asja tähtsuse pärast on tingimata tarwilik, et kõik ennast ühendaksiwad hääleandmiscle Eesti kandidadile hra C. P a I l'ile, kcS ccSkoosolekul  üles on seatud ja kelle nime päüle kätte saadctaw sedel juba walmistatud. Tahaks aga mõni ühe teise kandidadi ülesse seada, siis ei wöi tema seda ometi läbi lviia, waid ta teeks selle läbi wali«isles  suure kahju, sest siis lüheksiwad hääled lahku ja eestlased kaotaksiwad wolimise.  Selle pärast on iga teine kandidat, kes weel ülcsseatakse, meie waStane. Tarwitagu siis igaüks oma õigust. Ilmugu kõik, kellel -valimisi õigus, 6. aprilil isiklikult walimisele, andku kõik eestlased oma hääle ainult ühele Eesti kandidadile, see on hra. C Palkate. Oleme kõik ühelmeelel, siis on wõit meie! Ühendus on jõud! Kssti Kodumaalt. Kuresaarest Tänane päcw on meie linna ajaloos tõhus päem: peetakse Riigi Wolikogu saadiku walimist Kuresaare linna poolt. Eestlaste ja sakste wahe! on walimisteS  äge wõitluS. Juba täna õhtul saame kuulda, kelle pool wöit on. Laewasöit Riia ja Kuresaare tvahcl on algannd. 80 märtsil tuli Riiast esimest korda Kuresaarde. Ka ruhnlased on talwe wangist wabaSLatud- Esimesel lihawötte pühal sõilsiwad  nad osa „lac»aga" siia—  Armsad Saare EeSti wennad ! Ms tahan  teie tähelepanemist ühe «äga tähtsa asja pääle pöörda, s. o. arstiabi maal. Seda peame püüdma korraldada. Kuid arstisid on meil «aal enesele süga raSke muretseda- See tooks meile suuri tulusid- Su hää, kui paar rvalda kokku lcpiksiwad ja ühel jõuul arsti ülewalp damise kulud kannawad. Aga see küsimus on tulewiku asi. Meie pease aga praegu juba muude abinõunde läbi selles asjas awitada katsuma. Igas saldos wõib su ühe haritud mehe leida, kes «alla rahwa kulul arstimise raamatu muretseks, linnas arsti juures juhatust faakS selle üle, kudas haigust ära tunda «öid jnd., ning siis wütkese koduaptcgi asutaks, mis suurt abi haiguse kordadel toob. Muidugi peaks rahwaS sarnast ettc- Nõtet omalt poolt jõuudu mõõda toetama- Wõtkem sennad jõuud kokku ja hakkagcm selles asjas töötama. Asi on wüga tarwiltk. Baltimaade ajmile kmdralkuberncri juures kutsutakse 28. now. 1905 a. kõigekõrgema  käsukirja põhM kohalikkude küsimuste  eelnõuude Wäljatõõtamiscks ise- Traliae nõuupidamine kokku. Selle nõuuxibamise  töö ekSkawa on Liiwi kubermangu talurahva asjade kommisjom poolt üleüldiseks  tcadaandmiseks awaldatud, Liiwi»aa  kubermangu lehcS nr. 3! 20 märtsist. 1. Talsrahwa olukorra arendamine Läänemeremaadel. L.. Palgaline põllutöö. 1. Maata sulase (wallalise wõi naesemch?)  töö ; palk srahoga ja saadustega) ; kontrahid: päewa- ja aaSta Löö wütlus ja stgisuS (mehed ja naesed.) 2. Päewa ja aasta wäljaminek sulase (sallaWe ja naesemehe) toitmise ja riiete pääle ; korter, hoolekandmine ja kinnitamine.  3. Laste eest hoolekandmine ja nende kasvatamine ; nende kooliharidus- I. Tingimised, mille juuns sulane ise- Wvaie Nojapldamisele wõib üle minna: g.) kokkuhoidmise wõimalus ja hoiusummade tarwitamine; d) laenuusalduS (krcdit); ä) raudwara (inwentari) omaandainine; s) mi suure maatüli omandamine ehk rentimine, mis ühe perekonna tööjõuu tarmitab, ühes kõige wähema kohalikkude Lingimiste juures kõige raudwaraga (inventariga).  5. Sulase õigusline wahekord; peremehega,  wallaga ja kroonuga. V. Jseseiscw põllumajanduSlme töö. 1. Maarentnikkude ja kohaomanikkuds seisukord: a) talumaade, d) mõisamaade küllest lahutatud ja ä) soldatt-maadel. 2. Töötingimiscd : u) tööliste palkamine; h) maksud maa craomamkludcle, wallale ja kroonule; ä) muud majanduse kulud: seemned, raudwara, jooksew kapital, peremehe  ja perekonna ülespidamine, küte, kinnitus; e) põllumajanduslike saaduste turule saatmise tingimised ja müügihinnad. WõrdluS põllutöölise iga ülewaimmetaiud  järgu maakohtade rentnikkude ja omanikkude lööungimiste wahei : a) sulase; d) rentniku ja ä) omaniku töösigiwuse ja tulu wördlus. 4. Töö paranduse ja sigiwuse suurendamise  tingimised: a) rentniku ja d) omaniku kohta. Kokkuhoidmise võimatus ja hoiusummade  tarwitamine; laenu tingimised (pitkatähtajalise  ja lühikcsc-rähtajalise); põhjalik majapidamine: kallcpõllud, initmcpõlluline wiljawahcius, põlluparanduS kunstlik mäetamme,  rohukülw ja parandatud karjapidamine,  ühiS-juuStuwabrikud ja majanduse abiharud üleüldse, laiendatud põllulöö-riistade  ja masinate omandamine, ühisuste asutamine põllusaaduste tululikumaks müümiseks.  5- Talude rendi ja talukohlade omanduse  õiguSliscd tingimised: rcndikontrahid ja hinnad; ostulepingud, edasimüümised >a edasi andmine paranduse teel. Üksikute talude pinna suurus, nende kõrgem ja lõige wähem määr. Abiuõuud keelatud talumaade tükeldamise  kitsendamiseks. Talukohtade algusüksudte  (mitte-jaotawate) loomine. Mil mõõdul  on talukohtade kindlustamine ja mitte küest äraandmine soowitaw. K. Talukohtade raha- ja saaduste-maksude  kujud ja määrad. Orjuse ja orjusewaba  maa iscäralduscd ja selle muhe alalhoidmise  soowitawus. Talude tee-orjus. O. Talu abi-tööstusehar ud-1.  Metsapidamine. Ksormawedu ja parwetamine-2  Loomade püük ja jaht. 3. Kalapüük: jõgcges jarwcdes ja meres majanduSlis.st ja öiguslisesi küljest. L. Talurahwa omamalitsu S. 1. Walla üleüldiste maksude ärajaotamine  tõlkide maksualuste seisusist isikute pääle, kcs walla pnnd.s elawad (mõisamaad  ka juurde arwatub). 2. Tingimised, nulle juures täielised walla kogukondade öigustd kõikidele isikutele wõib anda, res ülewal lähendatud purides ajuwad. 3. Kas on sellekohane wallakohtu ja lakurahwa scaduseandmtne larwitik ja milles see nähtawale peab tulema. 4. Kas lulewad, nagu siür.iisttS kubermangudes  makiew kord nõuad, kõik talukohtade  päranduse asMd walla.ohtude kätte andma. 5. Awailt hoolekandmine waldadeS (asukoha ehk hingekirja järele). Nimetatud nouupidamisest wötawad osa igast kolmest Balti kubermangust ja Taare- MLLtt 4 saadilud 2 möiSnstkkude ja 2 talurahiva poolt. 24. märtsil peeti Saaremaa Karskuse Seltsi aastakoosolekut. Koosolekut  aivades tähendas esimees C, Palk, et minema aastases Seltsi eluS nii mõndagi tähtsat ette on tulnud. Nõnda olla suuri kontsertisid toime pandud, nagu „Kellalaul"  mis üleüldist häüks kiitmist leidsimad,  lõbusõit Pärnu on ette wõetud ja Pärnus ka „Kellalaul" ette kantud, mille tõttu ülema ajalehtedes Karskuse Seltsi laulukoori kohta tähendatud, et kui see koor mitte kõige parem koor Eestis ei ole, siis on ta kindlasti üks kõige parematest. Siis olla meel minewal aastal Seltsile wiiuli koor asutatud, olla otsustatud, „Karskuse" ja „Lyra" seltsisid ühendada, mis EeSti seltSkondlise  elu edemiseS tähtsas jnd- Seltsi minewaaastase elu kohta olla ka sellel nähtusel suur täh-ndus, et meie Selts Wenemaa suure politiliSte muudatuste aja üle on elanud, mis 17. oktobri manifest  toonud. Seltsis peetud ka selle tõttu wäikest perekondlist wabaduse pidu, laultud „Priius kallis anne", hüütud „Mu isamaa mu õnn ja rõõm l", aga «arsti ilmunud EeSti taemaSse mure pilwed, kurbtuse tuuled  hallanud puhuma. Küll ei ole meie seltsil omal kannatada tulnud, nagu mõnel teisel EeSti seltsil, kus seltsi ruumid soldatite  tarwis ära wõeti, kuid siisgi on selts kaasa tundnud, ja kui siis mõnelt poolt seltsile ette heidetakse, et ta mööda täinud aaSta teisel poolel midagi suuremat ci ole korda saatnud, siis olla see sellest tulnud, et meil mitte siis kohane ei olnud lõbustada ja pidusid pidada, kui üle maa lein ja kaebtus aset wõtsiwad. (Järgneb). 5. aprillil oliwad Saaremaa waldcd: saadikud KurejaareS oma seast kahte saadikud  walima, kes siit Riiga walima lähemad.  Saadikuteks mulin Kogula wslla kirjutaja hr. G. Tamm ja kooliõpetaja Olio Lember Kaarma Suurest mullast. Poidelt Mööda läinud sügisel seati Tornimäel ostuühisuse kauplus sisse. Hinnad  on ime odawad. Palju asju saab poole odawamalt kui teistest kauplustest. Nutid alandafiwad ümberkaudsed kaupmehed  paha meelega ka oma kauba hindasid.  Nii saab nüüd Pöide rahwaS tarwitawat  kaupa palju odawamalt kui enne. Tänu poe asutajatele! RahwaS on siinpool  rahulik. Tuntud tegelane M. Trull, kes sõja seaduse ajal ära põgenes, saatis Peterburist, kus ta praegu elutseb, kroonu mõisate küladesse ringkirja, kus ta praegust elukorda seletades, rohivast manitseb Valitsuse  masin tünutundlik olla ja Keisrile tänu- ja truu-alama telegrammi kroonutalude  priiks kinkimise eest saata. Mööda läinud jumel oli siin wihma puudus suur, mis tali ja sume wtlja, ka kartuli kaSwu takistas. Hun jäi päris kängu, nii et nüüd rerwed kütad looma toldu puudust kannatawad. Karjast. Meie poStiolud nõuewad parandamist. Meil on kaks wallamaja, kust kaudu iga üks oina ajalehed, ja kirjad kütte saab. Aga nende kättesaamine on hatwai järjel. Wallad ei ole selleks mitte sammusid teinud, ei korralik kirjade wätja» andmine sisse seataks. KulU nõuaks see walla poolt küll, aga see tooks rahwa elus suurt hääd- Siis ei oleks ka enam seda lisa kuulda, et kirjad ja ajalehed ära kao» wad- Nüüd wisatakse nad lihtsalt ilma mingisuguse järelwaatsseta laua pääle, kust igaüks neid oma HSäkSarwamise järele wõlb ära wiia. Tedawiisi on palju aja» ühti ja kirju kaduma läinud. Posti olude korratu olek on jube ammu igaühele films M 14 Saarlane. 1906