madeft, mis tema poole oliwad pöördud, waimustades. Kas Teie uurisite Raoul Bertet'i asja? küsis neiu. S«h. Na tulin selleparast siia, et -võimalikuks teha suurt wiga parandada. Ma olen Lucie Wolney. Uurija kohtunik hüppas üles poole. Kuidas? . . . Teie olete Lucie Wolney  . Siis ei ole ta ära tapetud? Nagu näete, ma seisan siin Teie ees elus ja terme. Aga see naeSterahwas, kelle surnukeha Seine jõest wülja tõmmati? Teda peeti eksikombel minuks, nagu Raoul Bertet'i minu tapmises eksikombel süüdistati. Aga ta tunnistas ju end ise süüdlaseks ... Lucie Wolncy näol ilmus imestus. Ma ei saa aru, miks la seda on teinud, kuid tean seda, et ta mäletanud on. Mispärast? Käskige teda siia tulla, ta peab seda ise Teile seletama. Uurija kohtunik andis kohe tormilise käsu mangi tema kabinetti tuna. Läks tund aega mööda, enne kui wang tuli. Selle mahe ajal jutustas Lucie Wolney  kohtunikule, et ta on oma peigmehega riidu läinud, kelle armastuse üle La kahelnud,  sest ta arwanud, et ta temaga õnnelik  ei saa olema ja et ennast tema pääletäimistest ja palwetest wabastada, kadunud ta häkitselt ära. Ta läinud maale ühe oma sõbranna juurde ja kahetseb  nüüd, et ta lellegile enesest mingisugust teatust ei ole annud, Ta Vabanduseks wõida ainult tema kindel nõu, oma jälgi täiesti ära kaotada, olla- Juhtumise kombel puutunud temale ajaleht kätte, millest ta oma häkilise ära kadumise järeldust ja Raoul Bertetst rasket süüdistamist teada saanud. Ta ruttanud kohe Pariisi, et kohtu ees tõtt awalikuks teha ja seda kurja, mis ta tahtmatult noorele mehele teinud, hääks pöörda. Waewalt jõudis Raoul Bertet fisse astuda, kui neiu talle kaela langes ja pisarsilmi! palus omale andeks anda. Noormees oli hinge põhjani liigutatud. Ta surus neiu oma wastu rinda ja ütles: Ma teadsin, et sa mind süüdlaseks ei oleks lasknud mõista- MikSpärast Teie siis ennast süüdlaseks tunnistasite? iüfis kohtunik. Sellepärast, et see ainus abinõu selleks oli, et minu armsamat sundida peidust wälja tulema, waStas Raoul Bertet. Ülemal kirjeldatud lugu on tõsi. Kohtu kroonikas mäletawad teda kõik hästi. Raoul ja Lucie lasiwad end hilja aja eest laulatada. Mis aga Seine jõest wälja tõmmatud surnukehasse puutub, siis ei ole selle ifik mitte awalikuks tulnud, nagu ka kohtul korda ei ole läinud tema mõrtsuka jälgile saada, nõnda et see asi üks neist on, mis tänini saladusse on jäänud. (Lõpp.) tatud herrad ametid järgmiselt ära: abicsimeheks.  hr> Kunstmann, kassapidajaks hr. Kesk, kassapidaja abiks Hr. WarwaS, kirjatoimetajaks  hr. Tarkpea ja kirjatoimetaja abiks hr. Piip. Hr. Liiw waliti seltsi waranduse järelwaatajaks. Hr- Kaasik ei olnud mitte koosolekul, sellepärast on teadmata, kas ta selle ameti waStu matab. Igatahes wõid aga loota, et hr. Kaasik wõimalikuks peab, tähendatud ametit wastu wõtta. Saaremaa kreisi ülema wanem abiline  on kõigile Saaremaa walla talitajatele ette kirjutanud, kõik „külade näitajad" postid uuesti korraldada, mis mitmetes kohtades koguni Hooletusesje on jäetud. Oleks kasulik, kui nendele postidele ka Eesti keelseh nimetused pääle pandaks—  Kuna mujal Eestimaa! põllutööstuses wähehaawal edusammust astutakse, ei ole meie põllupidajate juures edenemist märgata.  Põllud peetakse enamasti ikka weel kolmes nurmes, kuna põlluharimiseks manu isaisadelt päritud pollutõöriistu tarwitatakse, mis praegusel ajal kaugeltgi enam oma otstarbed ei täida- Saha ja adra aset täidab mana tuttaw „seanina", mis maapinda  ainult mõne tolli sügawustlt ära kriimustab; ka mana puupulkadega „lammasäke"  ei ole weel torwitamisest hoopis maha jäänud- Saha wastu tunnewad enam jagu meie talumehi suurt umbusaldust  : sahk teemat maapõhja araks, seletawad  nad. Selle tõttu wõib seda riista siis ainult mõisates ja mõne üksiku talupoja  juures näha. Masinatest on talumeeste juures ainult rehepeksu-masin tarwitusel; «uid masinaid ei tunta. Iseäralik on, et tuttaw kolmepõllusistem isegi mitmes mõisas weel tarwitusel on, kuna ..seanina" isegi mõisa põllul uhkustades oma nina tõstab . . . „Rahwal." Pühas jäi wana 72. aastane mees ümberläinud hcina-koorma alla, kust ta jurnult leiti. Kihelkonnal on aurulaewa „Nerma" püält 10,000 puuda suhkrut meresse wisatud.  Tähendatud laewal oli päüle suhkru meel odre Ml. Laew pidi Soomemaale  Helsingisse sõitma. Karjast. Laugu mõisa aidast on 8 matta rugisid järeletehtud wõtme abil ära -varastatud. Poidelt. Reine mõisa endisesse kõrtsi on keegi Ülemaa mees nahaparkimise töötoa  sisse seadnud. Tartust. Siin on majaomanikkude waStastikune tulekinnituse selts asutatud. Esimest koosolekut peeti 28. sept. „Wanemuise"  saalis—  Tsirkus -välja! Tartlased on enesest sellega auustawa tunnistuse andnud, et nad tsirkuse minema kihutasiwad- Muidugi mõista ei teinud nad seda wõimu abinõuudega,  maid sellega, et nad tsirkusesse ci läinud. Kui palju jütfiwad tallinlased  tsirkusesse raha, kui palju wiis seda siit ~The Royal Vio" (keda rahwas „rojaseks wiiuks" oli ristinud) ära! KaS neid kümneid tuhandeid ei oleks -võinud kasulikumalt tarwitada? „Koit." Tallinnast 13. septembril sõjakohtu poolt sõjariistus kallalekippumiss pärast poomiscfurma mõistetud Peeter Piiro (52 aastat wana), kelle surmaotsus kindralkuberneri  poolt mahalaskmise surmaks ümber  muudetud, ja Jaan Essula lasti 27. sept. hommikul Rahumäel maha. Lätimaalt. Riiast. Sõjakohus tegi reedel, 28. sep. järgmised otsused: Robert Jansohn, 20., a. w., mõisteti poomise surma, sellepärast et ta 19. aug. 1906. a. Pukkari trahteris Miitawi kiwitee ääres ühwardamisega 60 rubla ja rewolwri ära oli rööwinudi 2) Wassili Jwanow, 20 a. w., mõisteti poomise  surma, et ta öösel 2Z./24. junil 1907. a. maantee pääl sürma-ähwardusega teekäijalt 10 rbl. 85 kop. ära oli rõöwinud.  3) Poomise surma mõisteti ka Johan ja Martin Borissowid sellepärast, et nad augustikuus 1906. a. Majorenhofis ja Riias kahes poes rööwimas oliwad käinud. Kindral-kub e r n e r i n õ uk  o g u S harutati 27. septembril agrar-küsimust.  Päewakorral oli küsimus, kas mitte ei tule need iseäralised määrused, mis maad talu- ja mõisamaaks jagab, ära kaotada. Talupoegade saadikud fsletasiwad, et seadusi, mis talupoegade maid kaitsewad, nii kaua ära kaotada ei wõi, kui teada ei ole, mis nende asemele pannakse, ja kuni mõisnikud oma eesõigustest lahti ei ütle. Waidluscd kestsiwad kaua, kuid selle pääle waatamata ei jõutud kokku leppida. Kindral - kuberner pani ette, et niihästi mõinikkude kui talupoegade  asemikud oma arwamised kirjalikult sisse annaksiwad. Need arwamised oliwad 28. septembril harutusel mille üle tänases juhtkirjas pitkemalt teatame- Seda ja teist. Muusik habemeajamise juures. NetmJorgist tealawad ajalehed: Kõige uuem uudis on muusik habemeajamise  juures. Kellegi! itallasel, kes hiljuti habemeajamise äri awas, oli wüga palju wõistlejaid. Tema äri läks halwaSti ja iga päewaga läks ta tusasemaks ja kurwemaks.  Ühel päewol astus keegi herra tema ärisse za istus rahulikult suure, pehme tooli paale Kuna sell herra nägu habemeajamiseks  ette walmistas, istus peremees kõrwal toas ja awaldas wiiuli pääl oma kurbafi tundmust. See oli kurblik wiis, mida itallane oma wiiuli pääl nõnda meisterlikult ja tundmuserikkalt ette kandis, et wõõras laulu lõpul hüüdis: „Olge hääd, mängige seda laulu weel korra !" Kiites ja tõendades, et ta sagedasti tagasi tuleb, kui temale niisugust muusikalist lõbu pakutakse, lahkus muusikasõber säält ärist. See weike juhtumine andis itallasele mõtelda.  Ta wõttis oma muusikalise onupoja oma ärisse ja nüüd mängistwad nemad pea ilma wahetpidamata ja mcelitafiwad oma mänguhelidega möödaminejaid sisse. Äris oli nüüd rohkesti tegemist- WarSti märkasiwad seda teised habemeajajad ja nüüd püüdis igaüks omale niisuguseid abilisi muretseda, kes ka mängida oSkawad. Õnn on kui edew neiu, kes waltb kaua meest, on mõnel kosjamõte. sus jookseb  ära eest. Põhjus. Peremees: „Teie jätsite wõtme rahakapi ette." Kassahoidja : „Sääl pole ju midagi sees!" Peremees: „lust sellepärast ei tohigi mõti kapi ette jääda." Kaugemalt riigist. Peterburi linnapäälik keelas kaubamajadele  ära, kinniste kaubakastide sisse kwiitungisi mõnesuguste asjade saamiseks panna,  et sellega kaubale ostjaid muretseda. Kaubanduse ja tööstuse ministcxium palus kohtuministrilt selle küsimuse kohta seletust: kas ei maksa sarnane keeld ka igal pool? Wiimane seletas, et kingituste kauba juurde panemini kui eraloterii on, mispärast seadus seda keelab. Sellepärast teatas kaubanduse ja tööstuse ministerium sellest sisemiste as- Sa a r l a n e, ISO7 56