ivaese rahwa üdi kurnawad. Wäga kahju, et nende ohwrid seda ise ei märka! * Pärnu kreisi üle maks on ministeriumi teenistuses seisan) riiginõuunik Popow nimetatud,  nagu „Nordl. Ztg." teatab. X. KzwesKKreft. Naljakas hobusekauplus Nowembri-kuu algusel m. a. istusiwad kaks herrad ühes trahteris pudeli õlle juures, kus jutulõng miimaks  hobuseostmise ja müümise pääle läks. Esimene kiitis omal tubli suure hobuse olemat, mida ta hää meelega ja odawa hinnaga ära Müüks, kui kaupa saaks. Et teine ka just niisugust looma osta tahtis, siis löödi kaubad kokku ja hobune müüdi ilma nägemata 50 rubla eest ära. Anti ka rubla käeraha ja tehti ka hääd liigud. Hommikul saadeti hobune uue peremehe juurde ja nõuti vuuduwat summad. Aga kudas kohkus  ostja, kui ta oma ees ühte poolpimedat ja nii äranälginud  looma nägi, kes waewalt meel jalul jõudis seista ja mitte üle 3 rubla wäärt ei olnud. Katsuti temale heinu anda, aga loomal pole mitte ühte hammastgi  suus, nii et kõrtgi alla ei saanud. Hobune wiidi mana peremehe juurde tagasi, kuid teisel päewal oli ta jälle ostja õue pääl posti küljes. Nõnda kõmpis loom terme nädali iga päew ühe juurest teise juurde, kuni wiimaks teine neist parisnikkudest ometi hää nõuu leidis ja hobuse ühe linna ligidal olema mõisa orasele wiis, kust teda mõne tunni pärast kinni mõeti ja mõisa talli wiidi. Et ta heintest jagu ei saanud  ja näljas ka ei mõinud olla, siis anti talle seesugust  putru, mida ta ilma närimata alla sai. Wiimaks  nägi mõisaomanik, et keegi looma järele ei tulnud,  ja andis siis asja politseile teada, kes ka agarasti õiget omanikku otsima hakkas, aga kui kedagi ei leitud, käskis ta kuu aja pärast hobuse enampakkumise teel ära müüa, et söömaraha kätte saaks, mis juba üle 40 rubla oli kaswanud. Asi sündis ka nii ja hobune wiidi müümaplatsile, kust teda siis keegi rannawaht 4 rubla eest ära ostis, sest naha eest armati seda saawat. Nõnda sai nüüd Mõisaomanik, kes hobuse enda juures pandiks pidanud, kõige suurema kahju ja endised peremehed  pidimad koguni wagusi asja päält kuulama kui ka trahmi ei tahtnud maksta. Z(. Wildenberg'i nahawabrikus jäi hiljuti üks tööline masina rihma wahele, kus ta raskeid haawu sai. Elu lootust armutakse mähe olemat. -s. Walgast. Raudteeõnnetus Pühapäewa hommikul 27 jan., umbes kella 5 ajal jookfiwad merst maad Walgast kaks kitsaroopalise rongi kokku. Inimeste rongi wedur ja selle järel olem prahimagun on täitsa rikutud. Masinist —keegi Wsne mees—pidi hulk aega puude, all ja paremat kättpidi raudade mahel hirmsa mälu käes waewlema, enne kui teda säält wälja saadi. Olla elu lootust. Ahjukütja oli enne maha saanud hüpata. Sõitjatest ei ole keegi wiga saanud ja pääsiwad nad seekord  ainult ehmatusega. Pärnu poolt tulema prahirongi 16 wagunil on puhwerid enamasti kokku rõhutud. Ohtu sel alles pääsiwad reisijad  edasi. Et kaks rongi kokku wõiwad jooksta, sääl peab küll rongide teatamise ja wäljasaatmise  juures eksitust wõi hooletust ette tulnud olema, mis uurimisel selgub. * Liibawi posti- ja telegrahwi-kontoris  on, nagu „Lib. Ztg." teatab, hiljuti kaunis hästi korda läinud katseid tehtud Lubamist Riiga minewat telegrahwi-traati ühtlast ka kõnelemiseks tarwitada, ilma et suusõnaliste sõnumite wahetamine kirjalikkude sõnumite saatmist oleks takistanud. Neid katseid tahetakse  õige pea jälle korrata. * Järgmisest huwitawast röörvliloost  teab „Lib. Ztg." jutustada: Ühe siinse wabriku kes hilisel õhtul inimestest tühjaks jäänud Õli uulitsat mööda koju läks, astus pikk, näruste riietega kaetud mees wastu ja nõudis ähwardawal häälel: „Anna oma rahakott  siia!" Kõige rahulisemal kombel wõttis hra A. oma rahapunga taskust ja ulatas selle kardeiawa mehe kätte. Rööwel awas rahapunga,  wõttis temast ainult ühe rubla wälja ja andis ta siis wiisakal kummardusel omanikule  kõige täiega jälle tagasi. Suure rõõmuga, et ta nii odawasti läbi oli pääsnud, pistis hra X. oma rahapunga jälle taskusse ja tahtis edasi minna, kui rööwel teda weel nende sõnadega tagasi hoidis: „Weel üks silmapilk, kõrgesti auustatud herra! Ma palun teid tungiwalt mulle andeks anda, et ma teid hirmutanud ja tülitanud olen. Ainult kõige suurem häda sundis mind seda näimast abinõuu tarwitama. Mina ja minu perekond, keda kuus hinge on, oleme juba mitmest  nädalist saadik nälga kannatanud . . . .Teenistus on wäga kasin ..." Hra A. süda oli selle kohtlase tunnistuse läbi liigutatud, ta wõttis omast pungast weel 5-rublase kuldraha ja kinkis selle näljas olewale hulgusele, kes siis tänusõnu kogeledes oma teed läks. * Soomemaalt. „Päiwälehtile" kirjutatakse, et ülitarose kaljudes kulda olla leitud. Keegi soomlane, kes Amerika kaljumägedes kulda otsinud, tõendab, et ülitaro kaljusõmeras niisama palju kulda leida olla kui Amerika omasgi. „Post." * lekaterinsslaWist. Et alkohol ja waimuhaigused  ühenduses seisan?ad, on tuttaw. Nüüd juhib ka ..Pridn. Krai" tähelpanemist selle pääle. Jekaterinoslawi kubermangu semstwo haigemajas on 1897. aastast pääle. s. o. kroonu wiinamonopoli maksmapanemisest saadik, tähele pandud, et alkoholi tagajärjel nüüd palju rohkem  waimuhaigusi ette tuleb kui enne. Nüüd toodakfe palju rohkem inimesi, kes oma terwiss joomise läbi häwitanud, haigemajasse kui enne wiinamonopoli. Ja haigemaja aruanne 1900. aasta kohta tähendab kindlasti, et see mitte kogemata nähtus ei ole, waid et seda juba neljandat aastat tähele on pandud. „Post." s Port-Armrist kirjutatakse „Postimehele'': Täna, 6. detsembril, näeme esimest kord lund siin Kollase mere kaldal tänawu aasta. Hiinlased räägiwad, et wenelased on nende maale lund ja külma enesega ühes Loonud, ennemalt olnud siin lumi tundmata asi. Praegu tuleb Lesti Postimees. 57