jätku. Kuulu järele olla mõnel nõuu neljat korda piduga proowi Leha. Asjata katse! Warwast. „Eesti Postimehe" s. a. s. numbris kirjutab keegi herra Negatiiv Narma Eesti karskuse-seltsist „Wõitlejaft". Et säal kõik (? „E. P." toim.) pää pääle pöördud on. sellepärast peab „WSitleja" eestseisus oma kohuseks, mõnda asja ära seletada. (Kas ka see wahest pää pääle pöörmine on, kui Negatiiv omas kirjas ütleb, et „karskuseselts on hääotstarbeline, ta on ainus Eesti selts Narmas, kus inimene lõbusa meelega wõib sisse ja wälja käia" ? „G. P. toim.) „Wõitleja" praegune näitejuht, kelle kohta herra Negatiiv  kõige rohkem oma negatiwlist olekut wälja jagab, ei ole mitte üks aasta „Wõitleja" näitejuht, maid jäi tänawu kolmat aastat „Wõitleja" näitejuhiks. Arusaamata on sellepärast, miks hra Negatiiv  tõendama tuleb, et praegune näitejuht just „aasta jooksul" Eesti näitemängu .Wõitleja" näitelawal allapoole on lasknud minna?! Hra Negatiw arwab selle patustamise kunsti ja seltskonna wastu olema, et praegune näitejuht ametisse jäeti, aga seda wist hra Negatiw patustamiseks kunsti ja seltskonna wastu ei arwa, kui keegi isiklikkude põhjuste pärast isiklikult amalikus ajakirjas asju ette toob, mis mitte tõega kokku ei sünni ja sellega seltskonna arwamised oma mõtete järele ümber lükkab. Arwatawasti teab hra Negatiw küll, et Narmas spetstaltöölist näitekunstis saadawal ei ole, ja et need isikud, kes näitejuhi kohuseid pääle praeguse näitejuhi täita wöiksirvad, praegu „Wõitleja" näiteseltskonnas tegewad on, kas näitlejatena wõi juhataja abidena; et „Wõitleja" üleüldine koosolek wana näitejuht käes olewa aasta pääle tagasi walis, on näitus, et wanad kui proowitud paremaks peeti kui teist kandidatisid,  kes oma ..tahtmist" weel wiletsamalt läbi suudaksiwad wiia. Tuttaw wanasõna: „mitu kokka rik'wad rokka" on wale koha pääle tähendussõnaks wõewd. Tunnistab ju herra Negatiw ise, et näitejuhile  kaks abi waliti tõendus, et kokk üks on, kuna abid juhataja juhatuse all seisawad. -- Mis äratusesse, õigesse juhatusesse ja edenemisesse puudub, siis peame tähendama, et ..Wõitlejas" ikka weel needsamad mehed eesotsas tegewad on, kes siisgi tegewad oliivad, kui „Wõitleja" omale kodukollet asutas; ja et seltsi tegewus aast' aastalt kaswanud, on näitus, et asi edeneb ja wästmust ega waomist niipea weel karta ei ole. Peame weel tähendama, et herra Negatiivi isiklik arwustus „WSitlejast" meie meelest isikliku meelepaha wili mõne keltsi tegelase wastu on, mis. seda kurwastawam,  et isiklikku pahameelt awalikus ajakirjas seltsi nime all üleüldiselt teatamaks tehtakse. Nii wõib tuld kodukoldes kui ka tegelaste keskel lausa lõkkele ajada. Eestseisus. Kaubandus ja majandus. -w- Laiuselt. 10. webruaril pidas noor Laius e Pöllumeeste-selts oma esimest korralist koosolekut  Laiuse wallamaja ruumides. Koosoleku awas seltsi president v. Stryk, Kiwijärmelt, sellega, et ta kirjatoimetajat  palus eestseisuse walimise protokolli ette lugeda. Protokoll kinnitati muutmata. Selle pääle wõeti 15 isikut seltsiliikmeteks wastu. Abipresident J. Riomar kõneles põllust ja põllurammutamisest. Muu seas tähendas kõneleja, et suuremal jaol talupidajatel heinamaad halwad olla, mis karjakaswatust edeneda ei lase. Kõneleja soowitas sellepärast rohkemat põlluheinapidamist.  Selle läbi olla wõimalik suuremat karja pidada, põllule rohkemat rammu anda, ja siis wõib ka põllult suuremat saaki loota. Teise kõne pidas kooliõp. H. Asper. Kõneleja soowis seltsi liikmetele ainult seda, et nad seltsi koosolekutele mitte ainult kuulajateks ei tuleks, maid ka kuulutajateks. Selts ei olla ju mitte kool, kus seltsiliikmed ainult õppimas käiwad, waid niisugune kooskäimisekoht, kus nad ise õpiwad, aga ühtlasi ka kõnepidamisega Zpetawad. Ta soowis läbirääkimist,  kus põllupidajad wabalt üksteisega ühe wõi teise wilja, selle harimise ja saagi üle kõneleksiwad. Kolmanda kõne pidas perenaene A. P., mis kuuljate poolt kiidu-awaldusega wastu wõeti. Ta puudutas omas kõnes nimel perenaist, manitses neid, et nad oma majatalituses hoolsad ja kokkuhoidlikud oleksiwad. Km perenaene hooletu ja korratu olla omas majapidamises,  siis olla warsti leiwapuudus majas. Sest raiskaja  naene kannab aidast rohkem põllega wälja, kui mees kotiga jõuab sisse wiia. Lõppeks soowis president, et peremehed endid ühendaksiwad kunstpõllurammu ostmisele, mis selle läbi odawam olla, kui hulga wiist osta. Järgmine koosolek määrati 10. märtsil jälle Laiuse wallamajas ära pidada. -t. Wiljandift Wiljandi kaheksapäewaline küünlalaat,  mis 4. küünlakuu päewal algas, oli halwa, tui- suse ilma pärast wmksem kui see muidu harilikult on. Hobuseid oli esimesel ja teisel päewal rohkest:, ostjate puudusel oliwad aga tööhobused odawapoolsed. Paremad hobused leidsiwad enam ostjaid, mispärast nad ka rohkem  maksiwad. Neid osteti mõisatesse ja ka juulisid nähti neid ostwat. Nagu rahwas kõneleb, olnud juudid inglaste ülesostjad, kes Lõuna-Afrikasse miinuseks ostnud. Wõõraid kaupmehi oli laadale mähem tulnud kui mullu. Kauplemine ka siingi elamuseta, sest rahwal on raha mähe, mispärast kõck tarwitused, mis wähegi lubawad, ostmata jäetakse. Awmurme mehed oliwad, nagu alati, puunõuudega laadal, rohkesti ka lätlasi wokkide ja toolidega, hinnad stisgi odawamad kui harilikult;  sedasama peab ka regede ja saanide kohta ütlema. Jseenesestgi mõista, ei puudunud „randlased" oma paljude räimekoormateaa. Ostjaid leidus siin rohkem, sest et oma linna poodwes räime leisikast 130—170 kop. nõutakse. >t. Wiljandi tänamune Wastla laat, 15. küünlakuu  päemal, oli ilusa ilma läbi õige suur. Hobuste poolest oli laat paks, hinnad paremad kui mööda läinud  laadal, sest ostjaid oli rohkem ja kaubeldi elawasti. Awmurme mehed oliwad puunõuudega, lätlased toolidega  ja mokkidega jne. rohkesti, nagu ikka, laadal. Ka ei puudunud randlased silgu koormatega, hinnad parajad. Ostjaid kaunisti. Linadega kauplemine oli elamuseta, sel põhjusel, et linad jälle mõni rubla kaalu päält alla kukkunud. -ts. Tarhanist, Krimmi poolsaarelt. Kuna kodumaal sügaw lumi ja' külm talm walitseb, ei ole meil pool tänawu õiget talwet olnudgi. Januari 5. ja 6. päewal oli natuke lund ja mõni kraad külma, muidu aga alati soe. Möödaläinud kuu lõpul oli iga päew 15—20 kraadi sooja. Kewadine wilja mahategemine  on juba täiesti alanud ja läheb ilusate ilmade tõttu ladusasti edasi. Loomatoidu puudus on meil tundmata. Seda on meil küll ja küll. Igal aastal jääb palju nisu- ja suiwiljapõhku järele. Kurb on kuulda, et kodumaal loomatoidu puudus mõnes kohas nii wäga suur on! Eupatoriast. Tänawune talw on siin, Krimmis, ütlemata soe, iga päew on 10-12" K. sooja. Lumesadu oli siin jõulupühade ajal ja kestis mõne päewa. aga siis tuli jälle sula ja ilm oli kuni 4. webruarini soe. Sellepääle  hakkas aga wali põhjahommiku kuiw tuul puhuma, mis maa ära kuiwatas, ja teisel  päewal lõi ilm järsku külmaks, nii et meil 9—10" k. külma oli. Tuul puhus ühte wiisi waljusti 9 päewa ja tegi põllumeestele palju kahju: oraste päält puhus La mulla ära, nii et üksnes weel paljad juured maapinnale paistma jäiwad. Nüüd on igal pool ette näha, et tulewal suwel siin Krimmis saab kehw lõikus olema. Teised ajalehed. Toimetusele tulnud kiri. Awwustedu „Gesti Postimehe" toimetaja! Mina, allnimetedu, mõi Teie uudishimmu waigistada  ja Teile teedä anda, kellest «Teataja" laulap, kui temä ütlep : Testi postimees 115