pandaks. Ja niisugust seisukorda, kus ülesässitatud rahwa piirita üleannetus nii kaugele läheb, kirjeldatakse  meile, europlastele, kui „wabaduse" ideali? „R. T." Wene telegr. seltsi wiimased telegrammid. Peterburis, 17. sept. Wilna kuberner vo n Wahl on sisemiste asjade ministri abiks nimetatud. Lodzis, 16. sept. Woshniku külas põles 129. majast 120 maha. Talupojad oliwad tulekahju ajal Põllul. Kahju suurus umbes 200,000 rubla. Majad oliwad kinnitamata. Kaks last on ära põlenud,  üks haige naene suri ehmatuse kätte. Tuli on laste käest hakanud. Seivastopolis, 18. sept. Täna kell 9 jöudsiwad Keiserlikud Majesteedid oma kõrgete lastega siia ja söitsiwad aurupaadil „ Standardi" pääle. Tõrnowos, 15. sept. Suurwürsti Nikolai Aleksandrowitshi ja Bulgaria würsti wõeti nende reisil igal Pool südamlikult wastu. Kõik raudteejaamad  oliwad rohelisega, Wene ja Bulgaria lippudega  ära ehitud. Orehowitshi jaamas wõttis Suurwürsti küumetuhandeline rahwahulk wastu. Kõrgeid külalisi terwitati kirikukellade löömisega ja sõjawägede ja rahwa walju hurraaga; maapüewa poolt terwitas Suurwürsti presidendi abi sooja kõnega. Suurwürst tänas bulgarlasi poolehoidmise pärast oma wabastajate wastu ja lubas lahkest wastuwötmisest Keisri Majesteedile teatust saata. Auu-wärawa juures annetas linnawalitsus soolaleiba,  lauldi Wene- ja Bulgaria riigilaulusid. Ptewna linna saadikud palusiwad Suurwürsti nende linna waatama tulla. Suurwürst ütles kahetsedes, et ta seda palwet mitte täita ei saa, selle wastu aga sõjaministrile Kuropatkinile luba annab umbes 20. septembri ümber sinna sõita. Pääkirikus pidas metropolit jumalateenistust, Keisri Majesteedile terwist paludes. Suurwürst wõttis Bulgaria würstiga einet ja sõitis siis Gabrowosse rahwahulga rõõmuhüüete all, mis terwest maakonnast  kokku oli kogunud. Shipkas, 15. sept. Täna oli mälestusekiriku sisseõnnistamine. Kirik on Bulgaria wabastamise eest langenud Wene sõjameeste auuks ehitatud. Õnnistamist toimetas metropolit Methodius Wene ja Bulgaria waimulikkude meeste kaasawitamisel Keiserliku Kõrguse Suurwürst Nikolai Nikolajewitshi ja Bulgaria würsti Ferdinandi juures - olekul. Pärast õnnistamist Peeti Wene Keisri ja terwe Keiserliku perekonna eest palwet. Pidusöögist wõttis umbes 300 inimest osa. Suurwürst ja Bulgaria würst istusiwad kõrwustiktü. Würst Ferdinand tõstis klaasi Wene Keisri Majesteedi ja terwe Keiserliku perekonna terwiseks. Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh wastas: „Keisri Majesteedi kõige kõrgemal nimel tänan ma Teid soojalt Teie poolt awaldatud tundmuste eest, mis selle pääle olen ma kindel terwet Bulgaria rahwast, kes usu ja sugu poolest Wenemaa  wennasrahwas on, ühel meelel täidawad. Ma olen wüga rõõmus, et minul õnn on Shipka-kiriku rahulikust önnistamisepidust oma kõrge walitseja asemikuna osa wõtta. Mgu Teie kuninglik kõrgus üsna õieti tähendasiwad, on see püha tempel 25. aasta eest olnud sündmuste häwinemata mälestus, kuna need sündmused Bulgaria rahwale uut selget elu tähendawad, rahwale, keda Wenemaa poegade weri wabastas, kes Tsaar-Wabastaja käenäitamise pääle oma elu lahmguwüljal häämeelega sõprade eest jätsiwad. Ma ei wõi teisiti, waid pean Teie kuninglikule kõrgusele ka ise oma isiklist südamlikku tänu awaldama Teie sõnade eest, mis minu armastatud  isa meelde tuletasiwad, kelle kätte Jumalas hingama läinud keiser Aleksander 11. oma sõjawägede  ülema juhatuse usaldas ja kes siis ka noore Würstiriigi wäljadel waprusetegusid tegiwad, millede sarnast ajaloos ei leidu. Wenemaa poolt 25. aasta eest toodud ohwrid on hääd wilja kandnud. Keisri Majesteet, kes Bulgaria rahwa saatuse wastu alati muutmata osawõtmist awaldab, rõõmustab süda!  mest würstiriigi edenemise üle ta kodanikkude ise!  teadwal teel. Keiserliku Majesteedi nimel tõstan ma klaasi ja joon wennasrahwa juhataja, kuningliku Z kõrguse würst Ferdinandi terwiseks, kui ka terwe kalli Bulgaria edespidise kosumise hääks." ! Partsis, 16. sept. Emile Zola on täna hommikul ära surnud. Olud, millede keskel ! Zola suri, on tumeda linikuga kaetud ja lasewad enesetapmise mõtteid tõusta. Zola tuli abikaasa seltsis suwitamise kohast oma linna-korterisse tagasi ja käskis magamisetuba kütta. Kella 10 aial heitis ta ühes abikaasaga magama. Hommikul kella pool 9 ajal pidi uks lahti murtama, sest et mitmekordse koputamise pääle wastust ei tulnud. Toast tungis lämmastaw winguhais wälja. Zola leiti Pää jja õladega pärandawaiba päält, jalad oliwad tal I woodi serwa pääl; wististi oli ta aknat lahti teha ! tahtnud. Proua Zola oli ilma elumärkideta woodis. l Arstid snutsiwad ainult proua Zola elusse kutsuda ! -—kes aga mingit seletust ei suutnud andu. ! Järelkuulamisel selgus, et Zola mitte enese!  tapmise surma ei surnud. Zola abikaasa ei saa ! weel rääkida. Teener tõendab, et abielupaar eila wäga suures ärewuscs olnud. Zola kaebanud kamina halwas korras olemise üle, mis ära oleks ! pidanud parandatama. Arstid tunnistawad Zola surma põhjuseks woodist wäljakukkumist. 476 Lesti postimees. 1902. Tänasel numbril on „Õhwsed kõned" nr. 38 kaasas. Wastutaw toimetaja ja wäljaandja August Busch. vi. ivllorpZ-chiu ?vsklli.