.Riigiwalitsuse Teadaandja" järele on Saaremaa landmarschalliks kammerherra baron BuxhZwden walimise järele kolme aaSta päälo ja konwendisaadit Erich baron Nolcken maanõunikuks kinnitatud. Riia ringkonna kohtu kriminal osakond tuleb 15. septembril fiia süüteoasju harutama. Neljapäewase laewaga sõitis Riia postitelegrahwi-ringkonna  Ülem hra Nowitzki meie linna ja rewideeriS eila ning üleeila Kure. saare poSti-telegrafi aSjandust. Arwatakse, et ta siit Leisi ning säält edasi Hiiu-KärdlaSse läheb. Kuida kuulda, pidada kohalise postitelcgrafi  kontori ülema abi hra A. v. W ire » kõrgema koha pääle minema. 1. septembrist saadik tuleb ja läheb post jälle 5 korda nädalas. EsmaSpäewal ja laupäewal ei tule post ning ei lähe kesknädalal ja pühapäewal. Kuresaare tütarlaste gümnafiumis on asjakohane korraldus maksma pandud, mille järele  koolikaswandikud koolis mitte kuldehteid kanda ei tohi. Enne tegiwad mitmed koolis sarnaste ehteasjadega uhkust. Eesti seltsil on tulewal laupäewal, 12. aug. kell 9 õhtu seltsimajas pääkoosolek, .W e nd" Ame rikast. Metodistlaste  superintendent Dc. C. A. SiimonS pidas sel nädalal siia .-vendade" ja .õdede" juures tuiidisid. St Dr. SiimonS «itte Eesti keelt ei mõista, siis pand: „kirjaseletused" kui ka „palwed", mis ta Saksa keeles ette kandis, pr. T. poolt Eesti keelde ümber. Eila õhtul pidas nimetatud .-vend" siin wiimase tunni Eesti keele mõistjatele, kuS juures „kirjaseletuS" amerikalist laadi kandis. Seletati looduse, tehnika  ja ilukunsti näituste abil tundmusrikkalt usuelu otstarbet. St hr. Siimons palju piltlikku  seletusi maisist asjust ette tõi, siis näis paljusele seesugune seletus natukene -võõras olewat, sest siin ei olda weel uiisugust seletusewiifi  kuulma harjunud. Täna õhwl läheb Dr. Siimons Riiga. K. Juba minewal aastal kawatsetud Eesti  Seltsi öhtuSte kursuste luba on nüüd õpekonna  -valitsuse Kest tulnud. Kursuste programm on 3 õpeaaStaga. Nende awamise aSjuS oli-vad  kesknädalal kursustel õpetuseandjad ja Hariduse  Osakonna eestseisuse liikmed koos nõupidamas.  Tehti otsuseks kursust 1. oktobril alata järgmistes õpeainetcS: usuõpetus, Wenekeel,  Satiakcel, Eestikse!, rehkendus ja joonistamine,  kuna õpeaimd järgmiselt ära jaotati: usuõpetus pr. Sepp, Wenekeel kooliõpetaja J. Martson, E.stikeel kooliõp. Aders, Saksakeel prl. Thomson, matematika kooliõp. J. Tarkpea ja H Piip, joonistamine H. Piip. Õpetuse päevad ja tunniacg määratakse  osawõtjate nõusolemisel kindlaks. Tundide  arw nädalas õpeainete järele on: usuõpetus  ja joonistamine 1 t., keeled ja rehkendus 2 t Maks määrati võimalikult odav: kõikide  õpeainete eest pooles aastas 1 r. 60 kop. KeS aga ühte ainust asja kuulata tahab, maksab  selle eest pooles aastas (kuni jõuluni) 1 r. ÜleSse wõib anda kaS kõikide ehk ainult mõne üksiku asja kuulajaks. Wastu wõetakse kursustele  kõiki kuni 17. aastani. Keskkoolide õpilastel  peab selleks kooliülcmufe luba olema. Praegu  awataw kursus on pääaSjalikult nendele määratud, kes algkoolis syStematilist haridust ei ole saanud, ainult vallakooli lõpetanud jne. Õpekawa on umbes ministeriumi koolide UI. jaoskonna oma. Tarvituse korral avatakse ka juba sellel aastal kõrgemad kursused.  Ülesandmist  wõetakse wastu seltsimajas ja õpetuseandjate  juures. Kursuste nõukogu. Poidelt. 1901 a. andis Laimjala mõisa omanik Madise puumaa rentnik W.-le 3 kuud enne Jüripäewa teada, et ta puumaa teisele ära müüakse, kui ta seda ise ära ei osta. Pärast seda jäi aga W. rentnikuks edasi. 1908 a. andis mõisa omanik rentnikule jälle teada, et ta puumaa ühe teise summa eest ära müüakse, see kord aga wähem kui 9 kuud enne Jüripäewa,  nagu seda seadus teistkordse teadaandmise  juures lubab. Rentnik ei pidanud seda teadaandmist maksmaks, selle pääle põhjendades, et endisel teadaandmisel mingisugust tähendust olla ei woi. sest et ta pärast seda 7 aastat rentnik olnud. Ehk küll puumaa juba teisele ära müüdud oli, pidas W. kohta edasi. Kewadel mõistis rahukohtunik W. kohast wälja. SiiSgi mõis W. kohtuotsuse täitmist nii kaugele edasi wiio, kuni rahukohtukogu wiimati  26. augustil lõpuliku otsuse tegi, W. koha päält wälja tõsta. 29 aug. pidi siis wäljatõstmine  olema. Kuid W. oli mahe aja sees puumaa nii paljaks teinud, et Ml enam midagi  ei olnud, pääle wäikese kartulipõllutüki ning kaalika- ja übadejädade, kus meel midagi  kaSwamas oli. Kõik muu, nagu wili, hein, põllupõht pääle kahe kuhja rutisaSkede oli ära wiidud. Kesapõllud oliwad lülimata  ja harimata. Niisuguse paljaks tehtud puumaa sai nüüd ostja oma kätte- Rahukohtukogu  otsuse paale puumaast wälja tõstmist parast  os W. senatisse tühjakstcgemise kaebtuse sisse annnd, selle pääle põhjendades, et teada» andmine puumaa müümise üle mitte õigel ajal tehtud ei ole- Muidugi peab W., kui ta senatis  kaotab, kõik kahju, mis puumaa paljaks tegemise läbi. sündinud, ära tasuma. Kuresaare Eesti Seltsi eestseisus teatab «uile, et homme talwise sesongi (hooaja) awamiseks  perekonnaõhtu mitmekesise eeskawaga ära peetakse. Riiast. Ajalehtede trahwimine. Pääle .Rish. Mõsli", kelle pääle ühe waleteate too» mise eest, nagu oleks Riias Wanal Mitawi uulitsal üks maja puhtusewastases seisukorras, 100 rbl. administratiwlist trahwi pandi, on sellesama teate toomise eest ka Läti lehed „Latwia",  „Dsimt. Wehstnefis" ja Saksa lehed »Rig. N. Nachrichten" ja „Rig Zeitung" iga» üks 100 rbl. trahwi alla langenud. „Wir." Peterburist. Peterburi wangimajadest on ennetähtajalise wabastamise seaduse põhjal 112 wangi wabakS laSlud nende hulgas ka 14 madrust, kes sõjariistus mässu pärast istusiwad. Hirmus etendus. 31. aug. läks Peterburis Monastürka jõe kallast mööda kasakatepolgu alamwäeline Arhip Saposhnikow, kes joobnud olekus oli. Lapsed, kes kaldal mängisiwad,  hakkasiwad joobnud soldatit üritama. Soldat sai tuliwihaseks, tõmbas mõõga wälja ja hakkas lapsi taga ajama. Lapsed jooksiwad uulitsat mõõda alla ja põgenisiwad wangimaja hoowi pääle. Soldat ajas neid taga ja põrkas wangimaja wärawal  wahimehe Petrowiga kokku, ühe mõõga' hoobiga lõi ta wahimehel pää lõhki ja parema korwa ära. WahimeeS kukkus soldati jalgade ette maha. See tegi omale tee wabaks ja jooksis õuue lapsi taga otsima. Sääl puutus talle wangimaja  ülema kolmeaastane poeg silma, kes õues mängis. Uus mõõgahoop, ja laps langes surnult  maha. Nüüd puutus werejänulisele kasakale wang Kaptsow silma, kes õues puid lõhkus. Enne kui puulõhkuja midagi kurja aimata wõiS, langes ta katkiraiutud kaelaga maha. Edast puutus metsaliseks-muutunud inimesele lahtine pesutva uks silma. Ta tormas sinna ja hakkas pesunaist Lapshini mõõgaga raiuma. Teised pesunaised põgenesiwad kisaga ära. Soldat jooksis  neile järele ja põrkas, wärawawahi Pawlenkowiga  kokku, kes naestsrahwaStele appi jooksis. Mõõgahoop ja wärawawahi langeS raskesti haawatult maha. Nüüd jooksis hulk inimesi  kokku, kellel kepid, kangid, wiglad ja muud majatarwituse asjad käes oliwad. Neil läks korda  soldatit pesukõõki tagasi tõrjuda. Selle aja sees anti asjast polku teada. Säält tuli wahisalk, ds soldati ära kasarmusse wiis. „Post." Sa arlane 1909 M 64, » HM N»,!M ?«-Rz«. x-.. »»»»»»«»» ,«MÄW MHM." HWS-M. W. Knttsmest AiM. PoStiaurulaew „Konstantin", j-idai Miga: laupaewal, S. septembril j keskuädaltU, 9 „ j kell k õhtul, laupöewal, 12. . ) WM° Prahti soetakse kell» M lõunani waStu. Lõhemat teatust annab ja MMkspd sügise-sõiduplaamsid jagab ilma hinnata wälja DHssH. Langs. PKHapSewal, »S. septembril s. a. , DM' MMzols zoõissS 'MV I Pidu-öhtu j t-hsiistr trzüosie poolt. I. Kost; er t. K. M»» fi !a--".Z-.z  ~WsrgsV", noljomenz kahes sastsjrs, MvdvH P!o»ssanl järele L« kslch M. PsLtz. IV. Tants. H-ZM»S All P. l. P »õk«tShtedk h»»» ad: TA, ! Ts ja IS Mp. Ts»ts»!S: meeste- I rohsvd SV Mp., WzM«ah»»d tVkop. j Xvrssssi-s Lesti Beits. MtourSisH«»riSatslifsH öW jilllststd algawad l. skt. f «. UeMMsist imetakse sWt» s-iMssjoS. ««WM. Ostan mett ja mskM kõrget hiudo. H. WidaS, vsss-sM. Teadaaudmised. K. G. S. Teisipäewal, ». sept. s«Ufi«ajas ZiMlsskst i itmi 1) PSSsssMM W L) öhw. Liikoxitlt k-:«rZ; ri ZLWcad «»- AlgllS !eLs DA -MM Mm kIW »W Pikss-ÄRI. Meieri .?L 4. KivZiexp F Mestpuu. Muhusse. Tslliuua ja PeterburWe Mii«r a»»r»»r<»o»Vcr JmperatorMolaill. kapt. M SiLiu Wslsld MOidii Mid. «ii,.: Iv. septembril 20. 1. oktobrii 13. keptemdrll 24. . 4. oktobril 15. W-'j- ö".''iu: õizcl ajal stia jõuab. mõle»lle Koske kell 8 hom. Lõõmal: :c::-".d WSlan igapäes haigeid wastu kellu S---IR e»sz l. ja p. l. Sõida» ka maale haigete pmrde. Dr. msü. Ohms. Laaba-aal. M ts. Kuresaare tirivikud sõn. Püha»S-»al «. septemdril. Se-titeel- jssMkteMwst M V'lS peab Spetaja Dnchekr.