ja kõik linn pidas temast suurt lugu. See paistab selgesti ivälla sest, et teised õpetajad teda palusilvad  ühes wõitlemises reformeeritud usuõpetajatega nende nimel ühe kirja kirjutada, mille läbi kõik Lutheruse usu õpetajad oma ususeisust reformeeritud  usu õpetajatele selgeks tegiwad. .Gerhardt kirjutas kirja malmis. See oli aga suure kuurwürsti Friedrich Wilhelmi meele wostu. Suur kuurwürst, kes sel ajal Brandenburgi maade üle walitses, oli ise reformeeritud usku ja soowis, et Lutheruse ning reformeeritud usu liikmed ennast ühendaksiwad. Sellepärast keelaS ta mõlemate uskude õpetajatele kangesti ära kantslite päält teineteise usu wastu rääkida ja nõudis õpetajate käest kirjalikult, et nemad ta tahtmist tõesti ka täidawad. Mitmed õpetajad ei annud allkirja, nende seas ka Gerhardt. See oli tema tundmise wastu, et tema kahe usu wahel pidi kõikuma. Sel ojal luuletas ta laulu: „Kes wõib mind hukka mõista, kui Jumal on mu poolt." (Lõpp tuleb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Minewal kesknädalal peeti Karskuse Seltfi üleüldist koosolekut- Päewakorral  oli seltside ühendamise, seltsimaja muretsemise ning korteri küsimus. Otsustati Kurefaare EcSti seltsisid üheks seltsiks ühendada.  Nagu lugejad ieadmad, oli minema!  aaStal seltside ühendamise küsimus niihästi „Lyca" kui ka Karskuse seltsis ees, kuna aga ühendamisest midagi wälja ci tulnud, sest Karskuse Selts nõudis, et uue ühendatud seltsi pvhjuskirjaS oleks pidanud määratama, et seltsil ainult alkoholita puhwei wõib olla, kuna „Lyra" Selts nõudis, ei selle üle üleüldine koosolek  hääleenamusega otsust teeb- Et aga ka see kord „Lyra" oma otsuse juurde jäi, ning et seltside ühendamist, mis wäga tormiline, üleüldse wõimalikuks teha, siis wõttis Karskuse Selts „Lyrä" Seltsi poolt Ülespandud tingimised seltside ühendamises mastu. Kuid meie arvame, et edaspidi '/z hääle enamusega ikkagi otsuseks tehakse,  seltsis ainult ilma alkoholita buhwetü pidada. Kui ka koota oleks, et alkoholiga buhwet seltsile rohkem sisse tooks, siiegi on kasu, mis sclts kombelikult rahwale ilma alkoholita buhwttiga töötades toob, palju suurem, kui see kosu, mis seliS enesele  buhweti läbi saab- Ühendatud seltfi tegelastel tuleks sellepärast küll teisi teesid leida, kuda seltsi ülemal pidada- Wäga tormiliseks peeti ka Kuresaarde seltfi maja muretsemist ning otsustati selliks sammusid teha, et ühes teiste Eesti si ksidega maja osta ehk uut aega mööda ehitada- Korteri küsimuses  otsustati korter ära anda, sest et ta Seltsile kulusid teeb ning praegustel asjaolekutcl  mitte tsrwilik ei ole—  Nagu meie juba minewal aastal kord teatasime, on Kuresaare gümnasiumi paranduse tööde wälja pakkumine ülemal pool ümber lükatud ja 9. aprillil tuleb uuS pakkumine. See kord wõib aga ainult suusõnaliselt  pakkuda, kuna tingimisi kinnistes kirjades mitte ci wõi ara anda- 12. aprillil on lõpulik töö -väljapakkumine. Pakkumine  algab 34,52 V rubla 53 kop. päält. Seega on sel sume! Saaremaa töölistel suuremat teenistust loota. Roomasaare ja raekoja wahele seatakse  telefon sisse. Lmnopää kutsub neid, kes oma majasid wõi poodisid telefoniga ühendada soowiwad, üles, selle üle linnaametil:  teatada. Kuresaare kreisisõjawäe ülema juures  olewate alamate sõjawäetcemjate poolt 3- märtsil s- a- korda pandud pidu sissetulek  oli 104 rbl. 63 kop., wäljaminek 62 rbl. 27 kop., seega jäi järele 42 rbl- M kop- Raha on 8. märtsil ajalehe «Russki Jnwalidi" toimetusele saadetud nüijahüdaljstesse  kubermangudesse saatmiseks—  Sel suwel tahetakse Saaremaa rahwapidu Kuresaare Eesti seltside voolt toime panna. „ . , - _ 9. märtsil oliwad Karskuse za ?nra" seltside saadikud ning mõned isikud "Hariduse" seltsi asutajatest koos seltside ühendamise üle uõun pidamas. Otsustati Lheudatowat seltsi Kuresaare E.Sti Seltsiks nimetada ning sellele seltsile hariduse osakond  asutada, mille! oma iseäralised eesõigused  seltsis on. Tulewal kesknädalal peetakse selles asjas weel kord ühendatawate  seltside asemikkude kooSolck ära, ning siis läheb põhjuskirja eeluõuu kõikide seltside  üleüldise koosoleku otsustamise alla. Laupäewal, 10. märtsil, lõppefiwad mesilaste pidamise kursus  e d, mis Saaremaa Põllumeeste Seltsi poolt, nimelt selle Seltsi mesilaste pidamise  osakonna icgewusel toime pandi. Kursusest  osawötjad on päris waimustatud nende seletuste ja õpetuste üle, mis sääl antud, ja soowiwad, et peagi jälle niisugune  kursus toime pandaks. Suurt waewa ja südidust kursuste toimepanemiseks on hr. Kingissepp Marienthalift ning hr Ratas näinud. Hra Kingisseppa tegewuse läbi ongi terme kursus elule kutsutud.  Siia juurde olgu tähendatud, et. kursuste omamisele ka endine Pöide õpetaja  baron Nolcken oli palutud, kes aga nõrga termist pärast omamisele mitte tulla ei wõinud. Kurjusid omades tuletas  kursuste juhataja hr. Kingissepp teda meelde, kui südit Saaremaa mesilaste  pidamise edendajat ja lutsuL koosolijaid  üles üma auuks püsti tõusta, mis ka sündis. Niisama tuletas juhataja ka Pöide köstrit hr. Pau! mei strit, kui Saaremaa  tähtsamat mesinikku meelde, Mills püäle ka teda püstitõusmisega auustati. Kuda kuuleme, ei taha Karskuse Selts mitte ennem ennast teiste seltsidega ühendada, kuni tema mõlad täiesti maksetud  on, et kellegi! mitte pärast põhjust ei oleks praeguste Seltsi tegelaste püäle kiwa wisata ehk kinnitada, nagu «otsiks" Karskuse  Selts wõlgade tõttu ühendust. Wõlgade tasumiseks tahetakse näitemängusid mängida ja nimelt „R ü t s e p p Õ h k," „Tuulte pöörises," (mis Wanemuise Seltsi uue maja arvamise püewal esimest korda mängiti) ning üleilma kuulust M. Gorly «Põhjas." Senati seletus uulitjoprügitamise asjus- Tänini on meie linnades, nagu „Zaun. Lcep. Westn " kirjutab, esimene kiwidega  uulitsaprügitamine linnawalitsuste poolt nende majaperemeeste kulul, kelle majade  ees uulits seisab, toime saadetud. Mõned Liibawi majaomanikud on selles asjas senatisse  kaebtuse sisse andnud ja senat on seletanud, et esimene kiwidega uulitsaprügitamine  mitte majaperemeeste, maid Unna kulul peab sundima- Juba mõne aaSta eest, kui «Saarlasel" «Arensb. Wochenbl-" uulitsate tegemisega ük waiclus oli, awaldasime «Saarlases", et esimene uulitsate prllgitamine linna kanda on. Kärla kiriku torni, mis minewal aastal  wälgu läbi rikuti, hakatakse sel aastal ümber  ehitama. Teda tahetakse üleüldse kõrgemaks  ehitada. Ehituse kulud umbes 700 r. K>he!konnalt. Kihelkonna koguduses on ringkirjaga selle üle teateid nõutud, kas koguduse liikmed soowiwad õp. Hörschelmanni  tagasi M mitte. Mk on selle poolt, et õp. Hörschelmann tagafi tuleks, ainult kümmekond isikut on tema tagasi tulemise wastu. Piiritust. Linna tahetakse elektriga walgustama hakata- Eelwalmistused ole» wat juba käsil. Tartust. Postimehe päätoimetaja tahab mõneks ajaks puhkele minna. Et puhleacga niihästi terwise kosutamiseks,  kui ka teadusliseks tööks tarwitada, mõtleb ta 2—3 kuuks wäljamaale sõita, kus ta Mle muu weel ülikoolides tuntud teadusemehi tahab kuulata. Teekond algab juba neil päiwil. Tallinnast. Tallinna kaupmehed on „Sõnumete" teatel ülemale'poole palme sisse andnud, et Põhja raudtee Põhja-öhtu raudteega ühendataks. Selle läbi ei läheks Siberist tulem kaup mitte Peterburisse, maid tuleks otsekohe Tallinnasse. Tallinnas hakab naljaleht „PäriS Meie MatS" hr. Ploompuu raamatukaupluse  kulul koks korda kuus ilmuma- Lätimaalt. Riiast. Riia kreisist St. Matthia kihelkonnast. 25. weebr. oli õpetaja A. Needra kiriku wõörmündrid ja konwendi saadikud oma juure kutsunud, mitmete kiriku  ja kihelkonna elusse puutuwate küsimuste  üle läbi rääkima. Kui kõik kooS oliwad,  ilmus politsei ja pani maja läbiotsimise  toime, mille järel protokoll tehti. Läbiotsimine sündinud walekaebtuste tõttu. Asja toyktud pärust niisama jätta, kuid õpetaja on kaebtust tõstnud. Segewoldis on kaks last kuklakangestusesse  haigeks jäänud. Kaugemalt riigist. Peterburis, 4. märtsil „Europa" «võõrastemajas raius leitnant KoSlow joobnud  olekus Kaukasia omawalitsüfe üle waieldes  Kutaisi möisnikkudepää Nisheradse kõrwa mõõgaga ära. Wiimane laskis ohwiiscril ühe kuuli kaelast, teise rinnust läbi. Mõlemad wndi haigemajasse—  Kuulujutud riigiwolikogu laialisaatmise  kohta- Peterburist saadetakse „Voss. Zeit." sõnum, mis kõrgeauuliste isikute käest saadud ja teatab, et walitsuS olla nõuuks wõtnud umbes 10 päewa pärast riigimolikogu laiali saata- PääpõhjusekS olla juutide küsimus- See asi peetawat praegu weel kangesti salajas ja aimatakse, et need sündmused ka osalist sõjamäe jalale seadmist nõuawad. Ajaleht „Noivõi Lutsh" teatab, et ta olla kindlast hallikast kuulnud, et riigiwolikogu  tahetawat tõesti laialt saata. L)lla nõuuks wõetud riigiwolikogu ka sellel puhul laiali saata, kui pahempoolsed selleks mitte mingisugust põhjust ei anna. Aga teiselt poolt tulewad jälle teated, et kõige tõsisemate hallikate järele olla teada saadud, et kõik wolikogu laialisaatmise  sõnumid tuulest on wõetud. Need teated näiwad enam tõewäärilisemod olewat, sest asjaolekutest on näha. et walitsusel tõsine nöuu on ühes riigiwolikoguga edulises  mõttes töötada. „Walitsuse Teatajas" on Kõigekõrgem  käsk, 9. augustist l 906, ära trükitud, mille läbi Liimi- ja Eestimaa rüiUlikogudele luba antakse rüütlikonna mõisate pääle wäljamaalt 5 miljoni rubla 5 protsendi pääle laenata, millest kahju  saanud mõisaomanikkudel» laenu antakse. ll. Saarlane. ISO7