tema teadmata, kurjategijate tööriist- See on aga kahju, et see linnuke meil kaduma läks, muidu oleks meil juba tcrwc mõrtsuka  pesa käeS olewat. Aga siisgi peame katsuma seda kätte saada ja, kui wõimalik, kas rohime ka teie abi paale selle asja mures loota Doktori herra? Minu abi püüle wöite igal ajal julge olla mülord, ütles Toktoc. Ma tänan teid, aga ma palun siig ka ennast usaldada ja minule asja lugu täielikult seletada, minu ameti arm sõna selle pääle, ct ma truu olen ja sellest asjast kellegile ei räägi. Lord jutustas seda asja nüüd Doktorile algusest kuni lõppuni ja tähendas oma ja Mr. Duulmanni arwamise grahw Leonardi  pääle. See ajas, seda 'kuuldes silmad  pärani ja hüüdis: Grahw Leonard? Teda peats teie lõige nende põrgu tükkide tegijaks? Ja, ja, mul tuli ra ikka ette, nagu oleks selle mehe ümber ainult saladus d walitscmaS; tema püüdis nagu ikka eneses midagi marjata ja ma sain aru, et tema just mitte see ei ole, milleks ta ennast peab ja iga kord tuli minul see aimamine, et ta südame lugu mitte kõige parem ei ole. PSäle kauba meel, kui ma neid kahte naesterahwast panin tähele; see grahmi õde on üks ilus naisterühmas, aga tema silmadeü paistab salalik kelmus ja halastuseta waljuS, ilma wähemahi neiuliku õrnuseta wälja- Grahwi ema. noh see on libe aga tige kui madu. ilma südameta, täis kuratlikku kurjust, päris kiywii segajaks loodud ja ma arwau, et teie miuord oma arwamistega õigest märgist  ksrwalc läinud ei ole. Kas teie tunnete neid nacsterahwaid. see on: kas teie mid näinud olete? Muidugi olen; ma olen nendega kõnelenud.  aga ka nende kõne ei meeldi minule. Noorem nacSterahmas ci karda küll ennast ilmale näidata, aga wancm hoiab ennast kõige parema tahtmisega peidus ja käib alati kinni kaetud näoga. Soo! Kuda teie siis temaga kokku saite? See juhtus grahmi toas üsna kogemata kombel. Prouakesele nähti see juhtumine kül ka wastu meelt olewat. aga ta ei saanud  enam parata, maid pidi ka meel pääle kauba oma peenikest kõlata häält mind kuulda laskma; hiljem olen ma teda ainult kinni kaetud näoga näinud, aga minu silmi ci saa petta: tema sees on sala kartus malitsemas. Teie teadused on wäga HSäd, doktori herra ja kui tarwis, siis peate meile nendega abiks olema. Nooremat naesterahwast peame  minu wana Oliwerile katsuma näidata. Aga grahw ise? Öelge oma arwamised tema üle täielikult nmlja! Tema ei olegi grahw; selleks puuduwad temal palju ja ma ei kahtle sugugi, et see Äks mölla eest ära karanud kurjategija on, kes omale maisi nime wõtnud ja siia peitu pugenenud on. See on õige, meie arivame Mr. Duulmann'iga  seda sama ja meie teame tema nimegi; see on Faringa Weiksel, üks suur kelm, kellest terme Hamburgi linn ja pool Saksamaad hiljem oma ajaloos saamad mäleotama.  Faringa Weiksel! hüüdis Doktor imestades.  Eks see olnud hiljuti Hamburgi linnas  mitme suure maja ja otsata waranduse  omanik? Muidugi oli, aga mitte õigusega, mustas  lord. Teie saate imestama, Doktori herra, kui kuulete, mis tükid see elukas lõik korda saatnud. Ja nüüd jutustas lord imestama Doktorile  kõiki Faringa elulugu ja tema toimetusi  Hamburis ja lisas meel pääle, et ka ooberst Dooleri tapmine, Willemanni põgenemine  ja Malai tüdruku kihwti müümine tema toimetus olla. HirmuS! hüüdis Doktor. See on päris ülekohus niisugust häbemata lurjust weel wabaduses elada lasta! Tõesti selle wastu peab wälja astuma, kellel wähegi wõimus on! Aga, ärge pange pahaks mülord, kui selles arwamises nii kindel olete, et grahw Leonard Faringa Weiksel on, miks teie siis meel wiiwitate ja teda kohtu poolt kinni ei lase wõtta? Sellega oleks ju temal korraga löök käes. (Järg tuleb). jat ning sellepärast tuleb eestlastel kõige rohkem kahetseda hr- Mehmcli lahkumise üle linnaametist. Lõppeks soowimc kõigile ametnikkudele niisugust erapooletust ja õiglast meelt nenda tegewuse juhatajaks, kui seda hr. Mehmel omas ametis ja era elus on awaldanud ja meelgi amaldama saab. Kuresaare Ew. Lutheruse usu kiriku oreli parandamiseks on juba 400 rbl. S 0 kop. kokku tulnud, nõnda et kulud, mis oreli parandamiseks tarwis, täiesti katctud saamad- Riiast. Adiamündest kirjutatakse „Düna- Zeitungile" järgmise hirmsa kuritöö üle merel: Strandhofi karjamõisa kohal oli 22. Juuli öösel ükS kahe mastiga purjelacw randa kinni jooksnud. Kui rändrüütlid sinna läksiwad, ei leidnud nad lacwa paält muud kedagi kui kahe rewolwrrkuuli läbi surmawalt  haawatud tüürimehe. Tema ülekuulamisel  kuuldi järgmist: Kuna lacw 21. Juuli hom. kell 4 puudega Riiast Domcsnäs'i  poole sõitis, tikkus, kuna tüürimees tüüri kallal tegenmscS oli, laewa kapten äkitselt tema kallale. Mõrtsukas, kes tüüri' mehe lähedane suzular.e oli, haawaZ teda kahe pauguga raskesti ja tahtis temalt siis ta rahataskut, milles 274 rbl. oli, ara rööwida. Hoolimata suurest mälust pani tüürimseK mõrtsukale siisgi wastu ja sihtis oma Wwolwriga ta pääle, mis wiimase põgenema sundis. Ruttu laskis ta lootsiku merde ja hüppas sisse. Küll tahtis talle haawatud mees paugu järel lasta, aga ta jönd ei ulatanud seks enam. Et kõik madrused sS meest) Riiga oliwad jäänud, siis oli ta nüüd, kus mõrtsukas põgenenud, üksipäini laewa pääl. Hirmsat piina oli õnnetu kannatanud, kuna tuul laewa ajaS, kuhu tahtis, kuni wiimone lähemal hommikul  kell 3 randa jooksis. Kohe appi kutsutud tohter ei suutnud enam midagi parata: üheksa tundi elas õnnetu meel ja heitis siis hinge. Tapetu oli Kuuramaalt pärit ja umbes 30 aastat mana. Kõik tähtsad paberid on arg mõrtsukas laema päüle jätnud, ka raha oli surijal alles. Loota on, et hirmus tegu oma tasu leiab. Peterburis, 5. Augustil. Keiser ja Keisrinna Aleksandra Feodorowna rcisisiwad  eile kel 11 Luugasse, et wäeharjuiuSie  juures olla. Wene Punase Risti rawitscjate osakond,  kcs Transwaalis buride juures oli, on neil päiwil kästud Wenemaale tagasi tulla. - Now. Wr. teatab, et lumi, mis Peterburist taimel wälja hunnikutesse weeti, alles ära sulatamata on. Haruldane suur tulekahju oli 30. Juulil Peterburis; nimelt hakkas öösel Wassili saarel „Lafermi" tubakawabrik põlema. Kõige esiti märkas linnawaht, keS alati wabriku juures seisab, wabriku 4-mal korral, kus pabcroSsi-toppimise jaoskond  oli, tuld- Kohe äratas ta wahimehed ja meistrid, kes majas elasiwad, üles ja wiidi kohalise tulekaitse osakonnale teatust. Tuli aga läks kiiresti suuremaks, lõi 5. korrale, kus paberossil walmistatakse, ja siis kõige ülemisele, kestade walmistamise korrale- Kui tulekaitsemehed kohale jõudsemad,  oli tcrwc maiapäälne nagu tulemcri.  KZnclraadi läbi kutsuti kõik püälinna  tulekaiise osakonnad kokku, aga et milmcd sillad lahti olimad. ei wõinud kõik jalamaid kohale saada. Midagi põlemast majafi päästa oli waimata, sellepärast püüti ainult alumisi kordasid, kus wabriku magc sinid ja ladud oliwad ja kus cnam kui ikümme tuhat puuda tubakat ja malmis kaupil oli, kaitsta. Alles hommiku poole läks korda tule jõudu wähendada ja keskpüewn  ajal kustutati tuli sootumaks. Tulckahsts  ajal seisis wabriku ümbruses tuhandete  kaupa rahwast. Kahju on umbes Ihs miljoni rubla, kuna wabrik 1 miljon 200 tuhande eest kinnitatud oli- Inimeste  poolest õnnetust ei olnud. Millest tulekahju' hakkannd, ei ole teada, arwatakse aga, et see elektri-kaabeli korratumast olekust  tõusnud, sest et töölised õhtu waraknlt  ära läksiwad, wabrik kinni pandi ja tuld esiti sisemistes ruumides märgati. Konmo.kub. kirjutatakse Rish. Westnikule,  et sääl 25. Julil ränka rahet sadanud.  Raheterad olnud kanamuna suurused. Löuna-Afrika sõjawäljalt. Mida kauemini ja wisamani Lõuna- Afrika sõda - edasi kestab, seda kiiremini hakkab jälle' arwamine maad wõtma, et buride asi meel ammugi kadunud pole. Ei poolegi, maid hääli tuleb koguni kuuldawale,  mis tõendawad, et lugu inglastele Lõuna-AfrikaS nii palamaks wõib minna, nagu ta Napoleonile kord Wenemaal liig „külmaks" läks. Mitte just liig wõimata pole, et Inglismaa wiimaks, kui sõda meel kaugemale wenib, Lõuna-Afrikast häbiga taganeb ja seda häbi mõne rahulepingu taha püüab peita, ilmale öeldes, et ta palja sula inimese ja wabadusemate armastuse  pärast burid maailmast häwitamata jätab. Asjatundjad rehkendawad wälja, et Inglismaal mäe puuduse pärast mitte enam kaua ei sa wõimalik olema sõda edasi pidada, iseäranis mitte aastate kaupa. Ja kui ta ka mõlemad «vabariigid nime kaudu oma alla heidab, siis pole ta seega meel mitte burisid endid alla heitnud. Need södiksiwad mässajatena ühte soodu edasi ning Inglismaa oleks sunnitud 6000 mässaja wastu alatasa 150,000 meest sõjawägc Lõuna-Afrikas püssi all pidama. Seda koormat ei jõuaks pika aja pääle ka kõige suurem ja rikkamgi riik ära kanda. Lord Roberis loeb ikka jälle uuesti Oranje riigis mangi wõetud burisid ja ütleb neid nüüd 4140 meest olewat. Kui palju selles armus luisatust on, jäägu inglaste saladuseks. Palju tähtsam on teade, et inglased PretoriaS buride ees salaja wärisewad. Sest teisiti pole sõnumit mõista, mille järele inglased linnale kõigest mäest moona püüawad muretseda. Nad kurdawad, et burid moonarongisid  ühte lugu rööwida ja takistada. Kui juba inglaste moonarongid wõidetud linnade ümbruses nii suures hädaohus on, siis peab nende waenlastel meel wäga 315, Saarlane 1900