on kül ometi aeg, kus rendi talupojad vähemalt juba nii kövaste karjatadagi tahiwad, et seda Neewa kaldale kuuldub. Tarvitatagu siis sedagi õigust, kuS see meel tarvitamata on. Siis ootame natuke ja kuulatame. (Lõpp). Osake asjaolu korraldamisest. Üleüldised liikumised kitsikust kannatava ja maha rõhutud töörahva kihtide keSkel, meie kodumaal,  on suuremalt jaolt möisades avalikuks tulnud. Ei ole ju juhtumist ilma põhjuseta; teiseks, põhjus ei ole ka mitte nii nägemata ja arusaamata, neile, kelledel kõrvad on kuulmiseks ja silmad nägemiseks, ei ole tarviski jikslase kombel imestada: „wo ist der Hund begraben?" See, mida senini inimlik väevõimus kunstliku tõkete varal kinni on paisutanud, on ajavoolu vägi omal jõuul lahti purustanud, sest elu on edasi tungiv. Neil. kes ajawooluga tahawad elus ühes edasi tungida, ei piaks see mitte ainult tarmidus, wa>d ka koguni kohus olema, ajanõude kohalist parandusi waba tahtmise järel ette wötta. Kui „armuliied isandad" meie kodumaal ütlewad enestel  tulturlise edu pääle eesõiguse olewat, siis nende tööliste seisu- ja olukord ei tohi mitte sellesse  olekusse jääda, millesse see kümned aastad tag si on nende poolt seatud. Kui aeg järkjärgult  ikka elu uuendab ja täiendab, siis kadugu ka nende kammitsad, milledega töörahwas meie maa mõisadeS nii pingule on pitsitatud, et häda sunnib oma oleku kaitseks kätt ülesse tõstma. Ammu ajast ärajäänuks tuleb meie maa möisades põllutöölistele palgamaksmise wiisi pidada.  Palka maksetakse moonaga; see ei tohi mitte praeguse aja olukorra kohane olla, seda musi tuleb körwale saata ja ajast ärajäänuks p'dada. Igasugused tähtajalised, isikliku teenistuse tingimised piawad puhta rahapalga pääle arwatud  saama ja palka sula rahaga, mitte harwemalt,  kui üks kord kuus, wälja maksetama, selle pääle waatamata, et kül teenistuse tähtaja pikkus wö b aasta ehk rohkem keöta. Tööliste korterid möisades piawad terwisehoiu  nõude kohatised olema. Jgapäewane tööaja  pikkus piab kindla korra järel ära määratud olema. TööiiSte lapsed piaksiwad möisades maksuta  algkooli haridust saama. Nii kuidas praegusel  ajal. edespidi ehk weel rohkem  suurel  mõõdul möisades masinatega tööd tehakse, siis piab tööliste termis õnnetuste wastu kindlaõte kaitsetud olema, aga õnnetuste puhul piab tööandja  wigaslatud töölisele tormilist tasu ja abiraha  maksma, kuid töölise surma puhul, tema maha jäänud perekonnale. Et aga sarnase olukorra  täitmine möisnikudele, kui tööandjatele, raskeks ei wöiks minna, siis hoolitsegu nemad ise selle olukorra kergituse eest, kas oma wahelise Vastastikku tööliste elukinnitamise läbi, ehk lasku nende oma tööliste elu, kes kardetumate masinate juures töötawad, mõnes era elu-kinnitamise seltsis kinnitada. Tööliste teenistuses olgu täieline pühapäewade  ja pühade rahu. üks praegune mõisawalitseja. Toim. täh. Ülemal seisaw tiri on meile kellegi möisawalitsuse poolt awuldamiseks kätte saadetud, mida lahkel meelel awaldame, iseäranis sellepärast, et ka sääl inimesi leidub, kes õiges mõttes aSja pääle waatawad. Lätlaste uus palwekiri. Kõigile Läti maa waldadele on järgmine palwekirja  projekt malmis tegemiseks, olla kirjutamiseks ja Peterburgisse saatmiseks kätte saadetud: „L>iwi kubermangus N. N kreisis olema N. N. walla wolimehed panemad, oma walijate poolt antud protokollist wolikirja ligi pannes, Keisri Majesteedi trooni ette järgmist kõigealandlikumat palwet; Kõigekõrgema manisiSti läbi '2. detsembrist 1904 rõõmustatud, ja 18. wrebcuaril 1305 aastal waliisewa senatile wälja antud Kõigekõrgema vkafi põhjusel palub N. N. wald, kuS lätlased elawad ja kes oma rahwa ja kodumaa hää käekäigu eest hoolitseb, köigealandlikumalt  mitte üksi kõige tormilisemat, nagu trüki-, sõnaja  koosolekute wabadusi, kui ka isiku ja elumaja puutumataust  tähele panna, waid ka iseäranis meie kubermangule  anda: Täielikku südametunnistuse wabadust, patronadi õigust ära kaotada, koguduse omawalitsust ja õpetaja walimist koguduse läbi sisse seada. Emakeelt jälle kui õpekeelt rahwa koolides Wene keele kui õpetatama asja körwal sisse seada. Lubada, et Läti keeles palwekirju sisse wöiks anda, rahukohtunikud? ja uurija kohtunikude ees endid kaitseda, kuna nende ametite pääle niisugused konditadid pannakse, kes ise neid keeli möistawad. Kooli raamarukogudesse kõiki tsensmi poolt lubatud  raamatuid sisse wõtta. JnSpektoride, kohtunikude, kommissaride, kooli inspektoride  ja maa politsei ametitesse niisugust isikuid panna, kes kohalist rahwa keelt möistawad. Znspektoridelt ja muudelt c-metnikudelt wöim ära wõtta, asutusi, wallaametnikka ja kohtu eesistnikka admiuistratiwlise  aresti panna. Talupoegade kui ühe iseäralise  seisuse korraldamist ära kaotada ja ainuit määrusi  talude müümise ja rentimise üle alles jätta ja ühte täht aega kindlaks määrata, millal kõik talu kohad rentnikudele  ära müüdud piawad olema. Kroonu talurahwa põllupanga sisseseadmise läbi talupoegadele wöimalikuks teha, oma wõlgasi möisnikudele  ära maksta. Kõiksugu maksud ja kohustused ühetasaselt mõisa ja talumaa pääle ära jaotada, maa suuruse järele. Kõik talu maaomanduse kitsendused seaduse ehk kontrahtide läbi, mis jahi, kalapüügi, metsa tarwimse, weskide pidamise, tööstuse ja kaubandusliste ette mõtete kohta käiwad, ära lõpetada. Kroonu mõisaid ära jaotada, nii et ilma maata talupojad neid rentida ehk osta wõiwad. Rohuaia maad talu maaks tunnistada. Mõisaomanikule ära keelda, müümata talumaa ehk rohuaia maa pääl kaswawat metsa oma tahtmise järele maha raiuda. Praeguse maapäewa asemele tuleb kõigist maaomanikudest  walitud semstwo-asutus sisse seada. Nagu ~Pet. Awises" selle kohta teatab, on mõned  Läti wallad juba sadanded rublad kokku pannud ja omad saadikud selle palwekirjaga Peterburgi läkitanud. Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. Sõja platsilt tuli wiimastel paiwil vaha tähtsaid teateid. Et aga Linewitsh juba 27. mail teatas, et Jaapani eelwäed edasitungimist on alganud, siis ei maksa kül selle üle sugugi kahtleva, et Jaapan ennast oma sõjalistes tegewustes  rahu läbi rääkimiste läbi sugugi segada ei lase, vaid palju ennem püüdma saab, enne rahutegemist wiimast trumpi Wenemaa käest ora kiskuda. Meie sõjapidamise wiisi üle avaldawad  jaapanlased õige laitwot arvustust, kuna nad awalikult seletawad, et meie waslu-tormijooksudel  mingit kindlat plaani ega kordu e» ole. Sellepärast piame tuleviku suurte sündmustele  ainult hirmu ja murega wastu waatama. Kuidas vaadatakse aga praegu rahutegemise  paale Wene- ja waljamaa! ? Paneme selle juureS kõige enne wäljamoad tähele. „Kõ!n. Zeitung" kirjutab nähtawaste ametlikuS  artiklis, et see liig suur julgus oleks, ette ütelda, nagu tooks esimesed sammud rahu üle läbirääkimises juba tõepoolest rahu. Esimesi ettepanekuid rohu kohta wöib Jaapan ainult siis waStu wõtta, kui Wenemaa temale nähtavaid  kasusi pakub, mida viimane aga ometi teha ei või. Tähtsaks küsimuseks on sõjakulu maks, mida jaapanlased alles hiljuti ette poleks pannud, kuna nad seda praegu kõige tähtsamaks piowad. Suureks takistuseks on ka mõlemate vastaste umbusk üksteise waStu. Piab asja pääle õige tugewaSte roosiliselt vaadatama, kui rahutegemist loota tahetakse, ometi on see kahel põhjusel võimalik: Wenemaa rahuwaja- duse ja Jaapani kasina nõudmise läbi. Nui Jaapan targa tagasihoidmisega Wenemaale waSm tuleb, siis wõib kül peats?t rahutegemist loota. arwab, et üleüldise arwamise järele Jaapani tingimised nii kained saamad olema, et terme haritud ilm neid hääkS kiidab. „Neue Freie PreSse" awaldab ühe tähtsa Inglise polittka mehe mõtteid rahu üle. Ta arwab, et rahu marsi tuleb. Tema otsuse järele  on Wenemaa oma koha esimese klassiliste riikide seas juba kaotanud ja kui ta õige pea rahu ei tee, siis wajub ta meel madalamale. Rahutegemise järelduseks oleks aga tema arwamise  järele käärimine Europas kui ka termeS maailmas. Terwele Europale olla juba praegu täitsa selge, et Wene hiiglasel sawist jalad on. Wenemaa on omast kuulsusest isegi rohkem kaotanud,  kui seda maja oli. Olgu muu kuida tahte, aga igatahes on ta oma seisukoha kui juhtim riik kaotanud. Kuulus Saksa kindral Mekkel. Jaapani sõjamäe lõige tähtsam õpetaja, ei näe põhjust, miks wenelastele Mandshurias nüüd meel sõja õnn naeratama piaks hakkama ja et ta sellepärast tingimatalt rahu piab tegema. Lootusi, mida Linewitshi pääle pannakse, wõtab ta terama arwustuse alla, tähendades, et Wene kindralid wnmastel aegadel palju lootusi on annud, aga wäha neid täitnud. Linewitsh juhatab wägesi, kelledest üks osa juba raskesti löödud sai. Wene sõjamäe armu ei tohi Jaapani mäe armust praegusel  ajal kuidagi suuremaks pidada ja tubliduse  poolest ei laa ta, nagu nähtused küllalt on tõendanud. Jaapani mäest ka kuidagi ette. Tõendatakse, et wenelostel maja on, sõda pikale  ajada, sest et Jaapanil pika sõja pidamiseks  rahwast puududa. Iga tahes wõib aga Jaapan meeste rohkuse pärast üsna ilusaSle meel ühe aasta sõda pidada. Ajab aga Wenemaa  sõda pikale, siis on tal sisemine käärimine ärajäamala. Lootus Jaapani rahajõundu ära kurnata ei löha praegu enam naljalt korda, sest rahwas on malmis, kõiksugu ohwrid tooma ja ka wäljamaa turud on tal lahii. Waewalt  lähab ka korda Jaapani mäge lügawale Siberisse meelitada, et teda saal ära häwitada. Jaapanlased ei läha kaugemale, kui Harbim ja Wladiwostokki. Kui nad Wenemaal tema miiu-ase  tustuse kaugel idas ora wõtawad ja Wene laewastiku riismed ära häwitawad, siis ei suuda Wenemaa enam, ära mõetud maid tagasi wõita. Jaapanis hakkawad mitmed mõjuwad lehed  rahwale nõuu andma, et rahutingimised mitte liig karmid ei tehtaks. Kui Wenemaa praegu raskeid tingimisi wastu wõtab, seletawad  nad, siis wõtab ta kätte maksmiseks kõik oma jõuu kokku ja see järjeldaks uut ja meel raskemat sõda. Kui aga, selle wastu tingimised  Wenemaale alandawad ei ole, siis wõlb temaga  ühisuse lepingut teha, mis kauaaegset rahu kindlustab. Üleüldiselt nõuawad aga Jaapani ajalehed sõja edasi pidamist ja arwawad rahu läbirääkimisi enneaegseks. Kuidas mõteldakse aga Wenemaal asja kohta? Wene rahwa arwamine on lugejatel teada. »Matin'i" fõnumesaatja teadustab aga Peterburgist järgmist: Arwame nii, et Roosewelti ettepanekul tagajärge  on ja rahu läbirääkimised algawad. Kas wõib aga loota, et selle järelduseks tõeSti rahu tehtud saab? Selle pöäle waStan ma kindlaste:  minu isiklik otsus wiimastest Wenemaa sisemistest sündmustest on see, et bürokratia rahu ei soowi. Rahu läbirääkimised on ainult selleks otstarbeks algatud, et rahwale selgeks tcha, et jaapanlaste liig suured nõudmised rahu wõimataks teewad. Bürokratia sepitseb kan gesti tagurlise programmi kallal, mida aga wöimaltk  ei ole, maksma panna, kui ta rahutegemise  läbi oma täielist kõlbmataust tõeks piakS tunnistama. 330 S a ? a l a U 42 1905