mitmesugused lõbustused, mis mõni kord 1 > -6 püewa kesiwad. . Perekonna pühadest on kõlge suurema tähtsuse sees sündimine Päew. Iseäranis pidnkikutt pühltse- Wad korealase 61 a. sündimise Päewa ja 60 aasta abielu algust. Korealased on suured lõbu armastajad. Uulitsate  Pääl on wiguri- ja kunstitegijad, tantsijad ja musekandid alatasa liikumas. Schachmati, kaartimängud,  „kuke kakelused" ja paberist tuule-ussi laskmine  on üleüldised täieialiste lõbustuied. Korealaste elumajad on hale-weidrad kiwift ja sawist urtsikud. Wälimine kõrgus on kõigest kaks arshinat. Katused on neil riisi ehk odra õlgedest ja wäga hariva kiwist. Põrandad on kiwift, aga lagefid  ei olegi. Uksed on neljakantlikud, raami moodi, mis paberiga ehk bambukift punutud wõrega ette tõmmatud. Need wälimised uksed tõstetakse üles. Nende taga on teised kahe poolega uksed. Igal majal ei ole aknaid, ja kus nad on. siis on need wäikesed paberiga kaetud praokesed. Korealased ei ole klaasi siiaajani weel näinudki. Algupäraline on ka nende majade soojendamine. Ahjust neil ei ole. Toidu walmistamise jaoks ehitakse  Suue suur kolle, mille juurest suitsu lõõrid põranda alt läbi juhitakse, mis keetmise juures palawaks  lähawad ja tuba soojendawad; nende lõõride pääle ehitawad korealased omad asemed magamise tarwis. Ilma harjumata niisuguses toredas woodis tunned ennast kui prae panni pääl, iseäranis weel suwel. Rikaste korealaste eluruumid feest poolt jagatakse  kambriteks ja nendes on mõni mööbli sarnane asi näha. Waesemate korealaste eluruumides leiame ainult mõned jalge aluste penkide moodi lauakesed; Muud teist maja kraami meie ei silma. Need lauad seatakse igaühele põlvede pääle. Toit kantakse väikeste  kausikeste sees lauale ; kahvlite ja nugade asemel  pruugitakse puu pilpakesi, milledega korealased imestama osavusega kõwat toitu võtavad. Mõnes kohas on ka kahearulisi kahvlid ja nuge näha. Rohkem  pruugitaval on pika varrega puust, saawist, kondist ja vasest lusikad. Toidus walmistakse riisist ja aiaviljadest, millele  vähisid, piparmündi õli ja India pipart juurde lisatakse. Wõid ja rasva korealased söögiks ei pruugi. Maiusroog neil on toores liha ja iseäranis looma sisikond. Koera lihast peetakse Ml suurt lugu. Aia viljadest pruugitakse: herned, Jaapani kapstad, kaalid, naerid, pinat, küüslaugud, sibulad, uad ja mitmed teised. Pääle nende pruugitakse veel rashtani puu seemneid, tõrusid, mere rohtusi, sõnajala lehti, pambuki  puu noori kaswufi ja teisi. Magusad toidud walmistakse suhkru puudusel meega. Lõuna söögi ajal joodakse Korea põletatud viina, mõdu ja teisi kodus valmistatud jookisi. Thee armastajaid on Koreas õige wäha.*) Korealased magavad põranda pääl ja arvadel kordadel laotavad enestele puuvillast madratsi alla. Pää alla Pannakse riidega üle tõmmatud puu tomp. Magajad katvad endid puuvilla, metslooma nahkadega  ja paberist vaipadega kinni. (Järgneb.) Kodumaalt. Uus trükiseadus saab neil päiwil senati ukasi läbi välja kuulutatud. See käib ainult ajalehtede ja ajakirjade kohta, kuna raamatute tseusuri seaduste waljatöötamine riigi wolikogu kätte jääb. UuteS määrust es saab eeltsensur ära kaotatud; niisama kaovad ka kõik administrativlised trahwid, nagu hoiatus, üksikute numbrite ja kuulutuste trükkimise keeldus  jne. ära. Selle eest saab vastutamine kohtu ees kindlaks määratud. Luba palumine ja kautsjoni maksmine  ajalehtede asutamise juures kaotatakse ära ja saab nende asutamist ainult teada antud. Pärast teadaandmist  wõiwad uued Wenekeelsed lehed 14 päewa hiljem ilmuma hakata; wõõrastes keeltes ilmuwate lehtede kohta on kolme kuune tähtaeg väljakuulutatud. See täitsa ülearune määrus saab selle läbi põhjendatud, et tsensuri ametisse seadmiseks aega lähab. Lehtede laiali saatmise korral luleb Lsensurile üks eksemplar saata. Kui tsensur  ajalehtedes midagi kuritöölist näeb, wõib ta käsku anda, et see nummer ära keeldud ja kinni peetud saab. ÜheS sellega annab ta lehe toimetaja waStu kirjaliku kaebtuse sisse. Kõik koebtused ajalehtede wastu tulevad ringkonna kohtus arutuse alla. Wiljandist. Esimene rahva koosolek peeti pühapäev 30. oktobril W. E. põllum. seltsi majas ara ; kooSoleku juhat. valiti R. Hansson, kirjutajaks A. Sild. *) Leiwa küpsetamist korealased ei tunne. Leiwa asemel pruugitakse maisist, tatrast, riisist jne. walmistatud pannkookifi. Kokku oli kaunis hulk rahwast kogunud, kus esimeses punktis riigi wolikogu asi läbi rääkimisel oli. Asja kohta sai laialt ja palju räägitud, aga suurem hulk arutusi näitasiwad liiga pääliskaudscd ja ilma suurema järele mõtlemiseta olewat, nii et jahmatust kül oli, aga jahu wäha saadi. Sest et kiwi keskele Jäiwad terad puutmata. Arwati ühe Tallinna noore isanda P. poolt hääks, praegust walimise korda täitsa käimatuks tunnistada, kloSstde kaupa walimist ära heita ja üleüldist walimist. ilma wähema kui klassidesse jaotamiseta kätte nõuda ja kui muidu ei läha, siis wägiwullaga. Sellele astusime omalt poolt wastu ja näitasime, et wõgiwollaga meil midagi wöita ei ole, sest meie, kui ilma söjarnstatew rahwa kari, saame ühe ainsama kuuli pritsi paugu läbi maa päält kui pühitud, meie piame teisi abinöuufid otsima, ja owaldafime soorvi, ikka manifesti põhjusmõtte  juurde praegusel korral seisma jääda, üksi selle täiendamise nõudmisega. Arwame klasside kaupa walimise  wäga aja ja elu kohase olewat, aga ainu üksi täiendatud kujul, nagu: 1, Kreisides wõtaksiwad walimisest osa kõik maa pidajad, olgu need suure ehk wäikese maa pidajad kuni 1 dessatinini, kelledest esimesed iseseiswalt, teised aga Volitamise abil kuni kellegis kreisis nimetatud maa suuruseni, niisama ka linnades kõik majade omanikud, kelledest esimesed jällegi iseseiswalt, teised aga roolitamise  abil kuni tähendatud hinna Väärtuseni. Nende hulka tulekstwad ka kõik arid, kaupluste ja ametitepidajad  arwata. 2, Kõik maata töö rahwaS, olgu maal, linnades ehk wabrikutes, iga üks waliks sääl, kus ta elab ja teenistuses on, kuna praegu maata inimestel kül ka Valdades walimise õigus on, aga et nende hulgas ta kõik orjusemaa omanikud waliwad, millest esimestel köwa konkurenti karta tuleb, just niisama kui wäike põllupidajate! suure põllupidajate wastu, ja mil teel ikka üksi kapitalismus otsuse andjaks jääb. Ja nende kõikide  klasside saadikud waliksiwad iga klass eneste hulgast  riigi saadiku. Sellele mõttele rääkis noor Tallinna isand P. ägedalt wastu, kellel tõsine elu alles kaunis tundmata näitab olewat, ja ütles, et Peeti mõtted ei olla mitte õiged, arwas klasside kaupa walimisi kölwatumaks  ja soowiS ühist, üleüldist walimist, mis suurema  hulga poolt hääks kiideti, kuna meie ikkagi oma endise arwamise juurde jääme, et teine meil praeguse! korral toguni kättesaamata on. Ka hra B, Wiljandist, arwas wöimu teel õiguste kättewõitlemist  wõimataks, awaldaS aga soowi, üleüldist politikalist  streiki ette wõtta ja selle abi! kaduma läinud õigusi kätte wöidelda, mille kohta terwe rahwa arwamine  ka hääks kiitmist leidis. Meie arwateS ei jõua meie wäike rahwake selles midagi wõita, ainult üleüldise,  terwe Wenemaa streigile ligi aidata, oleks tal oma jagu tähtsust kül olewat. Niisama soowis ta üleüldist  walimist, ilma wähema kui klassidesse jaotamiseta,  otse kohe riigi saadikuks, aga mittr enam ümber walimist, mis tõsise Vaimustusega wastu wõeti, kuid meie arwates näitab see kaguni Võimata läbi wiia olewat, sest kuhu mahuwad need hulgad kõik korraga walima ja kas ei jäe sarnase korra juures tera mitte põhusse, see on tähtsamad isikud kõrvale? Mõteldagu wilja puhastamise juures üssete sarjamisest söõlumiseni, ja teie tulete tõesti paremale otsusele. Waljema walwuse tundis rahwaS täitsa kahjuliku ja rahwa teotawa olewat, otsustas tungiwat soowi awaldada, et see wiibimata saaks ära kaotatud ja rahwale  luba antud, kaitse riistu kanda ja rahwa kaitse wäge asutada, kelle käes hää korra ja julge oleku üle walwamine seisab ja wastutab selle eest, et halbdusi ei sunuü Monopoli asjus arwati, et tarwis oleks kõik monopoli  kui ka õlle kauplused kiuni panna, kuid lõpuotsaS  sooviti rahwa omavalitsuse kätte otsustada jätta, kvS iga walitsus äro määrab, kuS ja kui palju neid kusagil tarwis arwatakse olewat. Kõige, üleüldise rahwa tarwitawate kaupade küsimus  jäi niisama uue valitsuse kogu otsustada, milles tollimaksu kaotamine tarwilik on. nagu suhkru hind, mis umbes 6 rbl. 60 kop. puut maksab, kuna seesama suhkur wäljamaal umbes ij4 meie hinnast maksab. Sala joogi kohtade ja nende avaliku naesterahwaSte  üle oli rahwa otsustamine koguni wali, mis ka otse õige näitab olewat. Neid luetakse Wiljandis vähemalt  30 olewat, ja mis enam sugugi sala, waid toguni avaliku kohtade nimest piaksiwad kandma, sest et nad kõigel rahval, kui ka politseil teada on. Kaebtufi nende waStu tõsta, olla wõimata, sest iga tunnistaja langeda nende partei võimu ja wiha alla; ka olla need kohad alampolitsei ametmkude kõrvalised raha hallikad. Sellepärast  otsustad!: Kui politsei nende üle mitte valjemat  valitsust toime ei pane, ehk nad ise oma kauplust lõpetada ei taha, fiiS hakkab rahvas nende wastu Vägivalda  tarvitama. Meetingil pandi Tallinnas 16. oktobril mõrtsukate  käte läbi langenud «vabaduse «võitlejate pärijate hääks 41 rbl. 59 kop. waba armucumetena kokku. Selles summas oli hra A. Bergmanni poolt üksi 25 rubla kingitud. Kokku pandud raha saatsin 1. nowembril ./Teataja"  toimetusesse õnnetumatele kätte jagamiseks ära. A. Peet .Sakala" toimetaja. Kinnise uste po liti ka. Mis piame ütlema wöi kirjutama? Igas asjus, mis kõrgemal ennast,  nõutakse ühesugusid õigusi, aga eneste keskel ei taheta neist teadagi,— hübistaw tegu wiis. 31. oktobril s. a. oli Wiljandi täiskogu kokku kutsutud, muidugi riigi molikogu walija liikme walimise asjus, aga et tähendatud  «valimine, nime kirja täiendamise asjus edasi lükati, wöeti selle asemel muid asju arutamise alla. millede hulgas «vallakooli küsimist nimetame. Tuli kooli asi arutusele, siis aetud kõik maata inimeste asemikud  wälja ja peremehed üksi jäänud kooli küsimust arutama, üks maata inimeste «volinik hiilinud aga salamahti sisse, nagu Sakkeus puu otsa, kes asjalugu teab jutustada, et kõnes olnud kooli öpekeele küsimus, ja sellest ei lastud maata rahwaft osa wötta. Hobistaw oma õiguse upitamine ja teiste õiguste maha tallamine. Wiljandimaqlt. Suure-Köpust. Inetu lugu sündis neljapäewal 27. okt. siin M. O. poe juures.  Juba waremalt on M. O kaks nädalat wiina ja õlle müümise pärast kinni isrunud, kuna ta aga praegugi seda äri tubliSte edasi ajab ja weel üSna julgesti, sest monopoli pidaja, kust ta tubliste ostab, olla ütelnud, et nüüd mässu aeg wõida iga üks wiinä müüa, niipalju kui tahab; päälegi on kohaline kordnik hra S. oma läbisõitudel siin tthtine wööraS ja ligi jooja. Nimetatud isiku juures elab üks kaupmees, nõnda nimetatud kes ise õnnetuseks naesemees on, aga oma abielu rangid nii lahedaks teha püüab kui waha «võimalik. Ühtlasi on ta kelneriks ja joojate juurde kutsujaks. Kui joomine igawaks lähab, eks siis naesterahwad aita aega lõbusaks teha ja nõnda kaowad päewad ruttu. Nii oli ka nüüdki esmaspäewast saadik trallitud. Sääl ei jõudnud nimetatud mehe naene kannatada, wõttiS südame rindu ja läks sinna, et pesa laiul' ajada. Meest juues ja wiina pääle kaarta mängimas nähes, kuna wöla nõudjad wähemalt pool tosinat kordi riisumas on käinud, kukkus naese hing nii täis, et ta laualt wiina pudeli haaxus ja puruks lüüa tahtis, mida aga meeS sündida ei lasknud. Tuli riid, kus suures naene armetumalt  peksa sai, ja ehk elu oleks kaotanud, kui jooksma poleks saanud Hulk mehi waatawad päält, 'lma et keegi appi lahaks. Häbi lugu! Weel häbematam on oga see, et nimetatud M. O. lesk naene ja kolme tütre ema on ja ise ka wanema tütrega meeste seas ühes joob ja trallid. Nagu kuulub, on keegi sääl kolme päewaga Üle kaheteistkümne rubla ära joonud. Noo, piab ütlema, pole odawam sugugi, kui peenikeStes kohtades. Kus on õigus? KuS kohus? „T-adja." Jurzewist. (Ruumi puudusel pidi see kiri terme nädal korda ootama. S. t) Praegu, kus terme Wenemaa suurte sündmuste ning liikumiste tagajärjel laenetamas ja käärimas on, ei ole ka meie Tartu kõige selle wastu külmaks ja osawõtmataks päältwaatajaks  jäänud: ka tema süda on kihwatanud, soojaks löönud ning hoogsuste tuksuma hakkanud. Niisugust sündmusi, nagu siin praegu päevakorral,  ei ole kül Zurjew oma terwel olemise ajal näinud ega tunnud, sest mõtelge ise: määratumad, kümnetuhandeliscd  rahwaparwed woolawad, kui laenetam jõgi, mööda linna tänawaid, punased lipud lehwiwad kõrgel, kroonu muusikakoor mängib marseillaise't, lauldakse wabaduse. ning isamaa laulusi, peetakse awalitult ligedaid politikalifi  kõnesid nii Eesti kui Wene keeli. Juba mõni päew tagasi kogusiwad rohwa salgad üliõpilaste kutsel ja eestwõtmise! ülikooli ruumidesse kokku, kus taie öhutawaid mässulisi kõnesid peeti, milles  inimestele näidati ja selgeks tehti, et praeguse riigikorra  all võimata on edasi elada, seletad! missugust seisukohta meie rahvas selle vabastuse liikumise kohta piab wötma i. m. Selle tagajärjeks oli teisel päeval üleüldine tööliste tõrkumine, mida kolmeks päevaks otsuStadi edasi jatkata. Wabrikust vabrikusse, töökojast töökotta, nõnda käidi terve Jurjewi linn läbi. Töö on igal pool seismas. Sõidu woorimehi pole kusagil näha. Uulitsad jäiwad õhtul kottpimedaks, sest laterna süütajad  ei olnud ametis. Õhtul hakkas otsata suur rahvarong  ülikooli ning Raatuse juurest laulusid lauldes mõõda uulitsaid liikuma. Wiimaks jõuti otsaga postijaama  platsini. Mis tulemata ja sündimata pidi jääma, tuli siin ometigi. Läbi pilkase pimeduse wiilkustwad korraga tuled, kõlafiwad praksuvad paugud... Ära hirmunud rahvahulk hakkas pööraselt tagasi tungima. Algas möll, segadus, ning rutuline põgenemine. Palju lapsi ning naesi sattusiwad jalge alla. Igaüks hoolis ainult iseenesest.  .. 654 E a k a l a H 82. 1905.