duse tööst kinni, asuta wallale raamatu kogu, küll siis ebausk rahwa seast kaob ja ühes temaga ka kõiksugu kodukäijad ja maimud elaja näol- Torgust. Hiljuti pannud kohane wallaivalitsus 7. tähtsat küsimust oma ringkonnas olewatele koolmeistritele kooli« asjus ette. Kahjuks ei teata kirjasaatja mitte, mis küsimused need just olnud. Ehk saame edespidi teada. Karjast. 10. Jõulu kuu päewal oli Saaremaa kommissari herra siinset wallawalitsust  rewideerimas, kus juures ta wallawolikogule  ette pani, pidalitõbiste hääks ühte päris aastamaksu määrata, rahwa tarwis awalikku raamatukogu asutada ja wonaemadele palka määrata. Pääle selle oliwad weel mõned muud küsimused arutamisel.  Soorvime ja loodame, et wallawalitsuS  kommissari herra ette panekuid nii pea kui wõimalik täidab, iseäranis aga mis raamatukogu osutamisesse puutub. Pärnumaalt- Tori wallawalitsus ja wolikogu on oma kooliõpetajatele tänawu kauni jõulukingituse teinud: Jõulu eel tehti wolikogu koosolekul otsuseks, Tori kolmele kooliõpetajale igale ühele 50 rubla palka juurde lisada- Eeskujulik tegu ka teistele waldadelc! Wiljandimaalt. Kõpus on enamisti igas külaS üks peremees seatud, kes emakeeles  neid lapsi järele katsub, kes weel mitte kooliealised ei ole. Nüüd enne Jõuku oli nende laste katsumine kirikuõp. juures. Peterburist Keiserlikud Majesteedid oma kõrgete Lastega tuliwad 31. Dets. Tsarskoje Seloost Peterburisse, et talwepaleesse  elama asuda. K'?"inna Maria Feodorowna ühes Auujärjepärija Mhail Aleksandrowitshi ja Suurwürsttnna Olga Aleksandrownaga jõudsiwad 31 Dets. Gatshinost  Peterburisse ja läksiwad raudteelt Anitshkowi paleesse. > — Afganistani-Jndia piiri pääle on Wene wäge saadetud. Selles asjas teatab  Wene telegrammi agentur 24 Dets. m. a. Tiflifist, et Wene söjaministerium ühe jao Kaukasuses olema wäe taha Kaspia maale saatmisega katset on teinud. See wägi saadeti raudtee kaudu Tiflifist Baku linna, säält mere kaudu KrasnowodSki ja KrasnowodSkist Kuschki, kuhu wägi 20. Dets. jõudis. Katse on hästi korda läinud  ja nüüd on kindel, et Kaukasusest sõjawäge kaheksa päewaga Kuschkisse wõib saata. See sõjamäe saatmine on sellepärast  ette wõetud, et laialt räägitakse, nagu oleks asjade seisukord Afganistanis kardetaw, nimelt emiri surma pärast ja ka, et kuulu järele India suguarud mässu plaanisid sepitsewat. Irkutskist. Palju tolmu tegi siin hiljuti kaupmeeste Katowi, Matowi ja nende seltsimeeste wangiwõtmine. Neid süüdistati wargaseltfi asutamises- Matawi juurest leiti raamat, kuhu kõigi seltfiliikmete nimed oliwad üles tähendatud ühes lühikese seletusega,  missuguse warguse-laadi kohta igal ühel kõige ennm osawust on. Saagist langes suurem osa muidugi nimetatud juhatajate kätte. Nende abilistest elas üks, uimega Chrupzki, ühes Irkutski wõõrastemajas  toredalt. Chrupzki oli paari kümne aasta eest Irkutskis pristawi-abiline ja siis wangikoja ülewaataja abi; teda mõisteti  mitmete kuritööde pärast sunnitööle. Ta põgenes aga wangist, rööwis Irkutski laenukaSsa tühjaks ja sõitis Mnaki, kust ta kinni wõeti ja sunnitööle tagasi saadeti. Reisi pääl põgenes ta ära ja pääfis Jrkutskitse,  AS ta mitu murdwargust korda saa- tiS, kuni ta nüüd uuesti politsei küüsi sattus. Matow, endine Tsarskoe Seloo kaupmees, oli kauema aja eest rahapaberite wõltsimise pärast sunnitööle mõistetud. Siberimaa wõikaubandus. Nagu näha, hakkab Siberimaa wõi wäljasaatmisega teiste maadega -võistlema. TobolSki kubermangust,  Kurgana linnast, Tobala jõe äärest kirjutatakse Prom. Gas.", et wõitegeniine sääl ümberkaudu ikka rohkemaks  minna ja saada tänawu talwel enam wöid -välja saadetud kui enne. Läinud aasta Nowembri kuus on Kurganast lauawõid 2300 puuda wälja -viidud ja sulatatud Wene -võid kuni 6000 puuda. Wöid saadetawat MoskwaSst. Peterburist, Kiiewisse, Odessasse, Noworossijskisse, Tallinna ja Riina. Et nõudmine elawamaks  läinud, olla ka hinnad kõrgemaks tõstetud. Liht ehk köögi wöid müüdawat 8 rbl. 80 kop kuni 9 rbl. puud, lauawõid  10 kuni 12 rbl. puud- Wõiasjandust ja wäljawedu edendada marksalt selle jaoks iseäraliselt sisse seatud raudtee wagunid. Külades ja uutes asundustes edeneda piimatalitus  üli jõudsasti. Minema aasta Nowembri  kuus on Tatarskaja raudtee jaamade kaudu liht wõid kuni 8000 puuda wälja wiidud, sellest umbes 4000 puuda Urakowisse,  1500 puuda Peterburisse, 400 punda Omskisse, 700 puuda, Moskwasse ja olnud puuda hind läbistikku 8 rbl. 60 kop. Nõnda hakkab üks Siberimaa rikkuse-haru  suure raudtee mõjul end enam ja enam karjapidamise toodete wäljaweona awaldama. Wäljamaalt. Lõuna - Aafrika sSjawSlja! t. Inglaste terwe kahju senises sõjas ohwitseeride  ja lihtsoldatite poolest on järgmine: olwitserisid surmatud 81, hawatud 293; alamohwitserisid ja lihtsoldatit surmatud  749, haawatud 3351, wangi langenud 2223 kokku 6761 meest. Juurde tuleb arwata weel 113 soldatid, kes haigustesse on surnud. Inglaste Suffolki polgu 1. pataljon  kaotas, nagu „Daily Mail" teatab, Kolesburi juures öösel 5- ja 6. Januari wahel 27 surnut ja 21 haawatut, kuna 113 meest buride kätte wangi langes. Pretobiast teatatakse, et burid Kurumani  juures, Vryburist lääne pool, inglaste  üle nii täieliku wõidu saiwad, et 126 inglast wangi langes—  Sõjaplatsil olla 200 ajalehtede kirjasaatjat. Nendest on 100 inglise lehtede kaastöölised. Aafrikast. Oranje wabariigi burid on juba kord sõjapidamisest tüdinenud olnud. Nüüd on aga sõjalik waimustus uuesti ärkanud ja nad saadawad kõik, kes püssi kanda jõudwad, wõitlejate ridadesse. Isegi Oranje wabariigis elawad inglased on lubanud Basutumaa piiri pääl kaitsewäcna  teenida. Paljud inglased on Basutomaale  Kirjandus. Eesti tähtsam waimulik kirjanik õp. R, kirjutab Postimehes järgmiselt: „Kiriku kellad" ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja  kihelkonna õpetaja L- Masing, Saaremaal.  Nii on uue waimuliku kirjanduSlise  cttewõtte nimi, mis uuest aastast pääle teed hakab otsima nende kodudesse, kes ühel ehk teisel põhjusel pühapäewa jumalateenistusest  ise osa ei saa wõtta. Jga jutluS  on 4 lehekülge ja iga jutlust müüdakse  üks haawalt, 1 kop. tükk. Kes aasta jao kokku paneb, saab üliodawa hinnaga terwe jutluseraamatu. Seni on 4. lehte ilmunud. Jutluste filmatorkawad ja meelde jääwad päälkirjad, lihtsad seletused  ja elaw kõne wõidawad uuele ettewõttele  wistiSti rohkesti sõpru. Teised lehed. UuS aeg on ülemalt poolt saanud, kolm korda nädalis ilmuma hakata. Toimetus  tahab seda luba osalt juba sel aastal tarwitada, ilma et tellimise hinda kõrgendatakse. „Eesti Postimehe" Missioni-lehe toimetuse on Kaarma õpetaja ja tuttaw Eesti waimulik kirjanik hra- F. Ederberg 1. Jan- 1900 saadik oma hoolele wõtnud' „Kodu koldel" on uue ajalehe nimi, mis a. 1900 päälinnas proua Ida Johannson'i  toimetusel, 2 korda kuus, hakkab ilmuma.  Lehe suurus ou IV- - 2 trükipoognat  umbes „ Linda" kaustas, hind 2 rbl. spostiga 2 rbl. 50. kop.) Leht tahab ammu tuntud puudust kaotada  ja meie emadele ning õdedele appi tulla ehk leiawad mõrsjadgi mõnda, kuis neil kodusel koldel toimetada ja talitada,  kuis omakseid katta, kuis neile keeta, kuidas haiguse korral põetada. Lehe pääsiht on koduse käsitöö tõstmine ja edendamine; selleks otstarbeks toob ta seletusi ja juhatusi, annab kõiksugu mustrid ja eeskirjasid ka erakaasannetena. Selle körwal õpetab leht majandust korraldama, keetma ja küpsetama, sahwtisid talweks alal hoidma. Politika osa lehel ei ole, küll aga leiame temast juttusid ja laulusid ajawiiteks. Toimetusele saadetud raamatud. 1. Eesti Postimehe Jõul u-Album,  18S9. I aastakäik. Tallinnas. August Buschi kirjastus 1899. Trükitud Weslein ja Göösi aktsiaühisuse trükikojas Helsingis 1899. 52 lehekülge, hins! 59 kop. 2. Laste sõbrad. 29 piltidega juttu elajate elust I. Jurjemis (Tartus) K. Sööti trükk ja kirjastus. 49 lhk. 12 kop. 3. T. Sand eri Eestikir j a n du s e ajalugu I. jagu Rahwa luule. Jurjemis (Tartus) 1899. K. Sööti trükk ja kirjastus. 73 lhk. 25 kop. 4. Eesti Üliõplaste Seltsi album. Neljas leht. Jurjemis (Tartus) Trükitud  EeSti siliõplaste Seltsi kuluga. 1899. 298 lhk. hind 69 kop. 5. Weneriigi Ewangeliumi- Lutheruse usu Kiriku Seadus. Wenekeelsest alguskirjast tõlkinud J. Lõo, õiguse teaduse kandidaat: Jurjemis, K. Sööti trükk ja kirjastus.,, ISSS. 144, lhk. 6. Õrnad õed eluteele! Eesti noortele  neidudele juhatuseks eluteel kirjapannud K. Wõhrmann, Karjaõpetaja Saaremaal. Kuresaares,  Trükitud, «Kuresaare Nädalalehe" trükikojas  1999. 134 Ihk., hind 25 kop. 7. WürstSerebränõi (Ransr, Oops- SpsNnti). Kuulsam Weue ajalooline jutusiuS Johann Hirmsa ajast. Grahw K. A. TolStoi järele Wenekeelest Eestikeelde pannud T. Kuusik. Tallinnas, Trükitud G. Pihlaka kuluga, 1899. 329 lhk. hind 1 rbl. 8. Piiblijäljed praeguse Palästiina  maa kombeteS. L. Sohnelleri järele kirjutanud J. W. Ederberg, Kaarma õpetaja  Saaremaal. Teine täiendatud trükk. Jurjemis,  «Kristliku rahmakirjauduse" agenturi kuluga trükitud, 1899. 32 lhk., hind 5 kop. Kuresaare kiriklikud sönumid. Pühapäewal, SS. Januaril. Eestikeeli jumalateenistust ja lauarahwa wastuwõtmist kellu Val2 peab ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal kellu 2 pääle lõunat. M 2, Saarlane 1900, Vastutaja toimetaja Hartwig suncl. vee. xv!