Hiljemate sõnumite järele on aga Balti kindralkuberner baron ML ller-Sokilme  lsk i, kes nüüd tagasi on reisinud, Eestimaa kubernerile käsu andnud, seda trahwi kõige lühema aja sees sisse nõudma hakata. Setumaalt. Neil päiwil läks Meeksi külas üks Setu noormees kange eeteri (liikwa) joomise läbinõrg amee Isels  ja wiidi Pihkwasse laatsaretti. Lätimaalt. Riiast. Baltimaade kindralkuberner baron Möller-Sakomelski aStuS 25. mail ametisse  ja saatis Keisri Majesteedile Baltimaade  elanikkude, sõjamäe ja ametnikkude nimel õnneliku pääsemise puhul truualamlise  telegrammi. Keiser saatis telegrammi teel waStuse, milles ta kindralkuberner!, sõjawäge, ametnikka ja Baltimaade elanikka truualamliste tundmuste awaldamisie eest tänab. Riias, 30- mail. Wõnnu kreisis, Selfau kõrtsi lähedal on kordnik Sawitski maha lastud ja ftrashnik haawatud—  Kiudralkuberner. baron Möller- Sakomelski, on Riia sõjakohtu otsuse, mis see Riia wangikojaS ette tulnud mässu kohta andis, täiesti kinnitanud. Seega lasti mässajatest maha 3, määramata ajaks sunnitööle lähemad 4 ja 20 aastaks sunnitööle  4. Miitatvis, 26. mail- 30 wersta Tukkumist  eemal on peremees ja tema sulane ära tapetud, kes kohtus rewolutfionäride waStu tuunistasiwad. Kaugemalt riigist. Peterburist. Wolhinia kubermangu ta lurahwa saadikute käimisest  Keisri juures jutustab üks osaline ~Potschai Jswestias" järgmiselt: Keiserlikud Majesteedid terwitasiwad meid. Selle pSSIe awaldos preester Witoli meie kõikide soowifid- Keiser kuulas kõne ära ja ütles: „Awoldoge minu uimel tänu neile, kcs teid on saatnud- Teie tarvituste eest saan ma muretsema- Nii palju kui võin, saan ma Leid aitama- Lootke minu pääle." Keiser andis meile igaühele kolm lihawõtte muna- Selle järele astus Keisri proua Auujärje päri jaga meie juurde ja andis meile kingitust. Auujürjepürija soosis ise «sile kingitust anda ja palus Keiserinnat: ~Mamma, ma kingin ise." Keisri proua astus ühe saadiku juurde- Luujärjcpärija andis talle ühe kingituse, wõttiS teise ja andis selle ka temale- Kei' scrinna puudutas tema õlga ja ütles: „TeiStele peab ka andma-" Selle pääle ütles Auujäcjepürija: „Mammo, mikspärast  sa mind puudutad?" Meie suudlestme kõik Auujärjepärija walgeid küfa. Auujäxjepärija  pööras Keisrinna poole ja ÜtleS: „Mamma, mikSpäraft nad minu kätele suud annowad?" KahjutasumakSmise küsimus Balti» maa mõisnikkudele wiinamüümise õiguse eest oli riigivolikogu eelarwe kommisjonis uuesti harutuse all. Nõgu „Now- Wrem-* teatab, arvanud rahaminister Kokowtsem, st riigivolikogu selle kohta oma otsust võib anda, juhtinud aga tähelepanemist selle pääle, et paljud Baltimaa mõisnikud mõisate  rüüstamise läbi suurt kahju saanud ja oma liikumata varanduse panti pannud. Nad lootvat rahaga, mis kahjutasu Maksust «nnamüümise õiguse kaotamist eest saab, Ma Varandust jälle välja lunastada. Port-Arturi allaandmise protsess, mille harutamist ammu oodatakse, olla kuni sügiseni edasi lükatud, sest kindral Stösseli  kaitsja olla palunud, et asi edasi lükataks,  et süüdistatawatele aega anda, ennast  uurimise materjaliga, mis wäga suur on, tutwustada. SõjakohtuS oli 26. mail Dwinski polgu soldat Peeter Demetjew selle üle aru andmas, et ta 5. aug- 1906 aastal Kroonlinnas soldatite seas s o t s ia  l de mokratiapartei d u m ä osakonna üleskutseid sSja  w äele laiali laotas. Läbiotsimisel leiti tema juurest weel 8 üleskutset. Dementseni  mõisteti kõikide õiguste kaotamisega  8- aäStaks sunnitööle. - Sõja Väljal langenud poja kontide tagasitoomine. Peterburi kuberneri Sinowjewi poeg/ sotnik  2. Tshita kasakapolgus, langes ViimaseS  sõjas ja maeti lahinguwäljale maha. Üks Japani ohwitser, kes kadunule lähem tutkaw oli, saatis isale matmisekoha plaani kätte- Tähendatud paigal leiti künka päält sammas, millele Prantsuskeelne päälkiri msetu nimega üleS oli kriipsutatud. Haud kaewati lahti ja leiti pojast ainult paljad kondid weel järel. Kadunu tunti kohe kullast walehamba järele ära. Nüüd maeti ta oma mõisa kodumaa mulda maha—  Senati seletused. Senat seletas 1- ja 2- departemangu istumisel 7- mail, et kui kas wallawanem ehk Vallakirjutaja  selle eest tasu nõuawad, et nad mõisamaa pääl politseinikkude kohuseid täidawad,  siis need nõudmised Baltimaade kohtu alla käiwad. 2) Vallimaa ttubrultubeonertl ei ole õigust mõisaomanikku sundida lisamaksu wallawanemale ja wallakirjutajale maksma, kui mõisaomanik mõisapolitsei kohuseid ei täida ja neid kohuseid teise kätte ei anna-3)  Kui endine Vallakirjutaja walla kiust seda palka nõuab, mis tal kirjutaja ameti pidamise eest saamata on, siis ei käi see nõudmine mitte Baltimaade kõhtude alla—  Soldatid ja streigid. Sõjalninisterinm  andis kohalikkudele ametikohtadele  teada, et soldatide tarwitamme töälistena  Ml, kus streik walitseb, mitte soowitaw ei ole, sest et see kui streigi murdmine sõjamäe auuga kokku ei käi. Soldätisi Võib ainult siis töölistena tarwitada,  kui streik ka nendesse asutustesse ulatab, mil riikline tähendus on, mitte ial aga tööstuse ja kaubanduse asutustes. Riigipaberite Valmistamise töökojas tuli 20. mail ilmsiks, etükspakk kaduma läinud, milles 1000 tükki kahekümnewiierublalisi paberirahasid sees oli. Nagu selgus, oli pakk töökoja ametniku Spiridonowi  poolt ära warastatud. Spiridonow  olnud „Pet. Ztg." teatel rewolutsionlise  ühisuse liikmeks ja on praegu kaduma jäänud. Õhu ilmuwuse üle Peterburis  toob „Birsh. Wed." järgmise teate. Kõue pilwedega kaetud taewa pääle ilmus 22. mai õhtul kell 8, 20 min- selgesti nähtum määratu suur, hele kullakarwaline kuju, millel mao Väljanägemine Ühes sellesama  wärwiliStest kiirtest wihkudega oli mis pää ja saba lähedalt üles kerkifiwad. Metropolitide sissetulekud  on „Sl. Prawd." järele järgmised: Mõskma pääpüskop saab76,ooo rubla; Peterburi  259,000 rbl-; Kiiewi 84,000 rbl. NvVKorodi MpüSkop— 307,000 rubla j Wladimiri ja Kajani paäpiiskoptd kumbki 50,000 rubla, j. n. e. Paber läheb kallimaks teatab Wene leht „T. Prom. Gas." Wististi aitab paberi hinna tõusmist see asjalugu kergitada, et Soomes paberiwabrikute  töölised praegu streikimas on. Peterburi konfistoriumi ringkonnas on 1906. aasta jooksul 1800 immest Greek a-Õ igeusu st L uth e ruse uSku astunud ja 1907. aastal tkuni mai kuu keSkeni weel 700 inimest. Peterburist. Ametlik. 25. mail sai Peterburi politsei teateid, et riigiwoliniku Ohsali korteris, kus sotsiaidcmokratide kildkond koosolekuid pidas, sõjamäe rewoiutsioMse ühisuse liikmed külmad. Need teated leidsiwad kinnitust, kui mõned tähendatud  rewolutsionilise ühisuse liikmed kiuni wõeti ning andsiwad põhjust riigiwoliniku Ohsoii korteris läbiotsimist eite wõtta, kust hulk dokumentik leiti, mis tunnistawad, et 55 riigiwolinilkg, kes riigiwolikogusse  solsiaidemokratide kildkonna asutastwad, kuriiöölijekS seltsiks oliwad kokku astunud, et rahwa mässu abil walitsewat korda ümber lükata ja demokratlist wabariiki asutada. Nende eesmärkide teoks tegemiseks astus tähendatud kuritõõtine selts salajasti kurjtöõlisle seltsidega, kes, endid Wenemaa  sotsialdeinokratlise tööliste erakonna keskkomiteeks  nimetawad, sellesama erakonna Peterburi komiteega ja tcrwe keskkomitee all seiswate kohaliste salokomiteedega otsekohesesse ühendusesse, astuS ise keskkomitee watilsuse alla ja saalis omalt poolt rahwa mässu ettewaimistamise asjas ja igalpool üle Wene riigi asutatud salakomiteede tegewuse juhtimiseks ringkirjasid, milles salaklhulajatele ülesandeks  tegi, rähwast walitsuse ja ametnikkude wastu üles ässitada ja üles ässitatud talupoegafid, töölisi ja soldatist salaühisustesse, ringidesse ja osakondadesse liita ning neid omakeskil ühendada, et waesemate elanikkude kihtide ärewuse ja rahulolematuse  abil sõjamäe, talupoegade ja tööliste mässu organiseerida. Tähendatud kuritöölinejeltS pööras talupoegade poole üleskutsega: ühisustesse astuda, Mltstega läbikäimistesse asuda ja malmis olla awalikule mõistusele seaduslise Wenemaa watitsusega  riigivõimu Srawõtmiseks ja rahwa asemikkude kätte andmiseks. Lõpuks astus ta otsekohesesse läbikäimiiekse salajase kuritõölise seltsiga, teS omale lähemaks eesmärgiks teinud sõjawäge mässule ette wnlmisinda ja ennast „Wenemaa.sotsiaidemakratllise  tööliste erakonna sõjamäe organisatsioniks" nimetab- Nimetatud kuritöõline selts juhtis oma liikme, riigiwoliniku Geruse läbi 29. aprillil Peterburis üht lähendatud seltside salakoosoiekut, «võttis Wilna ja Peterburi sõjaringkondade juhatuskirjad ja Peterburi  sõjaringkonna saatkonna «vastu, kellele omalt poolt toetust lubas ja oli keskpunktiks, kuhu salaja asutatud waesemate elanikkude kihtide kohaliste komiteede ja osakondade rewoiutsivnilised nõudmised üleriiklise asutama togu ja dcmokrätlise wabäriigi wägiwaldse sisseseadmise üle kokku joakmvad. Temale audsiwad salakomiteed aruandeid ja sel kombel pidas ta arwet, kui palju remotutsiouäridel jõudu ja abinõuusi on, kutsus salakomiteede asemikkusid oma juurde käskude saamiseks, saatis oma liikmeid tööliste  seadusewastatistele koosolekutele kihutuSkönest ka oliwad temal «valepassid käepärast inimestele andmiseks, kes seadusiise wõimu eesi endid warsul hoidsiwad. Sellepärast on Sõ riigiivolikogu liiget kaebealustena  kohtu uurimise olla wõetnd ja peawad seaduse põhjal riigiivolikogu koosolekutelt ajutiselt ära tagandatud saama, kuna 16 nendest, kee enam tähtsamalt kuritöölise scilst tezewusest osa «võtnud, «viibimatult peawad «vangi «võetud saama. Täna, 1. juunil, andis «valitsus selle asja riigiwolikvgusse, et 55 liiget «viibimatult ajutiselt ära tagandatud ju et kohtu uurija nõudmine 16. liikme wangiwõtmisest  ajawistmata täidetud saaks. 25. mail tuli Tenderi lahes seiSwa soomuslaeva  „Sinopi" madruste seas käärimine äwaliküks. 27. mail wiskasiwad madrused söögi merde. SoomuSlaeiv kutsuti Sewastopoiisse tagasi. Sedasama abinõu» ta«-«vitati ka soomuslaewa „Jri Swjatitelja" kohta, sest et ka sääl madruste seas rahutused oliwad tekkinud. Sewastopoiisse jõudes andsinzad mõleini laewa madrused ninamehed  wõlja, kes kaldale wiidk ja mangi pandi. -Asja uuritakse. - - - ' Sõjariistus rõöwimine postkontoris pandi 23- mail kell 2 pääle lõunat WaZ- W saarel Tutschkosi vvlitssl taim» 23^ Saarlane 1907