Näituseks olnud 1894. a. Siberis ainult kaks wõitööstuse kohta, kuus aastat hiljem, s. o. 1900. a., olnud nende arw juba 1107. Ka wõi wäljawedu näitab hiigla-edu. Aastal 1894 wiidi Siberist raudtee kaudu 400 puuda wõid wälja, 1900. a. aga juba 51,084,799 puuda. Üleüldse wiidi Wenemaalt 1864. a. 315,700 puuda wõid wälja, 1900. a. aga 1,059,000 (?) puuda. Siberi elanikud on lühikese ajaga aru saanud, kui suurt kasu piimatalitus annab ja on sellepärast hoolega piima wõiwabrikutesse  wiima hakanud. Mitte üksi Siberi talupojad, kes nõuukad ja päälehakkajad inimesed  olla, ei hakata asjaga pääle, waid ka teiste seisuste liikmed, nagu wallakirjutajad, jaoskonna pristawid, ametnikud ja kõik, kellel aga raha natukene tagawaral. mi. Paide laadale 6. ja 7. skp. oli kaunis palju inimesi kokku tulnud, ehk küll tle üsna wilets oli, iseäranis  Koeru kihelkonnast. Hobuseid oli wäga palju müügil, hinnad odawad, wististi küll heinte puudusel. Linade hind oli jõululaada aegse hinnaga ühesugune. Häid linu oli wäga wähe. Imeks peab panema, et Paide turul liha, wõi ja munade hind kõrgem on kui Tallinnas. Wististi on selle juures kõige suurem süüdlane  kitsarööpalise harutee oma „suslamasinaga", mis wäga tihti rikki läheb, nii et mitmed, kellel rutt on, sunnitud  on endist wiisi kompajalga tarwitama. Näituseks pruugib suslamasin talwel, kui tee lumest puhas on, Allikult Paidesse ronimiseks (l 2 wersta) tihti 21/2 tundi. On aga tee tuisune, siis jõuab küll ijalainimene palju rutem edasi. Eks külm kahanda mett, mille järeldusel masinist ja ahjukütja sunnitud on lumest wett sulatama ehk teeäärsetel weekraawidel wõõrsil käima. On siis meel ime, kui rong tigu kiirusel edasi lendab! X. Rakwereft. Igal talwel wiidi Rakwere maksa  lift suurel mõõdul kartulid päälinna. Ka mõisnikud,  kellel omal miinawabrikud on, müüsiwad  omad kartulid ülesostjatele, sest nad saiwad  kõrget hinda. Tänamussl talmel tuleb aga sisemistest kubermangudest suurel mõõdul kartulid päälinna, ja seega on kartuli hinnad langenud, nii et siin keegi enam päälinna jaoks kartulid ei osta. Nüüd ostawad mitmed Tallinna ümbert mõisnikud siit kartulid ja maksawad Rakwere waksalis walimata kartulite  tündrist 1 rbl. 30 kop., kuna Tallinna ümber tünder 1 rbl. 00 kop. maksab.  Siiamaale  ostsiwad mõisnikud tündri wiisi kartulid,  aga nüüd ostawad mitmed mõisnikud neid kaalu järele. Kõige rohkem kaaluwad aga punased kartulid ja saab nende tündrist 1 rbl. 60 kop., kuna walgete kartulite tündri eest kaalu järele 1 rbl. 20 kop., makstakse. Et päälinna ainult walget „Jmperatori" seltsi kartulid osteti,  siis on enamasti kõigil talupoegadel walged kartulid, kuna arwa mõnel punaseid on, ja need saamad nüüd hääd raha oma punaste kartulite eest. -a- Hiiu-Kärdlast. Sah ärini suhkru asemel tarwitamine keelati minewal aastal siin selle läbi ära, et siinse ümbruskonna kaupmeestelt  ringkirja läbi selle kohta allkirja nõuti, et nemad edaspidi selle ülimagusa ainega enam ei kauple; sellega taheti rahwale saharim kättesaamist wõimatuks teha, kaupmehi aga, kes sellest keelust üle astusin?ad, seaduslikule wastutamifele wõtta. Aga sellest hoolimata olla seda magusat ainet ometi küllalt rahwa käes, wist küll suwel juba kusagilt kaugemalt malmis muretsetud. Saharini tarwitamise põhjuseks tulewad küll siinsed kõrged suhkruhinnad pidada. Pääsuhkru nael maksab meil praegu 18 kopikat, peenikene suhkur 16 kop. nael. Nii kaua, kui suhkru hinnad nii kõrged on, ei jõua wist küll üksgi politseiwõim rahwast keelata saharini pruulimast. -8. Liiwimaa maa hinda mis e-kom missi  o on nimetatud kubermangu ajalehe 8. numbriga projekti ehk plaani awaldanud, mille järele Liiwimaal liikumata waranduste hindamist  ette tahetakse wõtta. Liikumata waranduste  omanikkudel on luba 18. januarist 1902 arwates, mil ülemal nimetatud „ Liiwimaa kub. ajalehe" nr. ilmus, kuue nädali jooksul oma märkusid selle projekti kohta kubermangu hindamise-kommisstoni kätte Riiga saata n. ?niu, 3u>loßß, RL. 13). Keda asi huwitab ja kes siin üheteistkümnendal tunnil oma kasuks arwawad midagi teha wõima, püüdku seda projekti, mis Liiwimaa kub. ajalehega  igasse wallamajasse tuli, tundma õppida ja märkuste saatmisega tõtata, sest aeg on selleks  lühike, nagu ülemal tähendatud. Liiwimaa kubermangu-ajalehes antakse teada, etwäljarändajad, kes Ussurimaale elama mõtlewad asuda, kroonu poolt enam mingisugustl abi ei saada, mispärast ainult niisuguseidDperekondasid sinna lubatakse rännata,  kes ise oma kuluga raudteel sinna wöiwad  sõita ja kellel wähemalt 300 rbl. iga perekonna  kohta raha uuele elukohale asumiseks on. Kroonu poolt ei anta asumiseks mingisugust abi. Tänawu aastast saadik ei westa wäljarändajaid  mitte enam laewadega ja peawad nad sellepärast sinna kaugele hommiku poole raudteega sõitma ja nimelt Sretenskist saadik ja säält weeteel Amuri kaudu edasi. Teekulu olla iga inimese kohta wähemalt 30 rbl., kuna laste eest, kes üle 10 aasta wanad, 10 rbl. on maksta; allaFkümne-aastastsl lastel on sõit hinnata. . -s. Ka Liiwimaalt on juba hobu - seid Jnglisemaale saadetud. „Balss>i" sõnumi  järele on hobustekaupleja Schapiro aurulaewa  „Veddo'ga" 50 hobust Riiast Jnglisemaale  saatnud, mis PõhjaLiiwimaalt kokku olnud ostetud. Kõik olnud kehwad talupoegade 88 Testi postimees. >902.