Zsl (üilsksut koräu Skluiuuä). 76. XVuu-l- lliuK I!U6 - KÄrists, i.!Z!lt!'o ilillZ- >Vuuk>mõlBB. (üullists kili.); Kui-ksi uiux ?öüM lvui6aässt (Xui-ksi kiii.); ?ati. LiiiuZi uiuZ- Wolt>veti lvuläklässt (Ss.uuäe kik.); Surju mullust (?üruu kilu). XoMuuä: .i. liist, püsvupiltuik liuuus. 77. KousÄ tuiurlimeä WsrsiÄUllust, ?iirnuiuuuii. tüilsuZauui): U. Kunlplnuuu,  köstsr uiu - kiljun (ii liuus.B. 73. Iv!üuZi, ?uti, .lüürju uiuZ kuiksuurs >vul6uäsBi (SaarÄs kilu). .1. ?. LvAAtzl lküiuust koräu Buutuu6). 11. Kl urj um u uit.. 79. xvullust (9iu'i kiii.) )u Kskutu mullust kik.). Allkiri. 9. Luakvsrk (kvlnls-t koräa suutuud). 89. Suuu)u küiuut  (dvkleiitms kik.). Allkiri: <Zustu>v V/iidoi^A. Muu saadstuste sest! ?oa saal) kaks aastat täis tvst ajast, kui ui luu üleskutse kodanimeds korjuiniseks  ilmus. Lee soov ou nimelt Xsstimaal ladkst tädeiepanemist leidnud. Kääit poolt ou mulle pea iZast nnrZast suuromad völ vädemad kodanimeds kvKud kutte muretsetud. kiivaim sul seisud Kuurs-daani kidslkond oma korjandustoZa  eesotsas. Xapärnumaalt, kus uimelt.l. '?. Lõtzxel eeskujulise agaruseKa töötud, ou mul ju kuunis rodkesti aineid käepärast. Kiida kauKomale idapoole lademe, seda darvemaks jäävad korjamise kodad, kuui nad Xudina ninA selle valla ÜKikordadsKa skiaarja NaZdaloena kid.) iidelt ja dakrs vallaga (liouKU kid.) ninK Kaatro ja lölliste vaidadeZa (Lau- Kaste kid.) teiselt poolt XmajoZe pea sootumaks ära kaovad. 'XanKsmalt peipsi poolt ei ole mu! küvimaalt euam kui üks aiuus tädtis korjandus, uimelt XöuKo kidelkouuast uimetacla. KVäZa tänulik oleks ma, kui meie SKarad sulemonod  vaevaks vötaksivad, mulle veel iZalt poolt aineid kätte muretseda, nimeltpeipsi, kui ka käänemere  rannast, ning gaacljärvs ÜKlkondadest,  Luuro-Xmajoo kallastelt jne., sest just vete äärtelt leidud kodanimesid, millel ajaloouurija käes suur tädtsus vöid oila. kl ui Kl uimelisi kodtasid ou muiis kaunis rodkesti niss antud, diüüd sooviksin ma teada, kust KViira nimelisi kodtasid leidud, pääie sslis, kas need kodad mäe otsas vöi kaldal, voi koZuni madalmaal. Ik Xudldurs. KViljandis, ioomatodtri paska majas. * Tallinnast. Hage ri karskus es eltsi «Loane" pöhjuskirjad on sisemiste asjade minister neil päiwil kinnitanud. -t. NeiuPaulaßrshmi kontsert 10. sept. börsesaalis oli kõigiti ilus. Kõik laulud  kandis laulja suure osawusega ette ja sai selle eest siis ka rohkesti kiitust. Laulja hääl on aasta jooksul hästi täienenud ja temal seisad wististi hää tulewik ees. Kahjuks oli osawõtmine wäike. Wististi tuli see aga sellest, et laulja Eesti lehtedes oma ettewõtet sugugi ei teatanud.  Niisama asjata ootasime kontserdil laulja suust mõnda Eesti laulu, wähemalt mõne Eesti helilooja tööd. -t. Kontsert, mis herra Otto Hermann pühapäewal «Estonia" saalis neiu Agathe Hermanni, herra A. Mathieseni ja «Estonia" segakoori kaastegewusel toime pani, oli kaunis mõnus. Neiu Hermannil on õige ilus hääl, kahjuks oli see aga haiguse tagajärjel seekord tume ja mäsinud. Herra Mathiesen laulis hästi, niisama „ Estonia" segakoor. Mis herra Otto Hermanni kaasmängusse puutub, siis täitis see õige hästi oma otstarbel. Osawötmine  oli keskmine. Kaubandus ja majandus. -a- Hiiumaalt Nagu kuulda, on kubermangu walitsuse poolest lubatud Hiiumaal Emmaste kiriku ligidal Nõmme kõrtsi juures kaks korda aastas laata pidada, nimelt 20. ja 21. septembril  ja 10. ja 11. webruaril. Tartust. Eduard Mäesepp on kubernerilt  luba saanud SöögituruL olemas majakeses,  kus enne J. Mäeseppa kauplus seisis, abi-ra amatukaup lust awada. H. Wõrumaalt. Karulast. 9. sept. oli siin hobuste ülewaatus. Kroonule külbliseks arwati  64 hobust. Külm on meil ju kolm korda wõõraks käinud. Osalt wilja on külmast rikutud. Heina jäi paljudel pool osa tegemata. är. Wastseliinast. 8. skp. oli siin esimene külm, kaks kraadi, mis kõik kartuli päälsed, erned ja hilised odrad ära wõttis. Ka linad, mis weelkaLkumata,saiwad kõige kiuu ja seemnetega  külma saagiks. Kurb tulewik rõhub põllumeeste  meeli: Kust tulema! kemade! seemet saada? 0. Paistust. Ois u - Kaarlist. Niisuguseid  mihmaseid ja lülme suwe-ilmu ei mäleta kõige manemadgi inimesed ennemalt näinud olswat, kui nad meil sel aastal oliwad.  Tõesti on ilmad ka koguni käest ära; nii tuli 1. ja 2. sept. siin tublisti lund ja rahet, kuna seda muidu sel ajal ial pole nähtud. Meed on suured nagu kemadel lume lagunemise  ajal. Ka põllud on nii medelaks muutunud,  st hobustega meel maewalt pääle saab minna. Pahem aga, kui fee, on asi wiljade walmimisega  ja kokkupanemisega. Kaerad ja odrad on alles kogum rohelised. Praegu on siinpool  tali-nisu ja lina koristamine käsil. Lina siin pool on keskmine ja halw. Niisama on asi ka teiste wiljadega. Kartuli saak saab sel aastal wäikene, sest kartulid on pisikesed ja kipuwad mädanema, üleüldse pole põllumeestele  siin pool see aasta sugugi hää. A Miitawi Põllumeeste selts on ka 19N1. a. tuttawal  wiisil tublisti tööd teinud, nagu hiljuti ilmunud aasta-aruandest näha. Tähtsam töö on eeskujulise majapidamise katsepõldude sisseseadmine kroonu Bershofi  mõisa olnud. Selle mõisa wõttis selts Jüripäewast  oma kätte rendi pääle ja hakkas sääl kohe töötama. Aasta lõpuni ei olnud seltsi ettepanekud mõisa edespidise pidamise üle nimetatud otstarbeks meel kinnitatud. Eeskujulise majapidamise ja katsepõl-- dude sisseseadmiseks on selts läinud aastal kõike oma 472 esti postimees