Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädala! jj ja laupäewal. Toimetus on Kuresaares, Pitkas uulitsas, ji Treffcul mojaS nr. lit Kuulutuste wastuwõtminc luni kellu I päewat ii Kuulutuste pltit-rida 8 k., lehe eeSotsuS KK k. b Adresst muutmise eest IV kop. j! TeMmisehiud: . . . 1 „ss I .. . . - „ 7S „ maapostiga: „ . . l„Sv . V, „ V. .. . . - . sv „ Üksik number maksab S kop. ck 3. Kesknädalal, 14. anuaril 1909. XXV. aastakäik Saaremaa pöllumeestepäew Waljalas  4. jan. 1909. (Lõpp.) Arwati et tööliste büroo asutuse läbi tööandjate  ja tööotsijate ehk teisiti peremeeste ja pereliSte wahetord möjuwalt paranema saaks ning selleks edeneb, mis ta haritud maades on, knS selle pääle suurt rõhku pannatse, missugused tunnistused töölistel ehi teenijatel peremeestele ette näidata on. Tunnistuste nõudmised tunnistati tarwiliseks,  mis tööliste seisust moraiiliselt mõjuwalt tõstma saaks. Soowlti Saksa ehk Wenc sellekohaste asutuste  käest järel kuulata, kudaS jääl niisugused bürood sisse seatud on, mis põhjusiirjade kokkuseadmiseks  eeskujuks mõiks olla. Otsustati tööliste büroo asutuse teokstegemise  Saaremaa E. Põllumeeste Seltsi havlels jätta, kuna teised põllumeeste seltsid selles tegewuseS  esimest wötmaliiult toetada tubastwad. 4) Põllutöö kooti asutuse kohta andis juhataja  Ä. Markus pltkema seletuse, kui kaugete tooli asutus edenenud oli ning missugustel põhjustel  asutuse mõte ja edenemine praegu seisab. Otsustati põllutöökooli asutuse asja tingimata  edasi ajada ulng jellelohaltft tegemast Saaremaa E. Põllumeeste Seltsi hooleks anda. 5) Kroonu sa landruti talumaade krunditamist  tunnistati ühel häälel tingimata tormiliseks,  sest et praeguses tükeldatud olekus nimetatud talunikkude põllumajandus rängasti ägad ning mitte enne edeneda ei mõi, kui maad krunditud saamatu Olsuslaii teatawaiel ja kõrgematel kohtadel sellekohaste palivere sisseandmistega sammusid teha. ö) OlsuStatl, et tõrt Saaremaa Põllumeeste  Setifid oma Sclrfi koosolekute kutjetrrjad üksteisele käire jaadalsiwad, mis läbi ühest ehk lersest koosolekust ka rewre seltside lulmed saadtkmeaa  osa wörta wõrwaö. 7) Awalvati tungiwat joomi, et suurpöllumeyrd  ehk mõisnikud meie wäilepöllumeeste seltside koosolekutest osa wötakfiwad ning nende tcgewust wõimalikult toetatsiwad, mis üleüldsele põllumajandusele tähtsaks eduks saaks olema. 3) Otsustati Saaremaal edeSpidi igal aaStal üht põllumeeste päewa ära pidada. Õp. hr. Sltzka ettepaneku pääie otsustati 1910. aastat pöllumerslc päeu-ä Poidele koiku kutsuda. Oigu meel tähendatud, et põllumeeste päewat ta Dr. Hermanni surma meelde tuletati ja tema mälestust püstitõusmisega auuSlati,  kus juures Pöide. õpetaja hr. Sitzka Dr. Hermanni üle lühikese tuumaka kõne pidas. Lõpuks tõnaö esimees koosolijaid töö ja waewa eest, iseäranis oga hr- Nurme, õpet- hr. Pundti ja hr. Kirschi lahke wõöraste waStuwõtmise eest. Koosolek lõppes kellu 5 p. l. Kodumaalt. Kuresaareft- k januaril peeti Kihelkonnal laulupidu kesktoimekonua koosolekuta Arutamisel vll, kas laulupidu ühe ivvi kahep ä e w aline  peab olema- SelleS asjas oli ka koorijuhatajate  arwa«tfi järele küsitud. Enam jagu nendest oliwad kahepaewalise pidu poolt. Asja kõigekülgselt läbi kaaludes jõudis kejktoimekond orjusele, et pidu kahepäewaline  saab olema, mis tema tähtsust märksa tõstaks. Laupäewal, 13, junil, pääle lõunat oleks waimulik, pühapäewal, 14. junil, ilmalik kontsert- Lauljatele ja mängijatele ei teeks see wisüSti mille takistust, kuna ju enain jagu nendest juba iseenesest laupätwai linna tuieisiirad,  seda eni-m, et luupäewn õhtu! laulupidust tcgelilult ojamõijatele maksuta pidustus toime pandatze. Koorist on meel ülesandnud: lk- Mustjala segaioor, juh. M. — lv lauti. 17. Öönku segakoor, juh. hr- Wsssmann — Äi) lau lj. 18. Pöide segakoor, juh- hr. Paulmeister — Lv lauls. 19. Kihelkonna kooliseltfi segakoor, juh. A. Hansjchmidt 25 laulj. Seega endisega kokku 19 koori. Kesktoimekond. Woorimces hr. Allik, kes oma maja põlemise juures raskeid tulehaawu sai, on nüüd terwe ja juba enne jõulu laatsaretist ära tulnud  Nagu ta ise tõendab, on tal tulekahju ajal kummutist, mis toast wälja wiidi, umbes 120 rubla raha ära «varastatud Tema HSätS on korjamise teel kokku tulnud: hr. Pucki ja teiste läbi 109 rubla kopikatega ja hr. Wassermanni  läbi 15 rubla 50 kop. Kuresaare „päewawennad" tindholm ja Gutman on nüüd kroonu leiwa otsas. Esimene  «varastanud enne jõulu Tori kõrtsimehelt nahast wankri põlle ära. Et ta juba mitu korda enne «arguse pärast karistatud, siis läheb asi tema üle Riia ringkonnakohtu alla. Kohtuuurija  poolt on ta aga kohe kinni pandud, et ta kohtu eest ära ei põgeneks. Lindholm oli isegi kinnipanemist palunud. Gutman «varastanud  Kopsu kõrtsis ühelt mehelt uuri ära. Oma teo tunnistas ta üles ning andnud uuri tagasi. Selle eest on ta aastaks kinni mõistetud.  Mõlemad on muidugi nüüd oma saatusega  rahul. Kaarma! awati minewal eSmaSpäewal kangakudumise ja majapidamise kursus. Ilmunud  on 15 naeSterahwast, kuna 20 ennast üles andnud on- Karjast. Jõulu eelmisel pühal õnnistati Piirsamag uus õigeusu kirik fiöse. Maasis, Wöhma külas, käinud keegi mees oma nuabci juures 3- pühal õlut joomas. Äraminnes wisanud ta peremehe koera kaewu, kes sääl üra uppunud. Hakatuses ei teadnud pererahwas sellest midagi ja mett tarwitali wana wiisi edafi. Pärast tuli afi awalikuks. Rumala teo tegija mees anti wõõra looma hüwitamise ja kaewuwee rikkumise eest kohtu olla, kuna koera omanik temalt koera hinda ja tasu kaewu puhastamise eest nõuab. Kaks Dianat. Z Prantsuse kirjaniku A.rkjanoer Dumas'c ajaloolik roman kolmes jaos. Eesli keelde J. Plkl ep. Sellepärast, Aloise, ma kahetjengi, et ma ei ole kuuljust l« sõpru jõudnud koguda. Ah, kui sa kakS aastal warem mulle kõik oleksid teada unnud! Noh, olgu pääle! Parem hilja, km mitte kunagi, wcet ivõin ma kaotatud aja Lagast wõlta. Mul on ta selle üle natuke põhjust rõõmustada, et ma kaks wiimast aastal olen Kongommeils elanud. Et aSja täiku turustada,  sõidan ma Parist, Aloise, ja ilma, et ma ennast peidus hoiutsin, ei pruugi mul filsgi lcllcgike seda ütelda, et ma Jeqacs Mongommcri  poeg olen. Ma nimetan ennast vicomte d'Gxmalse, see ei ole wõöraS nimi, aga sellest ei wõi keegi mu päris nime arwata. Ja silS algan ma vlfimift . . . Keda pean ma aga otsima? Ka« ehk pean ma wäejuhalaza Montmorenci  juurde minema? Ei, ma näen, et sa selle mastu oled. Ehk marjchal Saint-Andrö juurde? Ei, see on weel wäga noor. Parem stis Franz do Giese juurde? Zah, muidugi, sest Monlmcdy ja Boulogue tunmstazvad seda, mis see mees wõib teha. Tema juurde aStun ma teenistusse. Teie kõrgus, ütles Aloise, wana auwäärt Mis ou oma herra pärija jooks kaunikese summa kõrwale pannud. Teie wõits nagu kuningas wälja sõita, sest kõik nooredm.hcd, Teie endised mängujõbrad ja nüüdsed «aspidajsd srsawad kadale suureks auks Tech Ms teele saatma minna. Teil on täieline õigus neid kokku kutsuda,  kui seda soosile, krahw. Seda õigust saame tarwitama, Aloije. Kas kõrgus soowib praegu oma alamaid, maade omamkkusid ja rentnikkusid waStu wõtta, kes kõigest südamest sooivitsiwad Teid terwitada? Seel mitte, tallis Aloise, aga ütle Martin Sõdijale, et ta hobuse sadulasse paneb ja mind saatma tuleb. Ma tahan oma piirid ümber sõita. Kes mirte wahest Vnnoutierst poole? tüfis Aioise tawalalt naeratades. Ja, WSib ka olla. Kas ei peaks ma kord wana Engerane poole minema ja teda tänama. Za ühtlast ka noort ilusat neidu waatama, lelle nimi Diana on, eks oie õigus? Noh, ivaSraS Gabriele naerdes, see ilus noor neiu oa juba kolm aastat minu mõrsja olnud, see on sest ajast saadik, kui mina IS. aastaseks ja tema 9. aastaseks sai- Aioise jäi mõttesse. Teie tõrgu», ütles ta, kui ma mitte ei teaks, et Teie, Teie nooruse pääle waatamata, tõsine ja awalit olete ja et kõik Teie tundmused sügawad ja ausad on, siis hoiakfin ma need sõnad rogafi, mis ma Teile praegu ütelda tahan. Mõtelge, krahw, keegi ei tea, kelle tütar Diana on. Kord läks Zngerane naene oma herrat, krahw Vimoutier'i, Fontainebleau'Sse saatma. Tagasi rvlles leidis ta oma toaS lapsukese hällist ja kukru Äie kulda laua püült- Kukrus oli suur summa «ha, pool sõrmust ja paberileht, mille päüle ainult sõna „Diana" kirjutatud ost. Sngerane uaesel Berthal ei olnud omal lapsi ja ta wõttis leitud lapsukese rõõmuga enda kaSwandituks- Aga Bertha suri just selsamal  ajal ära, kui minu meesgi ja nii pidi Engerane waest tütarlast ja mina Teid, waest poisikest kaSwatama. Aga Engerane ja mina, kellede püäl nüüd ühesugused kohused oliwad, wahetafime oma ametid : mina püüdsin Dianat hääks ja Jumalakartlikuks õpetada, aga Engerane  Teid osamaks, haritud ja wahwaks. Seega on üöna loomulik, et Teie Dianaga tuttawakS saite ja ka teda armastama hakkasite. Et Teie krahw Mongommsri ole», seda tõendawad ametlikud  dokumendid, tuna aga teegi weel teise poole kuld sõrmusega ilmunud ei ole, kel Diana seisuse awalikuks teeks. Hoidke ennast, krahw, ma tean, et Diana waewalt 12. aastane on, ta kaswab suureks ja nõiduslik ilusaks ja ma kordan weel, et Teie oma iseloomu poolest kindel olete. Wöib olla, et tema ainult kasulapseks  jääbgi, kuna Äie selleks liig suurest seisusist olete, et teda endale kosida ja selleks liig aus, et teda häbisse saata. Aga ma sõidan ära, jätan sind maha ja lahkun ta Dianast, ütles Gabriele kurwalt. Sellepärast ma nimelt räägingi, andke oma manale Aloisele tema liig suur ettewaatus andeks, minge kord weel, kui soowite seda õrnat noort neiut waatama, teda Teie enda mõrsjaks nimetate ja pidage meeles, et Teid siin suure igatsusega oodatakse. WarStise jällenägemiseni, ett ole tõsi, kõrgus? Jällenägemiseni, Aloise; pea mind ikka omaks pojaks, mu kallis kaswataja.