külwatud põld ussidest musta kirjuks söödud,  kuna kaks päewa warcmalt küütud põllu pääl paks ja iiham oras laimab. Jurjewis on 100. aaSta ja 10. kuu wanune naesterahwas ära surnud, nagu kohalikust Saksa lehest näha. Peterburist. Üliõpilaste meeleawalduse  üle jutustab „St. Pet. Ztg." 16. now.: Eila kogufiwad pärast cradotsent J. Tarle ettelugemist, umbeS k. 2V- l. 1500 üliõplast ülikooli ette kokku ja ootasiwad  magusalt oma seltsimeeste tulekut, keS meel ülikooli jäänud oiiwad. Kui Üliõpilased wiimaks maitselt Neewa kallast mööda edasi läkfiwad, ootaS neid sääl nagu „Russ" teatab politseimeister Galle kolme abilisega. Politsei sääloleku mõjul tuli ainult mõni üksik wile kuuldumale.  Palee-silla juures aStufiwad üliõpilastele  priStawid, jaoskonnaülewaatajad ja linnawahid waStu, kes aga üliõpilaste waStu mingit abinõuu tarwitusele ei «võtnud.  Tee pääl kuni NewSki prospektini läks salk laiali. „Nae»terahwa»te lerwise eest hoolitsew selt»" awas pilhap. 7. now. oma aruseltsiZ „Alkoholi wasluwõltlew ühisus nacSterahwaSte ja laste seas" (xroai. 6aai>m. Loaoiu. x-. s tZuvõcii. uox.) estmese seda seltsi söögimaja ainult nacSterahwastele ja lastele. Söögimajas on, pääle awara söögisaali LOO inimese tsr» wis kahe» waheiuse» - weel alkoholi all kannatajate  haigele arstime wastuwötmise tuba ja raamatukogu ning lugemisetuba. Söögid on imeodawad! portsjon suppi lihaga ja küpfituft (praadi) 10 kop., klaas teed 1 kop. ning kruus kohwi S kov. Söögimajja eesmärk on: wabrikutes ja töökodades teenistuses olewatele naeSterahwaStele ja lastele, kelledel kohane ja kõlblik kodune söök puudub ja kes sellepärast wiletsotcS,  kõlbliselt korratumates söögimajades käiwad, tarrvilikku, korralist, karastamat toitu anda nii ihu kui maimu poolest. Pääle maksuta raamatukogu  ja lugemisetoa pakutakse osawõtjatele meel tasuta teaduSlikka ning õpetlikka ettelugemist ja piduõhtuid. Ka tasuta nõuuandmifi õigusteadlistes  ja kohtulikkudes küsimustes mõeldakse sisse seada. See kasulik asutus on sooja ja elawat waStuwõtmist, toetamist ning abiandmist niihästi erainimeSte ja -asutuste, kui ka kroonu poolt saanud. Seesama selts awab lähemail päiwil omas teises haruseltsiS „NaeSterahwaSte mastastikku abiandmise ühisuse" jaoskonnas „LaSle abi" laste eest hoolitsemise ja järelewaatamise (lühidelt kaswatuse) kursused. Õpetus nendel kursustel on kahesugune: näitlik (tcoretlik) ja tegelik (praktikalt!).  Esimesel peetakse osawõtjatele ettelugemist anatomiast, wiifiologiast ja esimesest abiandmisest sünnitamise ja haiguse puhul; teisel on  pääaSjalikult  tegelik lastega ümberkäimine ning nende eest hoolitsemine. Kursused kestawad 6 nädalat. Öpilapst wõelakse kursuste tarwis kaSwatamiseS (esiotsa ainult 50) wastu, maksu eest ä S rbl. kuus. Kursuste otstarbe on: laste maale erainimeSte  kätte kaswatada andmise waStu wõitlemine.  Peterburisse tahetakse üleüldist Wene naesterahwaste kongressi kokku kutsuda. Kongressi otstarbe on kõige enam naesterahwaste häätegewuse  lööd ühiseks teha ja naesterahwaste küsimust  üleüldse edendada. Linnapääde kongressi tahetakse Peterburisse kokku kutsuda. Mõskma linnapää tahab wolikogule plaani ette panna, et walitsust paluda tuleks terme riigi linnapäädele luha anda kongressiks kokku tulla. TrükiwabaduS. Wene ajalehed awaldawad  wiimasel ajal sagedasti soowi, et Wene» maal täieline trükiwabaduS maksma pandaks. Trükiseaduse uuendus. Sisemiste asjade miniSteriumiS on, nagu Russ teatab,  kommisjon walitud, kes praegust trükiseadust  hakkab läbi waatama. Nende päemade  seeS toodi ministerjumisse kõigi ajalehe  toimetajate nimekiri, millest märgata mõib, et ajalehe toimetajad enam wähem suuremal armul kommiSjoni töödest osa wötma kutsutakse. Wtitebskist. Sõjateenistusest «vabastatud  on „WiitebSki kuberm. lehe" teatel need tagawara-wäelised kes Wiitebski, Dünaburgi ja teistes linnades wabatahtliste tulekaitse seltside liikmed on. Melitopolist. Melitopoli ringkonnakohus  harutas neil päiwil, nagu „Krõmsk. W." kirjutab, terme rea süMStusi läbi, mis linnawahtide ja kordnikkude waStu peksmise pärast oli tõstetud. „Kui mitu hoopi on Teile kordnik and» nud?" küsib kohuS kaebajalt. „Mina ei saanud hoopisid lugeda- Esiti peksis mind linnawaht, siis kordnik- Kõige päält anti mulle waStu kõrwu- Kui meri jooksis, siis löödi «nulle külje pihta." „KaS Teie siis mitte waStu ei pannud, kui Teid kinni wõeti? „KuidaS wöisin mina seda? Mina tean ju, et iga «vastupanemine  keelatud on- Mind peksti sellepärast, et ma üleS pidin tunnistama." Tanriast. Mõrtsukatöö. Õäjel waStu 27. oktobvil tapeti raugakene õpetaja  Baumann ühes enese abikaasa, süpd. Lemm, ja tütrega ära- Ühel kirikumõisa teenijal naeSterahuml, kelle mõrtsukad ka pikali lõiwad ja keda nad suvnuks pidasiwad,  läks korda ära põgeneda ja abi kaHuda- Abi kamme M aga juba Ma, 48 S aa r la n e> 1904