Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal la laupäetval. Toimetus on KuresaareS, PMaS nulitfas, Treffeni majaS nr, 13 Kuulutuste wftstuwötminc kuni kellu 1 xliewal Kuulutuste P-tit.rida s k., lehe -esoisos s« i. Adresst muutmise eest 10 kop. ! Tetlimisshittd: » . . i „ »« !! V- » .. iI - I !l V. .. . . - „ sv „ üksik number maksab z kop. Kesknädalal, 8. aprillil 1909. XXV. aastakäik Põllumeestele tähelepanemiseks. Nagu ajalehtede lugejad teadwad, peeti Peterburi linnas webruari luus Wenemaa mõismktude  ülemaaline kongress ära. Selle kongressi päal tuliwad mitmcdgi põllumasandusltsrd iüsimused läbirääkimisele, mis tähelepanemist äratawad, Iseäranis huwitaw on W. J. Gurko kõne, mis ta kongressil pidanud, kus ta muu seas räägib: JngliS maal kantakse pvllumajanduslise hariduse  eest wäga hästi hoolt, Saksamaal on hulk instruktoris, alatasa tcgewuses. Üngria «aal (kuS 20 miljoni inimest elab) on üks kõrgem põllutöö akademia, 75 põllutöö keskkooli ning hulk alamaid koolisid. Pääle selle peetalse jääl talwel igal pool põllutöö kursusid, millest pea kõik küla rahwas osa mölab- 15. aasta jooksul on sääl pea lõik tarwitamata maad üleS küntud, põllusaagid  on selle aja sees 20 protsendi ümber tõusnud, loomade kaswatuS on S 3 protsenti arwu poolest kaswanud. Prantsuse maa pank annab lk miljoni rubla igal aastal põllumeestele ilma kasudeta laenuks. 5000 katsepõldu on terwes rügis olemas- Põllutöö kooliskäimine on seaduse pooli sundusltseks tehtud. Selle kõrwas on Wenemaa põlluasjanduse pildil hoopis kurblik nägu. Iga külitama põllu deSsatini kobta antakse siin mnutt V kop. wälja. TerweS suures Weneriigts on ainult 12. keskmist nmg 185 alamat põllutöö koolt, kus iga koolt õpilane kroonule 2000 rubla malSma tul-b- Katsepõllul) annawad sagedasti wähem saaki,  kui säät tormal seismad lihtsad põllud. Imestamise wäärt mähe antakse siin põllumajanduse  hääks raha wälja, kuna industriak f. o. käsi- ehk -vabrikutööstust tublisti toetatakse. Niihästi Europa kui ka Amerika nähtuste ja olude järele tõendab W- J. Gurko, et ilma rntllse toetuseta rahwa põllumajandus õitswale järjele mitte tõusta ei wöi. Nõnda kõneleb Wencmaa mõisnik W. J. Gurko, kes põlluasjanduse wüga laialt näikse tähele pannud olewat. Suurem jagu kongressi liikmeid oliwad Gurkoga täiesti ühes ärwamises,  ainult mõned lüksimad mõtetega lahku. Kui meie W. J. Gurlo kõnet natuke lühemalt tähele paneme, siis leiame, et Wenemaal iga 10. miljoni inimese päüle ainult üks põllutöö  keskkool tuleb, kuna Ungria maal iga 10. miljoni  inimese kohta 34 niisugust õpeasutust olemas  on, kus aga päüle seda weel arwamata hulk instruktorist tulwel põllutöö kursusid annawad. Prantsusemaal on riigiseaduseks tehtud, et iga põlluharija isik põllutöö koolis peab käima  ehk käinud olema. Ülisuur tähtsus on Mi weel riitlise laenuandmisega põllutöö edenemiseks, mis läbi põllumehi igat aaStal 16. miljoni rublaga toetatakse. Tähendada on weel, et põllutöö kõigis neis wõõraSteS maades, mis W. J. Gurko omas kõnes nimetab, põllutöö ilusasti õitseb ning põlluharija rahwaS hästi elab. Mis kõnelewad need wööraste maade olud, kui meie neid omadega wõrdleme? Nemad teemad walju jutlust, mis meile tungiwalt südame pääle pamb, põllutöö koolide, instruktorite ja handuse eest hoolt kanda- Niikaua  kui meil põllutöö haridus puudub, ei ole mõjuwat edu põlluharimises ja karja kaswatuses loota. Ei tohi meie oodata, kuni meile kuskilt ülemalt abi tuleb, ci ka mitte loota, et mci? kaswatatajad meile saiu suhu topikfiwad, maid meie peame ise käe saia järele wälja sirutama, peame ise käe adra kütge panema ning põllutöö  haridusega algust tegema, kas koolide asutusega  ehk instruktorite ametisse panemisega. G. M- Audaku. 8 Tere, tere! ja ilma, et sellest mingisugust  märku annaks, nagu huwitaks ta ennast meie üle, läheb ta togafiwaatamata mööda. Meie sõitsime kroonumetsa, kus maapind ikka kõrgemale tõusis ja münnametsa õhk piiras meid ümber- Et jalgu liigutada, astusime wankrist wälja ja läksime maasikaid noppima, mis tee ääres külluses kaswasiwad. Kõrgenduse selga mööda edasi sõites läksime wiimati madalikkusse, ja nägime enese ees müra» waid, paremat ja pahemat kätt aga kaugele minewat aida. See oli fissesõidukoht „Audakule," mis teistest kohtadest aia läbi ära on lahutatud. Wärawatest sisse sõites, jäime wahimaja juures seisma. Meie ees oli kõrge künka pääl, imelise kena tamme wilus, maja näha. See on kolonn kõige suurem maja söögituba. Enne seda, kui koloniid waatma hakata, läksime selle koha jalgwärawast sisse, mis welskeri iarwis, kes haigete ja kolonn järele waatab, määratud on. Paremal pool seisis ilus majake kahe toa ja köögiga ja tema juures tuba teenija tarwis. Siinsamas oli ka toidukammer. Tuba oli walge, puhaS ja korralik- Welsker Heinrich Kõrge, kes ö aastat Tarwastn pidalitõbiste majas teeninud ja hääd tunnistused saanud, pani meile puhtad kuued ümber, sidus wöõga korralikult kinni, kattis meie kraed tähendatud kuue kraega üle ja siis ainult lubati meid koloniid  waatama hakata- Aedas, õunapuude wahel, oliwad mesipuud pandud- Mesilased lööiasiwad rõõmsasti, ennast hää päewa üle rõõmustades. See aid on hr. Kõrge oma, kes mesipuud ja mesilased Tartust toonud on- Oma waatamist algasime ka. selle aiaga pääle. Meie reisiseltsilane, „Niiwa" ja „Now. Wremja" piltidega kaunistatud lisa lugejatele  oma ilusate üleswõtete läbi tuttaw päewapiltnik  Bulla soowis aia üleswõtta ja „pildi elustuseks" pani ta hr-Kõrget ja mind mesipuu juurde, mille ehitus mind iseäranis huwitas, seisma. Hr. Sanderi mõtte järele tahetakse pidalitõbiste  tööde hulka ka aia- ja mesilaste pidamist sisse seada- Kaks Dianat. 24 Prantsuse ktrjaniku Aleksander Dumas'e ajaloolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Piklep. Mina wõtan oma pääle kuninga meelt pöörda. Ma tuletan tale neid sidemeid meelde, mis kuninga ja Exmaise suguvõsasid ühendavad ja mis Teie riigi kasuks olete teinud, Gabriele. Ta peatas- Ah, Gabriele l Kui ma ei eksi, on näitemäng  lõpul. WiiS waatustl Kui lühikesed, ütles Gabriele. Teil on õigus, Diana. Jah, juba on õpetliku sisuga lõpukõne käsil. Õnneks oleme ometi seda saanud Nälja ütelda, mis ütelda tahtsime, tähendas Diana. Ma ei ole Teile weel tuhandiku jagu sellest rääkinud, mis ma rääkida tahtsin, ütles Gabriele- Mina ka, Ms Diana juurde, aga kuninganna  lugupidamine. . . Aga, Diana. . . Ärge rääkige kuningannaga täna õhtu midagi, ma tahan seda. Teie tahate! Hää küll. Ma ei räägi temaga. Ka lõpu kõne on otsas! Jällenägemiseni!  Warstise jällenägemiseni, Diana! Ütelge mulle jumalaga jätmiseks weel midagi trööstima!,  Diana. Warstise jällenägemiseni, Gabriele, ms armas mees, sosistas noor naesterahwas Gabriele!?  kõrwa sisse. Ta kadus hulga rahwa sekka, kes wSlja ruttafiwad. Gabriele püüdis salaja wälja libiseda,  et mitte kuningannaga kokku juhtuda. Eeskujulik sõnapidamwe! Za ta läks Louvcest wälja, kuna ta südames Antoine de B>ff'i tänas,  kes selle huwitawa Mi Prantsuse keelde oli tõlkinud, mille läbi ta oma armsamaga jutustada sai. Eessaalis sai ta Martin Sõdijaga kokku, kes teda ootas ja omas uues ülikonnas säras. Noh, herra, tas nägite Angoulemi hertsoginnal  ? küsis sõjariistade kandja oma herralt, kui nad uulitsale astustwad- Nägin, wastas Gabriele mõtetes. Siis armastab madam d'Ai.goulemi ikka weel vicomtet? MkaS Martin Sõdija edasi, kui ta nägi, et Gabriele hääs tujus oli. Sina kelm l hüüdtS vicomte. Kes sulle ütles, et madam de Castro mind armastab, ehk et mina hertsoginnal armastan? Suu pea, kelm. Hää tüll, pomises Martin Sõdija. Krahwi armastamist; km teda ei armastataks, siis ohkaks  kõrgus ja ei sõimaks mind. Aa ka Teie armastate, sest muidu näeksite, et mul uus, kraega kamsol ja uued pulsid on. Mis minul siuu kamsoli ja pükstega asja on? Siisgi, seda ülikonda ei ole ma sul enne näinud. Jah, kõrgus, sm ostfia ta täna õhtul, et oma herrale ja armukesele meeldida ja maksin ka kõik puhtalt sälja, stft minu naene Bertrande  on mulle korrapidamist õpetanud. Kui ma wssl sõitsin temast miaje naesterahwa teha, siis olelfime kõige «ssMm paar maailma». HäS küll, lobasuu, ma wõtan sisu kulud oma kanda, sest sa oled ennast minu pärast kulutanud. Oh, krohw, kui suuremeeleline Teie olete! Aga kui kõrgus minu eest oma saladust marjata  soowib, siis ütlen ma, et siis rahakoti suu lahti on, kui süda armastust täis on. V.comte tunneb ju Martinit, teda wõib usaldada.  Ta on niisama truu, kui see mõõk, mida ta kannab. Olgu pääle nii. Aga nüüd on küllalt, Marti». Ma jätan oma herra rahule. Kui Gabriele kodusse jõudis, tundis ta suurt igatsust oma südant wälja puistava ja ta kirjutas sellesama õhtu Aloisele: „Mu kallis Aloise, Diana armastab mind! Nüüd tean ma seda. Kallis Aloise, tule minu juurde: ma tahaksin kuue aastase lahusglemise järele kord sinu kaela ümbert kiuni hakata. Ma olen nüüd kuningliku gardewäe kapten, tähtis isik, ja see nimi, mis ma omale wõtnud olen, awitab mind õnnele ja kuulsusele, awitab mind minu estwanemats au alal hoida. .Sina oled mulle selle ülesande täitmise juures maga tarwiline, Aloise. Pääle selle oled sa mulle juba sellepärast tarwiline, et ma õnnelik ole». Sellepärast, ma kordan sulle seda meel, Aloise, et Diana mind armastab, ja, endine Diana, mu lapsepõlwe õde; ta ei ole oma hääd Aloiset mitte ära unustanud, ehk La küll kuninga tütar on. »Mõtle, Aloise, kuninga tütar ja madam