Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. M Ä3. TeGSewah IS. augustil ISO6. xxii. aastakäik maksab: kroonupostiga: »»si»s Ä - kop '/p .. !„ SS „ ' -/4 » - „ 7.? .. 'V- „ ! » - . '/4 „ . '»« llksik number S k»p. Ilmub ükskord nödalas, igal teisipäewiil.  Toimetus PitkaS uul. Tr.sftni m°j-s « I.S Kuulutuste waStuwötmiue kuoj Talukohtade krunditamisest ja nende omandamise kasudest ja kaljudest kõneles hr. Fr. Pukk 6. märtsil 1906 „EeSti Põllumeeste Seltsis" kaunis pikalt ja laialt. Kõne oli huwitaw ning stnnitas  pitkemat läbirääkimist. Soowiti wiimaks,  et mina omast sulest sellekohclesi seletusi annaks ning wäikepõllumehi mcade krunditamise ja kohtade omandamise edüe ärataks. Kõige paremaks krundikohaks wäb niisugust kohta lugeda, mille põld, karguma  ja heinama kõik ühes tükis ja ko<s seisawad, kus peremees täiesti oma wolliselt  elada ning Mutallitnst seada mõik Mida rohkem krunditamine sellest pildis ja sihist kõrwale kaldub, seda raskem j, kulutawam on talitus. Suurelmaal paniwad krunditamise juu res mõifade omanikud ja maamõõtjad ise äranis rõhku selle pääle, et kõige wähen põld, mis igatahes ühte tükki mõõdeti, ja karjamaa teine teisega kokku puntusiwäd  ehk teine teise lähekorras seisiwad. Heinamaaga oli ise lugu. Seda mõõdeti suurte külade juures sagesti kahte, kolme ja ka neljagi osasse, kuidas maa pind ja põhi ning piiride kaugus seda lubasuvad. Karjamaad leitakse sagedasti ka kahes kohas, üks osa talu ehk põllu lähedal, teine jälle kaugemal. Tihedaid külasid harwendati sellega, et sääl peresid wälja tõsteti ning oma krundi pääle jälle üles ehitati. Niisugust krunditamise wiisi, kus tihedate külade pered kohale jääwad ning põld sa karjamaa talust eemal seisawad, tuntakse ainult Saaremaal. N. U. (Järgneb.) AuuStatud Saarlase toimetusi Palun Teid järgmisele kirjale omas auustatud lehes ruumi anda. Ülemimwas Saarlase n-ris kirjutus keegi hra T hariduse oludest, kus ta muu seas ka minewaaastast k. dets. koosolekut puudutas.  Mul, kui koosoleku eeltöödest osawõtjal,  on auu järmist tähendada: 1) 13. now. koosolek oli ainult löö plaani kokkuseadja ja et ta 6 tunni jooksul kõik küsimused läbi harutas, tuli sellest, et kõik ennast juba ettewalmiStanud oliwad; pääle selle ilmus sel ajul ajalehtedes kooli uuenduse  eelnõusid palju, muu seas ka eduerakonna  poolt. 2) Hra Zt Ütleb, et 0. dets. koosolekule kutsutud isikutele ei ole päewakorda  teada antud. See ci ole õige. Kcsktoimekonna poolt sai kõikidele kooliõpetajatele  ja wallakirjutajatele kihelkondade keskkohtade kaudu 13. now. eelkoosoleku protokollid 12. dets. koosoleku päewakorrana kätte saadetud. Ka hra Palkst poolt saadetud kutsetes oli püewakord ülewel. 3) 6. dets. koosolek ei olnud mitte ainult 13. now. otsuste läbiwiimine, waid ülesmärgitud küsimuste uuesti läbiharutamine, mis läbi mõlemate otsused sugugi ühed ei ole. Ka ühtegi organisatsiom teatud „noorte" otsuSte läbiwiimiseks ei olnud. 4) Ei ole õige, nagu oleks 6. dets. otsuseks tehtud inspektori lahti lasta, usuõpetust koolist wälja heita jne. Midagi esimese otsuse sarnast tehti 7. dets., kuid ka sääl ei lastud  inspektori lahti, waid otsustati ainult ministrile ettepanna, et ta rahwakooli inspektoriks  kohalikku keelt mõistja isiku nimetaks,  seda nagu kuulda, soowida ka praegune  Riia öpekonna kurator, milleks ka kandidatid üles tähendati. Nii ei ole fee soow mitte naernnMrt. Pääle selle on ju igale ühele arusaadaw, et ka wallaasemikkude  kogu ei mõi seda lahti lasta, keda tema ametisse pole pannud. Usuõpetuse mitte sunduslikuks jätmise üle kõneldi, kuid otsust ei tehtud. Seega, on hra X kirjatükkisse mõni wiga sisse juhtunud. Awaldan kahetsust, et sunnitud olin Saarlase ruumi raiskama.  Saatuse kurjal junnil ei ole ka hra X'il korda läinud omas pikaS kirjas midagi koolide kohta ütelda, ehk ta selleks kooliõpetajaid üleskutsus. On ka õige, et koosolekul üles seatud koolieelplaan idealilik on, kuid meie armates  oli kool nii puudulik, et teda aluseni ümber tuleb luua, aga mitte paigata, kuna meie pubtasüdamelifclt rutulisest paranemisest  unistada julgesime. Lõpuks tähendan, et nimetatud eelplaan on kommisari juures wäljatöõtatud kooliuuenduste  eelnõuu aluseks pandud. Auustades H. P i i p. KuresaareZ, 14. aug. 1906. Kodumaalt. Kuresaarest. 13. auugustil ettekantud  näitemäng „Leeni" leidis rähwa poolt rohket osawõtmist. Saal oli tihedasti inimesi täis. Paljud pidiwad ruumi puuduse  pärast tagasi minema. Ettekandega oli rahwaS rahul. Oliwad ju tuttawad tublid mängijad igaüks oma osa pääl päris meistrid. Bengali walguStus oli tühine, mis sellest tuli, et Kuresaarest hääd bengaali saada ei ole. Täna pandi Kuresaare supeluSmajad  kinni, Enamisti kõik supcluswõõrad on juba Kuresaarest ära sõitnud. 20. augustil  mängib muusik parkis wiimast korda ja siis on fuwine elu Kuresaare» lõpenud. Rohkem ettewoatustl Rikutud hõbe ja wask rahasi on praegu rohkesti liikumas,  iseäranis 10-, 15- ja 20-kopikaW hõberähafi, milledel numbrid ära kulunud, augud feeS jne. Et need rahad oma wäärtuse kaotanud on ja ainult weel renteideS  nende eest koguni wähe maksetakse, nimelt 10 kop. eest 2 kop., 15 kop- eest 3 kop. ja 20 kop. eest 4 kop., sellepärast ei taha neid keegi wastu wõtta ja kcS kogemata niisuguse raha saanud, katsub BklVunt ja i tzenti suitsetajatele Kõrged hinnad leht-tubaku pääl, mida selle suur pruukimine wäljamaal sünnitanud, sundisiwad mind oma kauba hinda tõstma. Et auustatud tarwitajate kasusid kaitsta, walmistan ma oma kauba, nagu ennegi, kõige paremast, wiimase lõikuse ajal saadud tubakust ja tarwitajad  saatvad seda sellesama hinnaga nagu teiste wabrikute alama  wiiärtuslist tubakut. See on mulle sellepärast wõimalik, et ma kaupmeestele mühem protsentisid  annan, kui teised wabriküd, mille põhjusel kaupmehi leidub, kes minu ülihääd kaupa wastumeelt pakuwad. MM" Sellepärast uöudku iga tubakutarwitaja iseenese  kasuks tsZAgiwalt jiigM Alid»». i«ndki»ärk „Loew" «r. 8, j» Schmihrilt, Meinörk ..Ralsaiiik". WllWlWöllk RllllS.