jäte töö stllcS osas ialgi õitsema ei saa ja seega wähe kartust Saare elanikkudele sünnitab. Kuda meile teatatakse, olla Laiõunpuu Pöide pool enne seda ka kaks härga selsamal  teel ära müünud. Kihelkonnalt. 7- skp. saatis K- külas Jaen Himmist 3l a. mana, enese kallal jõleda kA-sttapnnse töö korda. Ta oli juba kaks nädalat haige. 7. skp. lesti tema juures  nõrgameele märkisid- Sellepärast pandi  temale mees wahiks juurde. Korraga küsib haige nuga ja kirmest ja haarab lähedal  olema laua päält noa kätte- Suure waewaga läks wahi püäl olewal mehel korda tema käest noa ära mätta- Et asi kardetumaks läks, saatis maht meel kedagi juurde kutsuma, ise halkas aga terariistu, mida rohkesti näha oli, ära korjama. Mõne minuti pärast tuli abi. Haige juurde minnes  leidsiwad nad ta toa põrandal haawatult  oma mere sees pitkali- Üks haaw oli tal rindus. teine kõris. Arstlik läbiwaatamine  oli S. skp. Jaani kihelkonnast. Maasi wallas, Taalita külas eluisew naeSterahwaS Anna Ader on lreisarSti poolt pidalitõbine leitud olewat. Haige on juba nstsuguseS seisukorras,  et ta kaaselanikkudele külgchakkamise poolest kardetaw on. Ega saarlased enne sellest haigusest lahti ci saa, kuni nad arusaamisele on tulnud, et hirmus haigus külgehakkaw on ja et ainult haigete terwetest eraldamise läbi sellele mõik tõlkid teha. Praegu on aga suurel hulga! talurahwal  see arwamine, et see haigus Jumala  mits on ja tema eest keegi ennast hoida ei saa- Tthi. warjawad haige sugulased  haiget, et teda pidalitõbiste asutusesse  ei saaks saata- T, Muhus harjutawad endid Muhu lauluarmastajad  kontserdi andmiseks, mis lähemal ajal Muhu Lutheruse usu surnuaia  ilustamise häüks toime pannakse. Torist. 30. julil põles Aesoo külas 30 dessatini heinamaad ära, kus paiguti mets pääl kaswas. Kahju suurus on 300 rbl. Tule hakatuse põhjus on teadmata.  Acwatakse, et mõni kütt ehk keegi läbikäija tuletiku hooletult maha on Visanud,  kust tuli Mle hakanud. Tartust. Margusest Grüneri rauakaupluses kirjutab „Nordl. Zig." järgmist: Nagu tuttaw, pandi laupäcwal nädala eest Grüneri rauakaupluses kaubahoorms sissemurdmise teel wargus toime, kus juures raudne rahakapp lahti murti ja jäält üle 17, v00 rubla raha, hobeasjasi ja wäärtpabsrisi  ära waraSlati. Minewat neljapäewal sai siinne  politsei Wiinast telegrammi, kus teatati, et säätne salapolitsei isikuid kinni on wõtnud, kellede käest 600 rubla raha ja 4000 rbl. eest wäärtpaberist  on leitud. Sellepääie sõitis siinne pristawi abi Ahland sinna, et kinniwõetuid kallid lindusid ligemalt särele waadata. Asja uurimisel selgus, et mõlemad kinniwvetud,  ühe kolmandaga, kcha WilnaS mitte tabada ei saadud, Grüneri kaüplrlseS sissemurdmise toime on pannud. Hr. Ahland wõttis tagasisõidul RiiaS mitmed majade läbiotsimised ette, kus juures kaks isikut kinni rvõeti. Nende juures leiti huik wargaioõtmetd, puur, millega Grüneri rahakapp puuritud, teine latern ja muid margale amctmistu. Pärast selgus, et kaks isikut sissemurdmist toime on pannud, kuna kolmas wahi pääl on seisnud. Kõik kättesaadud warga-trobikonna liikmed on wõõrad, ojalt Riiast, osalt Poolamaalt. Üht wargairobikonna  liiget, kes nähtawasti kassameistri osa on edendanud ja kes suurema summa rööwitud rahaga kadunud on, otsitakse hoolega taga. Mõlemad sissemurdjad Charitanow ja Scheining  (esimene nendest eloS male passiga), saadeti esmaspäewa õhtut lapiga Tartusse. Hiljuti on Riias kaks niisamasugust murdwargust tvimepanduo,  ilma et teo kordasaatjaid tabada oleks wõidud.  Nendes sissemurdmistes kahtlustatakse nüüd ka ülema! nimetatud isikuid. -,lsam." „ Laulu- ja mängu leht" esimene number ilmu? nende päewade sees. Leht trükitakse Schnakenburi trükikojas. Tallinnast. Eestimaa õpetajate sinod awati ö- augustit kell 11) TooM-kirikus. Saksakeeli jutlust pidaS kindralsupcrintendent  D. Lemm Taaw. tO2 laulu 14.-17. salmi üle. Kell 1 peeti kaarli kirikus Eesti keeli jumalateenistust. Jutlust pidas Keila õpetaja J. Kukk Jvh. ew. 8. p., ja 32 salmi üle. 2. augustil läks Undla wallä talupoeg  Hans Heiden, kirjutab „Pwl ", oma naescga kodust põllule ja jättis oma kolm tütrekest, kellest üks 5, teine kolm ja kolmas  üks aasta mana oliwad, õue heinaküüni  läh-dals mängima. Umbes tund aega  hiljem mürkasiwad Heidenid, et nende heinaküün põles. Kohale jõudes oli küün juba lausa leekides ja nad kuulfiwad tulest laSte nuttu- Päästmine oli wõimata ja lapsed saiwad tuleroaks. ArwatawaSti oliwad  lapsed tuletikkudega heinte sees mänginud  ja selle tagajärg oli see kohutaw õnnetus. Rahumäele maetud baron Budbergi tapjate hauad, kirjutab „Elu," oliwad pühapäcwal männi krantside ja elawate lilledega ära ehitud. Krantside sisse oliwad  punased lindid keelatud päälkirjadega põimitud- Politsei poolt korjati aga weel selsamal päewal lindid ära- Rahwast käis sel püewal rohkesti ärohukatuie haudasid waatamas. Räägiti, et ka hukkamise platsil punaseid rooststd olla leitud, mida tundmata  isikud sinna wiinud. Teisipäewa õhtul toodi haigemajasse noor naesterahwas, kirjutab „Slu," kel külje sees haaw oli. Naesterahwas jutustab,  tema olla Kaiu walla liikme „Dwigateli"  wabriku töölise Mihkel WuuSmanni nacne Sinaida. Mecs kutsunud ta paadiga merele. Sääl wisanud ta tema, kui nad ju tüki aega merel olnud ja mees teda küllalt noominud, ja katsunud teda ära uputada. Kui aga naene paadi äärest kinni saanud ja seda enam lahti ei ole lasknud, tõmmanud mees rewölwri wälja ja lasknud tema pääle. Kuul tunginud külje sisse. Siis sõudnud mees eemale ja naene ise päästetud õnneks ära. Kuritöö  põhjus olnud armukadedus, sest et naene öösel enne seda koju ei olla tulnud. Mees wõeti kinni ja tunnistas oma teo üles. Kloogast. Suur metsapõlemine. „Pwl-" teatab: 30. jutil põles Klooga mõisas umbes 10 tiinu noori metsa ja umbes 10 tiinu turbasood ära. Kannatada sai tule käes ka umbes 20 tiinu teist metsa. Põlemine  kestis enam kui 24 tundi. Kahju umbes 3000 rubla- Narwast. Werine perekondlik kurbmäng  etendati fiin „Elu" teate järele 3. skp. Kadastiku külas. M- P. vii ju kauemat  aegu oma wäimehe E. S -ga, kcS tema majas elas, tülis olnud. Tähendatud päewa õhtul tuli E. S. jälle joobnud olekus  kodu ja hakkas oma äia M- P. peksma. Wiimaks wõttis tä suure kiwi ja lõi sellega M- P. pähe, mille tagajärjel miimane mõistuseta  maha langes. Poeg, kes kära pääle toast wülja tuli ja oma isat surnuna maas lamama nägi, wõttis kirwe ja lõi E. S--Ie pähe. Kuid sellest hoolimata lõi S> weel noore P. raud ämbriga maha ja jooksis ära. M. P- suri saadud hoob: tagajärjel kolmandamal päewal ära, kuna teised paranemisel  on- S- wõeti teisel purwul kmni ja saadeti Krenholmi wangimajaSse. Lätimaalt. Riiast Miitawi rewolutsioni protsessel  urMab „Jsam.": now- 1905 peeti EUkyü wallas miitingut, kus otsuseks tehti 2>i ao linna tormiga ära wõtta ja sõjawäge ning totzalitta kroonu ametnikka laialiajada. Kihutajatest ülesäSsitatud läksiwad ümberkaudsed  elanikud, keda umbes 5000 meest oli, 29 nowcnibril püsstde, rewolwrite ja kirweste ning teiste sarnaste asjadega platsi, et linna tormiga ära wõtta- Friedrichshoft jaamas jäiwad nad aga peatama, sest et teateid saadi, et Miitawis sõjawäge suurendatud  on. Nõupidamise järele tehti siis otsuseks, kawatsctud tormijooksu seekord järele jätta ja kohasemat aega ära oodata. Sellest re« wvlutsionilistst „sõjawäest" on nüüd 55 meest ajutise svjskohtu kätte antud- SõjakohtuS tuleb ka 12 föderativ-komitee  liikme asi uuesti arutuse alla, mis 11. webr, kaitsjate ettepanekul pooleli jäi. Kacbtusealuseid süüdistatakse mitmes tapmises  ja neid ähwardah surmanuhtlus. Suure tormi järeldusel, kirjutab „Jsam", mis wiimaZte päewadel merel mässas, on miimed puudega täidetud purjelaewad  Liiwi- ja Kuuramaa rannal kaldale aetud. Weo-aurulacwade abil päästeti laewad lahti. Liibawist Õige suur räimesaak olla „Elu" teate järele teisipäewa ööl Liibawi kalameestel paagilaewa lähedal olnud. Läbisegi  püütud paadi kohta 50 rbl. eest. Kalamees  Susna olla koguni 500 rbl. eest korraga püüdnud. Kosrm olnud nõnda ränk, et paadi serwad weel ühe tolli wõrra weest wälja paistnud ja ainult kõige suurema ettewaatusega jõudnud ta, oma ja kaaslaste elu kaalu püäle pannes, sadamasse. Kaugemalt riigist. Peterburist, 6. aug. kell 11 hommikul  oli Preobrashenski polgu ihugardewäe laagriplatfil suur sõjawägede parad, kus ka Keiser juures wiibis. Ühes Keisri Majesteediga tuliwad paradiplatsile Keisrinnad  Maria Feodorowna ja Aleksandra Feodorowna- Keiser käis wäerinnad läbi ja terwitas sõjawägefid. Riigihümnuse ja tormiliste hurra hüüete helid Majesteedi auks kestfiwad kaua. Pärast pidusööki, millest suuruzürstid, saatkonna liikmed sõjawägede  juhatajad ja teiste riikide söjawäeatached  ning ohwitserid osa wõtsiwad, ajas Majesteet efiti preobrashenslastega armulikult  juttu ja pärast õnnestas garde-suurlükiwäe  juhatajaid Oma jutuajamisega. »Öig." Nowotsherkaskist. Naspopini stanitsas  riisufiwad 11 sõjariistus isikut kaks kaupmeest paljaks: ühelt wõeti raha ja dokumendisid 63.000 wäärtuseS ja teiselt raha 16.000 rubla. »Õig." Odessast. Langeronis tungis salk sõjariistus  isikuid juudi soost elanikkude kallale, otsis need läbi ja andis nende pääle tuld. Tagajärjel oliwad mitmed juudid haawata saanud- Selle kallaletungimise pärast andis kindral Tolmatschew päewakäsu wälja, kuS ütleb, et wiimasel ajal jällegi tundmata sõjariistus isikud elanikka läbi on otsinud. Kinniwõetud rüüstajad oliwad kord Pääingli  Michaili ühisuse liikmed. Kindral Tolmatschew hoiatab, et tema niisuguste wõitlusesalkade olemaSolemist ei salli ja edaspidi niisugused omawolilised läbiotsimised  ilma politsei jüuresolemiseta 3000 rublaga ehi kolme kuu aresti ja wäljasaatmiscga  karistatud saawad- „Jsam." 57, S a a rlan e 1908