need ka 15. detsembril täitsiwad; Seppahamer pidaS suure rahwahuigaiisct koosolekul kõnesid, mille» ta tähendas, et tormis on mõisnikkudele majanduslifi nõudmisi ette panna ja et ise peob oma õiguste eest töötama, sest et aeg kätte on jõudnud, kus rohwas ülemaks maiitsejaks on, ja et walitsus rahwa höäts midagi ci tee, kihutas üles kroonumaisusid mitte maksta, pvtitilisi sireikisid  asutada, sõjamäe teenistusesse nekrutist mitte anda, õlle» ja wiinapoed kinni panna, kõigi abi> nõuudega walitsus! boikoteerida, kõik walitsuse sisseseade ära häwitada. Loona wolla ametnikkusid koha pääit ära heita ja nende asemele uusi watida, rääkis, et Wencmaa on kui koera oksendamine täna sööb ja homme oksendab mäija, saatis seadusewaStalise koosoleku kutsed wälja, mii 11. detsembril 1905 a. Loona wallamajaS  ära peeti, kut teised isikud, kes seadusewostatiselt  wallataiitajakS ja tema abilisteks matilt,  tema kõnede mõjul wäewoimuga sundisiwad seaduslist wallaametnikkusid latuporgi Peeter Tammi,  Mihkel Munka ja Teofit Metsa oma ametit, ametikohasid ja wallakassa tvõlmeid ära andma; Haab saatis Loona walla talupoegadele, kus ta wallakirjutsjaks oli, kuulutused wälja, kus ta tähendas, et tarwis on renlcist kõik raha wälja wõtta, kutsus scadusewaStased koosolekud kokku, kus ta ette pani, wallakomilee liikmeid walida ja pärast seda ka uut wollatalitajat ja wiimase abilisi,  neid, kes tema nõudmiste olla ei heida. ja T-ofil Metsa oma ametid, ometirahad ja kassa wõtmed ära andma. (Lõpp tuleb.) Pahaks nähtuseks maa-pidude juures tuleb seda lugeda, et rahwas ilma piletita „muidu" sisse tungib See nähtus on kahe asja poolest paha : esiteks mõjub ta pahasti pidu kassa pääle. Nähtakse waewa, tehakse tööd ja'sissetulekut on mähe, teiseks mõjub ta aga rahwa kõlbluse pääle, sest niisugune olek õpetab rahwast petma. Eks see ole täiesti pettus, kui pidule ilma piletita  sisse tungitakse. Sellepärast pcakuwad pidu tegelased igal pool suurt rõhku piletite kontrolecrimise  pääle panema. Kontroleerijateks wõi piletite jürelcwaatajatrks tuleioad niisugused mehed panna, kes ühtegi isikut pidule „söbra mehe" poolest sisse ei laseks. Sest siis oleks pidul suurem sissetulek ja rahwas saaks ka kiusatuse eest ära hoitud. Nõrk koniroleerimiue on rahwa kõtblise elu kohta just kuritegu, sest et ta rahwast, iseäranis  alaealisi, petma awateieb. Tuleb juhtumine meelde, kus üks Jngliseinaa kohtunik ühe kaupleja selle ees! karistuse alla heitis, et ta oma kauba nii ettewaatamata wälja oli pannud, et pikanäpumees  seda ära napata wõis. Mis siin Kaarmalt Wäga ilusate ilmade tõttu ja korraliku aja pärast on Pähkla kroonuwõifa  platsimeeStel tünawu wäga rahuloldawad  suwifed wiljad kaSwanud, nii et keegi pole jääl weel nii suurt kaSwu  waremalt näinud- Nüüd aga, wäga suurte võhmade tõttu, on sagedasti takistust  odrade koristamisega ja wihm ähwardab kartulitele kabju teha. Kartulid on wäga lopsakalt kaSwanud. Ühe platfimehe kartuli worde pitkuS ulatab koguni ligi 4 jalga. Talwe wiljad on juba maha külitud; suure wihma tõttu on karta, et seeme muldas piimale läheb. Ansekülast. Minewal talwel kuulsin wäga mitmeid nurifcwat, et linnaS liha järetewaatamise koha ees misgi kohta ei ole, kuhu wõilS hobuse kinni siduda, nii et üks inimene liha linna wiimisega õieti walmis ei saa- Oleks larwis sinna selleks post üles seada. Niisama soowikfin ka, et maal kõrwateedel, kuS würawa ees hoidjat  ei ole, saaks tee kõrwale, würawa ligidale,  sinna poole, kuhu wäraw lahti küib, post maha pandaks, kuhu külge seniks wõiks hobuse köita, kui wärawat lähed lahti tegema. Et iga würawa eeS hoidja oleks, on küll kerge öelda, aga tegelikus elus raske täide wiia, sest see wõtals wäga palju kulu. Ka jaksab ju igaüks, kes hobusega  wälja sõidab, würawa lahti teha ja kinni panna. Põidelt. Minewal pühapäewal, 24. augustil, mängiti Lewala külaS, endises theemajaS, hr- Jõeääre algatusel ja juhatusel  wiiejärgulist näitemängu „Lepiku Linda". See on juba teine kord, kus Pöide  tegelased suurema näitemänguga rahwale  mõnust lõbu pakuwad. Edu on seega Pöide seltSkondliscS elus näha, kuid edu on ka näitemängimise kunstis märgata, sest seekord läks näitemäng palju paremini üle laudade, kui wiimasel korral „Rätsepp Õhk" mängimisel (mida kaks kord mängiti). Hästi osawaSti mängifiwod Juku, Linda ja Reedu osade etendajad. Kahju, et rähmast  wähe oli. Üleüldse tuli päüle 22. rubla sisse, millest üle kulude umbes 3 rubla järele jäi. „LöpukS tantsu" ajal tuli aga rahwast kaunis rohkesti juurde. Ruumid pidude sisseseadmiseks on meil kaunis hüüd, saal suur ja lahke, niisama on ka teised ruumid oma koha pääl. Tegelastele  on ainult südidust ja rahwale osawötmise  püfidust soowida, külap siis seltsi elu Põidel edenema hakkab, ehk meil Karskuse  Selts küll hingusele läks. Selsamal päewal peeti ka Kuke kõrtsis wäikest pidu. Sinna oliwad nooremad kokku kogunud, iseäranis noored tütarlapsed, ja wiideti ringmängude mängimisega ja jutuajamisega lõbusasti aega. Lõbu on Selles juhtumises on küll nõnda, was« Lastu ma Nähe aja pärast. Ja, see afi on küll nii lihtne. Aga lubage enda teoriat natuke tõsisema proowi pääle panna. Olge nii lahked! Tele wabaState sellega mind teise portsjoni coeaini sisse pritsimisest.  Rõõmustan säga! Teis rüäkisne ükskord, et iga inimene omade iseäralduSte jäljed selle asja külge jätab, mida ta alati tarsitab, mille järele oiaw lähelipaneja neid iseäraldust pärast selle eem Mj-st sölb leida. Siin on taskukcll. nsida ma bilsiili sain- Eht olete nii lahked ja ütleksite mulle midagi selle taskukella endise omaniku iseloomu ja kombeds kohta? Ma andsin kella ta kätte, kuna ma ise omoi südames selle üle kahjurõõmu tundsin.  et ta sellist midagi järeldada ei wSi. Ma tahtsin Holmefi ainult tema imelikkude põhjsSWõtete eest nuhi Ida. Ta keerutas uuri käes, saatis tähelepanelikult selle numbrilauda, tegi siis kapsli lahti ja saalis file-mst särki, esiteks palja silmaga ja siis svurctStegcsa klaasiga- Ma jõudsin waewall naeratust tagasi hoida, kui ta tusase näoga kapsli kinni litsus ja kella mu kätle tagasi andis. (Järgneb.) Seda ja teist. Pulmad mangi ui aja S- 15. auo. ott «luvrkmse wavgimojaS, Peterburis, vagu iirjutcd, kähr soikial-dcmorrstlaste  eruto»na wöiliuse organisatsiomft osavõtmise eest kaebtust all olewa immest laulatamine. Peigmees oli Joosep Weller, pruut Aleksandra Malijewa. Pruut ja peigmees ei olnud teineteist tcrwe kahe aasta jooksul näinud kõik see aeg oliwod nad wangis ja wõifiwad teineteisele ainult shandarmide kaudu kirjutada.  Wõib cttekujutada, kui hää oli armastajatel niisuguse walju tsensuri all oma tundmust awaldada. Abielusse astumise luba oli ainult sellel tingimisel antud, el kirikusse laulatuse ajal ühtegi körwalift ifikut sisse ei lasta, ka abielusse astujate wanemaid mitte. Laulatuse  ajaks sõilfiwad aga kõik pruudi ja peigmehe sugulased, kes nendega sellel päewal  kokku pidiwad saama, wangimaja juurde.  Kõige Srdamate palwete pääle waatamata  ei lastud neid sisse nad pidiwad  uulitsal teateid laulatuse üle ootama. Kell kolm wiidi mõlemad abielusse astujad  üksikult kirikusse. Nad terwitosiwad teineteist südamlikult, kuid ei wõinud juttu ajada, sest kummagi selja taga seifiwad kaks ülewaatajat seekord kroonikandjad. Joosep Weller on 24 aaStat mana. Ta on sale ja iluS noormees- Tema kandis nmSta kuube- Malijewa on waewalt täieealiseks  saanud. Ta on ilus ja meeldin?. Riides oli maga lihtsalt, kuid maitserikkalt. Laulatuse ajal laulis wangide koor, mis Niisuguse! kohal asus, et teda abielusse astujad näha ei wõinud ja lauljad niisamuti  ka neid. Õudne ja tühi on mangimcja kirik oma trellidega ja puuridega ükfik-wangide jaoks. Kõikide laulatuse-talituseft osawõtjate näod oliwad tõfised- Preester luges iseäralise tundmuse ja häälega palwet. Ülevaatajad oliwad uues ametis wäga kohmetanud ja ei waatanud noorte pääle sugugi, kuna eneste wahel imestawaid pilkusid wahetafiwad  Pruut ja peigmees oliwad terwe aja tõsised. Ainult wahel lehwis nende näol õnnelik naeratus. Laulatus oli ruttu otsas. Preester terwitas  noori ja laskis neil -teineteist suudelda.  Ülevaatajad aga tuletafiwad oma kohused meelde ja wiisiwad mõlemad abikaasad  oma kambritesse, et neid 18. augustil  säält kohtu ette tuua, kes neid IV2. paragrahwi põhjal sunnitööle wõib mõista. Kell ei olnud meel pool neli, kui wärawate  taga seisjatele sugulastele teada anti, et laulatus õnnelikult mööda läks. „Kas oli kirikus kurb küll? < küsis üks sugulane. „Ei sugugi! Põlesiwad küünlad, koor laulis, noored naeratafiwad ..." Noorus, hoia oma warandust, sest wanaduses teeb maesuS waewa. Harimata isik o» siis kõige inetum, kui ta haritud olla tahab. Ligimese armastus on õnnepisar, mille Jumal elukarikaSsc on «valanud—  Armastuse tõde on lõik andeks anda, kõik ära unustada. Odav? haawa-arst. ,MiS? Nõnda palju raha on Dr. K- teie käest sõrme opereerimise eest wõtnud? KaS tea» te, selle raha eest oleksin mina teil juba terws käe otsast «aha wõtnud I" 1908 M 61 Saarlane