joomine kohalise icaduse järele keelatud on, oivaliselt kangeid jookisi joob, langeb karistuse  alla arestiga mitte üle 3 päcwa ehk rahatrahwiga mitte üle 10 rubla. Siberi elust toob „D, Z." ühe eestlase kirja järele teateid, kes Omski kub. asub-100  puuda kütmist saawat tänawu süül üks ainus puud lõigata. Põud ja rohutirtsud on kõik ära mõtnud. Loomi ci wõinud toidu puudusel pidada, pidi ära müüma kellel oli. Hiina sõja läbi on ülespidamine Siberis hirmus kalliks läinud. Kroonu poolt olla asujatele tükk heinamaad määratud,  aga wenelased, kes seda senini on tarwitanud, ei anna käest ära; seni kui maakorraldus-kommission sinna jõuab, läheb ehk aastakümneid ja nii peab maa eest maksma, mida teised niidawad. Waasast. Wiimase kuue kuu jooksul on Waasa linnas ja selle ümbruses terwclt kuus mõrtsukatööd ära tehtud. Kõige hirmsam  neist on järgmine isatapmine. Koduses  riius, mis usuõpetuse üliõpilasel Georg Heleniusel oma isaga, ühe nahaparkaliga Waasas, oli, lõi poeg isale noaga kolm haawa rindu, millesse wiimane suri Isa, kes 52 aastat ivana, oli joobnud, kui poeg ta ära surmas. Mõrtsukas on 23 aastat mana, ta oli mõnda aega ühe karskuse-seltfi liige ja tunnistas kuritöö põhjuseks seda, et ta isa 17 aastat korratumat elu elanud- Eeluurimisel seletasiwad kõik, et üliõplane HeleniuS mitmendat oestat juba w imuhaiguse  olekul olnud- Ta seletab, et ta oma tegu mitte sugugi ei kahetsewat Lõuna-Afrika sõjawäljalt. Nädali paari eest saatsiwod inglased saadikud Botha ja Steijni juurde küsima kaS nad mitte alla ei taha heita. Pretoriast  teatakse nüüd: Läbirääkimistest, mis Bothaga peetud, ei ole midagi wälja tulnud.  Steijn ei wõtnud saadikuid waStugi. Teine sõnum lausub: Botha on Inglise kindrali Paget'ga läbirääkimisi pidades tunnistanud,  et tal lootust enam ci ole. Aga ta ei wõida allaandmise pärast läbirääkimisi pidada, nii kaua kui wõitlejad sõja edasipidamise  poolt olla. Wiljoen, keda president  Steijn toetab, on sõja edasipidamise poolt. President Steijn tõrgub lord Robetssi kuulutust lugemast. Burid riisusiwad Kaplinna rongi ära ja pistsiwad ta siis põlema. Kapilinnast teatatakse Philipp Cronje, tuntud boeride kindrali sugulase surmast järgmist: 30. Aprilli õhtul lasi üks wahi soldat Grecn Pointi laagris ühe söjawangi otse sell ajal, kui see teiste maagidega ühes koos Jumalat palus, surnuks. Kadunu oli noormees, kes suuri lootusi tulewiku kohta tõotas; ta oli Kapi ülikoolis õppinud  ning pidi ministeriumisse teenistusesse astuma. Kui ta WabarügiS, kus ta wanemad  elasiwad, kooliõpetajana ametis oli, peasis sõda lahti, ta wõeti mangi ning wiidi inglaste laagrisse. Tähendatud õhtul  oli ta teised mängid enda ümber pakmele  kokku kogunud, ning laulis parajasti laagri aia ääreS, kui üks wahisoldat pal« wetajaid säält eemale käskis minna. Kui see aga mitte ei sündinud, pani soldat püssi palge ja lasi, mis peale Cronje maha kukkus  Ta mõis ainult niipalju meel ütelda, et hüüet kuulnud polnud; selle järele heitis  ta hinge. Buri kindral Dswet pääfis inglaste käest jällegi ära. Burid löiwad Kapmaa politsei wäge ja wõtsiwad S suurtükki ära. Burid wõtfiwad Wepeneri, Rouxville ja FickSburi ära. Transwaal kuulutati 13. skp- pühalikult  Inglise riigi maaks, teatatakse Kaplinnast.  Kapi politseiwäel oli 11- Oktobril Kapilinna lähedal kahe buride waesalgaga äge lahing. Inglastel oli kaks kiirsuurtükki- Burid tuugisiwad kaks korda inglaste kallale ja piirasiwad nad ümber, kus juures nad neile rasket kahju t.giwad- Inglased jätsiwad  oma suurtükkid buride kange tlileandmise  mõjul maha Pimediku eel saiwad inglased lisawäge. Neil oli 7 surnut, 11 haawatut ja 15 meest sattusiwad mangi.— Buridcl on meel 15,000 meest sõjas, neist peaaegu pool osa Oranses- Prijburist. Siinses maakonnas lähemad  burid ikka julgemaks. Nähtamasti tahawad nad Brijburi linna ümber piirata. 20 peenikoormat siit lõuna poole on burid neli wäga köwasti kindlustatud leeri asutanud  Moonawiimine linnast wälja on keelatud- Ka ei tohi kodanikud pärast kella 9 uulitsal olla- Hiina sõjast. Tientsinist läks Prantsuse, Wene ja Saksa soldatite salk, 1000 mcest ratsawäge ja 2 suurtükki, Tientsir.i ja Pckingi wahelist  tccd walwamo, kus rusikamehed tahtsiwad  ühineda- Sakslased lähemad Singanfusse,  Wcnelascd Paotisse—  Riigid nõuawad Tuani ja kuue kõrge ametniku surmamist. Li-Hung-Tshang ja Tshing puiklewad wastu. Parisist. Preili Aino Tamme üle teatatakse „Uue Ajale": 13. Oktobril s. a. peeti wäijanäitusel Trok.adero kontserdisaalis  suurewiisiline rahwuswaheline kontsert  ära- Kontserdisaal oli rahwast puupusti  täis, rohkem kui muidu wäljanäituse ajal selles saalis peetud kontsertides on olnud. UmbcS 20 rahwuse kuulsad kunstnikud  kandsiwad lauldes ja mängides igasugu  mänguriistade pääl päältkuulawale rahwale waimustawaid lugusid ette- Nende hulgas oli ka tuntud Eesti kunstlauljanna neiu Aino Tamm, keda juba mõni kuu enne wäijanäitusel auuhinuaga krooniti. Ta laulis mõne Eesti laulu, mis rahwa poolt tormilise käteplaksutamisega wastu wõeti, kuna kiitust igalt poolt lauljanna hääle puhtuse ja iluduse üle kuulda oli- Laulude lõpul aga sai tore lillekimp, toredam  kui kõigil teistel, Eesti lauljannale osaks' Amerikast. Tarranti keemia wabrikus oli 19- Oktobril hirmus plahwatus, mille põhjus teadmata. Politsei teate järele olla 100 inimest surma, 200 wigastatud saanud.  Tekkinud tuli kustutati ära- Üks õnnetuse ajal mööda minew raudteerong sai silla päält alla uulitsale wisatud Kui palju inimest surma sai, on weel teadmata Teised lehed. Uute päemalehtede asutamise kohta tähendab päewaleht „Postimees", et temal plaanitawate uute ajalehtede wastu midagi ei ole, kui nad rahwa kasuks töötada tahaksiwad.  Kui aga, nagu kuulda, need lehed ärimeeste ettewõteteks oleksiwad, kes sellega raha tahawad koguda, siis olla see üsna põlgamise müärt. „Uue Aja" järele olla wiimasel ajal wiie uue Eesti ajalehe asutamiseks  palwekirjad sisse antud, kellest kolmele juba keelaw wastus kätte jõudnud- Kirjandusest. Mõned teated meie ajakirjanduse üle. Kui ma mööda läinud aastal joomises puutuwad  küsimiste lehed wälja saatsin, siis oli nende pääle ka mõned küsimised meie ajakirjanduse kohta mahutatud, sest et ma ka selle kohta, kuidas meie ajakirjandus joomise päüle oma mõju awaldab, enam selgust saada soomisin- Need teated, mis mulle selle pääle saadeti, wöiwad aga ka mõndagi kaunis huwitawat pilti meie ajakirjanduse üleüldise eluolu kohta anda. 1899. a lõpupoole oli Liiwimaal 22 wallas 823 eksemplari Eesti keelseid ajalehti tellitud,  nendest kõige enam „Olewikku" (265) selle järel „Walgust" (128) ja „Eesti Postimeest" (119) kuna teisi igaühte hästi wähem (alt 100 eks.) telliti, ja Eestimaa 12 wallas, kust ma teateid olen saanud, oli 343 eksemplari, nendest kõige enam „Ristirahwa pühapäewa lehte" ja selle järele siis ka jälle „Walgust" ja „Eesti Postimeest." Ajalehti tellisiwad Liiwimaal  läbistikku igast 100 kaupmehest . . . . 46 „ „ kooliõpet. ja kirjutajast . 43 „ „ päriskoha omanikust. . 18 „ „ rendikoha pidajast . . 9 „ „ käsitöölisest .... 6 „ „ teenijast 3 1000 popsist ja saunamehest . 5 ja pääle selle igast 100 nende waldade järel olewate möisade moonakast 1- Eestimaa 12 wallast saadud teatede järel tellisiwad läbistikku igast 100 kooliõpet. ja kirjutajast 67 „ „ kaupmehest .... 62 „ „ päriskoha-omanikust. . 16 „ „ rendikoha pidajast . . 10 „ „ käsitöölisest .... 2 „ „ popsist ja saunamehest . 2 „ 1000 teenijast 7 „ 1000 mõisade moonakast . . 3 Neid arwusi ligemalt tähele pannes, peab igaühe meel wägisi kurwaks minema, et 19. aastasaja lõpul meie juures maal weel nii wäga wähe ajalehti tellitatakse. Ka nende lugemine ei wõi küll Vististi palju suurem olla, sest nagu mitmelt poolt kaebatakse, ei lugewat palju nendest, kes ajalehti telliwad, sagedasti isegi mitte neid ja kui lugewat siis ainult jutte ja mõnda sõnumitest- Pääle selle olcwat mõnel pool pal.u niisugust peremehi, kes seda sugugi lubada ei tahwat, et teenijad ka ajalehti loewad, sest et selle läbi palju aega asjata raisatud saawat. Mõned hoidwat ajalehti jälle ainult tagakambris, nii ütelda laua iluks ja ei tahtwat siis, et keegi neid säält wõtaks ja loeks, kartes et lehed määritud saawad. Nii wilets lugu on siis maal meie juures ajakirjandusega! Kas ei oleks küll juba aeg, et see asi tõsiseks peab saama? Kas ei ole weel mitte aeg, et sellest aru peaks saadama, et see nii olla ei wõi kui tahetakse edasi saada, mõistust  teritada, silmi selgitada, rohkem mõtlema  harjuda ja enam targu oma töösi toimetada  ja asju ajada?! Meie peame paljuks umbes paar rublakest  aastas oma waimu toidu ja kasutamise tarwis ja ajalehe tellimise pääle wälja anda, ohwerdame Ml juures aga ise küll aastas päris kasuta, ja mis weel hullem kogunisti meie ihule ja waimule kahjulikude asjade pääle nagu tubakas ja alkohol kümnete rublade kaupa- H. Kiile. „Ol." Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 3. Rowembril peab õpetaja Hahl kellu  jumalagajätmise  jutlust- M 43 Sa a r l a n e 1900. Wastutaja t»imrtaja Hartwig Sasi, eauä. ose. poi.