Saarlane maksab - V, .. i.. ss .. '/» .. -,. ~ maapostiga: „ 1»20 „ V, » I>. - .. v« .. " so .. üksik number 2 kop. Ilmub ükskord nÄslaS. Wl teifi- Pätwal. Toimetus liu'.esaar.S, PitkaS uuk. Tussini mojaS lg. Kuulutuste waStuwõtmiue kuni Kuulutuste pitij-rido S kop.. lehe eeSotsaS Äv kop. tk K 3 Teisipäewal, 10. aprillil 1907. XXlll. aastatiiik Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts sammub edasi. Wiimase aasta jooksul on Selts põllutöö kohta tähtjaid küsimusi harutanud,  mis lähemas tulewikuS teoks tulles rahwale silma ette astuwad- Põllutöö kooli asutus pole küll mitte weel otsale jõudnud, aga loota on, et «valitsus Seltsi tingimised waStu wötab ning Tiirimetsa  mõisa kooli asutuseks annab. Seda lootust toetab see asjaolu, et ajalehtede järele Kuuramaal üks kroonu mõisa põllutöö kooli sisseseadeks juba «valitsuse poolt ilma rendita antud on. 19. märtsil s. a- otsustas Põllumeeste Selts põllutöö kursust toime panna. Küsimuse  juures, kust kursuse kulude jaoks «võimalik raha saada oleks, soowitas hr. baron Sasi Laimjalast, kogu käest selleks abi paluda ning nimelt seda raha, mis minewal aastal maapäewa poolt juba põllutöö kooli asutuse hääks lubatud oli- SoowituS «võeti tänuga «vastu. Selts otsustas selle kohast palwet möisnikkudekogule kohe ette panna. Otsustus täideti ära ning maapäew on '>99 rubla kursuse toimepanemise  otstarbeks lubanud. Sellega on siis kindel, et põllutöö kursus lähemas tulewikuS  tõesti toime pannakse. 19- märtsil oli ka meie põllutöö näituse asi Seltsi koosoleku  läbirääkimise all. Otsustati wäitust suurpõllumeeSte seltsi näitusega ühendada. Ühendamise soowitust oli suurpvllu meeste seltS Eesti Seltsile ette pannud- Ühendamise tingimiste kindlaks tegemine anti näituse komitee liikmete hooleks. KuidaS kõigile tuttaw, sai Seltsi ecswõttel minewal talwel mesilaste pidamise kursus toime pandud ja ka ära peetud. Kõigest sellest wöib näha, et Selts wiimasel ajal köwasti töötanud on. Kui mõni targutaja soomib, et Selts «eel «iljarikkamalt töötama peaks, fiis woStame sellele: Teil on ebaarwamine, kui mõtlete, et Selts liig wähe töötab. Tõsi on aga, et Teie ise Seltsi koosolekutest  liig «ühe osa wõtate, ainult juhtumise korral ning sellega just ise Seltsi tööjõuudu «ühendate. Mida enam Seltsi koosolekutest osawõtjaid, seda suurem tööjõud on. Mitte seltsi eestseisus, nagu mõni ehk arwab, ei ole üksi seltsi töötaja, waid just seltsi koosolekutest osawõtjad liikmed on suuremad ja tähtsamad töötajad, kuna eestseisus  päüasjalikult seltsi töösid korraldab, nende eest wastutab ning neid juhib. Ei tule liikmed kokku, on eestseisus üksi täiesti ilma tegswuse wõimuta. Soowite meie Eesti Põllumeeste Seltsile tugewat tööjõuudu ning EeSti elule edu, siis auustage  koosolekuid, wõtke neist elawalt osa ning astuge Seltsi liikmeteks- Wäga sagedasti  on Seltsi koosolekutest osawõtmine puuduline, aga nõudmised suured. Pangu igaüks küsi adra külge, külla'p siis jõud taS«ab> Pean meel tähendama, et meie Seltsis mitmed liikmed on, kes mitte ühestgi foossletvsi eemale pole jäänud, maid igast koosolekust kuni lõpuni osa on wõtnud. Tehku kõik nendele järele, siis edeneb asi ! k. N. Mis oleks Saarerahwal hädasti tarwis? Eks ta ole: metsõunapuu wili on hapu. Aga ise tahame me nende saarlaste pojad ja pojapojad olla, kes küll rootslasi ropsifiwad  ja lätlasi iõiwad, Kas siis wiina hais meid tõesti nii ära rikkunud on, et me ise enam sugugi mehe pojad olla ei taha ega saa? Minu arwatcs wõikS meist ikka asja saada ka- Ainult tarwis tööle hakata ja ette wõtta- Jätame esiotsa selle politika ja riigi uueks loomise teiste hooleks,  kellel selleks enam osawuft ja andi on, kui meil, põllumeestel, ja halame selle asemel oma kodu ja koda kohendama. Need on üksikud mehed meie seast, kellel riigi asjade ajamiseks arusaamist ja osawuft on, kuna me kokku heites kodus palju kasulikemat  asja ära teha wõime, kui mõnedgi „suumehed." Anname päält sei t Smendaosa  sellest rahast, mis ms muidu ikka ära purjutasime, põllutöökoolide hääks wälja, ja saadame omad pojad sinna õppima;  ise õpime nende käest ja muudegi käest, kui wõimalik on- Kui me seitsskorda wähem õlut-wiina joome, kui tänini, siis jõuame küll 15 kop. hinge päält põllutöö kooli hääks maksta, nii et 10 tuhat rubla aastas kokku tuleks. Ehk kui seda palju cn, siis maksame ainult 1 kop- hinge päält, ja me paneme niimoodi  aastas ikkagi 600 rbl. kokku, mis sajakordist kasu meile ja meie lastele toob. Za sellega teeme kohe sellelsamal kewadel hakatust. Kui wallamaksu maksma läheme, siis maksame  kohe oma kopika hinge päält kooli hääks- Külla'p kirjutaja nii lahke mees on ja selle wastu wõtab, ning parajal ajal sinna ära annab, kuhu see raha minema  peab- Nii oleks me ühe häda oma kaelast ära saanud- Teine häda on see, et meil ühtegi paremat  tütarlaste kooli ei ole, kust me omale mõistlikka laste- ja pereemasid saaksime. Mõned  tahawad küll tütarlapsi politika meesteks  teha, aga meie tahame esialgul ikkagi neidudelt seda saada, et nad, kui tulewased  perenaesed, seda mõistaksiwad, mida elu neilt nõuab- Perenaene wiib mõnigi kord põlle sees rohkem majast wälja, kui peremees  härgadega kodusse wedada jõuab. Sellepärast  osutame esialgul wähemali tubli tütarlaste kooli, ütleme Ülemaa tütarlaste  kihelkonna kooli taolise asutuse, kus meie tütred pääle muu tarkuse ka majapidamist  ja käsitööd, laste ja wasikate kaswatamistgi  õppiksiwad. Külla'p see politika siis ka weel sinna juurde mahub- Ja tulemase  tütarlaste kihelkonna kooli hääks maksame sellel kewadel teise kopika hinge päält. Kuidas neid kahte hädapärast  tarwis minewat kooli asutada ja sisse seadida, selle üle awaldan oma nõuu edaspidi  —x.-. 2 Kodumaalt. Kuresaarest. 1. maist hakkab post igal päewal käima. Siis tuleb raske post 3 korda ja kerge post 4 korda nädalas. Kas aurulaew „ Konstantin" ka Riia ja Kuresaare wahel posti wedama hakkab, pole meel teada. Sest ajast saadik, kui meie postkontor 4. klassi tõsteti, maetakse  siin telegrammisid öö läbi mastu. Öösel peab üks ametnik postkontoris olema. Kui kellegil öösel tarwis on telegramm ära saata ja postkontori uks kinni on, siis tuleb  tal postitaja akna külge koputada, mille pääle uks kohe awatakse. Postmarkisid müüakse  nüüd päewa läbi- Mis aga raha- ning kinnitatud kirjade ja pakkide ärasaatmisesse puutub, siis jäewad siin endised seadused maksma- On aga keegi kinnitatud kirja põski pääle andmisega hiljaks jäänud, siis wõib ta selle postkasti wisata, kus juures ta seatud arwu markisid enne kirjale pääle peab panema. Sel teel läheb tiri niisama kindlasti minema, kui oleks ta posti kontoris  ära antud- Kwiitung kirja wastuwõtmise  üle kinnitatakse posti raamatusse. Säält wõib kirjasaatja iga tahes näha, et kiri tähendatud kohta ära saadetud on.— Nii nihkume meie aegamööda pusti asjus ka teistele linnadele, kus see asi juba paremini  korraldatud on, järele. Kuresaare ämmaemade kursusest, mis Saaremaa maalaatsaretis peeti, wõlsiwad 4 naesterahwast osa, 1 Kihelkonnalt, 1 Mustjalast, 1 Kärlalt ja 1 Ruhnust. Kursuste  juhatajaks oli haigemaja ülem arst Dc- baron Sasi. Pääle selle andfiwad meel õpetust linna ja kreisi ämmaemad prouad Ottossn ja Pielbusch ning haigemaja ülewaataja hr. Gundalin. Pääle eriteadust õppifiwad kursusest osa- Võtjad praktikalikult ka haawade sidumist ja haigete rawitsemist. 4- aprillil pidafiwad  õpilased eksamisid, kus juures kõik eksami hästi ära tegiwad. Elsamide lõpetusel  tuletas hr. Dr- baron Sasi eksamitegijatele  nende kõrget ametit meelde ja paius neid, et nad oma kohuste täitmise juures mitte wahet ei tee rikka ega waese wahel, waid rõõmsa meelega iga ühe hädalise juurde ruttakfiwad oma awltawat kätt pakkuma- Pärast eksami kinklfiwad kursusest osawõtjad Dr- baron Sapile sündsa iluasja mälestuseks. Kursustest osawõtjad on rohkeid teaduseid ämmaemade tegewuses saanud ja see kasu, mis nad nüüd oma kihelkondades tooma saamad, on suur- Tulewad ju Saaremaal ämmaemade puudusel sünnitamist?  juures rohkesti terwise rikkumisi nii hästi emade, kui ka laste juures ette. Uus kursus algab tulewal sügisel- Uute õpilaste wastuwõtmine on juba alganud. Soowime uutest kursusest rohkesti osawõtjaid. Saaremaa suurpõllumeeste Selts on Saaremaa EeSti Põllumeeste Seltsi tingimised  wastu wõtnud. Nii annab Suurpõllumeeste  Selts Eesti Põllumeeste Seltsile  auhindade jagamiseks 400 rubla, ning auurahafid kui palju, pole teada-