sisse tulnud, umbes 16,000 rubla on linna omanduse päält ja krundimaksu wähem saadud, kui eelarwesse oli tähendatud. Juba need arwud näitawad, et möödaläinud aasta linna majandusele õige halw oli. * Palme majaomanikkude! e. Nagu teada, awaldas Tallinna mabatahtliss tuletõrjujate seltsi malitsus kahe aasta eest üleskutse,  milles ta Tallinna majaomanikka seltsi liikmeks astuda palus ja ühtlasi ka mõnusa wiisi awaldas, kuda moodi aastamaksu tuleks maksta. Et majaomanikkudele seltsi liikmeks astumist ja liikmemaksu maksmist meel rohkem kergitada, on nüüd linna-ameti lubaga järgmine wiis tarwitusele wõetud, mis lootuse järele igal pool hääkskiitmift saab leidma. Linna immobilimaksu lehtedele on walge eraleht külge kleebitud, mille pääl ühe rubla pääle kwiitung seisab, ja ses rubla läheb wabatahtlise tuletõrjujate  seltsi kasuks. Seda maksu wõetakse linnakassas lahkesti wastu ja antakse säält " tuletõrjujate seltsile edasi. Tahab keegi enam maksta, siis on see tänuwäärt ja tuleb kwiitungi pääle sellekohane tähendus teha. Wististi ei ole enam tarwis tähendada, et wabatahtlise tuletõrjujate seltsi töö ja tegewus ainult siis hää tagajärjega wõib olla, kui temal tubli jõud ja kõik tarwilikud abinõuud käes on. Kui ta waranduslisest küljest paremale järjele jõuab, siis wõib ta enesele ka paremad abinõuud muretseda. Loodame siis, et majaomanikud hääd asja aidates oma kätt mitte kinni ei pigistaks. *Tal linna kalarannas walitsewa turukorra üle tuleb meile meie lugejate ringkonnast  kiri, milles õigusega kurdetakse, et kalarannas  kauplemises korda ei peeta. Kuna turul üksgi ülesostja enne kella 12 osta ei tohi, pole see seadus kalarannas mitte maksew. Niipea kui kalapaat merelt kaldale tuleb, on ülesostjad hulgani tema ümber, nii et waene põllumees ja töömees juurdegi ei pääse. Ülesostjad ostawad  terwe paadi täie ära ja kes wähemalt saada tahab, ostku ülesostjalt, kes külimitust kohe 10—20 kopikat rohkem wõtab. Soowida oleks, et linnaisad oma tähelepanemist sinna poole pööraks ja seda asja parandada katsuksin?  ad. -- * Tapa-Rshewi raudtee sihiajamisega  olla ju pääls hakatud, teatab „Now. Wr." Wõru maakonnast. Karulast. Põllumeeste  südamed on juba rõõmsamad, sest möödaläinud nädalil, s—ll aug., oliwad ilusad  kuiwad ilmad. Mõnigi wõis oma heinu kuhja panna. Rukkilõikusega tegiwad ka mitmed  hakatust. Sarnast wihmarikast suwe nii zahedate ilmadega ei mäleta meie põllumehed mitmel ajal näinud olewat. * Ma lähedal olla wiimastel nädalitel sigade haigus mõnes kohas, nagu nimelt Kekaus, Dalenis jne., liikumas, teatab „Prib. Krai." Sead jääwad hulgani haigeks, lähemad siniseks ja kärwawad 3—4 päewa pärast. X. I. Poolamaalt. 1. aug. 1902 a. Tänawune aasta on. situ wiljakaswu poolest kestmine Madalatel ja wesiste! põldudel on küll tänawune üleliigne nuhm, mis enamasti igapäew sadas, wilja pea hämitanud, kuna kõrgetel põldudel selle iv astu wili korda .läheb. Kõige paremat saaki tõotab talimili anda, elsi kull ka liigne mihm tema õitsmist takistas. Rukkilõikus hakkas juba umbes 10. juulil pääle, seega umbes paar nädalit hiljemalt kui harilikult. Mõisnikkudel on praegu kibe rukkipeksmine käsil, kus nad meel senini peksmata seisiwad. Wäüe-pöllumeestcl aga on nad praegu suuremalt jaolt peksmata ja põllu pääl hakkides ära kaswanud. Tõuuwili on ka juba wä!ja lükkinud. Pea jõuab ka tema lõikus käsile. Kõige paremad on kaerad, kuna odrad wähest saaki töötumad ja paiguti päris äpardanud on. Kartulid on kohaii maga ilusad, sest Poolamaa liiwane põld on just kui kartulite jaoks määratud. Kõige suuremat kahju on aga tänawu wiljapuu aia pidajad kannatanud. Termetes aedades pole ühte õuna ega ploomi jne. näha, kuna külm kõik puude õied ära oli rikkunud. Muu aiaivili, nagu kapsad, kurgid jne., lähemad korda. Heinategemine pole siin meel lõpule jõudnud. Paljudes kohtades, kus madalad heinamaad on, seisis seni lausa mesi pääl. Iseäranis kannatanud on wee läbi need kubermangud, kus Wisla jõgi oma suurte harudega paiguti wee uputust sünnitas. Hein, mis ära on tehtud, pole ka suuremat wäärt ta on wihma käes nädalite kaupa maas seismise läbi pooliti ära mädanenud ja mustaks läinud. Ka wiis suur mesi jõgede äärsetel luhtadel palju heinu koguni ära. Praegu on ilmad tuimemaks läinud, selle läbi maheneb ka jõgedes mesi ja on loota, et tegemata hein pea ilusasti  kokku saab. Poolamaal ongi wiimasel ajal märgata, et põllupidamine enam körwaliseks asjaks jääb, kuna mabrikutööstus enam ja enam maad wõtab. Süüdi on wist küll kõige päält maapinna kehwusest otsida, sest et ta mõnel aastal töö wacwagi ära ei maksa. Rahwa süüks ei woi seda just ajada, sest et poolakas põllutööd ei põlga, maid koguni Saksamaale  sellesse töösse läheb, kui ta aga sääl wähegi palka saab, nii et omaga wälja tuleb. Põllupidamine edeneb jõudsasti ainult linnade lähedal, sest et säält hääd wäetamiseainet kerge on saada, kuna linnadest kaugel olewates kohtades haruldane waesus ja wiletsus walitfeb, sest et põld ära on kurnatud ja mäetamme wähese karja pidamise tõttu peaaegu puudub. Kas see kord tulewikusgi paremale järjele jõuab, on meel küsitum.  Poolakad rändawad suurel armul Amerikasse, et sääl oma õnne katsuda. Wiimasel ajal tahetakse neile Kaukasiasse rändamist kergemaks teha ja selle läbi Amerikasse rändamist takistada. Kas sellest mõttest tegu saab, jääb muidugi tulewiku ootuseks. Poolamaal on isegi rahwas paks ja tema armu iga aastase kasmamise tõttu peab üks osa omale mõõrsilt õnne otsima. * lekatermoslawist. Päratu suur lõikus. Nagu „Pet. Wed." teatawad, olla Jekaterinoslawi  kubermangus peaaegu kõigis maakondades Viljasaak wäga rahuloldaw olnud, kuna ühe dessatini päält 120—150, isegi 200—300 puuda nisu ja rukkid saadud. Külawalitsuse ametliku teatuse põhjal on Bslenkoje külas, Jekaterinas- 1902, 425 Lesti Postimees.