linnad, mõisad, kirikumõisad ja tohtrimajad wiisakust ja kommet õpetanud, wähemalt müümise  polituri eest hoolt kandnud, kuigi neid kadakasaksuse taimelawadeks hüütakse. Omalt kohalt wõiwad siin seltsid, kui neid õigesti juhatatakse,  kaswatawat mõju awaldada. Kuid päämõjudeks  seltskondlises kaswatuses jääwad perekond, kool ja igapäine läbikäimine  seltskonnas eneses. Perekondliseft  kaswatuse wäärtusest seltskondlisele elule ei pea meie rahwas praegu mitte õiget lugu. Lapsi linna kooli pannes ei otsita mitte neid kostikohte üles, kus lapsi kaswatataks, neile wiisakamaid kombeid õpetataks, maid jäetakse neid mõne töömehe, lesenaese wõi õmbleja hoolde, kes nüüd lapsi küll odawasti oma toakese nurka enda leiwakoti pääle wastu wõtawad, aga mingit paremat kaswatust kostilastele ei suuda pakkuda. Tihti harjutatakse siin weel halbu kombeid juurde. Peenema seltskonna ja hää kaswatuse mõju alla saamad meie lapsed ainult kõrgema kostiraha eest. Seda kulu ei peaks jõukamad wanemad, iseäranis tütarde koolitajad, mitte suureks pidama. Lastel ei ole kahte õppimise aega. Nooruses korjatud tagawarast tuleb neil tihti terwe eluaeg ammutada.  Iseäranis walus on neiudel pärastises elus, kui neil seltskondlik kaswatus üleüldise hariduse järjest maha on jäänud. Wististi kosiwad  palju haritud Eesti mehi sellepärast muulaste  perekondadest, et Eesti neiude kaswatuse ning seltskondlise hariduse eest pole õieti hoolt kantud. Puudub meil ju meelgi ülem tütarlaste  kool, kus rahwuslises maimus Eesti tütardele õpetust antaks ja neid seltskondlisele elule ette walmistataks. Et kool omast kohast last Viisakusele ja sumusele  kasmatab, kaswatama pead, on juba ilma ütlemata selge. Sõnakuulmine, palumine, tänamine, Vabandamine, andekspalumine, wanemate  inimeste ja oma seltsimeeste auustamine ja lugupidamine, teretamine ja Jumalaga jätmine,  kokkuleppimine, lahkus ja teiste soowide täitmine, keha ja riiete puhtus, korrapidamine, korralik kõndimine ja istumine, Viisakas kõnelemine  need -m sihid, kuhu hää kooliõpetaja kaswatuse tööl püüab. Selle wastu on ta! wõitlemist laste koduse halwa kaswatuse ja loomuwigadega, nagu: teotamine, sõimamine, oma õiguse ajamine, riidlemine, omakasu püüdmine,  keelepeksmine, roppus, wale, pettus, toorus,  mustus jne. Kus kooliõpetaja seesugust kaswatawat mõju oma õpilaste pääls awaldäb, sääl ei jää lapsed ka mitte seltskondliseW elule ette Valmistamata, kui aga kodu ja perekond koolis alatud tööd toetab ja kinnitab. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaalt. Üle maailma kuulus teadusemees,  professor vr. Rudolf Virchow, on 23. augustil kell 2. l. Berlinis ära surnud. Ta on ligi 81 aastat manaks saanud. Oma pikal eluajal on tema rohkem auustuft wõitnud, kui palju teisi suuri mehi. Weel suurem on aga mälestus, mis La enesest maha jätab. Posenis oliwad neil päiwil Saksa keisri juuresolemisel suured wäeharjutused, millest ka paljude teiste riikide tähtsamad sõjaülemad  osa wõtstwad. Nagu teada, elab Posenis  rohkesti poolakaid, kelle elu Saksa walitsus  wiimasel ajal keele asjus kitsendama hakanud.  Kardeti, et Saksa keiser, kes suur kõnede pidaja on ja oma arwamist igal kohas ka awalikult armastab awaldada, siin jälle parajat  aega tarwitab ja poolakate politika wastu ägeda kõne peab. Kuid seda pole ta mitte teinud, teades, et see poolakate meeli üliwäga oleks erutanud. Ta puudutas seda asja küll, aga ainult õrnasti ja üleüldiselt, nii et see suurt ärewust ei wõi sünnitada, sest et ta poolakad selle juures targu nimetamata jättis. Austria-Ungriast Kroatia päälinnas Agramis  ilmutawad kroatlased ja serblased oma wahelist waenu tänawatel meeleawalduste ja rahutuste läbi. Nagu „Berl. Loc.-Anz." teatab,  kogunud mitme tuhande pääline inimeste hulk esmaspäsmal nädali eest Agramis Serbia kooli. Serbia panga, Medakowitshi ja Sumanowitshi  palee ette, kus kõik puruks tehtud. Jelaesicsll plats olnud karjumaid inimesi täis, kes Serbia kaupmeeste kauplusi rüüstanud, sildid maha kiskunud ja aknad sisse löönud. Politsei ei ole midagi teha suutnud. Pool politsei mehi olla ju haawatult haigemajas olnud, nii et wihasele hulgale wastugi ei saadud  hakata. Kell V2IO kutsutud söjawägi appi, kes ka kohe tulnud. Aga rahwas ei ole meel sellegi pärast laiali minna tahtnud, nii et sõjamäe  ja tema mahe! mitu ägedat kokkupõrkamist  tulnud. Alles pääle kesköö saadud rahu natukeseks jälle jalule. Hiljemalt tulnud teatuste  järele kestawad rahutused Agramis edasi, sellest hoolimata, et sõjaseadus maksma on pandud. Ka maalt tuleb mitmelt poolt rahutuste  üle teateid. Rahutusteks põhjust on aga ühes Serbia lehes „Sobranis'" ilmunud kiri andnud, milles öeldakse, et kroatlastel mingit elamise ja edenemise õigust ei olla, kuna kroatlased omalt poolt sedasama serblastest  ütlewad. Söjawägi on pääuulitsao kohe oma kätte wõtnud, kust ainult lubatähega läbi lastakse. Enam kui 100 inimest on häawatud. M 2. Aesti postimees. 431