Saarlane „S««»rr«s-No" maksab: kroouopoöstgo: aastas 2 l. - kop Va » I .', 25 „ V- .. -.>75 „ maapostiga: ~ 1 „ st> ~ V- » l Vä .. s<> .. Üksik number S kop. -4 Ilmub kakskorda nSdalaS, igal kesknädalal sa laupäewal. Tresfeoi l3. Kuulutuste waötuwõtmine kuni 1 parmal enne l-he ilmumist. Kuulutuste pctii-rida S kop. M 60. Kesknädalal, 24. oktobril 1907. XXI», aastakäik Mesilaste pidamisest. Tänawu aasta pani Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts mesilaste kaSwatuse õpetuse kursuse toime- Kursusest osawötjaid oli 28 meeSter. ja 7 naester. Kursust peeti märtsi kuus Saaremaa ErSti Põllumeeste  Seltsi ruumides tuus päcwa hrade J. Kingiseppa sa J. Ra t a s'e õpetusel, ja suwel juni kuus kaks parma Manenthatis, kuS näitlik õpetus mesilasse  ga ümber läimises oli. TalwiStel kurjusepäewadel  anti seletust mesilastest, nende elust, nendega ümber käimisest ja kuidas ühte ja teist toimetust nende juures tuleb ära teha. See kõik oli ainust ievretilalik õpeius. Paate selle oli näitlikku seletust: tmdas mesipuid tehakse, kuldas waha kärgedest sulatada ja lihtsate abiuõuudcga puhastada, tuidaS wahast kunsttärgi wälsa pressida ja mesipuu raamide sisse kinnitada. Kursuse toimepanijad ei otsinud siin mitie vma kasu, sest ainult l-öv lop. oli igat kurjusest osawõlzai maldta. Kurjuse läbi taheti vjowust mesilastega ümber käimises rahwa sekta suurendada ja läält tüljest tuleb kursuse lordaminemise kasu otsiva. 28. kurjusest osawõtjast on 27 mööda käinud suwel tegelikult mesilastega ümber täinud. Suurem jagu on mesilaste kaswarujes  edasi jõudnud. Iseäranis mõnede Mures kiidetakse tublit osawuft mesilastega ümberkäimises näha olnud. Nii on pakupuudest  mesilaste wäljaajamine liiguwärgi puude sisse, kunst perete tegemine, emade taSwatamine ja manade emade uuendamine kursusest osawõtjate käes parcmmi korda läinud, kui mõne wana mesinik» käes. Ja see pole ka mitte imeks panna. Palju manu mesinikkusid pole kusagilt mesilaste taswatuses õpetust saanud, on siin ehk sääl mõne teise juures mesilasi tiiguwärgi puudes näinud ja nõnda ütelda „küsi kaudu" püSle hakkanud mesilasi kaSwatama. Siis on see otse loomulik, et fee, kes mesilaste kaSwatusest plaanilikku õpetust on saanud, peab ka kõige nende toimetustega  paremini korda saama, kui see, kes ilma teadmata ainult „küfikaudu kobab". Kursuse aeg oli küll lühike, siisgi püüti selle lühikese aja sees wõimalikult palju pakkuda, õpetada ja edasi jõuda. Pilkadel kursustel lastakse iga õpilane ise mesipuu malmis teha. Siin sai ainult oga näidctud,  kuidas mesipuid Leha tuleb, kuidas nimelt iga üksik mesipuu jagu malmis tehakse ja kokku pannakse. Inimene, kes enne on puutööd teinud, saav sellest juba ka küll õpetust, kui ta näeb, kuidas teha tuleb. Seega oli sarnane kursuse pidamise mus saarlastele üsna loomulik ja hrad J- Kingisepp ja J. Ratas on enesest sille lurjuse läbi kauni ajaloolise mälestuse järele jätnud. Sest see oli esimene suurem za amalik õpetuse andmine sellel töö põllul Saaremaal. Soowida jääb, et eestulewal kalmel meel sarnane kursus saaks toime pandud, sest rohkesti on inimesi kuulda soowi awaidawat, kes, meel tahoksiwad kursusest osa wõtta. Wüga soowida jääb, et meie Saare naeSterahwad ennast rohkem mesilaste kaSwatuscga tuiwustaksiwad. NaeSterahwad on ikka enam oma tegemistega  kodu külge seotud, kui mehed ja nõnda wõiksiwad nad palju paremini mesilasi  omal hoolel kaSwatada, kui mehes, kes sagedasti oma elukutsel ja tegemistel kodunt kaugel ära peawad olema. Majaperenaene  mesilaste kaswataja, mis sugune õnnistus perekonnale ! On juba mesi iseäranis lastele tungiwalt tarwiline terwe toit ja. iseäranis haiguste korral, sagedasti kõige parem ja möjuwam arStirohi.  Kes mesilasi kaSwatada tahab, õppigu  nende kaswatust hästi tundma, ja püüdku selles otse meistriks saada. Kõige parem ja hõlbsam abinõuu on kursuse läbitegemine. Ainult lirjaliste õpetuste warol on raske ja igaw eesmärgile jõuda, ka kõige paremini kirjutatud raamatust on algajal mefinikul raske aru saada. Sellepärast  on kursustest osawõtmine kõikidele ükiwäga joowitaw, kus kerge kulu ja waewoga,  pääle selle weel lühikese ajaga, kaunis  palju wõib ära õppida. Ka meie Saaremaa  rahwakooiide kooliõpetajad ei wõi ühegi muuga kergemini oma wäikese palgale  lisa teenida kui mesilaste kaswatujega. Kui palju lõbu ja kõlblist haridust weel seda kaudu, paale waranduSlise kasu, omandada s wõib, mõistab üksi see, k-?s mesilaste imede-walda tunneb. Iga inimene,  olgu põllumees, käsitööline, kooliõpetaja,  M minu pärast ka laste ema, ja iga teine, kui tal aialapike ja armastust mesilaste wastu ei puudu, wõib õnniskawalt ja tulu toomalt mesilasi kaswatada. Sest mesilaste kaswatuS tuleb kõigist teistest tööstuse harudest kõige lasulisemaks  lugeda. Mitte üksi ainelist kasu, waid ka terwe inimese meeleolu ja tarak- Kättemaksmine. Inglis kirjaniku Conan Doyle krimmai- IL juluslus kahes jaos. Ta oli nii hirmsasti joobnud, et meie teda oleksime politseisse wtinud, kui meil aega oleks olnud. Aga ta nägu ja riideid ei pannud Teie tähele? Panime muidugi tähele, sest meie awitasime  Murcheriga ta jalule. See oli pitk noormees, punase näoga, tael ja lõug oliwad rätikuga ümber mässitud- Küllalt! ütles Holmes. Kahu ta jäi? Meil oli palju tegemist, ütles õöwaht tusaselt. Wean see pääle kihla, et ta lodusse läks. KuidaS ta riides oli? Tol oli pruun palitu selgaS. Ja piitS käes? Piits ? Ei olnud l Siis oli ta selle wist kusagile maha jätnud, pomises Holmes. KaS Teie juhtumisi  ei kuulud ühtegi sõiduriista lahedalt mõõda sõitma? Ei kuulnud. Siin on Teile tasu Teie tülitamise «st, ütles Holmes ja NSttiS kübara. As kardan, Ranes, er Teie ilmasgi omas ametis kõrgemale ei tõuse. Paa ei pea inimesel mitte ainult teha iluks olema. Minewal ööl oleksite seersandiks saanud. See inimene, keda Teis oma käte wahel hoidsite, teab kõik ja teda just nimelt meie otsime. Noh, mis sellest enam harutada; kuid niipalju ma ütlen, et see nõnda on. Läheme, doktor! Meie lätsime uulitsale ja jätsime Ranesi imestades järele wahtima. Eesel! ütles Holmes pahaselt, kui kodusse  sõitsime. Mõtelge ometi: õnnejumal  oli tal saba pidi juba käes, aga ta ei Mõistnud juhtumist tarwitada. Minule on see lugu ikka weel segane- Joodik, keda Ranes kirjeldab, passib küll Teie poolt kujutatud mõrtsukaga ühte. Aga nttkspärast ta meel maja juurde tagasi  tuli? Nõnda ei ree ju kurjategijad harilikult mitte. SõrmuS, mu poeg, sõrmus!  sellepärast  ta tull tagasi. Kui teda teisel wiisil kätte -i saa, siis katsume sõrmuse abiga. Mina saan ta kätte, doktor, ma wean selle pääle kihla, et ma ta kätte püüan! Ma tänan Tetd. Kui Teid ei oleks olnud, ma ei ollkS wist seda asja enese pääle irötnud ja oleks selle läbi kõige huwltamama juhtumise kaotanud, mis mul siil saadik on ette juhtunud: punane niit! Tarsitame seda kunst,õna l Mörtwks  tWts punane niit käib läbi wärwira elu; meie kohus on seda harutada, iga ühr tolli maad selles selgeks teha. Nüüd tarwis natuke lõunat süüa ja siis Nerudat kuulama minna. Oh, kuidas ta nõidlikult mängib! Kui ilusasti tuleb see Chopini tükk tema käes wälja. Ja Holmes laskis end seljakile tõllapadja najale ja trallitaS nagu ööpik. Kui imestamise «äärt mitmekülgne on inimese olek! V. Kuulutuse järele ilmunud wõõras. Ma olin hommikustest sõitudest kangesti wäsinud. Holmes läks kontserti kuulama, kuna mina diiwani pääle pitkali heitsin, ei wähe magada. Aga asjata! Mu närwid  oliwad «ii üritatud ja pildid, üks teisest imelikumad, ilmufiwad mu maimu ette. Niipea, tui ma silmad kinni panin, ilmus mu maimu silma ette surnu oma ahmi näoga. See nühtawuS oli mulle nii müstik,  et ma juba tahtmatalt seda inimest mõttes tänasin, kes selle isanda inimeste ihulikkude silmade eest ära koristas. Kui kunagi inimese nägu peaks ta sees elutsewaid  haldasid kombeid wälja näitama, siis oli Snoch Drebbsril Clevelandist niisugune  nägu. Siisgi pidin ma tunnistama,  ct ohwri halwad kombed seaduse ees iema tapjat süütaks ei tee.