päülinnas wiimaks tuttawaks sai, kisti pükDe waenlane küll jala päält ametist tahtt. Waheajal otiwad aga juba selle määruse tõttu sadunded inimesed külmetamise  järele haigeks jäänud ehk nohu saanud. Ka anti järgmine käsk wälja: «Pange ajsMiitmatalt kõik laiskleja rahwaS tööle I" ja edasi : „Toitke rahwast sellega, mida senini kokku kogutud on!" Imestades ja hinge tagasihoides maatis  muu maailm selle uue riigi sündimist jä Uuestiloomist päält. Küll mõnesgi tiigis oli rahwal himu seda omalt poolt järele tegema hakata. Õnneks sai aga walltsuS ikka nii aegsasti asjale järje pääle, et ettewõte juba idus ära lämmatati. JlmuS kuulmata ja arusaamata afi, aga WSKi tõde! Uus kord ja riik tõusis kõige selle otsatuma puru ja risu hunikute ja waremete keskelt wiimaks ülesse, uus sotstaldemokratlik wabariik ja temaga „taewaS maa pääle!" Ja see taewaS oli oaState kaupa selles õnnetumas riigis maa pääl, mille üle meie eestulewates ? rääkida tahame. Kirjandus. Uued ajalehed EeStiS. Mööbli läinud aaSta detscmbri-kuul on vms proowinumbrid välja andnud: „KodttMcta" ilmub 2 korda nädalas WiljandiS R. Hansani toimetusel. Mlu" TartuS 2 korda nädalas toimetusel. äh t" ilmub igal Sripäewal Tallinnas J. lärwe, endise „Wirulase" toimetusel. Kaks Päevalehte „Edasi"  Peterburis  ja „Püewaleht" Tallinnas, mis hiljuti ilmuma hakkafiwad, on kinni pandud. Nendest on „Päewaleht" jälle ilmuma hakkanud. Ilmuma hakkawad: „W a b a S õ n a" Tartus 2 korda nädalas L. Oleski toimetusel. „W abadu S" Tartus 2 korda USdalaS H. Laast toimetusel. WiljandiS 1 kord nädalas A. JuhannsoNi toimetusel. Kuukiri „Gesti Kirjandus" Tartus J. Jõgeweri toimetusel. Tallinnas 1 kotd kuus E. Wilde ja H. Laipmaui toimetusel- Soome magister Uuno Karttunen  on Kalewi poja kokkupanek» üle wäjtekirja kirjutanud ja on selle kirja tõttu doktori kübara pähe saanud. Dr. Karttunen seletub oma kirjas rida realt ja sõna sõnalt, mis Kalewi pojas Kreutzwaldi oma töö ja mis rahwa luule on. Kodumaalt. Kuresaarest Saaremaa maamarschalil, kammerhärra von Ekesparrel on õnn olnud 4. januaril f. a. ennast Keisri Majesteedile ette seada. - Maanõunikkudele, kammerherra baron Buxhöe w d e n' ile ja von Re hekampff'  ile on Wladimiri 4. klassi ordu antud. Knresaare linnakooli kooliõpetaja hr. Kaasik on 3. klassi Anna ordu osaliseks saanud. Nagu kreistalema ringkirjast näha, on ülemalt paolt seletatud, et 3. nowemdtt  1905. manW A W«de AiwiMS kubermangu- talupoegade kohta käib, kes 1869 ja 1886 a. seaduste põhjal oSlumaksusid  makjawad. MantfeSti järele maksetakse  käesolewal aaStal oStumaksusid poole wähein, kui siiamaani ja 1. januarist 1907 kaowad need maksud täiesti ära. Mõlad aga peawad maksetud saama, kui need endiste manifestide järele mitte mahakustutatud  ei ole. Nii on siis meie arwamine  ometigi õige, mis meie minewal aastal  selles asjas Riia Saksa lehe „Dllna Zeit-" waStu awaldasime, kes arwas, et ülemal tähendatud manifest Balti kubermangude  kohta mitte ei käi. 12- januarii oli linnawolinikkude walimine  1996/1999 neljaaasta pääle. Häälteenamusel wuliti: 1. Behm, B. . . . 197 hääl. 14 h. waStu 2. Kunstmann, O. . 196 „ 15 „ „ 3. Bergmann, C. . 195 „ 16 „ „ 4. Meywald, R. . 198 „ 17 „ „ 5. Johannson, A. . 19S „ 18 „ „ 6. Schwallboch, H. . 192 „ 13 „ „ 7. Wildenberg, O. .. 191 „ 29 „ „ 8. Wildenberg, C. . 101 „ 29 „ „ 9. Hahn, J. . . . 99 „ 22 „ „ 19. Nolcken, E. . . 98 „ 22 „ „ 11. Wellig, C. . . 95 „ 26 „ „ 12. Maass, A. . . 95 „ 26 „ „ 13. Lichinger, W . . 94 „ 27 „ „ 14. Jakobson, E. . . 94 „ 26 „ „ 15. Scklup, A. . . 93 „ 27 „ „ 16. Palk, C. . . . 87 „ 34 „ „ 17. Sass, A. . . . 86 „ 35 „ „ 18. Frcytag, F. . . 86 „ 36 „ „ 19. Nagel, A. . . . 86 „ 34 „ „ 29. Nolcken, G. . . 85 „ 36 ~ „ 21. Zaunit, J. . . 35 „ 35 „ „ 22. JaSner, T. . . 83 „ 37 „ „ 23. Weidenbaum, F. . 83 „ 38 „ „ 24. Rehsche, J. . . 82 „ 39 „ „ 25 Etruck, J. . . . 89 „ 49 „ „ 26. Ungcr, J. . . . 79 „ 43 „ „ 27. Carstens, G. . . 79 „ 42 „ „ 28. Poll, O. . . . 76 „ 45 „ „ 29. Koschemjükin, J. . 76 „ 45 „ „ 39. Sass, O. . . . 76 „ 44 „ ~ 31. Sengbusch, C. . 76 „ 45 „ „ 32. Sohn, W. . . 75 „ 46 „ „ Kandidatideks waliti: 1. Schmid, G. . . 74 hääl. 46 h. wastu 2. Link, E, . . . 72 „ 49 „ „ 3. Esser, J. . . . 71 „ 49 „ „ 4. Trei, A. . . . 79 „ 52 „ „ 5. Grüntal, M. . . 79 „ 52 „ „ 6. Allik. A. . . . 68 „ 53 „ „ Ülemal seisvate «valimistega ei ole Eesti ringkond  mitte rahul, sest et Eesti kandidatidest ainult paar isikut linnawolinikkudeks «valitud on. Suurem  osa Eesti kandidatidest ei ole mitte «valitud, ehk küll teine partei nad oma kandidatide nimekirja  üles oli wõtnud. Näib, nagu oleks tahetud Eesti kandidatide nimekirjasse üleswõtmise läbi Eesti tegelasi «vaigistada, et nad initte oma kandidatide läbiwiibimiseks töötama ei hakkaks. Oleks ju ka väikene asi olnud EeSti kandidatisid läbi viia. Aga mitmesuguste asjaolude tõttu ei tehtud siin eestlaste poolt mitte kihutuse tööd. Et linna volinikkudeks kõik eestlased saaksiwad, ei ole eestlased tahtnudgi. Meil ei ole mitte mõtet olnud linna asjade juhtimist oma kätte üksi võtta, vaid meie tahame neis asjus sakstega üheskoos töötada, mida kaöigus nõuab. Et aga seekord saksa partei ptaanilikul! selleks näib töötanud olewat. et Eesti kandidatisid mitte läbi lasta, vaid nagu silmakirjaks nende nimed oma nimekirja üieS võttis, siis pole imestada, kui eestuiewatei valimistel  eestlased teisel kombel töötama saavad. Sest selle teguviisiga on sakslased avalikult näidanud, et nemad meiega mitte üheskoos töötada ei taha» vaid et nemad üksi valit s e d a tahavad» Karesaare postikdntori Ülema abiks on hr. Wiren nimetatud, praegune Pöltsama postikontori ülem. Hr. Wiren on juba meile kui rahwa waStu sõbralik ametnik tuntud. Mõne aasta ceft oli ta ju Kuresaares postikontori ülima abiks. Saaremaa talurahwa asjade kommissari  poolt on Liiwimaa konsistoriumi palutud, et Kärla kirik, mille kinnipanemiseks  mitte seaduslikku põhjust ei olnud, lahti tehtaks—  Maal on rahutused waikinud. RahwaS on kordapidaw. Tulema numbriga hakkame „Saarlase"  lisalehte sel kujul wäkjaandma, et teda iseäralde raamatuks köita wõib- See sünnib paljude soowil. LisaleheSse mahutame  : jutud, mõndasuguft, tululikud juhatused,  mõtteterad, naljatilgad,mõistatusedjnd. Ülemas Saksa lehed tcatawad, etpõidlased  enesele umbes tuhat püssi muretsenud olla. See pole mitte õige, waid on ilma aegne kahtlustamine. Peterburi Wene lehtedele kirjutatakse, et need 200 soldatit, keda siia saadeti, Abroka saarel kohase rahwa poolt ümber olla piiratud. Selle teate tühisust näitab kõigsparemini see, st Abroka saarel üleüldse  arwata 130 hinge on mehed, nacsed ja lapsed kokku- KuidaS wõifiwad need 200 sõjariistus soldatit ümber piirata. Üleüldse teatatakse Wene lehtedele Saaremaa  üle koledaid asju, mis siinseid olusid hirmsaks kujutumad- Räägitakse ka awali kust mässust. Kuid seda pole siin ialgi olnud- Eesti kandidadiks meie linna Riigi Wolikogu walimistel arwatakse siinsete meremeeste koolide direktori hr. Prinzi, Pangu seda Eesti walijad tähele l — Maaomanikud,  andke ennast üles Riigi Wolikogu walim isteks! Mõnede soorvi püäle teatame, et Saaremaa Eesti edumeelse erakonna asutamiseks  mitte mingisugust ajutist komiteed asutatud ei ole, waid üleskutse selleks on nende isikute poolt ainult alla kirjutatud, kes üleskutses awaldatud mõtete poolt on- Komiteed tahetakse alles tulewikus asutada, kui erakonna asutamiseks kohane arw isikuid üles on andnud. Talurahwa põllupank saab oma tegewust  ka Baltimaade pääle laiendama. See pank toob rahwale kergitust maaostmise juures. - Kroonu viinapoed on pahad paised rahwa elu edenemises. Kuid nendest polegi nii raske lahti saada. Walitsuse poolt on seletatud, et kroonu wünapocd rahwa palwe püüle igatahes kinni pannakse. Tarwitagu  siis rahwaS seda õigust ja andku «valitsusele selle üle kohased palwed sisse. Kui meie nii kaugele saaksime, et kroonu oma «viinapoed kinni paneks, siis oleme Saaremaa rahwa hüäkäetäigu kättesaamiseks palju võitnud. Linnas räägiti, et siia telegramm olla tulnud, mille järele surmanuhtlus ära olla keeltud. See sõnum lasi kõiki kergemini  hingata- Kuid ometi pole see mitte nõnda. Sarnast telegrammi ei ole mitte tulnud. Sellepärast olgu rahwas ettevaatlik  ja ärgu tehku midagi seadusewastalist tegu. Sest ajad on rasked. „Arensb Wochenbl." teatas, et Mroka saarel vabariik asutatud olla. Sellel teatel ei ole mingisugust tss p õ hj  a. Nii räägitud mõnel pool kaPöide «vabariigist Ka see on tühi jutt. Pöide pool tehti küll rohkem kihutust töÄh kuid Poidele vabariiki asutada pole kellelgi mõttesse tulnud. M 3 Saarl a n e. 15