ivõidulaenupaberite wiimasel loosimisel Peterburi  tupakapoe omanikule Trofimowile osaks. Mostwas on sõbruie tundmus, d bande wostu nii suur d. et elanikud Inglise kaupmeeste  juurest midagi kaupa ei osw. Mis selleläbi kaupmehi ähwardab, on iseenesest mõista. Haruldane wanadus, Neil põimil sõitis Harkowift »Jushn. Kr." teatel teiste tööliste seas, keS Lõuna-Wenemaale wab' riku töösse läkstwad, ta üks manamees läbi. keS omal ajal 20 aastase nooremehena Suworowi all on wõidelnnd, seega nüüd üle 120 aasta mana on. Mees on täiesti terme, isegi nägemine on tal nii hüä, et ta prillisid ei tormita. Ta on eluaeg karske olnud, ja ei suitseta ka tubakat. Zse ei Ivota ta nüüd küll enam töödest osa, maid on oma tööl käijatel pojapoegadel  ja nende poegadel, keda kokku l 2 «eest on, järelwaatajaks. Kõige wanem pojapoeg on 60 aastane. Taratotvist. Hirmus õnnetus sündis 25. Dets. m. a. Malöi Useni küla kirikus  jumalateenistuse ajal. Kiriku koorid murdusiwad korraga maha ja nende rusude alla jäiwad kõik kooride all olcwad inimesed.  Esimese jõulupüha tõttu oli kirik puupüsti rahwast täis, kes efimise koleda hirmu sunnil rüsinal ustest wälja hakkas tungima. Tagumine uks oli kooride rusude ja maha muljutud inimeste kehade läbi kinni pandud, kaks tnsl ust aga oliwad lukkus. Kui wiimaks üks uks wälmst appi jooksnud talupoegade poolt sisse löödi, wõisiwad inimesed kirikust wal,a pääseda, kuid hirmsa tungimise läbi saimad paljud raskesti wigastatud. Kooride rusude alt wöeti 19 surnukeha wälja enamisti naesed ja lapsed. Kaheksa inimest on nii raskesti wigastatud, et. neil elulootust ei ole. Kergemaid wigastusi saiwad 60 inimest. Hale oli õnnetu matus 27. Detsembril. lekaterinoslawist. Määratu suur madu toodi neil päiwil siia. Talupozad leidsiwad ta 30. Now. Chartiza saarelt liiwa seest, kus ta wist oma talwe-nnd tahtis magada. Kui talupojad koletuma eluka liiwa alt walja rebinud ja tüki maad edasi lohistauud, hakkas ta clumarkisid  awaldama, mispüäle talupojad hiiglamadu  surnuks materdasiwad. Kohaline politsei-ülem läkitas surnud looma Jekaterinoslawi,  kus ta realkooli museumisse pandaks?. Madu oli neli arshinat kaks wershokki pikk ja umbes seitse wershokki jäme. Arwatawasti on ta kihwtiste hiiglanradude  tõugu. Helsingist- 1. Jan- ilmus kindralkuberner  Bobrikowi eestwõttel asutatud Wene ajaleht „Finljandskaja Gaseta". olgu see aasta hakatuses ehk lõpus, kellegi neiuga laulatatud, siis saab ta sellest päewast  saadik maksust ja lepingust wabaks, kuna ta raha, nii palju kui ta on maksnud,  J. M. käest tagasi saab- 4) Peaks meist keegi kuumaksuga kauaks wiibima, siis arwatakse ta lepingust wälja, ilma et ta oma sissemaksetud raha tagasi saaks ning jääb. 5) Raha usaldusmehe J. M. kätte alalhoidmiseks lepingut edasi pidajate  tuluks kuni nende abielusse hei'miseni, mil summa neile ühetasaselt ära jaotatakse, g) Nõnda jääb see, kes aastat mööda lastes  poissmehe põlwe edasi elab, kõigest sellest rahast ilma, mis ta möödaläinud kuudes maksnud, teda teistele lepingu-pidajatele  jättes. 7) Kui neist keegi pole 1. Jan. 1901 poissmehe põlwe abielule pühendanud,  jääb leping ja kõik raha edasi usaldusmehe kätte, kuni esimeje allakirjutaja abielusse heitmiseni, kes sissemaksetud rahasumma  kõik omale pärib ja seega ka lepingu lõpetab. Raamatutega ühes. M. däslSs?. Neiukene, noorukene, Lustiline linnuke. Palus minult raamatuida Lugemiseks endale. Wiis neid korra, wiis ka teise, WiiS ka kolmat korda weel . . . Tundsin rind sai rahutumaks. Mureliseks minu meel. Arutasin, otsustasin. Jõudsin minnaks lõpule: Raamatutega mull ühes Wiinud neiu südame! Taim ja inimene. IZLlüsr. Taim wõib loota pitka iga. Kui ta juurel pole wigo; Kui siis on tal surma HSda Kuid juur kuiwonud ehk mäda. Kuni meie usk on kindel TugcwuS on meie rindel; Nõrkeb ta me kindlam alu» Kadunud siis ilma talus. Wäljamaalt. Berlinis- 15- Jan- TranSwaali saadik Leyds on Berlini jõudnud- Leyds käis riigisekretär Biilowil wõõrsil ja läheb pärast pidusöögile, mille riigikantsler keisri sündimise päewa anuks on walnnstanud. Lcpds on seletanud, tema käigul ei olla politikaga tegemist- TranSwaali walitsusel ei olla põhjust kedagi waheltsobitatajaks paluda, kõik minna tal hästi. Rahutingimiste  kohta wõida ta ainult oma istlikku arwamist awaldada. Ta uskuda, Inglismaa  pidada enne maast suure osa tagasi andma. Et mõlemad wabariigid isesciswakS jääwad, olla iseenesest mõista. Ladysmlth, Mafeking ja Kimberley olla wangikojad, kus inglased ise oma tagawara ära pidawad sööma- Leipzigist, kirjutatakse,,Post." Saksa keiser andis käsu, et aastasaja wahetusel kõik Saksamaa ülikoolid sellekohast mäleStuse-pidu pühitsiksiwad Leipzigi ülikool ei ole seda tänini weel teinud ja ei mõtlegi selle püüle. Nähtawasti oldakse selles mõttes, et uus aastasada alles tulewal aastal algab. Loureneo-Marquezist. 18. (6 Jan.) Inglise sõjalaew „VeloruS" pidas Jnyacki saare juures Saksa laewa „Marie"" kinni, mis Anstraliast Transwaali wilja wiis, ning wcdas ta Durbani sadamasse. Londonist. 21. m. a. (9. Jan.) Buller telegrahweerib Spearmanssi leerist: Wöitluses, mis eile Ventersprati, Tngela jõe ühe haru ääres oli, sai inglastest 12 ohwitseri surma ja 279 soldatit haawatud.— Kindral Warren sõdib edasi. Ta ajas burid kolmest seisupaigast ära. Inglise jalawägi nihkub wahetpidamata wäga ägeda suurtükitule all edasi. 22- (10. Jan.) algaS Olivienstoki tee pääl Pretoriuse all seiswate Buride ja 6000 Inglase wahel kange wõitlus. Sinna saadeti ka Boots'i ja Crenje buride wäeosad. President Steijn on keset tuld. Oranje Burid jöudsiwad suure tüki maad edasi. Loureneo-Marquezist. 23 (11. Jan.j M. a- Buride pääleerist teatatakse : Lau- päewal läks buride wäeülem Bota kindral Jouberti sünnipüäwa auuks Joubert sai 60 aastat manaks Inglaste seisupaikasid  waatama. Tal läks lühikese wõitluse  järele korda, waenlase eessalkade selja taha pääseda. Joubert oli Oranje wabariigi  presidendi Steiini kaasas, kui see Oranje buride leeri, Ladysmithist lõuna pool, waatamas käis- Steijn kes wõidu pääle kindel on, käib kõiki leerisid waatamas. Kapimaa hollandlaste ja wõõraste wabatahtliste läbi on sõdijate wabariikide wägi juba 100.000 meest suur. Türmist (Jtalias), 17. (3 Jan) Uviglianas lendas dünamidi-wabrik Bishu õhku, kus juures 12 inimest surma ja paljud haawatud saiwad. Naabruses on majad wigastatud. Indias on ametlikkude teadete järele nelikümmend millioni inimest näljas. Austriast. Böömimaal läheb katoliku kirikust lahkumine ikka edasi. 9. skp. huue kal. j.) peeti Landskronis koosolekut, kus Roomast lahkumise cttewõtet harutati. Osawötmine oli üli rohke. Landskronis olla juba 92 Ewangeli usulist. Mürzthalis  on minema aasta jooksul 38 inimest katoliku usu maha jätnud, kuna teisi weel arwatakse seda tcgewat. Hiina keiser Kwang-Su on surnud. Kas ta iseenese ära tapnud, wõi on ta ära tapetud, pole teada. Juttusid on mitmesuguseid käimas. Põhjapoolsel maal olla kõik wagusi, aga lõunapool olla rahutusi  ette tulnud. Keisrinna olla palju ometnikka lahti lasknud, sest ta karta, et nad ta tegewusega rahul ei olla. Prantsuse  mäge olla Pekingisse läinud, muidugi ainult Prantsuse alamate kaitsmise pärast. Uuemad sönumed. Karskuse seltside üleüldine koosolek ou Wiljandis laupäew SS. ia pühapäew Januaril. Hakatus kell 1 lõunal 29. Jan. PSewakord. 1. Kesktoimekonna aruanne. 2. Teated karskuse kuratoriumist. 3. Theemasa küsimus. 4. Seltside koosolekute koha küsimus. 5. Rändawad kõrtsid. g. Karskuse kirjandus ja selle laialilaotamine. 7. Karskuse seltside raamatukogud. 8. Karskuse õpetatud asjatundja küsimus. 9. Karskuse kesktoimekonna küsimus. Karskuse seltside saadikuid ja karskuse sõpru kutsub osawõtmisele. Kesktoimekond. Jurjew. Ii). 1. 1900 Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapciewal, Sv. Zanuaril. Eestikccli jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. M 3. Saarlane, 1900. Waswios.' wnniiaja Hartwig Sasi, s.anä. ooe. poi. Esialgne kuulutus- Kuresaare laulu ja mängu selts „Lhra". 19. Webruaril 1900 a. Une Korteri ommsc On Kiirger-kluki ruumides uüitemüugu,  luulu ju »mKkli>»>. Kantakse ette uus näitemäng Eesti elust Kihlakuurt ehk suured sekeldused. Nali 2 järgus. Kirjutanud P. Jakobson. Ligemad teated edespidi. Eestseisus.