Saarlane Ilmub kaks korda mlas, igal kesknädalal ja «Päewal. Toimetus on KuwreS, PitkaS uulitsaö, Treff-majaS nr. 12 Kuulutuste UiaStõtuiine kuni kellu 1 xScwul Kuulutuste p-iit-i S k., l-he eesotsas 20 I. AdreSsi munise eest lv kop. Tellimishind: !! .i „ ' V. 2« . maapostiga: » . . t„ kv » !! jj v. - - - . sv „ Üksik number maksab S kop. K° 14. Kesknädalal, 25. webruari 1909. XXV. aastakäik Kodulindude toitmisest. 4 111. Toiduained pcowcd, ncgu öeldud, suuremat ehk wühemat hulka lämmaStikulifi  ehk lämmastikuta vllufid, pääle selle weel minerali allusid ja wclt sisaldama ja seega ainetest kooSseiSma, mis kuidagi wiisi elaja keha kasvamiseks, ülespidamiseks, ihk jälle saaduste Valmistamiseks kaasa oitawad ja need on: munavalge, rasw, tärklis, suhkur jne. Harilikult  ei ole selleks otstarbeks tarwiö minewaid allusid mitte ühes ja sellessamas toiduaines tarvilisel mõõdul olemas ja sellepärast seisab elaja toit mitmest toiduainest koos. Kodulinnud, pääle partide, wõtawad oma toidu pääaSjalikult taime riigist. Pardid tarwitawad palju lihatoitu.  Iga taimeriigist wõetud toiduaine seisab meest jakuiwollusest koos, ja wiimane saab jälle orgamlistest ja minerali ollustest sünnitatud. Nagu elaja keha kokkuseadluse  ojad, nõnda lasewad endid ka toidu kokkuseadluse  osad lämmaSlikuliStekS ja lämmastikuta ollusteks jagada, nõnda et meil pääle wee järgmiste  toidu kokkuseadluse osadega tegemist on: munawalge ehk proteini ollused, toitmise õpetuses  ~toöres protein" nimetatud (lämmastikku stsaldawad organilised ollused); toores nsrmeS ehk puu narmes; toores rasw (ätheri extrakt); lämmastikule extraktollused: tärklis, suhkur, dexlrin ja ja taunehapud; minerali ehk anorganitised  ollused (tuhk.) Teatawabti saab waStuwõetawates toiduainetes  olewatest toiduolluStst ainult teataw aia äraseeditud ja wercsünnttamiseks (toitmiseks) ära tarmitatud, ülcjäädaw osa saab wäljaheidetena kehast wälja saadetud. Toiduolluste seeditawus et ole mitte ainult «ende rohkuse läbi tingitud, milles nad ühesgi toiduaines wastu wõetud saamad,  maid ka nende wasta-tikuse seisukorra läbi, milles nad maStuwõetawas toidus eite tulewad ja raskesti seeditavad ollustd, näit. rasw, peavad,  kui neid liig rohkesn wastuwõetud, tarwitamaialt  kehast waljaminemo. (Tah. keha ei jõua sarnasel korral niipalju nõrestd nlmistada, et kõik toit wõiks meresse wastuwi-twaSse kujusse ümbermundetud saada.) a) Toiduainete organisj ed osad. aa) Toore pro teini all mõsttakse lämmastikku  sisaldawats organiliee olluste kogu, seega mitte ainult päris tuime rmawalge ollust. Äistkutes toiduainetes jääb swest proteinist pea suurem, pea wäiksem osa (i?swori- ja lämmastikuline  nuilein) secdimataje see peab sellepärast  toiduwäärtuse rehkendust juures arwest wülja jääma. Üksiku toiduaimtoitmise mõju seisab siis kõige päält toore prccini seeditawas osas, millel kui puhtal munawasel kõige suurem tähtsus keha osade s. o. liha, /pere jne., niisama  ka munade sünnitamiseks on. db) Toiduainete lämmaskuta osad on, nagu öeldud, toores narmas, võres rasw ja lämmastikuta cxtraktollused 1. Toore nar« m ä ehk puu narma (taime rakkude seinad) sünnitab rakuolluse (cellulose) Äuolluse (lignin) segu, mis mitmesugusel kraadl seeditav on. Puhtal csllulosel on just sellestma protsentiline kokkuseadlus, kui tärklifelgi, puu ollus on natuke sõeolluse rikkam. 2. Torre rGrv a all mõistetakse  kõike, mis ennast toiduaine kuiwollusest hariliku ütheri abil eraldada lajeb (ätheri extrakt).  Rasw mõib enam soojust sünnitada, kui teised lämmastikuta ollused (I kg. raSwa mõib 22 korda rohkem soojust anda kui 1 tärklist ehk suhkrul ja seisab sellepärast joitmise õpetuses  tähtsal paigal. Äraseedisud raswal o« sünnitamiseks suur tähtsus. ?? Lämmastikuta extrakiolluste all mõeldakse kõiki neid allusid kokku, mis pääle toore protsini, toore raSwa, toore narma sa puhta tuha toidu kuiwolluses  meel olemas ehk mida toidu kuiwollusest ächeri, alkoholi ja wee abil eraldada wõib. Nende hulka tulewad kõige päält arwata: sö.hysrat, tärk- lise jahu ja suhkur, siis dcxtrin, pektin ehk taime süldi olluS, ka taime liim, gummisarnased ollused ja taimehapud. Nendest on tärklis ja suhkur kõige tähtsamad. Neid tarwitab keha jõuwalmistamiseks,  ~küteaineks" ja, et keha neid raswaks ümbcrmuuta wõib, siis on nad ka tähtsad nuumamise ained- WõrdlusekS wõiks siin kohal tähendatud saada, et Dr. Hellati ~Terwise õpetuse" järele jahuaine, mille igapSewasrd  wormid ja tärklis ja suhkur on, ainult  jõu walmiStamiseks tarwitatud saab. Nähtawasti on uuema aja arSti teaduselin» arwamine teine- Kui see mitte nõnda ei oleks, kuidas wõikstme siis näituseks loomade nuumamisckS  kartulid tarwitado, milles 22, k"/° seeditawateSse  toidu ollustest terwega 20°/- jahuaimt  on. Ja igaüks teab, et hingamine soojust jü-mitab. S lle waStu ei wõi tärklis, suhkur, rasw mitte munawalge kohust täita, sest et nendes lämmastik puudub. (TSH. Lämmastik on munawalge kskkuseadluscs  tähtsam olluS.) b) Anorganiliste ollnste üle oleme juba eespool rääkinud. Kõiki neid ollufid leidub taime osades ja saamad nad nendega ühes wastuwõetud. Kui sel wiisil wastuwõetud ollustest tarbeks ei peaks jätkuma, siis hoolitsewad wabalt wälja jookswad linnud (suwel) isegi puuduma osa eest, lubja ja liiwa terasid jne. alla neeldeS- Kinniolewatele  lindudele peab muidugi ka puuduw osa antud saama, sest muna koore ja tugema kondikawa sünnitus nõuab rohkem anorganilifi Kondikawa sünnitamiseks on woSwsrihapu  lubi (kondi tuhk) tarwiline, nimelt noorte lindude juures. Mitmed tarwitawad rohkemal mõõdul sõehapu lupja, sest muna koores on seda W —S7'/°. Keedu sool edendab selleläbi seedimist, et seedimise näärmed tema mõjul rohkem nõrct walmistaivad. Teda tuleb linnu kohta 1. gramm päewaS anda. (Lõpp tuleb.) Kaks Dianat. 14 Prantsuse kirjaniku Aietsandcr Dumas'c ajaloolik roman kolmes jaos. EeSti keelde J. Pik lje p. Sellepärast, et . . . sellepärast, et ma teist armastan, sai Diana ütelda ja langes pisarad  silmis isa rinnale. Teie armastate, Diana? küsis Heinrich imestust ga. Kuidas selle nimi on, keda Teie armastate? Gabriele, kõrgus. Gabriele, ja ta liignimi? küsis kuningas naeratades. Ma ei tea seda, isa. Kuidas nii, Diana? Jumala pärast, rääkige  stlgemine. Kõrgus, ma ütlen Teile marsi kõik. Mina armastan teda juba lapsest saadik. Meie oli«e Gubrielega iga päero koos. Ta oli nii armoS, nii wahma, nii ilus. nii tark, nii õrn! Ta nimetas mind oma abikaasaks. Oh, kõrgus, ärge naerge, see oli sügaw ja püha armastus, esimene, mis minu hingesse tungis ja mida ükSgi säält wälja ajada ei suuda. Ma lasin end hertsog Farncs'iga laulatada, kõrgus, sellepärast,  et »a sel aja! ei teadnud, mis ma teen; mind sunniti ja ma kuulasin sõna, nagu märke laps. Sellest ajast saadik olen ma palju näinud,  palju kannatanud ja arusaamid, kuidas ma Gabrielet petsin ja kui suur süüdlane ma tema ees olen. Waeue Gabriele! Miuust lahkudes  ei mituvd ta mitte, aga tema sügavatest silmadest paistis ' «eele äraheitlil dirdtve! Kloostris olles tuliwad need kuldsed lapfepõlws mälestused alati mu ette. Nõnda olen ma kaks korda need aoStad üle elanud, mis ma Gabriele kõrwal olin: ilmsi ja mõttes, elus ja luule wallas- Siin, kuninga kojas, kõrgus, keset ausaid  ja wohwaid rüütlid, kes meie ümber nagu teine kuningriik on, siin ei ole ma ühtgi leidnud,  kes Gabrielega wõiStelda wõiks, meel wähem  siin Franz, häbemata wäeülema alandlik poeg, kes ialgi ei suuda mind minu tasast ja uhket lapjepõlws sõpra unustama panna. Rüüd, mil ma oma süüd ja selle järeldust tunnen, nüüd, isa, kui Teie mulle wabaduft annate, jään ma Gabrielele truuks. S> st ajast saadik, kui Vimoutierist lahkusite, ei ole Teie teda mitte enam näinud? Ei, isa! Aga misgi teatust olete ikka temast saanud? Ka mitte. Ainult Eagerane läbi sain sa teada, et ta pärast minu ära tulekut kodumaa on maha jätnud ja Aloisele, oma kasuemale ütelnud, et ta siis mast tagasi tuleb, kui ta kuulus ja waenlaStele kardetaw on ja et kasuema  tema pärast ei muretseks; siis on ta ära sõitnud, kõrgus. Ja sest ajast saadik ei ole tema perekond temast miSgi kuulnud? Tema perekond? kordas Diana. Ma ei tunne tema perekonda, pääle Aloise, isa. Tema sugulasi ei ole ma ialgi näinud, ehk ma küll Engeranega seltsis tema juures MongommeriS wõõrsil käisin. WongommM HWis Heinrich kahwatsdes. Diana, Diana ega ta ometi Mongommeri ei ole, ütle ruttu, et ta Mongommeri ei 01e... O, ei ole, kõrgus, sest siis oleks ta lossis elanud, kuna ta oga oma kasuema Aloise «väikeses  majakeses elas. Aga mis on krahw Mongommerid Teile teinud, miks Teie nii üritatud  olete, kõrgus? On nad Teie waenlased? SäA austati neid wäga. Ah, wastaS kuningas põlgawalt, nad ei ole mulle midagi teinud, Diana; mis wõiwad Mongommerid Valais'idele teha? Jutustame meel sinu Gabrielist. Sa nimetasid ju teda GabrielekS? Ja. . . Teist nime tal ei ole? Teist nime ma ei tea, kõrgus; ta oli «sess laps, nagu minagi ja minule ei ole ta ialgi oma isast rääkinud. Oa Teil weel midagi Teie eestulewa abielu  woStu rääkida, wõi ainult mana armastus sille noore mehe wastu? Kas teist põhjuseid ei ole? Ka see on juba enam kui tähtis, sest selles sa kõik mu elu, kõrgus. Wäga hää, Diana, wõib olla, et ma ei olek Teie südamele siis mitte haiget teinud, kui Teie sõber oleks siin olnud, et ma teda tuudma ja tema wäärtusest arusaama oleks õppinud,  fiiSgi missugune ta ka oleks, mina maata» tema pääle ikka, kui kahtlase sugukonna wõsu pääle. Äga ka minu vapp ei ole puhas, kõrgus. Ta on Teil ometi ja niihästi Montmoreuci k« ks w Castro pidavad omale au» »i»«