nuad ligi olid. Kolmas isik, raudtee tööline Emil Tang. wöeti sellesama päewa hilja ööl mangi, sest et tema paäle raske süüdistus kurjatöö plaanist osamotmise  pärast langeb. Köit kolm on praegu Waasa kubermangu  wangikojaS jo uurimine pole meel lõpul. Kõigekõrgema käsukirja läbi Soomemaa kindralkubernerile  pannakse ette, et neid, keS oma kohuseid sõjamäe teenistusesse astumise juures pole täitnud, paale hariliste karistuste (§ 266 Soome sõjamäe seadus) järgmiselt trahwitud saamad: 1) Riigi- ehk kogukonna teenistuses olewad tulewad  ametist lahti lasta. 2) Neile, kes liisu matmisest endid eemal hoidsiwad,  ei wöi wiie aasta jooksul passist anda. 3) Palwekirjade läbiwaatamise juures trahwi rahade mahajätmise, kui ka riigi poolt üksikute inimestele  ja waldadele laenu andmise juures tähele panemise alla wõtta, kui palju nad liisuwõtmise hääd tagajärge on takistanud 4) Kõrgemate öpeasutuste kasmandikud, kes ilma möjuwate põhjusteta liisuwötmisest eemale jaiwad, tulewad  kuni üheks aastaks õpeasutustest wälja heita, ühtlast saamad need, kes liisku wötma ilmusiwad teenistusest Vabastatud ja nende asemele aStusiwad need, kes liisuwötmisest  körwale hoiosiwad, nüüd aga üles on leitud; kõik teised eemal hoidjad luetakse maa kaitsewäe hulka. Kuna praegusel korral mingisugust muid obinöuust tarwitusele ei wöeta, pannakse kindralkubernerile ette. rahwast hoiatada, et need, keS 1964 aasta! liisuwötmisest  körwale hoiawad, wäljaspool Soomemaad olewateS polkudeS teenima piawad, kus juures sõjamäe seaduse §ll2 tarwitusele wõetakse. Wenemaalt. HKeterburgist. Nikolai raudtee postirongi bagaasi wagunist leiti suur elaw karu, kes Wöschni- WolotshSki jaamas ühe suure aami sees paale oli pandud.  Loom lõhkus aami ära, puruStas bagaafi ja murdis konduktorid? ruumisse minema wahefeina maha, kes teise wagunisse pögenesiwad. Karu pandi jälle kinni, aga kui ta Moskwasse jõudis, ei tulnud teda keSki wastu wötma. TVilnas wäljaantaw sellekohane ametlik leht on wälja rehkendanud, et kroonu kõigist oma raudteedest 1993 aastal 414 miljoni rbl. sisse on wõtnud, kuna wäljsminekud kokku 421 miljoni rublani tõufiwad. Selle järele ei ole riik sellest hoolimata, et mitmed raudteed  hästigi sisse tegiwad mööda läinud aastal oma kulufigi tasa saanud, kuna kasudest jutugi ei ole. Doni kasakate maal oli mõisniku seisusel 19l)3 aastal 1,162,999 däSsatini maad; alles 29 aasta eest 1883, oli mõisniku seisuse! sääl meel 2,222,999 däss. maad. Sellest ülemal tähendatud maost ou 548.999 dässatini 14,397,999 rbl. eest mõisnikude panka pandiks  pandud. Teistes pöllupankades ja erainimeste käeS on 399,999 däss. panditud ja umbes 399,999 däss. on ilma mölata. Suurem osa mõisniku seisust?naad on müügl ja ostu teel endiste päris talupoegade ja ka stsseriindanud inimeste kätte läinud. Kohtukojast. Tallinna kohtudes oli hiljuti, «Birsh. Wed - teate järele, kolme krahwi asi, rufikaöiguse tarvitamise pärast,  arutusel. Esimeses asjas oli wastutomaS Tallinnas elutsew  krahw P. Tiesenhausen. kellel sääl mitu maja on. Ta oli oma töölist Mihkel Wandmanni tubliste läbi peksnud. Wiimane tuli 2. aprillil m. o. krahwi juurde ja nõudis oma kuue eest, mida krahw töö ajal ära rik- Kmud, kahjutasu. Tunnistajate tõenduse järele pidaS ennast Wandmann, oma nõudmist ette pannes, täitsa wnsakalt üles. Ometi kargaS krahw, auuStawa kummarduse  pääle wastuseks, töölise juurde ja lõi tale nii tugewa hoobi wastu lõuga, alt ülespidi, et töömees silmapilk  maha kuktuS. Parast seda tormaS krahw T. uueSti töölise kallale, haaraS tema kraest kinni, raputas teda ja peksis rusikaga. Kui ta siis arwaS, et ta meest küllalt  «õpetanud- on, ütleS ta teisele töölisele: «Korista ta siit ära, muidu kägistan ma ta suutn ära!" Selle aSja arutamise juureS rahukohtus ei tulnud see rufikaöiguse pruukimine nii peenikeselt selgusele, kui hiljem rahukohtukogus, sellepärast mõistis rahukohtunik krahw Tiesenhausen! rubla trahwi maksma, missugust  otsust rahukogu kinnitas, Teise krahwi osi oli saälsamaS rahukohtus arutada.  Säüpengile ilmuS seekord krahw Ewald Ungern- Sternberg. Hiiu saarelt. Krahwi rentnikud, ühtekokku Al), kogusiwad 16 oktobril 19 >2 tema juurde ja nõudfiwad  kirjaliku rendikontrahi andmist, mida neil ei olnud.  Esimesena astus oma palwega talupoeg Jüri Laid ette. Palwe täitmise asemel ütleS tale krahw: «Sul oleks waja püksid maha lastaja sind läbi peksta, waat, seda oleks sulle waja!- Laid, tui 58 aastane wanamees ja väljateeninud soldat, leidis trahvi jämedat ütelust enese kohta haavava  olevat ja andis tema pääle I. jaoskonna rahukohtuniku  juurde taebtuse sisse. Tunnistajad töendafiwad  Laidi kaebtust ja krahv Ungern-Sternberg mõisteti tagaselja Laidi teotamise pärast 50 rubla rahatrahvi maksma ehk maksujõuetuse korral üheks kuuks aresti. Krahv Ungern-Sternberg ei olnud otsusega rahul ja palus oSja uuesti arutamisele võtmist Ja ka teine kord ei ilmunud ta ise kohtu ette. Kohus kinnitas otsuse sa mõistis süüdlasele, ilmumata jäämise pärast, veel 25 rbl. rahatrahvi juurde. Ka see otsus sai rahukogu poolt kinnitatud. KolmaS rnsikaöiguse tarvitamise asi arvtadi Märjamaa  rahukohtuniku ees. Süüpengil oli seekord Kolowere  krahv Leo Bukshöwden sa tema mõisa valitseja MagnuS Embek. Neid süüdistas endine Kulowere mõisa piimatalituse juhataja Mart Reino, kelle kallal süüdistavad,  kaebtuse järele, valju rusikaöigust pidiwad tarvitanud  olema. 9. juulil, kui Reino, kes ameti kohuste täitmise pärast, mõisa kontorisse läks, lõi krahv, kes oma suure kehaliku jöuu poolest kuulus on, temale nii tugevaste pahema silma pääle. et see ajutiseks nägemise kaotaS. Pääle selle võttis krahv süüdistaja õlodeft kinni, valitseja  tõukas tagast. Niiviisi viskasid nad Reinot põrandale  ja hakkasid teda halastawatalt vastu pääd ja nägu peksma. Oma ohvrit veriseks pekstes, talutasiwad  krohv ja tema abiline Reinot kontorist wälia ja panivad teda luku taha. Tunnistajad tõendasiwad oga. et Reino tervena kontorisse läks, soält aga verise ninaga  ja paistetanud näo ja silmaga ja verega kokku tardunud hammastega välja tuli. Tohter tõendas, et süüdistajal nina krömpsluu katki on löödud, pahem film vigastatud ja mõlematest ninasöõrmetest verd voolab, mida rusika hoopide järelduseks piab pidama. Rahukohtunik mõistis aga, tunnistuste puudusel, süüdistatavad priiks. Ajalehtede keskel. .RishSk. W e st." kirjutab: Inimeste kogumiseks, keS endid  missioni tegevusele pühendada tahavad, saadavad Saksamaa missioni seltsid kohalise Lutheri vaimuliku seisuse läbi rahvale üleshüüdeid. Selle juures pannakse iseäranis talupoja sugust isikuid  tähele, keS, nagu teada, tugevama tervise ja vastupidavusega  oa. Tulevaste missionäride väljavalik on muidugi kohaliste  õpetajate käeS. Kui palju igal aastal Baltimaalt noori immest  missioni koolidesse läbzb, pole selgesti teada. Wäljamaa missioni seltsidele on aga kasuks, võimalikult palju noori inimesi Balti kubermangudest ametisse saada. Sellega tuetatakse siinse maa rahva seas huvitust Saksa asumaade edu kohta ja kogutakse suuri summast nendes asumaades tvimepandawa missioni  töö pääle. Tihti põgenevad kasvandikud missioni toolidest ära ja noored missionärid, kes oma ameti koha pääl oma elukutsega tutvustanud  on, panevad selle ameti maha. Sellepärast on ikka ja ikka jälle vaja, uusi isikuid koguda. Missioni koolide kaSvantikud  õpivad mitu aaStat, oga tõsisest ettevalmistamisest nende tulevase tegevuse pääle ei või juttugi olla. Missuguste teaduSdega  tulevased missionärid koolidest välja aStuwad ja missuguse» sihiS neid kasvatatakse, sellest annab selget Pilti ükS kiri, mida üks noortest missionäridest leheS* «väidab, mida lisalehena „E est i Postimehe* kaasaS wälja antakse. Üleüldse  on see tiri nagu haige inimese jampsimine. Näituseks kirjutab ta, et meie maal .saatana jüngrid* miksiom töö vastu välja on astunud, niihästi sõna, kui sulega, ja et isegi .seaduslikke abinõuufi missioni tegevuse kitsendamiseks ette on võetud * Et lihtsate lugejate ettekujutust äritada, kirjeldab  ta hirmust pilti usulikudest hirmutegudest, mida paganate maadel  tehtavat. Ta jutuStab, kuidaS igal pool Indias, HiioaS ja Jaapani» were-ohwrid toodavat, igal pool voolab veri, mitte üksi inimeste, vaid ka loomade veri, emad panevad oma kapsi kuumaks aetud ebajumala kujude käte pääle jne. NähtawaSte  ei ole noorele wissionärile nende maade ja rahwaSte üle, kuhu teda ametisse saadetakse, alguSteadufigi õpetatud. Nagu igaüks teab, ei tooda ei JndiaS, HiinaS ega Jaapani» ülepää mingisugust ohvrid, veel vähem inimeSte-ohwrid. Kõige suurem, millega jgapanlane oma välimist auustawist oma jumaluse waStu avaldab, on see, kui ta selle ette kivikesi paneb. Rahva keskel meelega vale teateid nõndanimetatud  paganate maade üle laiali laotades piab iSfiont leht*nähtawa»te oma eesfihtifilmaS, mille! tõsise haridusega mingit ühtsust et ole. .EeSti PoStimeeS" näitad oma» viimase» vana aaSta numbris, kui armetusse ja kahjatsemise väärt seisukorda ajaleht võib langeda, kui ta vastasega kokku põrkab, kellele ta mingit asjalikku waStust anda et saa, oma lugejate eeS ennast aga siiSkt . mehiirlt* üle» näidata püüab Sui juba mitme» numbris sõimamist küllalt oli välja loobitud, pajatab ta nüüd lapsikult: ..Sakala* teeb vihase näoga nalja: õp. Bergmanni kõne pärast, mis meie .Teaduste eralisas* ilmus, õhlab ta et see kurb nähtu» olla: hingekarjused jätta oma korja ula ja minna politika põllul ärimeesteks. Naljata» selle juure» on- et .Sakala* sellesama kõne pidamist Viljandi Kreutzwaldi pidul kiidab... Ja, ui õp. Bergmann oma kõne täfikrja .Sakala* toimetusele tarvitada  okekS annvd, siis oleks see vist „wäga rõõmustav nähtu»* olnud ja mitte sugugi politika põllule ärimeheks Mnemine..* Nii teed siis .E. Post* oma luoejatele selgeks: Waadake, .Sakala* on sellepärast vihane, et Sp. Bergmann oma kõne käsikirja  sinna tarvitada ei annud, waid .E- Possim.* saatis, muidugi sellepärast, et .EeSti PoStim.* on tublt ja auu» l«ht s noh, Matsid, tui te' nüüd ei telli, siis okett pääst ogarad! S. t.) kuna ta .Sakalat* stda väärt ei arva, et sääl midagi kirjutada! Kui madal ja maotu see ometigi on! Kas pastorite lehe toimetajad pühade aegses .joovastuses* olid. või ott wõnt naljaarmaStaja .kõrtsimees* nende taarile nit p alju humalat sisse pannud, et nad enam sedagi ei wärkanud, et .Sakala" H Kl), kus juhtkiri .Kantslilt toimetuse tuppa" ilmus.  juba ?. detsembril tsenseeritud ja siis juba muidugi waremalt kirjutatud pidi olema, kuna Kreutzwaldi pidu alleS >4. detsembril peeti? Kust wöiS siis toimetu? teada, kas hra Bergmann oma kõnet paäst wõi käsikirjast ette kannab, weel wähem teadis ta seda, las ta oma kõnet kuskile trukkida saadab, wõi mitte, sest .Sakala' toimetusel ei ole selle kõne kohta ei waremalt, ei pidu õhtul ega hiljemaltki  hra Bergmanniga mingisugust räätimilt  olnud, mida hra Bergmann isegi tõendada tvõib. Kui siin midagi.naljakas" wõib olla, siis on seda ainult „E. Postimehe"  „hiilgaw" sissekukkumine, kui ta järjeldama tõttas, et meie .sellepärast" teatud mõtte? oleme kirjutanud, et tähendatud käsikirja nagu .E. Post." selerab meile ei antud! TõeSti, tui waStaline juba nii armetult waStu wõitleb, sttS ei matsa enam pikemalt sõnu kulutada. . . Eesti Postimehe" sepitsejate südame karastuseks olgu weel ainult nii palju juurde lisatud, et sellesama õp. hra Bergmanni poolt mitmel aastal .Sakalas" mõnigi kirjatöö on ilmunud, wiimane  alleS 1903 aaSta wi maseS numbris, nagu meie igat hääd tööd wastu woiame, üts kõik kelle poolt ta tuleb, ilma et .sellepärast"  oma arwamisi ühe ehk teise nähtuse kohta muudaksime. Et meie õpe ajad oma ümbruses ieltskondlist elu tuetaksiwad, seda oleme alati svowitanud, aga see on ometi suutu iseasi, kui oma niwesi terwe trobikonnana ühe ajalehe nurgaknulutustel .nähtawasje  kohta üleS panna lasta " „N owv j e Wre m j a" kirjutab pikemalt selle ülikurwa nähtuse üle, et kuna Wenemaal kül aastas 4,4K6,9ü0 lasi sünnib,  nendest aga 3,055,000 ära surewad, enne kui wiie aaStasekS saawad. Leht socwitab sütitawatel sõnadel, et laialine" emade ühisuS"«kokku pials astuma, et igal aastal mõni sadatuhatki neist kolmest miljonist alleS saalstwad hoitud, mis juba lõpmata suur ja auus tegu oteks. Nii rohket laste suremist ei tule mujal haritud  maades kuskil ette ja see teeb Wenemaa rahwa kaswamtsele lõpmata  suurt kahju. aimline Sõnumitooja" on ühe uue EeSti keelse lehe nimi, mida Sindi preestri hra Wärati toimetusel w«N-naste  seltsi poolt wälja andma hakatakse. Kirjawastused. leis kirjas ei tüvve meis ivädematki  tõe põbjust. awsläamata.  AB  ?ua6u>v rada tuleb aprill esimese poole seos saata. Kõaum jekes; ur. tuli kivdes. Ootame eüespiäi robkem.— k.oiato lebes, osalt lübeoäatuci, osalt teisel kajal. Leist koräa wäaxu ettekauäe eest oa 1 rbl. maksta. Ais tellimise aajas tegite, see oa küna. Lõaamet ei tarbita, taita ka ei piato eauo palju jaaräe õppima. H.M-Olss. oi ole sellepärast kobaue, et olete ivauarabiva kalcktvara  oma aiwamisteAa ümber sepitseda ja rabva saa omale pariüa tabtauü. va teie töö prii lebe saamiseks võrk. LA.-3. meüaljo" ei ilma. ei ilmu. Wene telegrahwi agenturi telegrammid. Peterdurgist. 2. saan. Wiimase! 1864 aaSta wõidulaenu paberite wittjaloofimisel wõitsiwad järgmised numbrid: Päawõidud. Serie. Pilet. Wõit. Serie. Pilet. Wöit. 10010 9 200000 3852 28 1000 14273 49 75000 15304 31 1000 16574 35 40000 19026 20 1000 16890 40 25000 16072 16 1000 11666 6 10000 4784 46 1000 4796 37 10000 14309 36 1000 13710 19 10000 208 8 1000 3808 1 8000 16613 1 1000 18592 32 8000 16694 17 1000 6416 24 8000 10802 38 1000 15808 46 8000 10154 13 1000 2350 22 8000 1818 10 1000 17286 31 5000 6433 3 1000 7434 50 5000 13916 6 1000 - 7000 15 5000 5690 10 1000 18040 4 5000 15054 24 1000 7488 42 6000 17051 11 1000 14549 3 5000 12916 4 1000 4911 30 5000 9571 9 1000 17119 17 5000 2719 38 1000 600 rublalised wõidud. Ser. Pil. Ser. Pil. Ser. Pil. Ser. Pil-73  19 1076 39 2166 25 3421 24 141 60 1221 34 2197 25 3743 29 269 3 1296 19 2215 31 3769 45 412 42 1441 11 2318 5 3812 13 433 5 1540 4 2389 14 3884 13 625 30 1584 35 2419 39 4018 17 676 16 1653 12 2525 32 4137 36 767 32 1704 14 2528 43 4171 32 820 43 1792 33 2548 30 4176 36 835 32 1852 29 2648 46 4191 22 953 15 1930 36 2731 7 4253 13 358 7 1948 32 2746 32 4294 11 1024 2 1951 38 2797 28 4321 7 1062 41 2155 17 3267 24 4462 32 1067 14 2165 42 3405 44 4478 11 22 Sakala. 1904 AoLLOKSSO IOMSV?. il). SSLSM rvAU.