Inglased tunnistawad nüüd isegi, et wüikesõda kõige wähemast jõuluni saawat edasi kestma, „Dailp Mail" teatab, et Burisid weel 7< 09 kuni 9000 meest püssi,- all olewat, kes Oranje riigi presidendi Steijni ja riigisekretär Reitzi juhatuse all seista. Nad olla nõuuks wõtnud, Inglise wäeosade ühendust katkestada ja wahel põhja poole põgeneda, kus suured rohulaaned nende hobustele toitu pakkuda. Roberis on uue teadaandmise läbi buridele  seletanud, et ta neid. kes nüüd weel hääga alla heidawad, mitte kodumaalt ära ei saatwat. Roberis loodab sellest seletusest,  et nüüd suurem osa weel wõitlewaid burisid sõjariistad käest ära paneb. Kuulu järele ei minna lord Roberis weel mitte kodumaale tagasi, waid jääda esiotsa ametisse. Inglise lehed näitawad, et Inglise pääwäel ikka weel üks pääülesanne  täita jääb, nimelt buride julge wäeülema  Deweti kinnipüüdmine wõi tema wõimu häwitamine. Muidu ei olla tõsist rahu ega waigistust „Oranje jõe asumaal" loota. Näitab, kui oleks Dewet Inglise wäe selja taga jälle tublisti tegew olnud, ehk Inglise traat küll selle üle waikib. Teiselt  poolt kuuldub nüüd, et president Steijn weel sõjas olewate buride wäejagude juhatuse  oma pääle wõtnud. Juba toob ja saadab Inglismaa oma sõjawäge lõuna Afrikast koju. 17 ohwitseri  ju 319 soldatit on Pretoriast neil päiwil Australiasse tagasi saadetud. Inglise  lehed loodawad, et kõiki wabatahllisi soldatist warsti wõidakse koju lasta minna. Pea ülesanne on inglastel nüüd Deweti püüdmine. Kaks Inglise ülemat on Dewetti,.  .kellel 900 meest 3 suurtükiga kaasas  on, Heilbroni ligikonda püüdma läinud. Kuhu on burid omad suurtükid pannud?  See küsimus ei anna inglastele rahu. Mõned buride suurtükid on üles leitud. Need on oga suuremalt jaolt niisugused,  mis burid ennemalt inglaste käest on ära wõtnud- Inglise leht Pall Mall Gazette kirjutab suurtükkide leidmise üle: Need kolmteistkümmend suurtükki, mis on üles leitud, on alles esimene suurtükkide ülesleidmise algus. Kõik suurtükid, mis buride poolt on ära peidetud, tulewad üles otsida, olgu need suurtükid terwed ehk ära rikutud. Transwaali maale ei tohi mingisugusel  juhtumisel suurtükka jääda, sest et need pärast, kui wahel mäss juhtub tulema,  wäga kardstawad on- Lootuse järele on wöimalik, et kafrid juures oliwad, kui burid suurtükkisid matsiwad, ja sellep. wõiwad  kafrid head juhatust anda- Loodame, et Inglise wäe ülemad warsti ära peidetud  suurtükid üles leiawad. Inglaste lootus wõib wäga kergeste petlik  olla, sest buride osawus sõjariistade peitmise juures on tuttaw—  Roberts teatab 8- Okt. (22- Sept.) Pretoriast: Alla heidetud ja wangi wõetud  buride arw kaswab igapäewaga- Praegu on umbes 1600 meest buridest wangi wõetud  ehk alla heitnud. Kellcy-Kenny teatab, üks pataljon wabatahtlisi tahtnud Buttfonteini  juures burifi wangi wõtta. Burid aga olnud tugewamad kui arwatud ja pataljon  taganenud pärast kolmetunnilist wõitlust  tagasi. Inglastest on kuus meest haawatud.  Buride kahju on suur. Londonist teatatakse 5. Okt. (22. Sept.): Wiimase nädali jooksul on Inglise  wäest lõuna Afrikas 485 meest langenud.  Kuni 29. Sept. on Inglise wäest üleüldse 42505 meest langenud, wangitvõeiud  ehk haiged. Palju burisi rändab oma kodumaalt wälja Saksamaa päralt olewasse lääne Afrikasse elama. Johannesburi juures tungiwad burid  sagedaste Inglise soldatite kallale. Hiina sõjast. Hiina walitsuse liikmed Hsü-Tshingtsheng  ja Juan Tshang, kes selle pärast, et nad poksijate mässu hääkS ei kiitnud, surmanuhtluse mõisteti, on päris Aasia õeluse  ja ülbusega ära hukatud. Et kõiki mandarinisid, kes sõda wSljamaalastega mitte tingimata ei kiida, tarwilise hirmu all pidada, ei löödud õnnetumatel mitte päid lihtsalt maha, waid toimetati nad wärawa ees, mis keisri paleesse wiib, kõige tooremaal metSlase-wiisil teisse ilmasse- Selleks tarwitati  nimelt nõndanimetatud „kõhulõikamise nuga". See on hekslinoa sarnane terariist, aga palju suurem. Õnnetu pandakse kiivist laua pääle pikali, mispääle timukas ja tema abilised talle noa ihusse pistaivad ja ta täiesti kaheks tükiks lõikawad- Rohkem kui 160 aastat ei ole seda koledat tapariista  enam tarwitatud. Wiimane, keda selle noaga ära hukati, oli üks eksamipidaja keiser Jungtshingi walitsuse ajal, kes raha eest ühele eksamitegijale teaduSlise auukraadi oli müünud. Wäga palju tarwitati seda nuga, kui Mandshud 17. aastasajal Hiinamaa  ära wöitsiwad. Paljas pää maharaiumine  ei olnud kangekaelsete wastaste kohta küllalt mõjuw, mispärast kohutawamaid  abinöuusid otsiti. Hiina praeguste olude üle teatab ka üks Parist leht ainult halba. Sõnumid keiserliku partei oleku üle olla kõige pahemad.  Lootused rahulise lepingu kohta olla nii hästi kui kadunud. Kõik nähtused tähendawat  seepääle, et prints Tuan ja tema partei wõitlust uuesti tahawad alustada. Lõuna-Hiina abikuningad saanud käsu, silmapilk  sõjawäge põhja poole saata. See Hiinlane, kelle pääl Saksa saadiku  äratapmise kaebtus oli, seisis neil päiwil sõjakohtu ees. Et tema teo kohta uusi tunnistusi ei ole saadud, siis lükati otsuse mõistmine edasi, et tõsise süüdlase kohta materjali otsida. WistiSti on siis arwamine põhjendatud, lt kohtul mitte õige süürlane käes pole, maid keegi, kes raha eest enese mõrtsukaks tunnistab. Tientsinist kirjutab keegi endine Tallinna  elanik: Ma olen hirmsasse sõtta sattunud.  Elama ei jäeta kedagi, mangi ei wõeta, maid kõik tapetakse maha. Teie oleksite pidanud nägema, kuidas lugu siin päewal pärast tormijooksu oli- Hiina linna zao kitsad uulitsad oliwad surnukehadega täidetud, nõnda et igaüks, kes edasi minna tahtis, nende peal pidi käima. Paar päewa hiljem läks asi meel pahemaks: hais tahtis ära läkastada. Et surnuid wäga palju oli ja neid sellcp. maha matta ei jõutud, aeti nad suurde hunnikusse kokku ja pisteti majad põlema. Tuli puhastas õhu ära, oga suurest Hiina linnajaost ei jäänud muud kui war.med järele. Europlaste linna jagu on ka rikutud. Waewalt tosin majasid on täitsa tcrweks jäänud. Igal pool seinte seeS on suurtüki ja püssi kuulide  augud. Kõige enam on raudtee jaam ära lõhutud, kus kõige palawam wõitlus oli. Jaama ümbruses olewate majade seinad  on nagu söölad aukusi täis. Waenlane  on linnast wälja aetud, ta seisab aga linna Irgidal ja peaaegu igapäew, nimelt õhtu eel on temaga wõitlust. Tientsin on mitmesuguste rahwaste soldatitega täidetud. Jaapanlased on lühikesed mehed, aga wah- wad, ja langenud on neist wäga palju. Wene wäest on neist wäga palju. Wene wäest on 12. Siberi kütirügement palju mehi kaotanud. Nagu kuulda, on temast ainult pool järele jäänud. Ka sakslased on wapraste sõdinud, kuna prantslastest, inglastest ja ameriklastest seda tõendada ei whi. „Olw." Hirmsaid lugusid jutustab Inglise leht „T>meS" Inglise, Amerika ja Prantsuse missionäride  tapmise üle Shansi maakonnas. Kuberner Juhsien, õel wõõraste-wihkaja, kutsus 9. Juulil kõik missionärid, 43 meest oma paleesse Taipenfu linnas selle ettekääne all, et ta nende julge ärawiimise  üle mere äärde nendega nõuu tahta pidada. Kui kutsutud missionärid koos oliwad, notiti nad kõik kuberneri majas maha, raiuti nende pääd maha ja pandi linna nelja wärawa pääle wälja. Kui sõnum sellest mõjumast -veretööst Pekingisse jõudis,  kutsus Hiina walitsus 14. Julii selsamal wiisil riikide saadikud kokku, et neid ära tappa lasta; kuid saadikud oliwad ettewaatlikumad kui missionärid. Lutai linna on Wene mägi 9. Sept. tormiga ära wõtnud. Kuna ratsawäe eelsalgad  waenlast linna lähedal oliwad löönud,  jooksti kohe linna pääle tormi, kus 4000 meest Hiina wäge sees oli. Peitangist  0 kompaniiga tulem kindral Zerpitski tungis linna idakülje kallale, kus teda kange suurtükitulega wastu wõeti. Kerpitski laskis  kohe tormi jooksta ja wõttis Hiina terme suurtükiwäe mangi. Hiinlaste kahju oli suur. Wenelased ei kaotanud ainust meest. Raudtee Peitangi ja Lutai wahel on lõhutud. Wenelaste lahkumine Pekingist on juba alganud, nagu üks „W. t. s." telegramm  teatab. Wene saadik Giers ning kindral Lenewitsh saiwad Kõigekõrgemalt poolt sellekohase käsu, mida nad kohe täide hakkasiwad saatma. Wene saatkonna mõned  liikmed, kui ka üks osa Wene wäge on juba Tientsini poole teele läinud. Amerika saadikule Hiinas saadeti traadi teel käsk, Hiinaga mitte ainult rahusobitusi  alustada, maid oma walitsust riikidele  ja Hiinale ka rahutegemise juures wahemeheks pakkuda. Amerika sõjawägi weetakse Hiinast Filippini saartele. Amerika sõjaministeriumi aruande järele on riikidel 108108 sõjameest 326 suurtükiga Hiinamaal ja 124000 meest 172 suurtükiga on Hiina minemas. Londonist. Times seletab ühes wiimases numbris, et maailma rahu ialgi nii tõeste ei olla kaduma minemas olnud kui nüüd. Haagis, 5. Sept. Parlament awati troonikõnega, kus pääle muu seisis, et rahukonwcrentsi  lepingutele pea kõik riigid alla on kirjutanud, ja et riikide wahekohtu büroo Haagis pea arvatakse. Filipinide peal loidab mässutuli uue jõuga. Amerika wäe ülemjuhataja kindral Mac Artur teatab 19. Sept. Manilast suurest «võitlusest, mis ameriklastel filippinlastega  olnud Ameriklased on ärawöidetud  ja nad on wõitluses 24 meest kaotanud.  Mässajatest on 21 meest haawatud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäcwal, 8. Oktobril. Eestikeeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. M 39 Saarlane 1900.