mehi 1õ laewast maale saatma. Kella 3 ajal sõitis 15 waenlase torpedolaewa Korsakowski alla. Meie patarei hakkas tuld andma. Torpedolaewad wostasiwad, kuna nad patareile ja terwele Korsakowskile tuld andsiwad. Meie paolt hästi lastud paugud sundifiwad torpedolaewasi laskmist seisma jätma ja ära sõitma. Kui kõik wõimalikud kaitsmise abinõud otsa lõppesiwad,  andis wäeülem käsu kõiki rannasuurtükka  puruks lasta ja kõik kroonu päralt olewad  majad ning ujuwad kindlustused põlema pista ning taganes siis oma meestega põhjapoole.  Laskmise aja! sai 4 Korsakowski elanikku ja üks alamwäeline surma. Üks madrus on kadunud. Kindral Tserpitzki käsk. Kindral Tserpitzki on oma juhatuse all seiswale sõjamäele käsu armud, milles ta kaebab, et soldatid kõik käskusi ilma mõtlemata  täitwat, käskude puudusel aga (kõike ei tea ju ette ära juhatada) pääta olewat. Kindral soowib, et igaüks ise teaks, mis tal oma kohal maja on teha. Nemiromitsch- Dantfchenko ütleb selle käsu kohta: Tserpitzki püüab nüüd soldatist mõtlema õpetada, see tähendab, seda tegema, mida „ õnnetu usklik sõjamees ja isamaa tugi" enne teha ei tohtinud. Soldatites surmati iseenesest lugupidamise tundmus ära. Soldat pidi ainult abinõu teiste käes olema. Sel Viisil õpetati soldatist niisugusel ajajärgul, kui sõda mõistusega peetakse. Nebogatowi kiri, mis ta Kaugesse Idasse minekul oli oma abi- kaasale kirjutanud, weel enne kui ta oma laewaStikuga Põhjamere wetesse oli jõudnud,  yn ajalehes „Slowos" ära trükitud. Säül kirjutab admiral muu seaS ka seda, et tal lootust ci olewat, et eelseiswal merewvitlusel wõiks õnnelik tagajärg olla, sest et ta oma ohwitseride pääle ei wõiwat julge olla ja ütleb siis nimelt weel: „Ma ei tea tõesti, mis ma meie laewade komandöridega pean püäle hakkama. Juba nüüd, kus nad weel ühtegi hädaohtu  ei ole näinud, on nad oma julguse täiesti kaotanud; üks nutab ühte lugu, teine wäriseb hirmu pärast!" Sellest on siis näha, ütleh „Russ," et Tsushima lahingu kaotamise juures mitte masinad süüdlased ei olnud. Mis tegiwad wäe-ülemad Port-Arturis? Selle küsimise paneb keegi portarturlane „Russk. Sl." ette ja wastab selle pääle: „Nad ei teinud mitte midagi." Kindral Stössel nimetati Kwantungi  ringkonna ülemaks. Kas ta kuni jaapanlaste Bidsewus maaletulemiseni Kintschous käis, ci ole teada, aga sellest ajast saadik, mil jaapanlased Kwantungi poolsaarele ilmusiwad, ei käinud ta mitte süä!. Teda polnud ka 13. mail Kintschous, kui süäl wõideldi. WZitluse ajal wiibisiwad kindral Fock ja Najedin Tasaschini jaamas. Kui jaapanlased pääletungimisega wiiwitafiwad  ja tagawaramehi juurde tõmmasiwad, saatis Najedin Stösselile telegrami: „Hurra! jaapanlased on tagasi löödud I" Aga kolme tunni pärast pidi meie wägi, õnnetu wiics polk, mis suurema osa Võitlust wälja oli kannatanud, oma seisupaikadelt taganema. Stössel ei teinnd midagi, ei takistanud jaapanlaste maaletulemist ega muretsenud kindlusesse nõnda rohkesti loomi, kui palju tarwiS oli. Wacwalt oli Kintschou üra mõetud, kui juba lihapuudus ennast Port- ArturiS tunda andis. 13. mail wõeti Kintschou ära, oga kolm päewa enne seda andis Stössel käsu wälja, et 15. mail Kintschou ümbrusest loomi tuleb oSta. See käsk sai küll täidetud, mitte aga meie, waid jaapanlaste poolt. Jaapanlaste asumine. Jaapanlased töötawad kibedasti Mandshuria uuenduste kallal ja seawad uut kodanlist «valitsust  sisse. ~Figaro" teatab, et jaapanlased Port-Arturi all põhjalaStud Wene laewade wäljatõstmise ühe Jtalia insheneri kätte on andnud, kes kõik laewad üleS tahab tõsta. „Bajan" ja „PereSwet" on juba üles tõstetud. Kui need laewad kõlblikud leitakse olema, siis parandatakse nad ära ja lisatakse  Jaapani laewastiku juurde. Sõjawögede Kaugesse Idasse saatmine  on wnmaste nädalite jooksul hoogu wõtnud. Ühe nüdali jooksul wiidakfe 42,000 meest üra. Inimesed sõidawad kaubawaguniteS. Igas waguniS on 35 in., igas rongis 30 sarnast wagunit ja üks reisijate wogun. Iga päew läheb 5—7 sarnast rongi minema. Mina usaldan sind, mu arm, wastas Seffrei, Barbara mõlemaid käsi oma pihku tõmmates ja tugewasti pigistades. Kes wölkS sinu silmi waadata ja sind mitte usaldada ehk sinu auususe ja puhtuse Ae kahkleda. Sinu silmist paistab wälja, et sa tõsidus, auusus ja puhtus ise oled. Aga südamekene, ettemõtlemata oli su tegu fiisgi! Sa toimetasid täiesti mõtlematalt. Sulle ei tulnud sinu julge teo järeldused meelegi, kui sa selle oma pääle wötsid. Sina olid liig julge. Meie maa kombed wõiwad ju toored ja järsud olla, aga kui meie ennast sellel teel ei kaitse, ei oleks meie kellegis mingit teed oma omandust ja warandust alal hoida. See oli üli-- kardetaw tegu, mis sa tegid, mu Barbara ja parem oleks olnud, kui sa ennast sugugi sellesse asjasse seganud ei oleks. Wäga küsitaw on siiSgi kas temal, kelle pärast sa nõnda palju julgesid, sellest ülepää kasu ongi. Nemad saamad teda kahklematalt miimaks ometi kätte. Ei, seda ei sünni mitte; ka sina ei tohi teda neile ära anda I Ei, seda ma ei wõi, kui ma seda ka teha tahaksin. Sest annan ma teda ülesse, pean seda ühtlasi ka sinuga tegema! Mitte tema, maid ainult sinu pärast jätan seda tegemata. Aga mis sa nüüd temaga pääle hakkad? Siia ei wõi tema ometi mitte jääda! Seda ei pruugi tema ka mitte. Tema wõib minu merina hobuse, kuue ja kübara wõtta, ja wöib wsel täna jõeäürt mööda põgeneda katsuda. Aga finu wend? Tomas Torne on auus ning truu kodanik; mis sa arwad, mis tema selle kohta ütleb? Seda ma ei tea. Ning ülepää on see mul kõik üks ta puhas. Mina olen oma pääle tema päästmist wõtnud ja ma saadan seda ka korda, ükskõik mida moodi ja mis sellest wnmaks wälja tuleb. Ma tean küll, et niihästi Tom kui ka Hatti waljud inimesed on aaa mnnd nad minule ometi teha ei wõi kui mind omast majast wälja ajada l Ning. kui nemad seda teemad, ei jää mulle muud me kui Minu majasse tulla. Ole sääl perenaesekS,  walitsejaks kõige üle ja mulle armsaks abikaasaks! hüüdis Seffcei Barbarat oma rinna waStu surudes. Sel ajal, kui esimene koidukiir nähtumale  tuli, kummardas Oliwer Desmond selle sama neiu ees, keda tema kord petnud ja nii sügowasti alandanud oli, sügawamini, kui oleks tema mõne kuningana ees seda waewalt teinud ja suutles kõige sügawamas auukartuses tema kätt. Kolonel Seffrei seisis tummalt sääl juures ja laskis seda tumeda pilguga ja sõnalausumatatt sündida. Tema oli selleks, et teist rahuga minna laseb oma sõna annud ja seda tema ka pidas. Sina oled kõige julgem ja parem naene maailmas, ütles Desmond. Unusta mind ära ja ole kindel selle püäle, et mina sinule kusagil enam põigite ette ei tule oga ära ei unusta mina sind, niikaua kui ma weel elus olen! Barbara on weel täna päew S ffrei jumaldatud naene. Jälgi ei ole enam mingisugust warju nende wahel olnud. Oliwer Desmondgi oli kui wari neist mööda läinud ja ka sellel kombel kadunud. Seffrei on kindel selle pääle, et tema ainu üksi Barbara südames on ja walitseb, olgu sääl sees enne elanud ning walitsenud kes iganes tahes. Mitme aasta järele saiwad nemad alles kuulda, et Oliwer Desmond järsku ja õnnetumat  surma oli saanud! Oma lubadust Barbara wastu oli tema täitnud ja ei olnud temale tee püüle enam ialgi ette tulnud. (O t s.) Isamaalt. Saaremaalt. Kuulu järele olla Saaremaa  preestrid luba palunud lühikesi juukseid  kanda, niisama ka harilikku lühikest kuube wäljaSpool ametitalitusi tarwitada. Weel muid tähtsamaid soowisid olla preestrid  oma ülemusele ette pannud, teatab «Postimees". Misjoni hääks rahakorjamise kohta ütleb Õpetaja Hahn ühes oma jutluses: „Kas Europa rahwad tõesti ka «kristlikud  rahmad" on, mida nad enestest teiste rahwaste seaS rõhuga kuulutawad? Kas need on «kristlikud" rahwad ja riigid? Mitte üksgi nende seast pole weel selle paale mõtelnud, et rahwana, riigina ewangeliumi  laialilaotamist ette wõtta. Nad kiitlewad, et neil «kristlik kulturamisjon" kohuseks olla! Kas see on siis «kristlik" kulturamisjon? Kõik Europa rahwad ajafiwad  seda kulturamiSjoni ainult oma kasu ja iseenese hääduse pärast taga, et teisi maid ja rahwaid alla suruda, wälja kurnata ja oma kaupasid ostma sundida ja nende käest nende warandust rööwida. Kas see on kristlik kulturamisjon? Määratu suur wale on see! Ja päälegi Kristuse ning Jumala nime kurjasti pruukimine. «Kristlikud  rahwad" sundifiwad paganaid oma wiina ostma, mida need mitte ei tahtnud! KaS fee on «kristlik kulturamisjon ?" Nad sundisiwad paganaid opiumi ostma ja endid sellega ära kihwtitama, mida paganad mitte ei tahtnud j Europa rahwad wiisiwad  paganatele kõige kolbmatamaid kõlwatusi  ja nurjatust, mida need ise ei tunnud I Europa rahwad on Kristuse ja elawa Jumala nime nende rahwaste silmis ära rojaStanud, kelle sekka nad selle suure ja häbemata walega tuliwad, nemad tulewad «kristliku kulturamiSjoni" nimel. Nad on «Kristuse" nimele häbi teinud, seda maha kiskunud ja nende wihkamise nende rahwaste juures selle pääle tõmmanud, kuhu nad oma suure «kristliku kulturamiSjoni" walega  läksiwad. Kristuse armastus puudus ikka selle kulturamiSjoni juures, olemas Saarlane 1905. M 27.