Landrathi uulitsad olla wäga korraldamata olekus.  Olla palju puudusid, mida majaperemeeste kohus parandada oleks ja m. On ju wäga tõsi, et nimetatud uulitsad, kuhu alles hiljuti elama asutud, korralduste poolest linna wanemate uulitsatega kõrwU seista ei wõi. Aga kui „ —rg" arwab omal õnne olewat  nende uulitsate majaperemeestele ajalehes ilmuma  sõnumi läbi märkust anda, wõi neid hooletuse  unest ülesäratada, selles siis eksib rg". Meie siinsed majaperemehed oleme enamasti kõik töölised, kes, nagu öeldakse, kümne küünega omale leiba teenima peawad, ja sellepärast ei ole meil mitte wõimalik uulitsate hää korra pääle kõige suuremat rõhku panna. Kuid fiiSgi on meil alati kõiges asutamise korralduses ka oma uulitsate korraldamine meeles. Prügi kiwipuru ja rihk mida „ —rg" siin uulitsatel näeb, oleme lõik oma raha eest toonud, et madalaid  kohti tõsta ja neid uulitsateks tasandada. Kui „ —rg" teoksil olema asja üle kõige paremat  waadet ei oska leida, siis mingu linna, näituseks Aia-, Sepa- wõi Wana-RoomaSsaare uulitsale. Need uulitsad on ometigi wanemad, kui Landrathi ja Trsnsmaali uulitsad ja otsigu jäält omale „kõigeparemat" wäljawaadet ja maigust nende uulitsate pilkases pimeduses. „Koeraparwefid" mina küll siinsete uulitsate „rikkusekS" ei tea olewat. Olgu küll, et ka siin uulitsatel mõnda koera näha on, fiisgi on linn sellepoolest ees, kust juba isegi mõned isikud,  kes marutõbistest koertest haamatud, Peterburisse  parandamisele on saadetud ja kus koeri sagedasti linnauulitsatel käijate püksa menitamaS  nähakse. Kuid fiisgi tähendan siinsetele majaperemeestele, et nad muude puuduste kõrwalesaatmise  juures ka koerte pidamises korraldust  ette wõtakfiwad, et nendel, kes linnas on harjunud koeri kartma, siin mitte tarwis ei oleks seda hirmu tunda. Majaperemees. Kaarmalt. Kingitus. Eikla mõisa omanik von Ekesparre on oma poja sündimise puhul oma walla talumeestele kaks wiljatuulamisemafinat  kinkinud. „Wir." > — Kaarma-Suurewalla jagamisega ei ole paljud selle walla liikmetest mitte rahul. Nende arwates tooks fee praeguse wallaliikmetele mitmesugused  raskusid. Walla ärajagamise korral oleks neil walla asjade õiendamine raskem. Sest praegu wõib walla asju ka ühtlasi siis ära toimetada, kui asjatalituste pärast linna tullakse.  PoSti päält raha ära toomisega kuluks ka kaks päewa ära: ühel päewal käi wallamajaS  powestkat kinnitamas, teisel päewal mine linna raha ära tooma. Nagu teada, käib aga wallast palju töölisi wäljas, kes raha saadawad. Niisamasugune lugu on ka Ülemaale tööle minemisega.  Praegu wõib passi selsamal päewal saada, millal tööline ära reisib, kuid walla ärajagamise  korral tuleb wallamajasse minemisega, mis linnast eemal saab olema, jälle päcw ära wiita. Siis tuleks praegustel Kaarma-Suurewalla  liikmetel wallamaksufid rohkem maksta. Sest praegu on Pihtla, Loona ja Abruka wallaS  wallamaksud kõrgemal, kui Kaarma-SuureSwallaS.  Paljud walla elanikud ei ole ka sellepärast  mitte rahul, et walla ärajagamise küsimus  ilma walla liikmete Üleüldise kogu kokkukutsumiseta  tehtud on. Sellepärast on wallawalitsusele  mitmed palwetirjad.sisse antud, et tähendatud küsimuse põhjalikumaks läbiharutamisekS  üleüldine wallakogu ehk wolikogu uueSti kokku kutsutaks. Ka olla kubernerile palwekiri saadetud, et ta walla ärajagamist mitte ette wõtta ei lubaks. Pühast. 21. aug. tegi Pihtla wolikogu otsuse uut suuremat koolimaja ehitada kaheklasfilise  kooli tarwis. Selle ühte klassi saaks Pihtla-Jlpla wallakool (80 last), teine klass saaks kõrgema kooli jaoks. Koolimaja ehituseks määrati 3000 rbl. „Post." Poidelt. Preestriks pühitsetud on Häädemeeste  salmilaulja A. Laar Laimzala kiriku pääle. Ümberpaigutatud salmilauljad. Leisi kiriku  A. OkaS Heademeeste kiriku pääle ja Soontagu M. Jlmjärw Leisi k. pääle. ,U. j. E." Tartust. .Postimehe" päätoimetaja oauS. Tõnisson sai kutse 18. fep. enne lõunat Liiwimaa kuberneri s. n. N. A. Swegintfowi jutule tulla. Kõigepäält awaldaS kuberner rahulolematust  selle üle, et .Postimehe" pilkelehes kujutus  ilmunud, mis laiemates rahwaliikides usulist  tundeid puutudes Kristuse austamist alandada wõib. Toimetaja seletas, et pilkejoonistusega muud ei ole tahetud, kui aga kuulsaksjaanud praoSti-puushi kui ajaloolist tõeasja ning sellega ühenduses seiswaid nähtusi awaliku laituse alla tõmmata. Kellegi usulisi tundeid ei ole mitte puudutada mõeldud. Niisama wühe on tahetud Kristuse isikut alandada, maid walguse kuju on just waStandikS laiduwäärilikule ümbrusele seatud. Kuberner pani rõhku selle pääle, et arusaamatad  inimesed kujutusest ometi waleSti aru saada wõiwad, mispärast sarnaste asjade eest hoida tuleb. „PoSt." Eesti ühistegewuse kongressi luba on, nagu .Post.' teatab, andmata jäetud, Erateel oli kuulda, nagu oleks Liiwimaa kuberneri poolt ministeriumile teatatud, et tema kongressi waStu iseenesest küll ei ole, küll aga üksikute toimepanijate waStu. 18. sept. Liiwimaa kuberneri jutul wiibides  kuulas meie lehe päätoimetaja järele, kas walitsuseasemiktude poolt tõeSti ühistegslistele ettewöttetels majandusepõllul raskusi hakatakse tegema, sest et nendes ettewõtetes wahest inimesed  kaasa tõõtawad, kelle politilised waated walitsuse-asemikkudele waStumeelt on? Majanduslise  ühistegewuse asi on ju niisugune erapooletu  pind, kus igaüks oma politilise usutunnistuse  paale waatamata Üleüldise edu nimel kaasa peaks tõmbama. Kuberner seletas, et tema ühistegewuse kongressi ssjuS ükfikuirst inimestest midagi ei Nõuda o« siis eelpool tähendawd jutud ilma põhjata Kuidas kuuleme, on ühiStegewuse»longr«Sfi luba audmatajütmisekS see arwamine kaasa mõjuuud,  vagu aetaks ühistegelise korralduse abi! rahwttlttta sihtisid taga. -Pott." Tallinnast- 17. sept. hommikul kell 7 leiti Kalarannas Saaremaalt pärit olewa Jaan Suti surnukeha. „Wir." Seda ja teist. abielu. Kuresaares elutfefiwad noorpaarid N. ja T. N. hakkaS T. naejega sõbrustama, mis niikaugele läks, et naeue nõuks wõttis oma meest ja hr. N. oma naist maha jätta ning ära põgeneda. Ning hiljuti põgenetigi. Hr. N. reisib ühel hääl päewal  Tallinnasse, kuhu ka selsamal päewal proua T. sõitis, mehele öeldes, et ta oma õde Vaatama  läheb. Tallinnast sõitfiwad põgenejad Lübeckisse,  kuhu nad pikemaks ajaks elama tahtfiwad  asuda. Sinna jõudes läkitas hr. N> oma uue naese õele Tallinnasse postkaardi, milles teatas, et nad õnnelMt Saksamaale on jõud- Wd ning esialgselt sinna jääwadgi. Kaardil oli allkirjaks: .Noorpaar." Hr. T., kes asjast haisu ninasse saanud, sõitis mõni päew pääle naise äraminekut ka Tallinnasse, wiimase õe juurde, kus Viibides ta nimetatud kaarti nägi, mille postitempel tunnistas, kus ta abikaasa  ning hr. N. asuwad. T. sõidab Lübeckisse ja näeb. Ma Võõrastemaja aknast, kudas ta naene üheS hr. N. waStasseiSwaSse majasse sisse astuwad. MM neile, järele. Naene hakkab haledasti armu paluma ning teatab, et ta jälle oma seadusliku mehega tahab elama hakata. Riiast läkitanud N. oma naesele Kuresaarde kirja, milles ta sellelt raha palunud, teatades, et ta haigemajas wiibib. Kas naene ta soowi täitis, on kahtlane, sest ka temale on roman teada. .Wir." Inimene, kes kedagi ei armasta, oa pahu õnnetum kui see, keda üksgi ei armaLta. Siis oled sa kõige süagwamale langenud,  kui keegi enam sinuga ei lülitse. Rahulolemine ja surm lepiwad mõlemad kõige wüiksema ruumiga. Mood on wahetuse ja tuju tütar. On inimest, ks mitte ei tea, mis nad tahavad waid ainult, mis nad mitte ei taha. Lätimaalt. Riiast. Senatori rewiderimiseft Baltimaal senator Dedjulini läbi teatawad «viimased Riia Saksa lehed, et nad Peterburist kuulnud olla, nagu ei oleks sellest säälsetes ametlikkudes kohtades  meel midagi teada. „Post." Kaugemalt riigist. Peterburist. Rahaminister W. N. Kokowtsow  on, nagu päälinna lehed teatawad, kõigile kubermangu aktsisi«valitsustele ringkirja teel teada andnud, et riigiwolikogu oma möödaläinud istumisejärgu  ajal soowi on awaldanud, et ühtgi uut kroonu wiinapoodi enam ei awataks. Otsekohest  keeldu ega kitsendusi selles asjas ministri ringkirjas ei ole. „PoSt." Talupoegade põllupanga tegewus, nagu selgub, ei ole talupoegade põlwe mitte parandanud.  Rahaasjadekomisjoni liige Glebow toob näitusi, et mitmetes kubermangudes talupoeg dessatini päält rohkem maksma peab, kui ta sisse wõtab ; seega ei lähe põllupanga tegewuse läbi talupojad mitte jõukamaks, waid waesemakS. Sellepärast on nõuks wõetud põllupanga laenude  päält wõetawat protsenti alandada. Nelja protsenti ei suudeta mitte maksta. Protsendi' maksu alandus talurahwa põllupanga laenude päält on üks esimestest küsimustest, mis selleaastaStel  koosolekutel riigiwolikogus harutuse alla wõetakse. „Wir." Wangide arw on Wenemaal 12 aasta jooksul, 220 prots. mõrra tõusnud. 1897. aastal  oli neid 77,254, tänawu aga 189,385. Huwitaw on seda kaswamist wiimaStel aastatel tähele panna. 1904. aastal oli ligi 92 tuhat mangi, „rewo!utfioni aastal" 1905 langes wangide arw 6V- tuhanda mõrra, 1906. aastal tõusis wangide arw 26 tuhanda mõrra, 1907. a. 27 tuhanda ja 1908 a. 28 tuhanda mõrra. Wangiwalitsuse arwamise järgi sn 1910 aastal  wangimajade elanikkude arw 180,000. 180 tuhat mangi 150 miljoni elaniku kohta. See teeb 1 mangi 822 inimese pääle, kuhu hulka manad tudikesed ja wäetid rinnalapsed  on arwatud! „PoSt," Suured tulekahjud. 15. sept- öösel oli päälinnas mitu tulekahju, milledest saadud kahjud õige suured, on. 8. RoshdestmenSki uul. põles määratu suur kahekordne maja nr. 49 maha. Inimesed pääsefiwad  läbi akende wälja. Kahju 15 tuhat rubla. Teine tulekahju oli Wasfili Ostrowil, kus Muhini tishleritöötuba seestpoolt ära põles. Kahju 20 tuhat rubla. Kolmas oli linnaäärel Olkerwili jõe ääres. Sääl pääses tuli Srshanowski liimi- ja shelatini  wabrikus lahti. Kahju 20,000 rubla. „Wir." Suhkru hindade alandamiseks awaldas riigiwolikogu rahaministeriumi eelarwe arutamisel  soowi. Ministerium on nüüd seletanud, et seda soowi mõimata täita on ja suhkru hinnad ei ollagi üleliig kõrged. Pääsuhkru hinda tuleks ministeriumi arwamise järele fiisgi alandada, kuid nõnda kaua, km suhtru-sünditat olemas, olla seda mõimata teha. Kroonumaksu suhkru päält wähendada ei lubawat riigikassa seisukord. „M. K.« Uued postmargid pannakse 1910 a. 1. januarist maksma ja senised kaotawad nimetatud  tähtajast wäärtuse. Warschawist. Telegraferitakse „RusSk. Slowole", et poomisesurma mõistetud Jaan Lange, kui teda kindluse türmist mölla alla wiidud, teel nõdrameelseks jäänud. Hukkamine lükatud edasi, Lange aga wiidud linna «vaimuhaigetemajasse.  Sääl tunnistatud, et hukkamsistetu  tõesti nõdrameelseks on jäänud. Juhtumisest  teatatud prokurörile. „Wir." PSewa ajal saadeti WarschawlS metsik mõrtsukatöö korda: peaaegu ühe! ajal lasti isikliku  kättemakSmise sunnil tööline DobrshinSki ja tema armukene maha, kus juures kolm last Mi Mit aastat hsassta samad. 69 Saarlane ISO9