Sakala w 42. Mikjanäis. 9. Juuaik. 1905. Ilmub kaks korda nadalis, iga eSmaspaew ja ueljapaew 28-as aastakäik. Polilika. kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hind saStaS poSttga 8 rbl. vv kop. poSttta 2 rbl. 80 kop. dii» pääle „ „80 „ » „ 28 „ Väljmuaale aaStaS 8 „ pooles aaStuS 2 , 80 . Äfik nummer maksab 4 kop. Kes 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata ehk 7 protsenti Kuulutuste petitria ruum maksab S kop lehe eesotsas 1S kop. Toimetuse adrefs: „Sakala" toimetusele, Wiljandis. Wenekeeles: L?. pvAasyilo rasvrbl Põldude seisukord Europa Wenemaal maikuu keskel. Ilmad ei olnud mööda läinud kewadel taimede  kaswule mitte iseäranis hääd, sest et külm ja soojus alati ja ruttu waheldasiwad ja wihma wäga paikliselt jadaS. Lõuna pool oli talvel lund waha, idapöhja pool aga rohkesti. Lõuna pool hakkas lumi juba wara sulama nii et sääl keskmistes weebruari päewades lund enam ei olnudki.  Pea läks ilm uuesti külmale ja hakkas ka lund sadama, isegi meel märtsi lõpul. Alles kesk aprillis läks ilm igal pool soojaks. Mõnedes  ringkondades, nimelt õige laialt keskmistes kubermangudes, olid talwewilja orassed juba sügisel  usside läbi rohkesti kahju saanud, nii et kohati uus seeme külwada tuli, mis aga põua eht külma mõjul ka õige halwaste üles tõusis. Pääle selle oli talwewilja seeme terwes põhjapoolses  mitte-mustamulla ringkonnas õige halb, kuna suwewilja seeme parem oli. Kohad, kus talwewilja seis al»m on, on: keskmised põllutöö kubermangud, Wotga Kama kubermangud ja põhjapoolsed  kubermangud; suwewili on pääasjalikult keskmistes kubermangudes halwa poole. Omet' lubab talwe- kui ka suwewili läbistikku keskmist lõikust; iseäranis on talwenisu seis üle keskmise. Bessarabia, Herssoni ja Tauria kubermangudes, põhja Kautasias, Kiiewis, Podolias, WolõniaS. lõuna poolses Tshernigowi kubermangu osas, suuremas  osas Poltawa ja Kurski kubermangudes, selle kõrwal olewates Wiitebski, Minski ja Grodno kubermangude kreisides ja Radomi. Kjeltse ja Ljublini kubermangudes on talwewiljade seis suuremalt osalt hää. Räsani, Tuula ja Pensa kubermangudes, suuremas osas Orelli kubermangus.  Tambowi kub. põhja poolsetes kreisides, nende wastaS olewates Wladimiri kub. kreisides, Nlshni- Nowgorodi, Moskwa ja SimbirSti kubermangudes,  nende waStaS olewates Kowno ja Wilna kub. kreisides, Saratowi kub lõunapoolses osas, ja üksikutes Jekaterinoslawi kub. osadeS ei ole talwenisu seisukord rahuloldav, esmalt nimetatud kolmes kubermangus on see isegi halb. Teistes kohtades on talwenisu seis üleüldiselt rahuloldav, talwerukiste seis enamiSte umbeS keskmine. Hää on see pääasjalikult Bessarabia, HerSsoni ja Tauria kubermangudes, põhja KaukasiaS, Kiiewis. PodoliaS, WolõniaS. suuremas otas Tfhernigowi. l Kurski ja Podolia kubermangudes, nende waStas s olewates WmebSki, Minski ja Grodno kub. krei- sides, suures osas Radomi, Kjeltse ja Ljublini kubermangudes ja nende vastas olewates Ufa, Samara, Orenburgi ja Permi kub. kreisides. Mitte-rahuloldaw, isegi halb on talwerukis keskmistes  kubermangudes, iseäranis RäsaniS, selle wastas olewates Tuula ja Orelli kub. kreisides, osalt ka Woroneshi, Tambowi, Permi, Wladimiri  ja Nishni-Nowgorodi kubermangudes Teine mitte-rahuloldaw ringkond on: Kostroma, üks osa Kaasani kubermangust ja terwe Wätka kubermang.  Kolmas mitte-rahuloldaw ringkond algab Peterburgi kubermangust ja lähab üle Pihkwa ja Nowgorodi kubermangude Wiitebski ja Kownoni. Teistes kohtades on talwerukiste seis läbistikku rahuloldaw. Suwewiljasi wõib üleüldiselt ainult rahuloldawaks  nimetada. Hää oli wiljade ülestõusmine suuremalt osalt lõunas ja löuna-läänes, Bessarabia ja Herssoni  kubermangudes, Krimmis, põhja KaukasiaS, WolõniaS, suures osas Kiiewi, Poltawa, Tsher nigowi ja Wiitebski kubermangudes, ja nende wastas olewates Minski, Grodno, Warssawi ja Radomi kub. kreisides ja Orenburgi ja Usa ku> bermangudes. Mitte-rahuloldaw oli suve wili väikestes ringkondades: Kaasani kub. ja selle wastas olewates Wätka kub. kreisides, osalt ka Pensa, Räsani, Tuula ja mõnedes Jekaterinoslawi  kub. kreisides. Mujal on suwewili üleüldiselt  rahuloldaw; põhja pool ei wöi uga suwewiljade  üle weel otsust anda. Keskmistes kubermangudes  seisab selle saatus selles, kas warsi wihma tuleb. Keskmistes põllutöö-, kesk Wolga ja põhjapoolsetes kub. sai ära häwinud talwe wilja asemele kohati fuwe Vilja külwatud. Talurentnikude seisukord Baltimaal. Kui kõik rentnikude sissetulekud ja Väljaminekud  körwuti seada, siis piab tahtmatalt imestama,  kuidas ta elada suudab. Wötame näituseks  ühe teatama S hingelise perekonna, kelle tarvitada  26 deSsatini suurune wäike talu on. Selle pereülemal pidamiseks lähab Vähemalt 50 kop. päewaS üleS, see on umbes 180 rubla aaStaS. Mitmesuguste kõrwaliste maja tarvituste, riiete, raua, mitmesuguste maksude jne. pääle armame õige Väikese summa ainult 40 rubla. Lisame sellele rendi, 120 rubla juurde, fiiS saame ühise summa 340 rubla. Nüüd waatame, mis tee perekond oma talu päält saab. Wtlja saab ta umbes 180 rubla eest, loomade jne. müügist 40 rubla, võist, piimast ehk lihast kokku ka 40 rubla; kokku sissetulekud 260 rubla. Kui seda summat kuludega körwu seada. siiS näeme, et 80 rubla puudus tuleb. Tuleb kas körwal teenistust uppi võtta ehk endiste aastade üle jäänust, kus rent meel nii kõrge et olnud, ära pruukida. Waewaliselt ennast toites ja hommikust õhtuni  wahet pidamatalt töötades, ei ole talupojal tarvilist termist. Jooksja haigus, tiiftkus jne. on tema sagedad külalised. Ta on kõige waStu tuim, wäsinud, ja pääle igapäevase leiva on wäha asju, mis teda huvitavad. Et nii raskest majanduslikust seisukorrast wälja rabeleda, püüawad rentnikud nii palju kui suudavad oma talust päriseks osta. Et aga ostu tingimised tealawaSte wäga rasked on, stis tuleb talupoegadel kaua ja palju maksta, enne kui ämmaks  ometi kindlama jalule jöuawad. Kõik seda kokkuvõttes jõuab leht otsusele, et rendi talude pidajate seisukord Baltimaa! sugugi nii hiilgav ei ole, kui need arvavad, keS siinseid olust ei tunne ehk koguni vaha tunnevad. Et nende seisukorda parandada, selleks on palju suuremaid  ja põhjalikumaid uuendusi vaja, kui need, mis senini ette võetud. Soowitawate uuenduste kohta on ajakirjanduses  palju ja mitmesugust soowisi awaldatud. Kui need soowid kõrvalistes asjus ka osalt lahku on läinud, siis on need tähtsamates asjades ometigi  ühed ja needsamad. Maal on waja laialist omawalitsust semstwo näol, kus rentnikud niisama kui muud rahwaklassidki õigust ja wõimalust leiatsiwad,  oma kasude eest võitlemiseks, talurahva põllu panga tegewuse avamist, möisnikude lõhustamist  rendi talust ära müüma ehk pikemat rendikontrahti  teha. näit. 12—24 aasta pääle, rentnikudele  nende kohtade pääle metsa tarvitamise, jahi- ja kalapüügi õiguse andmist jne. Seda soovib ajakirjandus ja haritud rahva klass, seda soovi-- wad ka rentnikud ise, nagu seda valdade poolt kõige kõrgema nime pääle ministrite komiteesse saadetavatest palvekirjadest näha võib, niisama ka nõudmistest, unda talupojad siin ja sääl möiSnikudele  ette pannud. Aga nagu üeldud, pole meil senini Võimalik olnud, asjast tõe kujul rääkidagi, veel wähem seifis kellegi Võimaluses, seda parandada. Praegu