Põidelt. Lewala külas sündinud laps, kellel käsi ja jalgu sugugi ei olla. Laps olla kaunis terawa mõistusega ja hää terwisega. Pärnust. Kinnitamata selts. Nagu „R. Westn". teatab, ei ole Pärnu asutatawa Eesti seltsi „Jlmarine" pöhjuskirjad  sisemiste asjade ministri poolt mitte kinnitust leidnud. Pärnust kirjutatakse „T-.atajale" Karsklaste suurem koosolek- Laulupiduks kogub meie poole muidugi rohkem rahwast ja saamad paljud oma asju siin õiendama, olgu era- wöi sel! side asju. Selle pääle waadates on „Walguse" eestseisus nõuuks wõtnud laulupidu esimesel päewal wõi õhtul enne seda EeSti karskuse-seltside saadikuid oma pääkoosolekule paluda. See on tähtjas samm meie karsklaste elus. Selle läbi saaksiwad karskuse eest mõitlejad hulga aja tagant jällegi üksteisega kokku ja wõiksiwad säät siis mõndagi tähtsamat küsimust kõne alla wõtta. Igale seltsile saadetakse edeSpidi kutsed ja antakse koosoleku  üle ligemalt teada. Jurjewist. Kohaliku Eesti Põllumeeste seltsi kaudu on „Postimehe" teatel ligi 15,000 puuda wiljaseemet põllumeestele kütte muretsetud. Kõik wili on puhast ja hääd tõugu. Wäljaandmine algas 17. märtsil. Seemne hinnad on seltsi näitusehoonest  ära wiies: kaerad ' — 89 kop. puud, odrad 105 kop. puud. Kaerad, mis pärast määratud tähtaega seltsi juureS tellitud ja mida sellepärast mitte alandatud weohinnaga Jurjewisse tuua ei saadud, makiawad 110 kop. puud mis eest ka need põllumehed, kes seltsi kaudu üleüldse kaera seemet tellinud ei ole, nii kaua, kui tagawara ulatab, weel hääd Shatilowi tõugu kaeru wõiwad saada. Nii suurt hulka seemet põllumeestele nii kergetel tingimistel muretseda on seltsil ainult möödaläinud aastal asutatud kohaliku Eesti hoiu- ja laenukasfa abil wõimalik olnud. Riiast. Riia turul olla, nagu „R. Westn." teatab, juba rohkesti wärsket aiawilja. Aga olla ka mehised hinnad. Nõnda maksetawat naela übade eest 130—140 kop.; suhkruerneste kaunade naela ei antawat alla 40-50 kop.; spinatid ja peedid maksta 35—45 kop. nael. Lillekapsaste eest nöutawat 12—35 kop. ja walgete kapsaste eest 10—30 kop. pääkese eest. Koguni tühist kurki alla 20 kop. tükk ei saawat. Olla kurk mähe suurem siis maksta see 25—28 kop tükk. Tomaatide  hind 10 —13 kop. tüli eest. Shamijonid 65 —75 kop. nael. Rebisid 12 —27 kop. koguni wüike kimbukene. Külap niisuguste hindade juures warase aiawilja kaswatamise eest hoolt maksab kanda. Sunduslikud määrused suitsetamise keelamise asjus Liiwimaa kubermangus asuwate wabrikute ja töökodade ruumides, kus tule-kardetawaid aineid ja tarbewara leidub, on Lüwimaä kubermangu wabriku  ja mäe-tööstuse asjade kommisjoni poolt walmistatud ja „Liiwimaa kubermangu  Lehes" awaldatud. Sunduslikud määrused keelawad tubaka suitsetamise ja tuletikkude kandmise tingimatalt  ära: 1. töötubades, olgu need iseseiswad wõi abi-töötoad, wabrikute ja tööstuse äride juures, lus puutöösid waimistatakse wõi puutarbewara ümber töötatakse; 2, ruumides, kus puu-tarbewara kuiwatatakse; 3. ruumides, kus puud puupapi wabrikute tarwis puhastatakse ja jahwatatakse, sel korral kui need ruumid teiste wabrikuruumidega koos seisawad; 4. ruumides, kus saaduste ümbertöötamise  wõi tööde «valmistamise juurde bentsini, eeterit, piiritust wõi muid kergesti süttiwaid wedelikkusid tarnntatakse wõi neid muidu alal hoitakse. Nende määruste wastu eksijad langemad karistuse alla ehk neid wõib ametist lahti lasta. Miitawist. Keisri Majesteet on sisemiste asjade ministri aruande paäle lõigcarmulikumalt käskinud 13. detsembril m. a. maru läbi hukkasaanud Kuura ranna kalameeste kehwematele perekondadele Kuuramaa kuberneri läbi 1000 rubla jagada. Liibawist. Wanu kalossisid «veetakse „Kuramaa kub. lehe" järele Liibawi sadama kaudu hästi palju wäljamaale. 1901. aastal saadetud 12,000 puuda wanu kalossisid 61,000 rubla wärtuses minema, 1902- aastal juba 15,000 puuda 6,000 rubla «väärtuses. Peterburist. „Grashdanmi" toimetaja würst Meschtscherski kirjutab oma wiimases päewaraamatus, et praegune, aeg Wenemaal üks kõige tähtsamatest ajaloo silmapilkudest olewat, mida Wene riik oma 1041 aasta kestuse ajol ära on elanud. Peterburi kõige wanemad inimesed. Aastal 1900 pandi Peterburis rahwalugemine  toime, mille aruandeid wähehaawal  awaldatakse. Nüüd teatatakse, et 100 aastaseid wõi wanemaid 22 inimest  päälinnaS elab. Kõik on naesterahwad.  aastaseid on 51 inimest,  17 meeste- ja 34 naesterahwast. Õrnem sugu on sellega päälinna õhule wisam wastu panema. Posti- ja telegrahwi keskwalitsus on seletanud, et 1. märtsist 1903 rahasaatmise kaartisid ka siis wastu wõetakse, kui nende pääle ligema adressi asemel n/m noorpoSokmuiu"  (järeleküsimiseni) on kirjutatud. Niisama on seletatud, et erawiisil «valmistatud  postkaardid takistamata edasi tulewad saata, üks kõik, kas neil Wene wõi mõnes muus keeles päälkiri on. Ennemalt nõuti, et postkaartidel ikka Wene keeli roe nnonno" püül pidt olema Uut põhjamere uurimise teekonda tahab fusika-keemia scks wiitse-admiral Makarowi ettepanekul jäämurdja „Jermakiga"  ette wõtta. Teekonnal on ainult teadusline siht: ilmade, õhunähtuste, wirmaliste, looma- ja taimeriigi jne. uurimine. Teekonnast kutsutakse mitmed õpetatud ja teaduslised seksid osa wõtma, Warssawist teatab „Rig Tageblatt" järgmise naesemüümise loo: Kaupmehe sellil U-l oli ilus proua, keda kaupmees Eh. armastama hakkas. Ch. awaldas U-le soowi, et see oma naese temale ära müüks. Edasi ja tagasi tingimise järele maksis Ch. U-le naese eest 5000 rubla. Et juutide juures abielu lohutamine kerge on, siis sai ilus U. warsti rikka Ch. prouaks. Endise U. proua kohta iseloomuStaw on see asjalugu, et tema enne järeleandmist ka enesele Ch —l 10,000 rubla sularahas laskis wälja maksta. Helsingist. Kõigekõrgema manifesti, mis 26. webruaril anti, trükkisiwad mõned ajalehed wiimasel leheküljel ära. Selle eest on nüüd noomitusi saanud: „Päivälehti",  „Uusimaa", ..Kotkan Uutiset", „Rauman Lehti", „Mekkelin Sanomat", „Aamulehti", „Borga Bladet" ja „Viborgs Nyheter". Kiriku õpetajate lahtilaskmine. „Stockh. Tidn." teatab Helsingist, et 43 õpetajat kes uue wäcteenistuse seaduse maksmapanekul  ei tahtnud kaasa iootado, Hti on lastud. Wäljamaalt. Berlinis, 20. märtsil. Balkani poolsaarelt  tulnud sõnumid tunnistawad, et seisukord siin möga tõsiseks on muutunud, ja awaldawad kartust, et siin korratust Wmc-Austria uuenduse reformidest hoolimata  päewakorrals tuleb. Makedonia korratuste edendajad usuwad, et Bulgaria neile salaja abi annab ja kinnitawad, et sultani poolt maksma pandud uuendused neid ei suuda rahustada. Mässulist liikumist ei suudeta takistada, ja poolikute abinõuudega on teda wõimata maha suruda. Teisest küljest jälle muhamedi usulised albanlased saatsiwad telegrahwi teel palwe Konstantinopolisse, et need sandarmid, kes kristlased on, silmapilk peaks ära kutsutama- Albanias walitseb täitsa korratus. Suur salk piirab uuesti Mitrowitsi linna ümber, mille kaitsemise juures Wene konsul suurt wahwust üles näitis, seni kui ta haawatud sai. Belgradist  kutsuti tclegrahwi teel haawaarst teda parandama. Serbia walitsus saatis Konstantinopolisse kirja, milles ta tungimast  Serbia alamatele Türgi walitsuse käest kaitset nõuab. Türgist on kõik wabad  mäed sinna saadetud. Belgradis, 20. märtsil. Albanlased ähwardawad uuesti ja suuremal hulgal Mitrowitsa kallale tungida ja linna täitsa ära häwitada. Brastliast. Madusid kasside asemel rottide  püüdmiseks tarwitatakseßrastlias. Sääl on rotid wiimsel ajal wäga ülekäte läinud, ja nende tõrjumiseks on säälset Giboja tõugu madu koduloomaks pidama hakatud, kes inimesele koguni Hädaohuta on, aga rottisid kangesti murrab. Madu on täiskaswanult hästi tubli elukas: Saab käewarre paksuseks ja kahe sülla pikkuseks, oga oma kehaka oleku juures on ta rotipüügil õige kärmas. Lõuna Ahwrikast Krügen ja Steijni, TranSwaali ja Oranje riigi endiste presidentide  termis on wiimaste teatuste järele jälle õige wiletsaks muutunud. Steijni liikmed on uuesti halwatud ja Krügeri oleku kohta teatatakse, et seegi kaunis tõsine olla. Am orikast. Missisipi jõgi, Ilmerikas, on üle kalaste tõusnud ja palju linnasid ning külasid oma alla matnud. Sajad tuhanded loomad on ära uppunud ja määratu hulk talukohtasid ära häwitatud. Lõikuselootused on kadunud, sest et jõgi paksu mudakorra põldudele kannab. Kuresaare kiriklikud sönumed. Suur Neljapäew, S. aprillil. Eestikeele jumalateenistust ja tauarahwa waStuwõtmist  kellu 1/212 toimetab ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on kesknädalal kellu S pääie lõunat. Suur Reede, 4. aprillil. Eestikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. Ecstikeele waStulauludega õhtujumalateeniStust kellu 6 peab õpetaja Blohfeldt. Puhapäewal, 6. aprillil. <> Lihaw. P ) Eestikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. Csmaspäcwal, 7. aprillil. (2 Lihaw. P ) Eestikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. M. 13. Saarlane 1903 Wastutam toimetaja Hartwig Gatz, o«. ?-l.