Saarlane maksab! V, . 1„ »S V. >. -.. 75 , m«»po>titza: „ I„SV „ ' V- >. »- - .. '/. .. "-»<> - ükfit n«m»«r S kost. Ilmub ükskord nädalas, lgalteistpSiewal.  M A. Teisipäewal, 30 januaril 1907. XXIII, aastakiitt Saaremaa maakonnanöuukogu. (Lõpp.) Kuu>ndikumaa ja Landrathi waloade talumaa müümist' kohtu wõeti Lnwimao otsused waslu- Rentn i k uõigus ilma maaomaniku loata ehituste chk parandusie eest lahMaku nõuda lükati ühel häälel togüsi. pärast seda, tui rahwa saadiku bra Stlla ettepanek  waStu oli wõciud, et rentniku! õigus on oma kulul ehitatud majad komrahi lõpul ära wiia. Põlluasjanduse komisjonide siss. seadmine rendi olude korraldamiseks lükati 7 häälega 6 «vastu tagasi. Lõpuks loeti preestri hra Paiw e l i ettepanek laewasõidu edendamise üle Saaremaal  ette. Selle järele, kui riiginõuukogu  liige, hra von Ekesparre tähendanud  oli, et ta omalt poolt sarnase sisuga kirja krobm Witte all töö loivale komisjonile olla sisse annud, mattis koosolek  nõtluks preestri bra Paiweli etlepaneku  eest mõjuma! kohal kosta. Kui kõik ettepanekud otsas oliwad. siis awatdas juhataja iõpusõnaS nöuukogule lootust, et saadikute mitm-sugusest ilmawaatcst  hoolimata kõigest töötamisest Ühesugune üleüldine isamaaarmastus walja paistnud olla ja et ka tulewikus maad leiduks üleüldisele Litsemale tegewusele. Preestrid hra Paiwel tänas maamarschalli  juhatuse eest ja iseäranis selle lahkuse  eest. millega tema talurahwa saadikutele  luhatafi ja seletust oli annud, mida neile sagedasti tormis olnud. Sellepääle lõpetas hra maamarschall Saaremaa maakonnanöuukogu istumised. „Arensb. Woch." Olgem mõistlikud! Pea tulewad riigiwolikogu wabmised. Ajalehed atutawad nende meeste polltikalist seisukohta, keda waldade ja linnade poolt maliti. Kui eestlased sakslaste üle Mtnud, siis tekib küsimine, kes meie rahwi seast duumasse saab walitud, parajusmeelte, eduerakonna  poolehoidja, käremeelne ekk koguni sotsialdemokratia kandidat, Asi on nii kaalu päsl, et paar häält wõidu parmale ehk pahemale poole wiia wõiwal. Kellele peawad siis Saaremaa wolimhed omad hääled andma? LinNawolimehll küll wist palju kahtleda ei ole, sest wolimees on kohustatud nende meeles tööäma, kes teda walisiwad. Ja mina palju limawalnaid ei tunne, kes pahemaid parteisittoetada tahaksiwad.  Aga waldade wolimhed, kuidas on nende meeleolu? Üks aaleht tõendab, herrad Must ja Oks olla edumeelsed, teised et käremeelsed- See lähendab ühest küljest,  et mõlemad laagri! neid omale püüawad,  ja teisest küljest, elnemad ise weel oma seisukohta awaldanud « ole. Olgu igaühel oma seisupaik politilises ja rahwa majandusliStes  küsimustes, selles mina wiga ei Näe, mõtted olgu wsad, Aga mina tahan tähelepanemist järgmise asja pääle juhtida: Kas oleme omale selge pildi teinud, mis meie walimiSte tagajärg saab olema, kui ühe ehk teise wärwiline kandidat duumasse läheb. Nii kaua kui meie walijad era inimesed  on, olgu nende mõttepiir kitsendamata,  kes aga awaliku ameti oma pääle wõtnud on, see kannab ka kõik wastutnsed, mis tema tegudest tulewad, Waatame Riia walimisi kahest küljest: 1. Arwame wõimalikuks, et pahema poole meestele jääb riigiwolikoguS möit. Ka meie mehed on omalt poolt pahcma- walinud. Siis saab Liiwiduuma  enamusega ühes laagris olema, ja"kui ka tema kodused wastased temaga rahul ei ole, siis on temal wähemalt  omameelsete poolt moralilikult totus, ja tema nõudmised ei põrka duuma enamusega  kokku, Säält küljest waates on tema süü siis küll wähem, aga kaS saab seegipärast riigiwalitsus niisuguse duuma kaua kokku jätma, kui tema juba kadettide duuma kodusse saatis? Mis kasu toomad meile aga walimised, kui meie mehed ainult päälinna korraks waatama reisiwad. Riik langeb jälle segadusesse. 2- Enam tõenäoline on oga praeguse olukorra  järel orsuStvda, et uudesduumas enam parempoolseid, wähem keskmiseid ja pahempoolseid  liikmeid saab leiduma. Olgu nüüd duumas, kus enamus tagurlaste pool, pümil  wastaste poolt nimi „rewoluisionärid" malmis, mis praegu kergesti igaühele kaela jägatakse, kes a—st kuni o—ni teiste politikalise  katekismuse lauseid järele ei ütle- Kui oga kõige paremad mehed, keda meie rahwaS on mõistnud walida, selle nime osaliseks saamad, mis peab walitsuS siis rahwast enesest arwama? Mis südawcnemaal  ühekordselt nuheldakse, eks see leia piirimaades kahewõrra nuhtlust. KaS on niisugune rahwas suuremaid wabodufi määri, kes praegu antud -vabadusi riigi tuluks tarwitada ei mõista? Mis saamad siis, kui riigiwalitsus sellele otsusele jõuab, need ütlema, kes uskuwad, et iga eestlane, kes Balli tonstitnisioni partei liige ei ole, „ mässaja" olla ja mis peame meie ise ütlema, kui mudel ses tükkis wäh pärast õigus on? Oodetud omawaiüsuse asemel wõime kergesti midagi muud walitsust saada, ja kurbmängu lõpumoral on: kes tegi ise tegi- Politikatpeabpäägaajama, mit tc südam e g a. On mõnigi mees tundmuste poolest karusem, siis mõtlegu mõistuse abil: tundmustele järele andes kaotan ohjad käest ja wanker weereb kraami; aga minul on karmis, tingimata karmis, tee pääle jääda. Meie poolt duumasse walitud  mehed peowad lööd tegema, tööd kõige rahwa tuluks, mitte ainult mõne pahema  ehk parema äärekonna kasuks; aga töötegemiseks on tarwiS külma merd, selget mõistust ja tublit jõudu. On aga ka karmis  parajat wõõdupidamist, ja lõpuks: wõimalust tööpõllul wiibida. Kes aga tööandja,  s. o. riigi wastu töötab, sellele küll kaua töötamiseks luba ei anta- Hoidku meid saatus, ja hoiame ka ennast ise selle eest, et meie maa asemikud muu mõttega päälinna ei läheks, kui ainult sellega, chitawat  tööd teha rahwa ja riigi kasuks. OtsuS on aga meie wolimeeSte käes. Tehku  ka nemad tööd ja ajagu potitikad mõistusega, mitte tundmustega. MõtStus nõuab meilt aga ainult sedasama, mis politilise küpsuse tundemärk on: On tarwis parajusmeelelift kandidati duumasse läbi wiia- O. K. Üleskutse. Saanmaa EMi Põllumeeste Seltst koosolekul 9. jaa. Ivv7. otsustati tulewat  jumel Kuresaare linnas põllu- ja käsitöö  nättust toime panna. Selle tähtsa ettewõUega tahab S. E. Põllumeeste Selts põllu- ja käsitööd Saare rahwa seas tõsta ja edendada. Wäga joowitaw oleks, et estmene S. E. Põllumeeste Seltsi näituse ettewõie ja mõte täiesti korda läheks ning seda tasu ja äratust rahwale tooks, mis Selts sellega soowib. Lemb Selts näituse, ettewõttegs Mhwr poolt -vastukõla, siis ongi seeme, mis ta külmanud, wilja kannud. Ilma rahwa poolt wastükõlata ja osawõtmiseta  oleks näitus tühi töö, ilmaasjata  waewanägemine ja kulukandmine. Sellepärast «mustatud Saare rahwas ja ja edu poole hoidjad rahwa mehed, ärge jätke Seltst paremat soowi mitte tähelepanemata,  maid tõttage sellele wastu, püüdke hääd asja igal wiifil toetada ja edendada,  niipalju kui kellcgil wöimalik on. Meie lihtsamale rahwale ei ole senini näitused kõige oma tähtsusega mitte küllalt weel tuttawad, sellepärast on ärksamate kord ja kohus, asja eduks äratuse ja kihutust  tööd teha, et osawõtmine suureneks, sest mida suurem osawõtmine, seda suurem kasu rahwa enese kätte jälle tagasi tuleb. Saaremaa suur- ja wäikcpõllumehed, olge ärksad osawötmtses, saatke näitusele oma paremaid toomi, nagu hobuseid, härgi, tehmi, lambaid, sigu, kukkesid, kanu j. n. e-, nõndasama uusi ja wanu paremaid põllutöö  riistu ja masinaid, ning teie kuulsad Saaremaa käsitöölised, walmistage tulemase wäljanäituse auuks ja ehteks igaüks omalt poolt midagi. Teie endiste Soome seppade sugulased ja wahedc wikatide walmistajad, tulge ja ehtige oma saadetustega meie Eesti Põllumeeste  Seltsi esimest näitust Saaremaal. Ning wirgemad noored neiud ja naesed, astuge julgesti wälja oma lihtsate ja kunst käsitöödega, tooge neid teistele näituseks. Teie tööd leiawad wististi kiitust ning paremate  eest antakse Seltst poolt mitmesuguseid  auuhindafid. KeS teie fiiS tal Saaremaa rahwa elu ja hääd käekäiku edendada soowite ja püüate,  ärge olge ühiStegewuseS mitte leiged,