Peterburgi sõjaväe ülemale on endid umbeS 1200 meest üleS annud, keS priitahtlikult kauge idasse sõtta minna tahavad. Irkutskist. Kuritahtlisest tulesütitamisest räägib  »Wost. Obosrenie" järgmiselt: Ühes tunnelis Baikali  ringteel tõusis 26 märtsil tulekahju, mis mitte uksi tunnelis olewaid puu osafi ära ei hävitanud, maid ka tunneli seesmist kiwi woodert. Lõpuks langes tulekahju  järeldusel umbeS 20 kubiksülda kiwa alla, mis tunneli mitmest kohast kinni mattis. Et kontrahi järele  tunneli järele valvamine selle ehitajate asi on, fiiS piawad nad sündinud kahju oma kulul ära parandama.  Tunnelis leiti kergesti põlema minevaid asju, miS petroleumiga märjaks olid kastetud, mikspärast tule sütitavust tulekahju põhjuseks peetakse. Kuulub, et ka terve rida wagunifi ära hävitatud olla. Kirjandusest Nagu ajalehtede lugejad teavad, ilmus s. a. „Postimehe"  67. ja 68. nummerdes raamatu, axr. F. SaalaSti  „Juurkaswude harimise õpetus," mida A. Johannson  EeStt keelde ümber pannud, selle ümberpaneku arvustus, kuS keegi A. Eisenschmidt, keS ise ennemalt ka ühe väikese raamatukese naerid" kirjutanud,  seda A. Johonnsoni tõlget tubliste karwustab ja teda otse kölimataks püüab tembeldada. Selle järel tuleb „Postimehe" toimetaja 86 numbris ise omal tuttava!  viisil vägisõnadega platsi, ja nimetab seda raamatut  „jõ!edusekS". Kes nüüd ülemal nimetatud «Postimehes" ilmunud  arwustufi ja kirjeldusi uskuda tahaks, see muidugi seda raamatut enam ostma ei hakkaks, aga õnneks ei ole mitte kõik oma mõtlemise iseseisvust kaotanud, need tahawad asja üle ise otsustada. Et asja üle selgusele jõuda, ostsin mõlemad raamatud,  nimelt A. Eisenschmidti «Loomatoidu naerid," ja .F. SaalaSti «JuurkaSvude harimise SpetuS," eestistanud A. Johannson, ja hakkasin neid üheteise järel järk järgult läbi lugema. Wõtsin esiteks A. Eisenschmidti  raamatu ja lugesin säält näituseks «Maa ettevalmistamine ja väetamine" läbi, siis võtsin F. SaalaSti raamatu ja lugesin säält jälle «Maaharimine ja lammutamine" läbi, ja nöndu tükk tükilt võrreldes kuni lõpuni. Sel viisil mõlemaid raamatuid läbi lugedes ja võrreldes, tuleb iga õiglane lugeja otsusele et, kui põllumeest teekäijaga võrrelda, keS kuhugi tundmata kohta tahab minna ja sinna teed küsib, siis näitab A. Eisenschmidti raamat temale käega sinna poole külge, ja ütleb: mine sinna! F. SaalaSti raamat lähab aga teekäijaga üheS, näitab temale kõik teed ja raad kätte, ka iga kivi, kuhu pääle võib aStuda! Niisugune on nende raamatute vahe. KeS ei usu, see lugegu need raamatud mõlemad sel kombel läbi, kui mina, ja mõistku siis kohut. Et F. SaalaSti raamatu ümberponekuS keele vigast  ette tuleb on tõsi, aga see ei vähenda mitte raamatu  «põlluteaduSlist" väärtust, vähemalt ei ole nad nõnda tähtsad, kui A. Cisenschmidt neid venitada  püüab! Suurem viga selles ümberpanekuS on see, et ümberpaneja külvi aja juures ei tähenda, et see uue kalendri järele arvatud on. «Sakala" ta Postimehe" lugeja. Jõuu ilmast. Helsingi linnast. Soome jõuuStiku selts pandis neil päiwil wõistluSmaadlemised Prantsuse viisil toime. Paale Soome jöuukangelaSte oliwad ka Peterburgi  EeSti jõuuStiku seltsi „Kolewi* liikmed hrad Papson ja Lind osa wõtmaS. I. peev. Lindberg Lind, wõitjakS jai 3. m. 2s. Lindberg. TomiSto —MuStanen _ . 11. .40 . TomiSto. Papson -Ahola „ . 11. .31 . Ahola. Ahola Lind , „ 43 Ahola. Lindberg Muötanen . 1. '63 ' Lindberg. Leppanen Lindberg . , 14. ,61 , Lindberg. TomiSto Leppanen . . 1. TomiSto. 11. paew. Jarwinen Matson wöitj. jäi —m. 35. s. JSrwinen. Lindberg Papson , 21. . Lindberg. TomiSto —Ahola , » 2.. 33. . Ahola. MuStanen Lind , » 11.. 15. . Lind. Tirkonen Matson , , 11., 51. Tirtonen. Zärwinen—TomiSto » 16., 33. „ Zärwinen. Papson Ollmonn , 1., 12. , Ollmonn. Lindberg - Matson . , . 20. , Lindberg. Tirkonen Lind , „ , 46. , Lind. Ollmonn—MuStanen , . 3.. 1. . Ollmonn. (ISrgnet.) Peterburgi Wene jöuuStiku seltsi poolt toime pandud  üle .Wenemaa" wöistlused nende jöuuStiku armastajatele,  teS ennemalt I. ega 11. auuhinda ei ole saanud,  lõppesiwad neil päiwil. Turnimises: I. auuhinna sai hra Bock, 11. auu- hra Haltonen. ühetera möögawehklemiseS: I. auuhinna sai hra Back, 11. auuhinna hra Sarnawsky. Kahetera möögawehklemiseS  ; I. auuhinna sai hra Dobrodejew, 11. auuhinna  hra Howakodopolo. RusikawõitluseS: I. auuhinna  sai hra Schahurdaku (11, aunhind jäi väljaandmata).  Prantsuse maadlemises: I. auuhinna sai hra Keihke, 11. auuhinna hra Buchweldt (eestlane). Raskuse  tõstmises: I. auuhinna sai hra Schwarzer, 11. auuhinna hra Gross (eestlane Narwa linnast). Iseäranis auurahad päälkirjaga .mälestuseks" annet:  hra: Waroninale, Kislekile ja MadlewSkile. 25. apr. lõppesiwad Tfiniselli tsirkuse .rahvusvahelised"  maadlemised I. auuhinna 5900 rubla sai Wene kuulus jõuukangelane Poddubny. Nagu ustawalt poolt kuuleme, on Wiibori linnas elutsew Soome jöuustiku selts nöuukS wõtnud, mai kuu algul suurepäraliselt jöuuStiku wõistluSpidusi toime pauna. Ülemal nimetatud seltsi eestseisus on ka üle .Wenemaa" efimise lõbumaadlejale hra Tõnu Wiedemannile  kutse saatnud, nende wõistluspidudest osa wötma tulla. .Eestlane." Kirjawastused. Lvstlauv.-?. Lebss. Marem sssäotuä aruanne vn üvxuui võimata aru sasäa. svaläamata. —Lk ?. Kedes. Kedvs. 3.-Iss. tarvitame mölewaä. Wene telegrahwi agenturi telegrammid. Peterburgist. Majesteet Keiser ühes Troonipärija,  Suurkürst Michail Aleksandrowitshiga läksid 2. mail Tsarskoje Seloost neisse kohtadesse, kus kauge idasse saadetawad sõjawäe osad asuwad. Giantsest. (Reuter.) Tiibetlased annawad ikka edafi Inglise laagri pääle tuld. Kõik maa eespool laagert on kääriwas olekus. Lamad (preestrid) sõidawad  maal ümber ja jutlustawad püha sõda. Maa Inglise laagri tagaselja on täitsa lahtine. Inglased wõtawad kõiki ettewaatuse abinõuufi ette. Tshifust. (Rmter.) Admiral Sterling tuli Amerika  ristleja „New Orlean'i" pääl Shanghaist siia. Admiral seletas et ta käsu sai, tulla; laewa eoespidine  ülesanne on temal teadmata. Ristleja Tshifusse  tulek on sellepärast tähtjas, et käsk oli antud, et Amerika laewad Shanghaist põhja poole ei pidanud  minema. Võimalik on, et Ühisriikidel nõuu on, Njutshwangi erapooletust nõuda, kui wenelased linnast ära piakfiwad minema. Amerika ristleja ei wöi oma laiuse pärast Ljaohe jõkke minna. Shanghaist. (Reuter.) Wenelased taganewad Goubandsõi  poole, mis Sinmintini raudteel sõlmjaam on, ja lähawad Njudsatuni jaamast ära. Jaapanlaste minek ümber Motienlini kõrgustiku kestab edasi. Wenelased teewad tõsiseid ettewalmistufi Port-Arturi maa Poolt kaitsmiseks. Tehakse määratumaid kaewandufi;  suurtükkid on põhja pool Jiaki wastu maa Poolt seatud. Jgapäew on kokkupõrkamist  wenelaste ja jaap anlaste wahel; kahjud on wäikesed. Inglise sõjalaewad läksid eila Hongkongist Jandsõidani poole. Tokiost. (Reuter.) Jaapanlased lähenewad Port- Arturile ja wõtfiwad Sjujanist lõuna pool Dajanhe jõe oma alla. Ümber piiramise juures pruugitakse suure kalivriga suurtükka ja uut lõhkumise rohtu. Kindral-leitenant Sacharowi telegramm päästabile  2. mail 1904. Teada saades, et 16 wersta Ljaojanist lääne Pool külades hunhufid nähtawale on tulnud, saadeti sinna 1. mail ratsa ja jala küttide  komandud ja üks rood jalawäge. Tähendatud külades ei olnud hunhufifi leida, kuna kohalised elanikud  Põiklewaid wastufi andfiwad. Tagasi tulles leiti Schaktaidsõi külas, 12 wersta Ljaojanist lääne pool, suur hunhufide salk, keda kohalised elanikud ära olid warjanud. Ratsa ja jala kütid tormafiwad hunhufide kallale, kes küla weerel asufiwad ja ajafiwad  pärast ägedat laskmist neid säält ära. Hunhufid  jütsid 20 surnukeha ja hulk Püssa ja patronifi maha; meie poolt on 2 soldat, tapetud ja 3 haawatud. Tokiost. (Reuter.) Jaapani miini-ristleja „Miako" läks Kerri lahes weealuse miini plahwatuse  läbi hukka; 8 inimest said surma. Parifist. Riigi kulude arwe kommisjoni esimees  Beamuere pidas pidu Pääl kõnet, kus ta järgmiselt  rääkis: Meie soowime raku, aga nii, et selle tingimised meie teha olekfiwad; selleks, et meie was- talistel võimalik ei oleks, meie kallale tungida, kunaS ise hääks arwawad, piab suurepäraline võitlus kaugel idas meile hoiatuseks olema. Keiser, keS rahu konverentsi Haagisse kokku kutsus, soovis nii kangesti rahu, et tema ümber olevad isikud sõja vastu ettevalmistamist peaaegu ära unustasiwad. Seda aega valifivad vaenlased, et ootmatalt Wene laevastiku kallale tungida. Kõneleja astub ägedalt mõnede prantslaste Püüete vastu, kes Hädaohu  silmapilgul Wenemaaga ühisuse vastu on. Mis tarvis on ühisused, ütleb ta, kui raskel silmapilgul  neid tarvitada ei või? Praegu on WõitluS kahe isesuguse hariduse, kahe maailma jao - - Europa ja Asta vahel käimas. On võimata, et Prantsusemaa,  kes Europa maade hariduse eesotsas seisab, kollase rahva töuu Poole heidaks. Kronstadtist. 2. mail võeti Cardisist Inglise aurulaeva , Kamrosse" pääl tulnud masinist ja 2 kajuti teendert ja 3. skp. ühHSaksa laeva päält üks isik kinni. Kõik kinnivõetud on ida maalt pärit  ja nimetavad endid hindu-hiinlasteks. Nähtavaste  on nende hulgas jaapanlasi. Kõik kinnivõetud  piavad endid jultunult üles. Tshifust. (Reuter.) 7—lo mail oodetakse üleüldist Port-Arturi pääle tormi jooksmist  maaja mere poolt. Jaapanlased loodavad  mõne päeva jooksul Dalni linna oma kätte saada. Mõeldakse wägesi Talienwanis maale saata, enne sinna sisse pandud miinist ära hävitades, ja siis Port-Arturi pääle tormama hakata. Jaapani ohvitser tõendab, et jaapanlased valmis on, 2000 inimest selle tormijooksu juures kaotama. Asjatundjad  hiinlased räägivad, et Port-Arturi sadama suu mitte kinni ei ole pandud. Tokiost. (Reuter.) „Miako" sai sel ajal hukka, kui ta ühes teiste laevadega Wene miinist, mis Kerri lahte Pandud, välja Püüdis, kus ta miini otsa puutus. Plahvatus oli hirmsa jõuuline ja tegi laevale rasket viga, nii et ta 22 minuti jooksul Põhja läks. Laevamehed on päästetud; 2 madrust said surma, 6 on haavatud. Wenelased, kes esialgu Robinsoni maanina juurest eemale läksid, Pöörfid 29. apr. tagasi ja hakkasid põhja-ida poolsete kõrgustikudele  ajutisi kindlusi ehitama ja kaevasid mägedesse  niiviisi kraavid ja seadsid sinna 6 suurtükki, et Jaapani laevastik terve päev otsa tuld andis aga neid seisukohalt välja ajada ei jõudnud. Söulist. Korea valitsus tunnistas 1896 aastal  venelastele Jalu ja Tjumeni ääres antud metsa tööstuse õigused tühjaks. Mnkdenist. Saadud teatede järele on jaapanlased Kuandansjani uuesti oma alla heitnnd. Haojanist teadustadi, et 1. skp. läänepoolt ilmunud hunhufioe salga laialiajamiseks rood jalawäge ja kaks küttide komandut saadeti. Pärast wastastikku laskmist põgenesid  hunhufid 120 tapetut, palju Püssa ja patronist maha jättes. Meil on tapetud 2 soldatit ja haawatud  2. Londonist. (Reuter.) Reuteri agentur sai ametliku  teate, jkus üeldud on: Hiina walitsus annab wäljamaa riikide walitsustele teada, et ta kahjuks kuulda on saanud et tema kohta halwad jutud liikumas on ja et Hiina walitsus oma asemikka wäljamaal volitab, kõlgekindlamalt neid juttufi tühjaks  tunnistama ja valitsuste ees tõendama, et Hiina valitsusel mõte on valju erapooletumat politikat alal hoida, sündigu mis tahte. - Alamkoda. India riigi sekretär Brodrik seletas, et Inglis walitsus India walitsust volitanud  on, Tiibeti saatekonna kaitseks abiwäge läkitama. Saatekond saab, ilma edespidist käskufi ootamata, edasi tungima, kui valitsuse poolt määratud tähtajal  Hiina amban ühes wolinikudega Giantsesse ei tule. Belgorodist. 4. mail kell 9,21 min. tulid Majesteet  Keiser ühes Suurvürst Troonipärijaga kaaskonna  saadetusel. Mürisew huraa hüüe rahva poolt teretas tulevat rongi. Pärast salong-vagunist välja tulekut teretas Majesteeti varemalt sinna jõudnud Suurvürst Sergei Michailowitsh. Siis võttis Keiser Kurski kuberneri ja 203. Graiworani jalaväe tagavara polgu komanderi käest raporti vastu, teretas  auuwahtifi ja laskis neid tferemonial marSstS mööda minna. Pääle selle võttis Keiser saatekonde Belgorodi kreisi rüütlikogu ja maakogu poolt vastu, kes soola leiba tõid. Mõisnik Schtshuravskil 01l auu, Majesteedile oma helitööd annetada, mida ta hukkaläinud miinipaadi „Stereguschtshi" kapteni Sergejevi  auuks loonud. Waksakst läks Keiser rahwa vaimustatud hüüte all püha Troitski kloostrisse, kuulas lühikest jumalateenistust, kummardas püha Joosepi imetegija jättisseid ja püha Nikolai sõjamehe kuju ja läks siis linna platsile, kus 31. suurtüki brigade  ülevaawS oli, kes sõjaplatsilt lähab. MajeS- 1904 S a ? a l a Xs 29. 247 — Vpbvsi. 7. ASL 1904 roZ».