seisab seaduses õcltud, „Jumala õnnistuse,  õpetuse, tasanduse ja . kõige enam hää eeskujuga tegema. Sellepärast ei wõi walitsew  kirik teiste usuliste Õigeususse minemise  juures mingisuguseid sunduse abinõusid  enesele lubada, ja neid, kes sellesse ususse mitte tulla ei taha, ci wõi mingi kombel ähwardada, kus juures apostlite õpetuse järele tuleb teha." HSäälsamas Z 70). Aga nagu õeltud, on igal ühel usul oma täielik ivabadus seaduse ja meel suurem südame tundmise järele, mis inimesele  ainult „waimus palumist ja tões kummardamist" ette kirjutab. Sarnase wabaduse järele püüdku igaüks, ja täitku ta fäül juures missuguseid kombeid tahes, maimus olek ja tõde ehtigu aga tema tegewust ja teguwiisi igal pool ja igal ajal. 11. (7. pruudile täitsa ükspuhaS oli, kuidas tule» masse abikaasa töötuba wälja nägi. Ilus meiu kuu päew oli käes. Tereese andis tänasel pärastlõunal tüdrukuna oma miimist kohwipidu. Julia oli ennast ära ütelnud, temal ei olla wõimalik tulla, et tema oma asju sisse pakida; sel silmapilgul  seisis tema oma toas ja maalis seina ehet, mida tema noorepaarile pulmakingituseks  maalinud oli. Suure, seina külge riputatama taldreku pääle oli kõwer karune oks mõne närtsinult küljes ripuwa lehega maalitud, nõnda selgesti, otsekui oleks seda säält päält ära wõtta wõinud, kaugemal  ainult mõne kriipsu läbi tähendatud, oli meri kuni otsatu kauguseni millesse päikene looja läks, mille poole lahkumata lindude parm tõttas. Kõik pilt amaldas ilmtahtmatalt südame igatsust armastuse ja kindla kodu järele. Julia läks teise korra pääle, mis kuni pulmadeni tühjalt seisis; tema teadis koha kuhu tema pilt hästi passis. Tuba, mis ennemuiste Frieder Adami oma olnud, oli nüüd söögi toaks sisse seatud, ahjud, seinte katted ja põrand oliwad kõik uuendatud,  tuba oli nõnda tore, et lihtsal lõunasöögil häbi oleks olnud, kui teda seia ülitoredasse ruumi lauale oleks kantud. Julia tõmbas mask pääga naela taskust ja lõi selle seina sisse, siis riputas tema oma anni sinna otsa ja selle üle kullatud palmi lehe. Julia istus lähema tooli pääle ja silmitses oma tööd, aga sügaw maikus tcma ümber meelitas teda järele Mõtlemisele ja tema meelest oli miimaks kui käikfiwad tulewiku maimud siin ruumides  ümber. Kas oli wõimalik, et õnn neis ruumides  tulemkus wiibis kas wõis tema ülepää siin wiibida? Mamsel Ilmaaegne  raputas uskmatult pääd. Ja nüüd juhtus tema pilk kogematalt ühe ruudu pääle, mida klaasisepp mitte uuendanud ei olnud, selle ruudu ühe nurga sisse aga oliwad tähed F. A. ja T. K. ühe kunstita leigatud südame sisse kratsitud. (Järg tuleb.) Isamaalt. Pärnust. Nagu „Postimees" Pärnust kuuleb, minna ajakiri „Linda" 1. oktobril raamatukaupleja G. Paju kätte, kelle toimetusel ta edasi ilmuda. Senine tegelik toimetaja H. Prants lohkuda selsamal ajal toimetusest ja A. Jürgenstein jääda weel mõneks ajaks waStutajaks edasi. Läänemaalt. 18S8 aastal palusiwad Taebla Widruka, Palewsre ja Oru ühendatud wolikogud, et Taebla wallakool kaheklassiliseks ministeriumi kooliks ümber muudetaks. Ülemal pool wõeti palme kuulda ja palujale soow täideti. 1902 aastal 1. augustil on endine Taebla walla kooliõpetaja Mädasson sellesama nimelise kaheklassilise ministeriumi kooli teiseks koolitajaks kinnitatud ja ka selle kooli esimene kooliõpetaja kohale jõudnud. Ülemal nimetatud waldade ühendatud wolikogud astusiwad 22. augustil kokku, et uue ministeriumi kooli jaoks uut maja ehitusele wõtta. Maja ehituse küsimust kõrwale jättes tegiwad wolimehcd ühehäälelise otsuse: Meie ministeriumi kooli omale ei soowi. Nimetatud otsus oli aga liighilja tehtud, sest nimetatud koot oli juba olemas ja Taebla walla kool selle asemelt kadunud. 7. septembri kuu päewai kogusiwad ülemalnimetatud molikogud uuesti sellesama asja pärast nõuupidamisele, kus kohaline talurahwa asjade kommissar ja rahwakoolide  inspektor koosolijatcle asjaloo ära selctasiwad. Paale Oru walla roolimeeste jõudsiwad teised kokkutulnud molikogud järgmisele otsusele: „Koolide ülemust paluda, et Taebla kaheklassiline ministeriumikool Tacba wallakooliks ümber muudetaks." Jiirwamaalt. Peetrist. EeSku' julise otsuse tegi 31. augustil Esna walla wolikogu. Ta kõrgendas Esna kogukonna kooliõpetaja palka 25 rubla wõrt. Tallinnast. „Russalk a" mälestusesammas.  Kadrintali-oru rannas sai mööda läinud laup. 7. sept. s. a. „Russalka" mälestusesammas awatud. Mälestusesamba täis wäärtus on ligi 70 tuhat rbl. Tema plaan ja kunsttööd on kunstniku hr. Adamsoni tehtud. Raudkiwist walmistatud alus, mis kaljurahnude wahele kinni jäänud laewa kujutab, on 6 sülda kõrge. Aluse pääl on 2 sülla kõrgune ingli kuju, mis meisterlikult  loodud on. Ingli kuju seis on hõljum kerge, nagu puudutaks ta waewalt jalaga alust ja näo awaldus on nii õrn ja tunderikas,  et ta igat waatlejat nagu oma külge seob. Tallinn on omale ehte saanud, mille pääle mõni suur linn kadedusega  wõib waadata ja hr. Adamson on selle mälestusesamba loomisega oma nime äranägemata aegadeni auuga Tallinna külge köitnud. Kohtuko jast. Petis, kes möödaläinud  aastal Tallinnas paljudes kohtades Sripidajaid „rewideeris" oli ringkonnakohtu ivümasel istumisel oma tegude kohta waötust andmas. Ilusal lehekuul ilmus alewiieS seiswatesse söömapoodidesse ja kauplustesse üks noor mees, kelle rinda Tallinna linna wapp ja kaupmeeste uisutee märk chtistwad, ja hakkas sääl poodide rewideerimist toimetama, kard ennast liimaarstiks, kord aklstsiametnikuks nimetades. Igas poes leidis ta midagi, mis korras ei olnud, ja sundis poodide ja kaupluste pidajaid protokolli tegemisega ähwardadcS enesele salamaksu maksma. Üleüldse näitas see ebaametnik aga õieti wähenõudew olewat, kuna la oma suuri nõudmisi õige ruttu mahendas ja ka wäikestegi annetega rahule jäi. Ühe sõömapoepidaja wastu näis ta rinda õieti soe tundmus asunud olewat, sest ta kurnas teda mitu korda. Esimesel puhul teatas ta, tema olla nimeta kirjade näol palju kaeblusi saanud ja wõttis kohmetanud mehelt 5 rubla, tuli aga meel selsamal päcwal natukese aja pärast teatusega tagasi, et tema ülem ka omalt poolt 10 rubla tahta, sest temalegi olla selle asja kohta niineta kirju tulnud. Laenuks laskis ta enesele meel anda 11 rbl. ja järgmisel päewal «veel 2S rubla. Saanud ta sedawiisi umbes nädal aega poodisid reivideerinud ja mitmest kohast raha petnud, langes ta lõksu, ja nüüd ilmus, et ta 22-aastane Kristas Konrad M. oli, keda ju kaks korda enne warguse pärast on karistatud. Eeluurimisel tunnistas M. üleüldiselt oma süü üles, ütles aga, et tema raha ei olla nõudnud. Seda olla temale «vabatahtlikult antud, et ta protokolli ei teeks. Juba eeluurimise ajal oli ta ennast nõrga meelseks teha katsunud ja tegi seda ka kohtu istumise ajal. Mõne küsimuse pääle ei kostnud ta sugugi, teiste pääle kostis ta «valesti ja ütles, tema ei olla kohtus, waid kirikus. RistküsimiSte pääle waStaS ta ainult: „Taganege minust " Mitu korda tegi ta nii hulla tükka, et ta tükiks ajaks kohtusaalist «välja pidi «viidama. Arstid aga tunnistasiwad, et tal «nidagi wiga ei olla, waid et et ta ennast hullukS teha. Otsus oli: M. kaotab mõned iseäralikud õigused ja läheb aastaks «vangiroodu. Rakwerest. Kohtukojast. Kohalise rahukohtuniku juures oli järgmine asi seletada. Kohalise postkontori postiljoni M. abikaasa ostnud turult ühe lihamüüja käest kolin naela sealiha. Kodu kaalunud ta postkontori kaalu pääl liha ära ja olnud neliteistkümmend loodi puudu. Rahukohtunik mõistis kaebtusealuse petmise pärast kolmeks nädaliks mangi. Möndasugust. Elektri post. Hiljuti käis ajalehistest teate läbi, et itaallane Toggi elektri abil kirjade saatmise wüsi üles on leidnud. See kirjade saatmine on sellesama pöhjuSmõtte pääle põhjendatud, nagu raudteel  sõitmine: kahe jaama wahels tehtakse sellekohane tee ja tee pääle pannakse masin käima, mis suure kiirusega ühest tee otsast teise jookseb. Toggi on oma kirjade saatmise  tee traadist teinud. Ta on jämeda traadi telegrahwi traadi wiisi postide külge üles seadinud ja tee ongi malmis. Traadi külge on aluminiumist kast rattakeste abil rippuma seatud. Kastis on ruumi kirjade ja muude wäikeste asjade jaoks ja masin, mida elektri mägi käima wõib panna. Lastakse läbi traadi elektri mool, siis hakkab kastis olem masin töötama ja paneb nende rattakeste läbi, mille abil kast traadi külge on riputatud, kasti traati mööda edasi jooksma. Niisugune postikandja kast wöida tunnis ligi 400 wersta traati mööda edasi jooksta. See suur kiirus ongi Taggi leiduse päätähtsus. Praegu on ajalehtede teatete järele Inglise rahamehed ühisuse asutanud, kes elektri posti tähtsamate  kohtade mahele sisse seadama hakkab. Praegu asutatakse Amerikas wiljapuu aeda, millesse pool miljoni puid tuleb. Asutaja on üks ühisus, kes kuue aasta järele esimest suuremat lõikust loodav saada, kuna ta enesele aiast 50 aasta kohta kindla ja hää sissetuleku hallika arwab tulewat. Istutatakse ainult õunapuid ja mitte enam kui kahte sorti. Wiimast peaks meie aedade asutajad tähele panema, kelledest paljud wõimalikult palju sortist püüawad saada, nii et siis ühestgi sordist korraga suuremat hulka wilja müügile ei saa wiia. Kirikusse. Jälle, jälle käes on püha. Tornist kajab kella hääl; Rahwa liikumist on näha Kirikusse siin ja sääl. Kulli talu tütar Tiina Magab alles asemel; Äratamas õde Müna Tasa, tasa, õrnusel . . . „Tiina, tõuse üles. ärka! Juba hüüab tornist kell. Kirikusse õde märka Tarwis mimm patusel!" „Õde, magada mind lase. Olen alles wSfind nii! Siin mul soe, pehme ase, Pidult hilja tulingi." „Tead Tiina, Tõlli Jaani Tulnud heila kodu ju; Täna sõitis mõõda saani Jaan see sõitis kiriku!" „Ma ei ole wäfind õde, Tulen kirikusse ka! Kui Jaan jääl, siis ütlen tõde Ta mind püüab piiluda." Õpetaja palivet peab. Astub jutlust ütlema. Kulli Tiina rätti seab. Otsib Jaoni silmaga. Otsib, otsib, wiimaks waob Pinki, uinub, uinubgi; Raamat käte wahelt kaob Rohivas naerab, nasrabgi . . . LM .U 39 Saarlane.