Imestanud .luuletaja" küsimise pääle, kuda ta loksu langemist ei karda, wastai röõwel: .Kas Pinkcrthoni olete lugenud? . . Noh, siis pidage meeles, et SawitSki teie Pinkerthonile 100 silma ette annab." Lahkumisel tähendas SawitSki, et kui tal ulguse ja rööwli elust is u täis saab, siis sõidab ta kas wäljamaals, eh! teeb ..ametiga" lepituse, nii et teda salapolitseisse ametisse wõetats. „Giis näitame wäljamaa Scherlok Holmes'idcle,  missugused meie SawitSkid on," lõpetas röömlipäälik. Wäljamaalt. Parifis, 12. dets. Hommikul, kui president FalliöreS sekretäri jaadjutandi saatel kõndimas käis, tungis ühel linna-platfil keegi Mattis, teS kohvimajas  on teeninud, presidendile kallale ja wõttiS ta kaela pidi kinni. Aga presidendi saatjad wõtsiwad kallale kippuja kinni. ,PoSt.^ Lõuna-Jtalias. MsnteleoneS. 15. detsembri hommikul oli KalabriaS kange maavärisemine,  mis palju kahju tegi. Stesanokinis on 3 inimest surma ja 60 haawata saanud. San- Ofrios on mõned wigaStada, San-GiorgioS 2 surma saanud. Et meri kangesti laenetaS, on Katania lähedal mõned laewad hukka läinud ja mõned wigaStusi saanud. Ka on kaubad sadamas  ja teiegrafi ja telefoni ühendus SelfiliaS rikutud- Niisama on lugu Ncapoli ja Messina vahel. SitsiliaS on ka raudteed sciSmaS. .PoSt." Serbiast. Belgradis Wene Keisri nimcpäew»l  antud pidu puhul pidas Serbia troonipärija  kõnet, kus ta lootust awaldaS, et see aeg enam kaugel ei ole, kus Bosnia Serbiaga ühendatud saab. Pidusöögil olewad diplomadtd tuulatafiwad seda kõnet waikides päält. WaikuS kestis niikana edasi, kuni troonipärija snalift lahkus. „M. K." Wcnetsuela rewolutfion. Praegune Wcnet, suela obiprefident Sawrz tuulutas ennast Wenetsnela  presidendiks, laskes president Castro minislcriumi  ametist tahti, ja asutaS »ue mlnisteriu»i  Castro poole hoidjad on kõik kinni söe» tud ja kohru kätte onlud. Neid süüdistatakse jalawaudejeltstft osalvõtmises- Uus president awoldas momseSti, mille järele kõik politikasüüdlased  ivangtft wabastalakse. Niisama tõotas  ts rshwslk. et pöhjuSscaduS pühaks ja puutumatuks  jääb ja et tuste riikidega kõik sekeldused  rahulikul teel ära lõpetatakse. ,Mlr." Atlandi merel on mmewal nädalal roali maru möllanud. New-Jorgift telegraseritakic, c: lacw mis Londonist Rrs-Zorü sõitWistks S päewa ja tundi ära tarwitaS, maga ual'u ilma kätte oli jäänud. Laeued töusiwvd 7S iõrgcls, nii et need kaema täiisa Ae s usurasinav. Kapten pidi õ päewa järgemööda igapäew 22 tundi teenistuses olema. Maru > ei jäänud mitte enne järele, tui laew Lmcrika j I kaldale lähenes. Teine aurul- .Scharnhorst" on niisama maru kätte sattunud. Selle lacwa j pääl on mcreteekonnal kaks inimest ära surnud, keda ka merde maetud. Uued ilma imed. Nagu ajakirja .Toru' näljanatukeStest näha, alla .Toru' toimetuse sõpradel. 1) Suur põud .inimestest.' Kuna nende seletuste järele inimene alles baronist päSle algab,  siis ei olla neil inimesi üleüldse olemasgi,  ja lehte toimetada mitte-inimesed. 3) Puudu» .kõige tihedama numbri  sõelast', mill-ga .Wguwendade' filma puistamiseks finepipulbriza segatud prügi sõõluda wiiks, et nad paremini .tõsist salgust" näha wõiksiwad. 3) Suur tööpuudus. Sellepärast pidada  .ladujad' Luuguse kõrtsi otsaS laupäema õhtuti .mustade kasside' ja .pagana elukate' pääle jahti. Sinepi Siimule pühadeks mokamäürck» rahwa suust kokku korjanud ja trükki andnud Pipra Peeter. Õienduseks: „Hääle" 77- kuulutab  tööpuuduse» olcw Nõela Mihkel toimetusest, et tema „kõige alandlikuma wormi järele pslwekirjasi malmis» tab." Selle isandaga, kes wist mõni uus on, ei ole minul, „Nõela Mihklil" „Nögcse" peres, mitte midagi ühist asjaajamist. Sellep. palun lugejaid mind mu nimekaimuga mitte ära wahetada. Auupaklikult Nõela Mihkel, Uuemad sönumed. Kuresaarest. 18- detsembril s. a. sõitis Riia osakonna põllupanga ametnik Kuresaarde ja wõtab need maad wastu, mrlle üle mööda läinud nowembri kuus ostu kontrabid saiwad kinnitatud. Pajumõisa, Tergemägi, Mullutu ja Kaarma-Wana mõisate päralt olen are talumaade jürclwaalajoks on hr. M. Leber tähendatud. X. Minewal neljapüewal sai 25 aastat Ms, kui hr- Ch. Fichtenberg Kuresaares oma lcgcwust atuölaS. Selle päewa tõttu oli tema sõprade ja auuStajate poolt temale tore kroonlühter annetatud. Täiesti wõõrana tule hr. Fichlenberg 25 uasra eest Kuresaarde, on aga jtlle aja sees oma j üdi tcgewuje, otsetohesujc,  ojawuje ja lahke oleku labr üleüldist lugupidamist  wõitnud, nii et la praegu seltSkond- IljeS elus peaaegu iõige mõjusam mees Kuresaares  on. Hakatuses oli ta Saaremaa metsaherra  abiks, siis lreiSpolttjei sekrc.ärtks ja on pärast seda kauemat aega Imnawalitiuse sekretäriks,  eraadwokadikS ving waevtekastekohlu sek- retäriks olnud. Mis hr. Fichtenbergi juures iseäralik on, see on ta suur tööjõud ja loomulik selge mõistus. LinnawalitsuseS töötamisega on ta meie linnale palju kasu toonud. KuiwaSte posti- ja telegrahwi ülem Koschewnikow on kubermangu sekretäriks nimetatud.  Norra weolaew „Albatroi" sõitis nende päewade fees Riiast tühjalt wälja, et kodumaale minna. Ette tulnud takistuste pärast oli ta Abroka saare ääres mõned päewad ankrus. Pühapüewal sõitis ta säält edasi. Sõrme poole sõites ei saanud ta aga ette tulnud jäe tõttu mitte edasi, mille pärast temal maStid maha raiuti ja ta sinna põhja pääle kinni jäi. Laewamehed on kõik õnnelikult ära pääsenud. Eile õhtu pidaS „Laite-ÜhisuS" kiriku koolimajas jõulupidu, kuS waeStele lastele jõulukingitus:  jägati. 30. detsembril mängitakse Kuresaare linnakoolis näitemängu sõprade poolt Wenekeelelist näitemängu ~Süda mõistatus" (VeMUS -- saraga). Liimi kubermangu talurahwa asjade komisjon on otsustanud, et neile isikutele, keda metsade põlemise korral tuld kustutama kaugemalt  kui 21- wersta kutsutakse, metsade omanikkude  poolt tasuraha peab maksetama ja nimelt mai, juni, juli ja augusti kuudel 7 kop. tunni eest, muul ajal aga S kop. tunni eest, kuhu juurde ka tulekahju kohale tulemise ja kodusse minemise aeg arwatakse. See otsus on maksev? kolm aastat 1908—1910 a. Saaremaa metsaherra abiline herra Ermus on raske haiguse tõtm 3 nädalat haige» majas wiibinud. Nüüd on tema mähe paranenud  ja 16. skp. haigemajast wülja tulnud ja parandab ennast kodus. Loota on, et ta ühe kuu pärast oma ameti tegewust jälle wõib algada. Täna oliwad kõik Saaremaa walla» kohtute esimehed Kaarma - Suuremaila majas, Ülemas talurahwa kohtus wiimase kohtupäewade äramääramiseks kooS. Kokkuseatud arutirja järele  peetakse igakuu esimestel päemadel Poidel, Uuewalla majas, ja igakuu keskmistel päemadel, 20. k- p. ümber, Kaarma-Suuremalla majas kohtu koosistumist. Pöide wallamajas tulewad asjad harutusele Muhu-Suurewalla, Hellama, Pöide, Maasi, Leisi, Pärsama, Laimjala ja Kogula wallatohtutest ning Kaarma-Suuremalla majas Kaarma-Suurewalla, Pihtla, Kärla, Loona, Mustjala, Kihelkonna, Lümmada. Abrola, Torgu ja Ruhnu wallakohtulest. Olgu meel juurde lisatud, et kohtute uuendamise ajast saadik 1889 aastast Ruhnu wallakohtuft fiiaajani ainult paar asja ülemasse talurahwa kohtu harutuse  alla on tulnud. Nagu näha, ei armasta ruhnlased palju mette „wööraS kohtuS" käia ja neile on „oma maa" kohus hää küll. M 9» Saarlane 1908 » ck.U»iGM,U W ZkkSkM j«H r, M«. M»,. L»«»»»tz»», VMU ins. IV^' Eaarevlaa Lsvdrati-kslleM««i psolt ««takse teada. et 2S. junu«M  iMg g. Mu iZ eose lsumch. Z»resa«rcs, moiSvMcke kojas mw MMgvSte poftmaavtee MgWe paraudsmme  Kvresaave ja K»i-vaste wahÄ. Acilldse 7. swMa sSv s»La Mksses. löpMkvli Mlja pakutMe. Pstk«M.ine algsb W.SZ3 ruvls MÄt. Mkgdmst Wsw MõiSÄMde kvjs ksstseleiS ksssisiSMWte pSe- Wadsl Näha. Asrcftores. wÄSßikksde koMs, 17. dets. IWB a. .N 1381. MimtSdrO leiab tehte KWjsks «Mss. ..Saarlase -rZkiksM EõetskW teA»«P Eesti ajMehtedk- MÜd lai»ktsj« tztsvegs sasto. Lulupühod jvuanzad M Lapsukesed nvuawad Ssoka mUmenõolifi, Nrid oa saada Kuut a poodis, Seuvfid W mitmes moodis, Loux va haa za "sedamaid Kokw kutsud ostijaid. Küllk, ,^Aär^ern»»^e." I'elBbt jülllupõltsl, 2L- lietssmdril s.s Kihelkouua väitlejate »MW» kõlaskäigu-cteuduS: Mewfi ema. Fritz SwwMhWmi drama ks-smreste elvtt ivl.kö waatojeS W Lõpuks tants. D >M- Hataws Ikell ' » öht«l 'MM Lchelkollrio Eesti L«»!isrttft EMeiss. Teadaandmised. 10 rbl. waewapalka! RcljapSewal kaotasin HM raha ära. Kes selle raha „Saarlase" trWkotts annab, sellele maksan ülewal lubatud waewapalga wälja. KmZs uuema moe järele ehitatu!) ju stssejeutud ju kuderneri herru poolest tudeMA Rndewärwimise töötuba „Pidula wana weske" W J. Kraufe. G P'.du!a Wana weske päöl uhutakse ja pressitakse kangaid ja rii' beid ning wärwitakse kõige uuema moe järele. Ka siidi rätikuid, fiidirwrid jv uullu nõclukjc wärnumlstks waSlu. Ä?artvimeister on ometi poolest antud I. numbri tunnistusega, nii et julges» korralikku lõod lubada nõid. Kangad, riided, rätikud jne. palutakse järgmistes woStuwõtmise kohtades ära avda ja proowiwär-m raamatu järele wärwinumbri üles tähendada. Bastu wõetakse: Pldulos wärwimise tõstvas; Mustjalas: endises kiritukõrms; Snsekülas: kiriku ligidal. Patsi talus, hr. A. Rosevstlbti juures; Lare>aares: Hiedcli maja» ja N-lise juures endises Försteri voodis. Kihelkonnal: pagar kl. Hiebeli juures ja Roolsiküla poes. Uus raamat! WtMd,«d—MmlM Kirja pannud K. Wöhr««««, Karja Sprtoja. Hind 2 ö kop.