aga tuul lõi paadi ümber- Mõlemad herrad kukkusiwad mette, oga hoidsiwad paadi serwast kinni ja hakkasiwad appi hüüdma. Alles wecrand  tunni pärast kuulsiwad nende hädakisa paar kalameest, keS neile kohe appi töttastwad. Sel ajal hakkasiwad hädalised juba nõrkema. Juba kaks korda wajusiwad nad «ee alla, suutfiwad  aga stisgi meel paadi serwast kinni haarata.  Kui Nolbcck teist korda wce pääle tõusis, ütles  ta Grünewaidtile umbes järgmist: „MhtawaSti  peame surema, minu jõud on otsas, ela hästi, Arved, anna mulle jumalagajätmiseks kätt." Õnnetud süruflwad üksteise kätt, selle pääle kadus Notbcck sügawusesse- Selsamal silmapilgul hakkas ka Grünemaldt wajuma, aga õigel ajal jõudis kalameeste lootsik sinna, et teda wcest wälja tõmmata. Poolminestanud olekus wiidi ta kolbale, Orlowi fuwemajaSse. Õnnetus juhtus umbes kell 3,37 min-, sest sel ajal on Grünewaldti kell seisma jäänud. „Wir" Tallinna Aleksandri gümnafiumi inspektoriks  nimetatawat Tartu gümnafiumi Wene keele kooliõpetaja Sosnowski, kes omal ajal Kuresaare gümnafiumi kooliõpetajaks oli. Sõjakohus harutas 9. junil Läti sots. rewolutfionlise partei Wolmari wõitlusesalga asja. Süüpingil istusiwad 8 kaebealust. KohuS mõistis talupoja Iman Gratshewi (21 a. w.) kõigi õiguste kaotamisega poomisesurma  ja Eduard Meschgaili (31 a. w.) 8 kuuks wangi. Teised kuus kaebtusealust mõisteti tunnistuste  puudusel wabaks—  27. mail s. a. sõjakohtu poolt Wana- Pcbalgi rewolutsioni protsessis tehtud surmaotsused  Peter Balodi, Anton ja Jaan Körti ning Jakob Jägeri kohta on Peterburi sõjawäeringkonna  mägede ülemjuhataja abilise poolt eluaegseks  sunnitööks ümber muudetud. Neljapäewal, 11. skp. laulatati Toompää  wangimaja kirikus Aug. Kuntjel Marie Uusnaga abielusse- Peigmees on administratiwlisel  teel kaheks aastaks Wologda kubermangu elama mõistetud, kuhu mõrsja talle kaasa minna tahab. Laulatust püült waatama lasti ainult noorepaari kõige lähemaid omakseid. Wiimaste hulgas wiibis ka peigmehe noorem wend, keda s.-d. erakonna protsessis 4 a. sunnitööle mõisteti.  Ta toodi wahi all ja raudus eeluurimisewangimajast  Toompääle. „Wir." Lätimaalt. Riiast. Liiwimaa asekuberner Bologowski lahkuda omalt praeguselt kohalt ja nimetatawat Jenissei kuberneriks. Riia Lpekonnakurator S. M Prutshenko on kaheks kuuks wäljamaale puhkusele lubatud. Sel aja! täidab tema kohujeid õperingkonna inspektor Bukowitski, aga pärast tema ärasõitu õperingkonna inspektor A. N. Tolmatsew. Senati seletus. Walitsew senat on seletanud, et walla kogukondadel õiguS on wallakoolivpetajate  palkasid ainult majanduSliStel põhjustel mahendada, alammäära piiridesse jäädes,  mitte oga sellepärast, et kooliõpetaja tegewusega  rahul ei olda, sest et kooliõpetaja oma õpetegewuse pärast mitte wallakogukonna ees ei wastuta, waid kooliülemuse ees. „PoSt " Alamleitnandi Jerschini perekonna tapmise üle kirjutawad Riia lehed: Leitnandil oli keha ja pää üksteisest peaaegu lahutatud, tema naejel pääluu lõhli, kuna wanaemal pää purustatud oli. Nagu kindlaks tehtud, on nende  tapjaks Jerschini tentsik Aleksei Tortschak, keS kadunud on, kuigi kõik lähedal olewad metsad,  liiwamäed ja heinamaad läbi otsiti. Bolderaa  metsas leiti mõrtsuka soldati uniworm üleS, mille tema sinna maha oli wisanud, et mitte ära tuntud saada. Ohwitseri juures on tema üks aasta teeninud, kes aga teda nüüd joomise ja hooletuse pärast polku tagasi tahtis saata, millest aga mõrtsukas kogemata kombel kuulda saanud. Sellepäüle põhjendades wõib siis arwata,  et mõrtsukatöö kättemaksmise mõttes õn tehtud. „Jsam." Kordnikkudele tahetakse, nagu „Latwija" kuuleb, praeguste rcwolwrite asemel Mauseri pistolid anda. Juba on suurem saadetus Riiga jõudnud. Kaugemalt riigist. Peterburist. Kuulutati wälja Kõigekõrgemalt  poolt kinnitatud kord, mille järele 27. junil s. a- Poltawa lahingu 200-aastast mälestusepäewa tuleb pühitseda. 26. junil mälestusepäewa laupäewal peetakse kõigis kirikutes tänujumalateenistust. 13. junil sõitis Keisri Majesteet oma Kõrgete  Perekonnaliikmetega ja aukandjatega Rootsi päätinna  Stockholmi. Riiginõukogu on Kõigekõrgema käsukirja järele kuni 10. oktobrini puhkusele lastud—  Wiljakaswu kohta toob «Torg-Prom. Gas. riigi sisemaalt wäga häid teateid. Oraste seisukord paraneb igal pool. Wolga ümbruses kaöwab suiwili ruttu ja hästi. Taliwili on mõnes kohas juba IV» arss. pikune. Harkowi kubermangus õitseb rukis. Peterburis on wiimase öö-päewa jooksul  73 inimest kolerahaigeks jäänud ja 13 ära surnud. Rjasanist. Gorlowski wallas on rahe 150 lammast ära tapnud ja 400 wigaStanud. 3000 dess. orast on ära hüwitatud. Kahju üle 300,000 rbl. Tuulast. Maschkowi ja Denissowi waldadeS,  Tuula kreisis, jadas nii ränka -vihma, et maa laevatama hakkas, kusjuures üks ini» mene ja 275 lammast weeS surma saiwad; taliwiljapõldufid on 228 deSsatini ära häwitatud;  Hulk tolurahwa warandust sai wee roaks. Wenewi kreisis ujutafiwad lacned 2 talupoega, kes wankris oliwad, silla päält jõkke, üks uppus  ära. Nolvotsherkaskist- Guljaibormowka alewikuS  riisustwad tundmata kurjategijad postkontorist  9 tuhat rubla ära. Kurjategijad kadufiwad  jäljetult. „Wir." Wäljamaalt. Salonikist. Kolmanda wäekorpuse püssi alla kutsumiseks tehtakfe ette-valmistust. Thessalia  piirile saadeti ohwitscrid korraldusi tegema. 15.000 ressrwiStile on käsk antud walmis olla. Saloniki lahes püüti kinni Greeka aurulaew konterbandiga, mis Greeka komiteele oli määratud.  WiimaSts päewade sess on 10 Greeka agenti kinni wõetud, kuna grceklaste seas selle tagajärjel suur liikumine maad wõtab. „Wir." Uuemad sõnumed. Kuresaarest. Saare maa laulupidu on hiilgawalt mööda läinud ja Saaremaa EeSti tegelased, terme Saaremaa rahwas on näidanud,  et ühisel jõul palju teha wõib, ning et siin ühisel jõul palju ära tehtud on. Waimulik  kontsert kirikus laupäewa õhtul jõudis nii tugewaSti kuuljate tundmuste pääle mõjuda, et mõnel isegi pisarad silma tulimad selle maimustuse  tõttu, et SaareS EeSti laul nii kõrgele järjele edenenud on. Kunstlauljanna Paula Brehmi kontsert selsamal õhtul kurhaufi saalis pakkus ka kõige paremat laulu kunsti ilmast, kuna sel õhtul Bürgermusses mängitud näitemängul  „Jäme särk" mitte kõik peensused näitekunsti  poolest juureS ei olnud. Pühapäewa hommikul  jõudfiwad Pärnu wõõrad aurulaewaga „Wasa" siia. Kuna omal ajal räägiti, ei tahetud  pidu mitte waimuliku lauluga algada, nüüd aga algas pidu ise pühapäewal jumalateenistusega  kohalistes kirikutes. Ew. Lutheruse kirikus pidas altari jumalateenistust Pöide õpetaja  hr- Sitzka, kuS ta armastusest rääkis ja selle pääte suuremat rõhku pani, et mitte ei peaks kogudusest, kirikust oma waimulikuft emast —lahkuma, mis nüüdsel nuewoolu poolehoidjatel  moeks on. Jutluses pani Püha õpetaja Reitag rõhku laulu tähtsuse pääle, misjuures  ta ojalt EeSti muinasloo laulujumala Wanemuise  üle jutluse põhjaks pani pühakirja sõnadega  ühendades. Õigeusu kirikus pidas pidujutluse  Reo õpetaja hr. Pähkel EeSti ajaloo üle pilku heites. Kell 1 algas mere ääres karskuse miiting. Pärast miitingi awamist Karskuse  Seltside Kesktojmekonna esimehe, Kolga- Jaani õpetaja hr. pe im anni poolt, seletas ajalehe toimetaja hr. Jür g en st e i«, kui kahjulikult  joomine majanduse pääle mõjub, ja kudas Saares majandus õitSma hakkaks, kui joomine kaoks. Dr. Talwik näitas joomise kahju terwise pääle, iseäranis nerwi arSti seisukohalt.  Ta seletas, et meil rohkem «vaimuhaigeid  alla, kui Ülemaal, ja see tulla ülepiiriliscst  joomisest. Õpetaja Kerg tegi selgeks, et just alkoholi üleliigse tarwitamise läbi rahwakool  kiduras olekus on. Pöide õpetaja S i tz>' ka tõi omaS kõnes «Emake maantee" elawaid piltisid joodikute elust, mis maanteedel ette tulnud.  Kõnede läbi näidati ja tehti selgeks, et alkoholi tarwitamine, isegi wüikesel armul, kahjulikult  iga isiku ja rohiva majanduse, terwise, üleüldse rahwa edu pääle mõjub. Loodetawasti jättis karskuse miiting nii mõnegi südamesse sädemekese karskuse mõttest. Miitingil müüdi ka karskuse kirjandust. Kella 3 ajal hakkas pidurong  Eesti Seltsi majast pidu platsile tulema. Raekoja eeS, turupääl, pidas rong kinni, kus linnapää baron Nolcken lühikese terwituse kõne pidas, pidule hääd kordaminekut foowidcs, ja üleskutsus Keisri laulu laulma. Selle terwituse kõne pääle wastas hr. Dr. Talwik, linnapääd soowide eest tänades, niisama ka linna «valitsust, kes pidule lahkesti wastu tulnud. See pidu näidata, et linn ja maa ka käsikäes töötada wõiwat. Kella 4 ajal algas kontsert,  laulupidu pääosa. Koi) hingeline laulukoor  osawal juhatusel näitas, et laulujumal Wanemuine Taara talust tagasi tulles ka «väikest  Saareinaad ära ei ole unustanud. Ülendawate  lauluhelide kõrwal iluStaS ja waimuStaS muusika tundmust piduliste hinges muusikakooride  mäng, kcS hästi kindlas taktis ja puhtas helis mängisiwad. mis juhataja hra Krulli tublidusest tunnistust andis. Sütitaw oli õp. Reim anni pidukõne «Saaremaa enne ja nüüd". Mis Saaremaa enne olnud, sellest tõi ta ajaloost  näitasid. Kuid nüüd olla juba sõjasarw hariduse wä ljal puhumas. «Tõllus, TõlluS, tõuse üles, sõjasarw ju Sõrme säärelt" oli hüüe, millega kõneleja kõnelõpul mehi hariduse  tööle üles kutsus. Kahjuks rääkis wöõrakeelne  publikum kõne ajal wäga waljusti, mis kõne kuulmist teistele segas. Sellepärast jättisgi «vist Lp. Kerg oma pidu kõne «Meie rahwa hariduslistest püüetest" pidu Ml pidamata. Kontserdi lõpul laulti «vaimustusega „Mu isamaa mu õnn ja rõõm!" Selsama päewa õhtul mängiti bürgerklubi saalis Pärnu näitlejate poolt „Süüdi", mis tõendas, et Pärnus näitemäng hästi edenenud on. Mõned osad mängiti nii loomutruult ja niisuguste tundmustega, nii päälemõjuwalt, et kurblikkudes kohtades raske oli pisaraid tagasi hoida. Selle waStu ei wõi aga seda selsamal õhtul Kurhaust saalis ette kantud näitemängu „Tuulde pöörises" kohta mitte öelda. Puudused selle mängu juures tuliwad muidugi pääasjalikult sellest, et rohke töö tõttu tegelastel aega ei olnud ennast küllalt ette «valmistada. Harilikult näitlewad meie mängijad, kelledest paljudel hää näitemängu and on, paremini, kui sel korral. Pärast näitemängu oli pidusöök salongi ruumides  esimene Eesti pidusöök tähendatud kohal kuS rahwuslifi kõnesid peeti ja sõbruse sidemeid Saare ja Ülemaa tegeliSte wahel seoti. Meeleolu pidusöögil oli ülendan?. Pärnu «võõrad pidusöögist osawõttä ei saanud, sest et nad pärast näitemängu kohe ära sõitfiwad. Järgmisel päewal pidas Eesti Kirjameeste Selts bürgerklubi saalis oma koosolekut, esimest selle seltsi koosolekut Saaremaal. Sütita«vate sõnadega awas Kirjameeste Seltsi esimees õp. Reimann koosoleku, millest pääle tähendatud seltsi liikmete ka «võõrad osawõtta «vvisiwad. Ehk küll tähendatud seltsi keskkoht meist üle mere tarkuse linnas TartuS aseneb, oli koosolek meile siisgi hästi kodune. Kõigeesmalt pidas õp. Kerg oina kõne ära, mis laulupidul pidamata jäi. Kõnet täitfiwad  kuldsed sõnad ja mehised mõtted meie seltskondlije elu kohta. Üheks püäweaks meie seltskondlises elus pidas kõneleja uhkust ja upsakat  iseenesest lugupidamisest. Pöide õp. Sitz ka rääkis meie koolide puudustest. Meie kool olla «vaenelaps. Läbirääkimistel tuldi otsusele, wõimalillude  abinõudega wallawolikogude pääle Saarlane I?0U