Sakala st- 23. Wikjanäis, 13. Aprikkik. ISV4. Ilmub kaks korba nadalis, ga esmaKpaew ja ueljapaew 27- es aastakäik Politika, kirjanduse, pSUn- ja käsitöö ajaleht Tellimise hwdaastas  postiga 6 rbl. kop. postita S rbl. SV kop. dm pätl e » » 66 » , -- JA Väljamaale aastas „ S » pooleS aaStas J , 60 , Äkfik nummer maksab 4 kop. KeS 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata ehk 7 protsenti. Kuulutuste korpuSria ruum maksab S kop. lehe eeSotsas 1S kop. Toimetuse adress. „Sakala" toimetusele, WiljandiS. Wenekeeles: pvAauqi» rusv-na Kui kaua saab Wene - Jaapani sõda kestma? Praegu tõi telegrahw teate, et Inglise kuningal  Eduardil nöuu on, Wenemaa ja Jaapani Vahel vahemeest mängima hakata. Sellepärast on huvitav kuulda, mida juba enne selle teate tulemist Wene ajakiri „Westnik Jewropöi,* kellel Wene haritud ringkondades laialt lugejaid on, ,>sõja kestuse kui ka tulevase rahutegemise üle räägib,—missugustel arvamiste! aga nähtavuste palju vastuvaidlejaid saab olema. " Sõda kaugel idaS ütleb tähendatud leht ei ole mitte nii suure kiirusega tulnud, kui seda jaapanlaste esimene kallale kippumise järele oodati. Kaks kuud on sõja algusest möödas, aga päris söjalikud tegevused maal pole veel alganudki.  Ka merel pole jaapanlased muud suuremat  teha jypdnud, kui et ikka jälle, ilma tähtsama tagajärjeta, Port-Arturi kallale kippuda. Üleüldise  arvamise järele omandavad söjalikud tegevused  alles siis otsustavat iseloomu, kui vägede  kokkutõmbamine mölemil pool lõpule on jõudnud. Palju märkifi näivad seda tõendama, et pikk ja raSke sõda ees seisab, vee! halvemate tingimiSte all, kui viimane Türgi sõda, aimelt maa kauguse pärast. Sõja asjatundjad arvavad, et sõda kaks aaStat ja weel rohkemgi kesta võib, sest et meie jaapanlasi mitmetest Korea mägistest kohtadest ära ajama piame, kuS meie nii mõndagi Plennutt eestlechma saame. Sõja ?estwuS vöiks aga ka teiste, kui ainult tehnitaliSte mõjude all seista. Kui see awalikuks tuleb, et Jaapani söjalikud plaanid nurja on läinud, fiiS kaoksid sellel põhjused algatvd võitluse  kangekaelseks edasiajamisetS; niisama ei olekö ka meil mingit põhjust, tingimatult merist aSjaarutust  niisuguse vaenlasega soovida, keda meie ometi mingil tingimisel oma Waikse mere äärsete  maade alalisest naabrusest eemale ajada ei või. Esimesed suured kokkupõrkamised Mandfhuria  piiril piavad ühe korraga seda küsimust otsustama, kas jaapanlased meid neist maakondadest,  mida meie alla oleme heitnud, välja suruda  jõuavad, või mitte. Kui jaapanlastel selle etteuHtte juures mingit järeldust ei ole, saaks nende seisukord KoreaS õige raskeks ja oleks veel vaevalt võimalik, edeSpidisel sõja edastkeStusel endid sääl kaitseda. Jaapan piakS siis auusat taganemist paremaks, kui tale seda võimalikuks tehakse, ja niisugune wastaStikuline jarelandmine oleks ka meile palju kasulikum, kui õnuelik sõja edasi pidamine. Neid tõendusi ei wöi kindlaste uskuda, nagu sõdiks Jaqpan praegu oma rqhvuSlise edusitestwuse  pärast. Korea allaheitmine oli temale enam auuahnuse, aga mitte elu küsimus, sest et Korea majanduslikult juba ennegi jaapanlaste käeS oli. Weel vähem wõib seda ütelda, et Jaapani elukasud  seda nöuawad, et Hiina rii? ja asjatalitus MandshuriaS jälle jalale seatud saaksid. Mis WenemaaSse puutub, ta juba algusest saadik Jaapanilt midagi nõudnud ja ei wõikS ka õnneliku sõja korral tema käest midagi tähtsamat saada. Kui meie ka Jaapani sõjamäe ärahävitanud  oleksime, ei wöiks meie ometi mitte Jaapanisse  enesesse sissetungiva, mis meist mere läbi lahutatud on, ja sellel ettewõltel ei oleks Muidugi ka mingit mõtet, kui meie seda ka täide saata võiksimegi. MiS möiks meile ärawõidetud Jaapan anda? Tema kitsaid, rahvaga paksult täidetud saari pole meil tarvis; rahata! ei ole, ja kui tal ka seda lõpmata palju oleks, ei wöiks ta sellega ometi ühegi inimese elu äratasuda. Põhjusmõttelikult jääb praegune sõda meile ainult enese kaitsmise sõjaks, ja kui enese kaitsmise  ülesanne täidetud on, siis pole meil jaapanlaStega  enam mingit tegemist. KaS hää ehk pahameelega piab neid rahus oma teed minna laskma, kui nendega enne usaldatav politikaliue leping on tehtud. Jaapanlasi nende ekSlise isamaa  armastuse ja oma sõbrahe salakavalate nöuu audmiSte eest nuhtlemine oleks ka otstarbeta  tegu. Jaapani jõud merel ei saaks meie võitude läbi maal mitte murtud ja nii ehk teifite  piame sellega leppima, et see ettevõtte võimuline  ja agar riik ida AsiaS edasi elutseb. Mõned meie ajalehed on juba enneaegu selle üle rahutumad, et vaenulised väljamaa riigid meid jälle takistama saavad, meie võidu vilja maitsemast, ja et neid jälle Berlini kongressi  laadi kongressile tiritakse. Ometi pole vähematki sarnadust praeguse sõja ja Wene-Türgi sõja vahel olemas, ja ka kõige agaramad isamaalased  keS niisugust kartusi avaldavad, ei jõug õieti selgeks teha, milles õieti meie võidu vili Jaapani üle seisma piakS, kuna ometi igaüks teadis, mis meie eeSstht Türgiga sõdides oli. Kui meid mitte suurriigid ja meie omad viad takistanud ei oleks, siis oleksime kõike Balkaui rahvaid Türgi ikkest vabastanud, oleksime enestele välja- sõitu MuStattmerest läbi Bosporuse ja Dartanellide  owanud, oleksime tindlaSte KonstantinopoliSse  asunud eh? seda Vähemalt wabaks, rahwuswaheliseks  linnaks muutnud. Nende, meie põliste eeSfihtide kättesaamine ei läinud meil korda, Türgi riigi sõjalikus? purukslöömisest hoolimata,  ja seda äpardust lükatakse harilikult õhtu Europa diplomatia ja Berliui kongressi süüks. KaS on meil midagi selletaolist sihti Jaapaniga kokkupõrkamise juureS? Missugust maad ehk missugust meile lahedast rahwuft pjaksiwe Jaapani  ikkest Vabastama? Missugused Wenemaa politikalised wöi rahwuslised kasud kannatawad selle läbi, et Jaapan oma saarte üle Valitseb? Meie ei räägigi suurest põhjusmõttelikust wahest lagunema Türgi riigi ja praegu wägewalt seaema  Jaapani riigi mahel. Sellepärast oleks suur ja kardetaw eksitus, praeguse sõja politikalifi järeldusi Balkani küsimusega wörrelda. Sõda algab alleS. ja meie piame enestele kindlaste selgeks tegema, et meie tulewane rahu Jaapaniga meile mingit tähtsat pinna suurendusi ega muid järeldusi ei luba ega meile uusi politikalifi  waatepiirifi kaugel idaS awada ei wõi. Warem ehk hiljem piame jaapanlaStega sõbraliku naabrilist läbikäimist jalale seadma, ja selle alalhoidmine  ei ole meile Vähem tähtjas, kui jaapanlastele.  Wastastikuline usaldus on igatahes nende sündmiSte läbi ööniStatud, mis praegust sõda elule kutsufiwad, ja endist hääd läbikäimist ei suuda nii pea jalale seada. (J«g»eb.) Juhtiwad mõtted rahwa ja põllumajanduse  kohta *). A. Johauufo». WiimaStel aegadel, «il majanduSline kitsikus  rahva igapaevases eluS enam silma paistma on hatkanud, on rahwa majanduse uurimise ja sellekohase teaduse laiali laotamise pääle suuramat  rõhku hakatud panema. Sellega üheS on aga la põllutSõ teadust edendata püütud, sest et ilma selleta rahwa majandus, mis pääaSja» tikult põllutSõ teaduse ja selle otStarbe kohase tarvitamise pääl põhjeneb, edeneda ei wõi. Rahwa majanduS ongi siis suuremalt osalt põllumajandus, sest et põllumajandusest see algust on saanud. KuidaS aga üleüldine rahva majandus  sisse seatud on ja tuidaS selle varal ') Awatdatud W. E. P. S. pSlluasjanduSttstü k«su»tel