Saaremaale põllutöökool, kuS noored Saare pojad põllutöös haridust ja juhatust saaks,- wad, mida nad edaspidi oma majapidamises  tarwitada wõikfiwad ehk jälle selle läbi hääd teenistust leiakfiwad. Kui aga meil omal korda ei lähe põllutöö kooli elule kutsuda, ehk läheks fee stiS meie auuStatud metsaberral korda, kes meile kasuliku metsaasjanduse kooli elule kutsunud  on. R. „ Jookse wennaS meskile, ehk külasse ja küfi kus kooliõpetaja on; otsi teda ise ja palu, et ka teised teda olsiksiwad." Kutscr jooksis külasse; tuli aga warsti sülle tagasi ja rääkis: „Kust teda otsida? Räägitakse, olewat jahile läinud. Pidada iga Jumala päew zahil käima. Teda metsast kätte leida on mölinata- Ainult ööseks tulla ta kodusse- Kui ta jahil ei saa käia, siis õpetawat ja kaswatawat ta koeri ning müüwat neid.. . Küsima: õige kallist hinda- LaStega ei armastada  ta palju jännata. Ainult kesk talwe ajal kurjuda ta nad kooli. Rahwas soowida sarnast kooliõpetajat koha päält minema kihutada." Inspektor kortsutas kulmu ja jäi mõtlema. „Ei maksa asjata oodata," arwaS kutsar  ..Söldame tagasi, muidu jääme ööseks ter.ie." Inspektor mõitiS kirjataskust tüki paberit, hoidis selle waSlu koolimaja seina ja kirjutas: „Ka!mu külakooli waatima sõites leidsin teda koolitundide ajal, mil õpetust  oleks pidanud antama, lukkus ja ilma järelwaatuseta olewat. Niisuguse omawolilije kooliaja raiskamise pärast awaldan Kalmu küla kooliõpetajale kõige  maljuma noomituse. Et »a koolimajasse sisse ei saanud, olin sunnitud need märkused koolimaia seina Male üles tähendama. Kooliõpetajale  aga kirjutan ette, seda kirja sõna sõnalt ja täht tähelt rooli püewaraamaludse  ära kirjutada; oma äraoleku üle peab ta aga tohe aSjakohalise seletuse kirjalikult sisse andma." Paber nende märkustega kinnitati nuppnõelaga  kooliõpetaja korteri ukse külge. Inspektor sõitis tagasi. Küla lähedal olema metsa watzel kuulsiwad reisijad jahi sarme lututamist ja kotte häälitsemist. Pea ilmuS ta kütt, püss õlal, metsast nähtawale.  Tema seltsilisteks oliwad kaks hagijat  ja kaks linnukoera. „See on kooliõpetaja!" ütleS inspektor kutsarile. „Ära räägi midagi. Meie ütleme endid mõisnikud olemat. Saad aru?" Küti lähedale jõudes hakkas inspektor terawa, asjatundliku pilguga koeri waatama. Kütt naeratas rahuloldawalt. „Oho! missugused toredad koerad Teil on l Kust niisugused olete wäija wõlnud?" „Aga mul on palju . . . Wabandage, Teie olete wist mõisa herra Salcn?" »Üts kõik... Ah, missugused koerad! Müüge ära? —" (Järgneb-) Kodumaalt. Kuussaarest Nüüd sõidab rohkesti inimesi Kuresaarost ära. Iga äraminew aurulacw on sõitjatega täidetud. Juba paar nädalit ette muretsetakse sõidupiletist. Iseäranis suur liikumine on pühapüewadel. Laew, mis pühapäewa hommikul Peterburist  siia tuleb, jäeb kuni õhtuni kellu 6 siia, et fiiS jälle edasi Riiga sõita. Selle tõttu on siis ka pühapüewadel linnas rohkesti  „wõöraid nägusid" näha. Saaremaa liikumise asja  süüdistuseakt- (Järg.) Mihkel Äe r seletas, e! ehk ta küll üleStärmalimiscst  mitte osawõtnud ci oie, ehk ta küll 14. detsembri koosolekul oli. Ainult teise! päewal saanud ta Vallakirjutaja Haabi käest reada, et wad juba ametid wastu wõtnud; tema kirjutanud ainult sell-S aSjaS kokku seatud protokollile alla. Siis anti temale teada, et Laasson kolm päewa walla üle ivalitscnud. 1905 a. detsembri kuus on ta mallas juttu kuulnud, et tarwis on kroonu hoiukassast raha wõlja wõlta ja et selle üle wallawalitsusest  on kirjad saadud. Aleksei Sch liin  an n tõendas, et ta on 7. ja 11. detsembri miitingite pääl olnud, kuid mingisuguseid walitsuscwaSlalisl  kõnesid ei ole ta pidanud. Keskkomitee  liikmeks wälilud, on ta Liiwa trükikojast Kuresaare miitingi protokollid wõlja lunastanud ja need, armu poolest 25 tükki, mõnedesse «vallamajadesse  saatnud. Mingisuguseid ringkirjastd kesktvimekonna poolt ei ole ta allakirjutanud ega saatnud. Ise ei ole ta oma raha, mis renteis oli, kiputanudgi, ehk küll saarlased oma raha tSVS a. lõpul mitu sada tuhat rubla wõlja wõtstwad.  Iman Mägi seletas, et ta ei ole ühegi kurjateolise seltskonna liige olnud. Muhu- Suurewalla kirjutaja ametis olles ja kirjutaja Jwan Hammcri tahtmise alla heites, kirjutanud inise ja selle kohtu esimehe baron Swckelbergi ära heitmise kohta käisiwad. Miitingi esimeheks oli Sarapuu, aga tema abiliseks Trull. Sarapuu, Mihail K o I t'a seletuse järele et ole ta. Kolk, rikS koosolekud kokku. Esimesel koosolekul peeti 7. detsembri miitingi saadikute walimisi. Siis nõudis rahwas, et ka niisamasugused otsused saaktamata  jätab. Rahwa ähwardusi kartes ci saatnud  ta sissetulnud kroonumaksafid mitte rentciSse ja hakkas ametnikkudele Eesti keelseid kirju saatma,  EeStlkeeles kirjutatud kirjasid alla kirjutades. Koosolekul 28. detsembril ei ole ta sugugi selle pääle seisnud) -t Iman Hammer oleks waStu talurahwa asjade kommissari kordaseadmist  ametisse jäetud, aga see oli rahwa poolt otsustatud. Jaan Haab seletas, et ta ei ole rewolutsionilisest liikumisest Saaremaal  mingisugust osa wõtnud. Liikumine Loona -vallas algas juba enne 7. detsembri miitingit Kuresaare linnas ja SO. nowembril Shwardas kokku tulnud rahwahulk teda surmaga, kui ta wallamajast r-molutsionilise sihiga kirjasid wälja ei saada ja ise liikumisega ennast ei ühenda. Kuresaare linnas teada saades, et 14. detsembril talupojad kokku tulewad uute mallaametnikkude -valimiseks ja Sl detsembril keskkomitee- ettekirjutust kätte laades wallakomites liikmete -valimise ülkirjutanud  tema, oma elu eest kõrtes, sedelid 14. detsembri koosolekule kokkukutsumise üle-malmis. Teisel päewal kirjutanud ta teadaandmised renteist raha wäljawõtmife üle, kuid neid teadaandmist, kui ka kutsescdelisi ei ole ta ära saatnud. Sellewastu  andnud ta ise talupoegadele nõuu raha renteisse jätta ja mitte wälja wõtta. 14. detsembri koosolekust wõttis ta niisama osa, kudaö Johan Seppahamer ja teised. Uute mallaametnikkude waiimised sündifiwad Scppahameri juhatusel. Teadaandmise  selle üle, et kõik maksud tulewad Jaan Kunstmanni kätte tuua, ei ole ta kirjutanud. Kui ta rohwa ähwarduSts mõjul kutsekirjad wallakomitce  liikmete kokkukutsumise üle ära oli saatnud,  kirjutanud ta -viimaste nõudmise pääle protokolli  uute ametnikkude poolt ametite ivastuwõtinise  üle. (Järgneb.) Saatkond Balti mere uurimiseks. 3V- julil sõitis Peterburist  Balti merele sõjalaew saatkonna liikmetega, kes põllutööminiSterimi  poolt Balti mere teadusliseks uurimiseks  rahwuswahelise programmi järele wälja saadetud. Selle saatkonna ülesanne püäle muu on ka kalapüügi aSja igapidi läbi katsuda. päält saamad sellel sihil mitmel pool merel õhukindlalt kinnipandud pudelid wälja lastud. Nende pudelile sees on trükitud sedelid küsimustega mille püäle õiget waStust palutakse. Igaüks,  kes niisuguse pudeli leiab, saatku tema Seda ja teist. Krahw Tolstoi töötad oma kõrgest manadusest hoolimata. Kui krahwilt küsiti, kudaS ta Msitawat tööd teha jõuab, wadtaS ta naeratades: .Jumal ei jäta mind mitte maha- Kui ma töö juures liiga suurt erutust tunne» ja aise liiga wägewalt mu meeli köidab, fiiS tunnen ma küll jõudude kahanemist ja minestan wahel ära. Kui ma kirjatüki .Ma ei Või matkida" kirjutasin, siis minestasin  ma kolm korda ära kaks korda kirjutuse ajal ja kolmas kord pärast töölõppu.  Need minestused ja järgnewad ärkamised  oliwad minule wäga õpetlikuks. Midagi nagu keeru taks, wõtaks ümbert kinni ja keeruteleks ja wiimaks wajub kõik põhjatusesse. See on sügaw ja pime. Kujutage omale ette, et mul fiin Jumala läheduse tundmus iseäranis selgeks jääb. Ja selle läheduse üle rõõmus, ärkan ma. Ja maailm paistab siis nii ilus olewat. See tükike taewast, mis aknast läbi näha; need inimesed, keK aseme ümber seisawad ja kõik nii hääd ja murelikud on- Ja ma mõtlen, kui juba üks silmapilk Jumala läheduses wiibida mi õnnis on, mis peab siis olema, kui tema juurde täiesti minna? Mind kisub sinna poole!" „Pwl." Kõige suurem sahk mailmaS on Kalisornias, Põhja-AmerikaS. Ta kaalub  16,300 kilogrammi ja löõtab aurumasina  jõuul. Ainult see, kes enda mäel rägastikku raiund rada, tahid auuga kindlal käel wõidupärga omandada. Olgu elu halb ja kare teedel takistuste  ware, fiisgi wõitle, looda sa: kõik weel pole asjata. Külm ja lõikus. Peremees: „ Kuule, naaber, ma olen oma aeda nairid külmanud, ja kas tead, mis on tulnud?' Naaber: Muidugi mõista nairid l' Peremees: „Ei, emis oli tulnud ja nairid ära söönud.' Laste naljad. „Wanapapa, kaS mina kord ka wanapapaks saan, nagu sina?' Muidugi, mu laps!" »Aga kas siis ka wanamamma naeseks pean mõtma M 58 Saarlane ISSB