tallata lasknud ehk juva lõigatud witja põldudel ära' põletanud. Ka w>stapuuo raiuti maha. See ei sündinud mitte häda pärast, et tuld .teha, waid hämitumise himul, et buurid ja nende naesed puuwiljasi kasu ei saaks. Dr. van R. on teede ääres maha raiutud -viljapuid näinud, kuna teised puud köis puutumata olnud. Lambaid surmati karja kaupa. Et wähem waewa näha, ei löödud loomasid mitte surnuks, waid neid pisteti ja korgiti püssitikkudcga jn mõõkadega ning jäciti macsed loomad siis suremisele maha. Kord sõitnud Dr. von N. ühest kohast mööda, kus loomad maas suremisel lamanud 5 ta läinud wankrist maha ja lõiganud oma taskunoaga lammastel, nii palju kui ta seda teha suutnud, kõrid läbi, et waests loomade piinale otsa teha.— Aga need on kõik tutlawad asjad, mida meie juba kuulnud oleme, Keegi, kes ka praegu Lõuna-Ahmrikast tagasi on tulnud ja kõikipidi täiesti usaldaw tunnistaja -võib olla, kõneles jälle, lambakarjasid surmatud ka niiwiisi, et küsiv rohi nende all põlema pistetud. Mõne kuu eest, kui paar Ahwrika elanikku meie juurde tuliwad ja meile esimesed tcatused lammaste toorest tapmisest tõimad ühes karjas olnud kõigil lammastel keeled wälja lõigatud nägime meie ka buuride -valusat imestust, kes rumalate loomade -vastu peetawast sõjast aru saada ei suutnud. Dr. von Rennenkampf teab ka -veel teisi jutukesi ' kõneleda,, kuda inglased buuride hobustega ümber käinud. Nad lõiganud nimelt hobuste esimesed kabjad ära! (Järgneb.) Isamaalt. Kuresaarest. Lootus, et ilmad sügise poole ilusamaks ja soojemaks lähemad, ei uäi täide minna tahtwat, asi, mis põllumeest  . mureliku näoga tulewikku waatama paneb- Seda wilude ilmade põhjust aimatakse,  nagu „Arensb. Wochenlil." kirjutab, suurtes jääpankades olewat, mis sel suwel kaugele lõuna poole. Atlandi okeani olla uhutud. Selle nähtusega olla ka wooluse muutus, mis põhja Jäämerest mälja läheb, lahutamatu ühenduses. 11. augustil pühapäewa hommikul kellu eksitas kuresaarlastc unerahu tulekahju sarwede inetu ja läbilöikaw hääl. Hr. Bergmanni poe pakk-kambris turu ääres oli tuli teadmata mis põhjusel lahti pääsenud  jä et nimetatud ruumis kergesti tuldwõttvaid  aineid leidus, siis oleks kergesti wöinud suur tulekahju sündida, kui mitte tuletõrjujatel, keS õigeks ajaks õnnetuse kohale jõudsiwad, korda ei oleks läinud tuld juba alguses ära lämmatada. Armutakse,  et kahju ometigi 2lw rubla ümber ulatada, mida tülekinnitufe kassa mälja maksab. Pühapäewal, 4. augustil kanti endise gümnafiumi kauaaegse Prantsuse keele kooliõpetaja  Favre surnukeha tuletõrjujate rongis tõrwalontide wälgustusel ja hulga rahwa saadetusel Ew.-Lutheruse kirikusse, kust ta järgmisel päewal pärast matuse jumalateenistust surnu-aeda edasi wiidi. Haua ääres, pärast ühte laulu, mida Kuresaare  muusika ühisuse koor ette kandis, tuletasiwad lühikeses kõnes kooliõpetajad hrad C. Wil d e, A. Nagel ja linnanõuunik  F- Freytag lahkunu mälestust ja tegewnst tuletõrjujate seltsis, muusika, kooli ja muul põllul meelde- Pärast kõnede laulis „Liedertahwli" meestekoor paar laulu. K. augustil sõitis senniaegne organist  ja muusika direktor Heinrich Mumme Kuresaarest Goldingeni oma uue koha pääle. Ruhno saarelt . kirjutatakse Läti lehele „Rig. Aw.", et nimetatud saarel ühtegi kooli ei õlewat ja et noorpõlw viisama kui mammad täiesti waiinlises pimeduses üles kaswawat. Majaka waht olewat nüüd enese päüle wõtnud, mitte üksi meremeestele tormisel ööl malbust näidata, maid ka ka saare elanikkude lastele. 2 aasta eest kogunud tema pikal talwe ajal li poisslast oma juurde kokku ja hakanud neile õpetust andma; minewal talwel olnud nende arm juba üheteistkümne  pääle tõusnud. Üks kõige parematest  koolilastest astunud ühte Kuresaares olomasse, ministcriumi kooli selle sihiga, et kooliõpetajaks õppida ja pärast kodusel saarel tegcw olla. Riia Saksa leht „Nig. Rundschau" lisab sellele sõnumile juurde, et sõnum küll liialdatud peab olema. „Waimline pimedus" ei wõi mitte nii suur olla, sest Ew. Lutheruse usus üleskaswaw noorus peab juba mõnekesist kooliharidust leeri ühes tooma. Pärnust. Käes olema kuu lõpul peetakse Pärnus Liiwimaa kirikuõpetajate sinutit, millest arivatawast! 130 140 - kirikuõpetajat osa saada wõtma. Wiljandist. Kuultz järele olla Wiljandi  maakonnas ligi kolmkümmend kooliõpetaja  kohta soadawal. „Teat." Jurjewist. Abielu õnnetu lõpp. 31. juulil õhtul on lihuniku naene Christine Lipsberg oma mehe Jakob L. noaga surnuks pistnud, nagu «Postimees" teatab. Mõlemad oliwad kolm päcwa purjutanud ja wiimaks omas korteris koledasti kaklema läinud. Ruu ägeduses olla mees noaga naese kallale tunginud ja temale päha löönud, mille läbi aga naesel Üksnes kõrwaleht läbi lõigatud ja kõrwatagune haamatud. Rabelemise tagajärjel saanud naene noa enda kätte ja kui. siis mees uuesti tema kallale tunginud, löönud naene enese kaitseks mehele noaga külje sisse, mille pääle mees warsti hinge heitnud. Naene, keda L. mõne aasta eest tagasi oli pordumajast kosinud, on nüüd kinni pandud ja asi kohtu-uurija kätte antud. - Tallinnast. Keisri Majestet on, nagu „Rew. teatab, siinsele päewapiltnikule  Teterinile, kel auu oli Majesteedile Kadrintali - lossis ühe albumi Tallinna piltidega anda, selle tasuks Kõige-armulikumalt 500 rubla annetanud. Lätimaalt. Kamal juut. LejaS'e wallas Lätimaal pidas juut H. wäikest poodi. Oma kauba ostis, ta Glasmanki alewist, Dwinski maakonnas, ühe säälse kaupmehe K. käest. Sellele oli juudil 235 rbl. kauba eest maksta. Et nüüd sellest mõlast peaseda, mõtles juut järgmise kawaluse wälja. Ta ostis lihunikult pudelitäie wärsket loomawerd ja läks sellega Glasmanki poole teele. Alewi lähedal, wäikses metsas, määris ta oma näo ja riided merega ära, peitis pudeli põesasse, heitis tee pääle selili maha ja hakkas walju häälega appi karjuma. Möödasõitjad wõtfiwad õnnetuma oma wankrife ja wiisiwad ta alewisse. Neile jutustas juut koleda 100, kuda ta metsa wahel rööwlite kütte sattunud, keS ta maha löönud ja ta raha, mis ta kaupmehele tahtnud -viia, ära rööwinud. Asi anti kohalikule urjodnikule teada, kes oma abilisega kohe kuritöö-paigale tõttas, et rööwlite jälgesid otsida. Siit leidsiwad nad aga juudi werepudeli üles ja saiwad warsti terwest kelmusest aru. Juut waadati alewis arsti poolt läbi tal polnud ainust kriimugi ihu kulles. Ta raha oli püksireie sisse peidetud ja puutumata. Nürivast. Monopoli poodide rahawaStuwõtja  J. on, nagu „Rishskij Westn." teatab ajajooksul 12,000 rubla kroonu raha enese jaoks ära tarwitanud. mis eest nüüd kohtuliku wastutamise alla on woetud. Peterburist. Raha ministeriuml kaubanduse osakond on seletanud, et igal kauplemise ja tööstuse  äril silt peab olema, ükstakõik, kas äri tööstuse  maksu maksab ehk ei. Monopoli poodides hakatakse nüüd ka weksel- ja stempelpaberit ja stempelmarkifid müüma. 31. augustil f. a. saamad 50 aastat täis sest ajast, mil krahw Leo Tolstoi esimene töö „Minu nooresoo lugu" (100 lehekülge) ajakirjas „Sowremennik" ilmus. Rowotsherkastist teatatakse, et säält selle kuu algul ilmatu suur hulk kapsaussisid läbi läinud. Kõik rohi, lilled, puude ja põesaste lehed nende tee põäl söödud ära. Ühes kohas juhtus raudteerong sellest usside karjast läbi minema ja pidi seisma jääma. Alles poole tunnilise tee puhastamise järele saadi edasi sõita. Wäljamaalt. Jnglisemaalt. Kuningas Edward on nüüd kroonitud ja kõigi buuri sõprade silmad waatasiwad igatsedes Londoni poole, kudas kroonimiseajal lubatud armuandmisega lugu oleks. Aga midagi ei sündinud, mis seda rõõmupidu üksiuisteft õuepidudest kõrgemale oleks suutnud upitada. Ehitud tõllad ja siidiriided, kirjud uniwormid, auuwärawad, rõõamhõiskamine ja teised uhkuseajamised midagi ei puudunud. Ja piiskopi waagnast woolas salm haige kuninga päha, kroon säras ja walitsusekepp wälkuS. Aga asjata otsiti seda mahedat sära, mis kroonile õige wäärtuse ja walitsusekepile õige tähenduse annab; armuandmine Kapimaa hollandlastele, sojakohtu ohwritele, ja kõigile neile, kes Ckyloni ja Bermuda, Kapilinna ja St. Helena saare -vangikodades oigawad, sest et nad sõja palawikus eksisiwad, jäi tulemata ja lootus, et seda meel tehtaks, on mette lukkunud. Kuninga kroonimise kulud, mis riik kannab, oliwad 125,000 naela sterlingi (umbes 1 miljon 250 tuhat rubla) suured. Kuninganna Viktoria kroonimise kulud oliwad omal ajal peaaegu pool wühemad. „Morning Post" teatab Johannesburist:  On kuulda, et Botha ja Delarcy uue seadusi-andiva nõuukogu liikmeks nimetatawat. Kroonimise kingituseks andis lordmajor  kuningas Edwardile rahwa korjanduse: 115,000 naela sterlingi. Kuningas tundis suurt rõõmu ja määras selle summa kohe kuninganna Wiktoria poolt asutatud asutusele,  kelle ülesanne on Londoni haigemajasid mölast wabastada. Louis Botha wõitis mere sõidul Inglismaale tulles bridge mänguga 70 naelsterlingi ja diskuse wiskamisega 30 naelsterlingi. Kui laew Inglismaa ranna lähedale jõudis, andis Botha kapten Mertoni kätte wäikese pakikese, üteldes: „Andke fee soldatite leskede ja -vaestelaste  abikassasse." Kaptenil oli parajasti kiire töö, ja ta pistis paki -vaatamata tasku. Kui ta aga hiljem selle seest kõik Botha wõiduraha leidis, kutsus ta Buuri kindralid oma kajutisse ja tänas neid liigutati, lt. Reitz on seletanud, tema ei tahta Jnglisemaaga ial rahu teha, aga oma põhjusi ei tahta ta praegu -veel awaldada. Rahulepingule olla ta ainult kui riigisekretär alla kirjutanud, mitte aga kui crainimene. Krüger saata lähemal ajal iga tähtsama  riigi walitsusele ühe raamatu, milles Buuri sõja põhjusi, käiku ja lõppu ustawält kirjeldatakse. M 34 Saar l a n e 1"03