Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus »u KuresaarcS, PikaS uulitsas, Trcsfcni majas nr, l-t Kuulutuste UiaStuUwimiuc kuni Iclla 1 päewal Kuulutuste sei!l-r!da õ k>, lehe eesotsas so k, Adresst muutmise eest ltl kop. si TeMmisehind: l! °/, i . ss I !! '/» .. .. - 73 „ !! ' v- ' .tlzj  „ s» „ jj. Üksik number maksab t kop. H «s. Laupäewal, 29. augustil 1909. XXV. aastakäik Majanduslise edu päätakistajad. Kus iale» Saaremaast kõneldakse, Ml ei kuule meie tema majanduslise seisukorra üle palju kiidusõnu. „Waene Saaremaa", „waene  kadakane Saaremaa", need on meie saarekese  harilikud meelituSsõnad. Ja tvst ta on- Meie saarekese elanikud on kehwad, hoopis kehwemad  kui kindlamas suguwennad, isegi weel waesemad kui naabrisaare Hiiumaa  rahwaS.  Ka maa ise on waene, „kadakane". Ei leidu weel sarnast kulturalist jõudu, mis lõpmata  kadakapadrikuid häwitama hallaks. Waene  kadakane Saaremaa l Mis on aga fiis meie rahwa majanduslike  edu päätatistajateks. Kas tõesti ainult see asjaolu, et meie saar „waene kadakane Saaremaa" on. Ei tahaks uskuda. Külap fiin weel teist hoopis mõjuwamaid põhjuseid leidub, põhjuseid, mis lämmastawa surwena rahwa majanduslist seisukorda hävitada püüawad. Ei tahaks uskuda sellepärast, et eelpool nimetatud paikades, kindlal maal ning Hiiu saarel  ka küllalt «kadakast" «aakohti leidub, wast weel enam „kadakafi" kui Saaremaal, ja siisgi on neis paikades rahwa majandusime seisukord enamalt  jaolt wõrdlemifi märksaparem kui Saaremaal. Mitte üksnes maakehwus ja wäikesed palgad  pole Saare rahwa majanduslisas seisakus süüdlased. Pääwiga peituneb lõpmata suurtes ilma otstarbeta, ilma wähemagi kasuta väljaannetes,  mis Saare rahwas täitmata Bachusele wiina-kuratils ohwriks toob- Need ohw« rid on kolesuured, nii suured, et rahwa majandusline  seisukord nende pärast tõusta ei wöi. Oma 190. numbris kõneles neist ohvritest ka ~Postimees". Laseme ta rääkida: „Waesel" Saaremaal joodi 1906. 134,844 rbl eest wiina. 1907. 142.770 „ „ „ „ 17,511 pange monopoli wiina. Kui siia juurde Kuresaore linna weinid ja peemkesed napfid arwata, fiis tuleb Saare- maal 200.000 rbl. joomamaksu. Kodust õlut tarwitatakse lübistitku sellesama summa eest ära: Saaremaal on KK tuhat hinge arwata 10 tuhat peret õ 6 wakka odre-----60 tuhat wakka odre u 3 rbl. (hind -s- humalad) ----- 180,000 rubla. Riia ja Saaremaa wabrikute õlu arwata  20 tuhat rbl. 200 tuhat rubla. Seega  joob „waene" Saaremaa aastas 400 tuhat rubla eest alkoholi ära. Nii tuleb Saaremaal, kus „hästi" juua armastatakse, iga jooja hinge pääle 20 rubla joomamaksu. Me näeme, et saarlane «venelasest selles asjas taha ei jää, wcnelasest, kellel juba tuhande aasta eest „iinru OLOSAS KLTI." („joomine on Wene rahwa rõõm") oli. Kui saarlased joomise maha jätaks, siis wõikstwad nad 4 aasta jooksul terme Saaremaa ära osta." (Oleks wist õigem 40 aasta jooksul.) Nii „PostimeeS". Kas ei näita see kujukas  kirjeldus küllalt selgesti, kus meie rahwa majanduslise edu päätakistaja on. Alkohol on see hirmus waenlane, äraneetud  alkoholi Nelisada tuhat rubla lastakse ilma wajaduseta  läbi lurgu. See suur summa on alkoholi  tarwitamisest tulew otsekohene kahju. Arwame  aga siia juurde weel kaudsed kahjud: aja raiskamise, terwise rikkumise, asjad, mis joobnust pääst kaduma saamad wõi ära waraStatakse,  õnnetused, mis alkoholi mõjul ette tulewad,  siis suureneb see summa weel märksa. Ta tõuseb julgesti poolemiljonini. Sellele armule tahaksin ma weel midagi juurde lisada, nimelt seda summat, mis tubaka eest ilmaasjata ära raisatakse, mida wist küll õigusega ütelda tohin, sest Ja see summa tõuseb julgesti Ae 100,000 r. Nii wiSkawad fiis Saaremaa elanikus iga aasta  600,000 rubla ümber raha päris ilmaasjata käest ära ja riluwad sääljuures meel ka oma termist. Kas pole hirmus selle pääle mõtelda. Kuidas wõib siis oodata, et meie rahwa majandusime  seisukord paranema peab, kui seesugused suured summad iga aasta meelega ära raisatakse.  Kui seda ei tehtaks, ehk ses pillamine wähemgi oleks, siis paraneks rahwa elujärg tõesti jõudsalt. Kestab aga lugu wanawiist edasi, ei siis majanduslist edenemist oodata maksa. Siis jäübgi Saaremaa „waeseks kadakaseks Saaremaaks." KaS peab see nii jääma?! Lugejad, mis teie selle kohta ütlete ? P. L. Kanade nuumamine ja Faverollikana tõug. Wiimasel ajal wõib üheks kallimaks toiduaineks  küll liha nimetada, mille kõrge hind, iseäranis suurlinnades, nagu Peterburis ja isegi  Tallinnas, ennast kibedasti tunda annab. Praegu nõutakse Peterburis keskmisest supiliha naelast 25—28 kop. see on weiseliha. Kui meie sääl aga mõnesse linnuliha kauplusesse  astume, raswase kana «välja «valime ja hinna järele pärime, siis nõuab kaupmees 50 kop. kanaliha naelast. Hind on otse tagafitõukawl  Tcrwe kana eest peaksime siis juba 3 rubla maksma. Wist mõnigi nende ridade lugeja imestab ja ei usu, et kana kolm rubla maksta wõib. Mis aga kaukasse puutub, siis ei ole see mitte see kana, nagu mõnigi talutaat seda oma õue pääl nägema harjunud on, waid pehme, hästi nuumatud ja puhtasti tapetud kana- Et kodulindude liha päälinnas nii kõrges hinnas on, siis peaks see nii mõnegi mehe mõtlema  panema, kes suleloomade pääle tänini ehk kaigast wibutanud on. Kas di ole juba aeg kanadest  kõlisewat kulda koguda ? Ja imestama peab, miks meil fee majanduse haru alles wesl nii madalal seisab. Tingimata peaksime jälle wüljamaalaStest  eeskuju wõtma. Sääl toidawad endid tuhanded inimesed ainult kanade nuumamiseft ja on selle läbi isegi jõukale järjele saanud. Kaks Dianat. 62 Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas ajaloolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Plklsp. Wäga ilus l Ma ei pane seda imeks, wastas  Martin Sõdija kaeblikul toonil, kes fiiS, kui temale ta kakfik-kuju meelde tuli, oma mõistuses  segaseks lüks, nagu lugejad mäletawad. Ei, ma ei pane seda tõesti mitte imeks. Teie tunnete mind kui Arnold du Tillet, ma olen eila siin olnud, ma ei räägi enam midagi wastu,  waid heidan Teie alla. Ma ei oleks seda Mitte uskunud, waid arwafin, et mu kahesugune olek ja kuritööd lõpule on jõudnud. Aga, mis sellest! Tehke Minuga, mis tahate, käskige mind, wiige mind wangi, siduge mu käed ja jalad kinni. See, mis Teie Houdoulest rääkisite,  tõendab mulle, et Teie ei eksi. Jah, ma tunnen ennast ära. Siisgi rõõmustan ma selle  üle, et ma teada olen saanud, et mu nimi Arnold du Tille on. Wasne Martin oli nüüd kõigega rahul. Ta ei pannud pahaks, kui teda sõimati ja temaga  karedalt ümber käidi, waid arwas, et see Jumalast temale ta pattude eest nuhtluseks on pääle pandud- Et ta seda ütelda ei wõinud, mis Houdouleft oli saanud, seoti ta kinni ja tehti talle mõndagi piina, mis ta kõik waikselt ara kannatas. Kõige enam kahetses ta seda, et ta oma ülesannet täide ei saanud wiia. Aga kes mõis seda ette arwata, et ta jälle uufi kuritöösid  hakkas tegema, mis kõik ta ilusad plaanid  nurja ajas. XXX. Sõja kawalused. Kui Gabriele tuhandatest takistustest ja hädaohtudest hoolimata wiimati metsa jõudis, kus baron Wolperg teda ootis, oli ta söjariistadekandja  esimene, keda ta pimedas märkas. Martin Sõdijal Mina olen, kõrgus, wastas sõjariistade kandja julgelt. Kas sa ammu juba siin oled? küsis Gabriele. Ligi tund aega, herra. Sa oled oma riided ümber wahetanud? Kui meie kolme tunni eest üksteisest lahkusime, ei olnud sul seda kuube seljas? Ei olnud, herra, ma «vahetasin ühe talumehega  oma riided ümber. HSS küll! KaS sul mingit takistust teel ei olnnd? Ei mingisugust. See kelm, wastas baron de Wolperg lähemale  astudes, tuli siia ühe õige ilusa neiuga seltsis, kes teegi toiduainete müüjanna nähti olema. Ta oli wäga kurb, aga kõigest ta pisaratest  hoolimata, käis see kelm temaga liig armetumal «viisil ümber, kuid laskis teda siiSgi enne wabaks kui siia jõudis. Kuna ma enne seda teda ta kaubast «vabastasin  ! ütles eba Martin totralt naerdes. Ah, Martin, Martin! ütles Gabriele. Jälle on sinus ivana Aadam üles ärganud. Ütelge parem: uuS Aadam. Aga «vabandage,  tähendas Arnold vma osa meelde tuletades,  »a midan tühja jutuga Teie kallist aega. Kui Teil, vicomte d'Exmaise, ütles baron de Wolperg, admiraliga üks arwamms on, siis peame siit poole tunni pärast minema hakkama. PraeguS ei ole meel kesköö aeg ja kellu kolme ümber loodan ma St. Quentini jõudwat. Sel ajal on wahimehed wästnud ja walwamine kõige  nõrgem. Kuidas Teie arwate vicomte? Just niisama, ja herra de Coligne eeskirjad  käiwad ka Teie arwamistega kokku. Kellu 3 ootab admiral meid sinna ja seks ajaks peame  katsuma sinna jõuda, kui meie aga läbi peaks pääsema. Oh, meie pääseme läbi, herra, selle eest wastan mina, ütles Arnold du Tille. Kui ma wallonlaSte laagrist läbi tulin, panin ma kõiki ümbrust hoolega tähele ja ma juhatan Teid Ml misama kindlalt, nagu oleks ma siin ümberkaudu  kaks nädalit ümber jooksnud. Päris ime, Martin I hüüdis Gabriele. Nii lühikese aja jooksul oled sa juba niipalju teinud! Nüüd wõin ma su osawuse pääle niisama  hästi loota, kui su truuduse pääle. Oh, herra, kui Teie mind täiesti usaldaksite,  fiis ei oleks mu õnnel piiri. Et Arnold julge oli, läks tal juhtumise kombel kõik siia ajani õnneks ja kelm juhtus ainult tõtt rääkima. Selle aja sees, kui Gabriele  ja de Wolperg oma plaanisid läbi harutastwad,  mõtles Arnold oma plaanisid niisama järele, niihästi neid, mis mööda oliwad läinud, kui neid, mis ees oliwad. Ta oli Houdoule abil waenlase laagrist, kus ta wangis oli, põgenema  pääsnud ja 18 tundi ümberkaudsete?