Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal j ja lanpäewal. ToimciuS on Knrcfaarcs, PitkaS uulitsas, Treffrui majas nr. 13. Kuulutuste laastu tootmine kuni kellu 1 päewal t Kuulutuste x-til-rido Z k., lehe eesotsas Ätt k. s Adressi muutmise eest 10 kop. Tellimisehind: » - . t „ss I '/4 » ' ' " V- " . . » I - .. V. .. . .-. s« „ üksik number maksab » kop. Itz 34. Laupäewal, 16. mail 1909. XXV. aastakäik Enam walgust. Alamal pool ilmub Dr. Flamarioni lühikene  seletus walguse tähtsuse üle. Meie juures, iseäranis maal, ei panda walguse päüle peaaegu  mingisugust rõhtu. Maal on arwa mõni maja leidu, kus suured aknad majal ees on. Enamasti on aknad ikka wäikesed. Kardetakse, et suur aken toa külmaks teeb. Loomalaudad on aga maal täiesti ilma walgujeta. Neile aken ette teha, peetakse naeruasjaks. Kuid loom tarwitab maigust ka niisama, kui inimene- Loomulik  on nõudmine, mis siin iseendest awalikuks  tuleb ja mis tingimata täitmist peab leidma:  iaimeSte elumajadele maal tehtagu suuremad  aknad ette ja loomade lautasid ärgu jäätagu  ka mitte ilma walgujeta. Ka linnades ei taheta palju walgust sallida.  Ehk küll siin majadele suured aknad ette tehakse, siis kaetakse need kardinatega eest kinni, nagu kardetaks toas walgust. Kardinatega aknate  ürakatmine on aga nii moeasjaks haritlaste  majades saanud, et seda juba häbils peetakse, kui neid akendel ees ei ole. Selle terwisewastalije kombe wastu peaks aga niisama  töötama hakatama, kui seda omal ajal naeSterahwaste korssetiide wasiu tehti. Terwise edendamiseks tuleks akende kinnikatmine  kardinatega täiesti maha jätta. Kahjuks  hakkab see paha pruut ka juba maal rahwa  seaS aset wõtma. Kus wähe suurem aken majal ees on, süäl on ka juba kardin ees näha. El aga walgusel nii suur tühisus on, fiis ärgu hakatagu maal seda linna kommet, mis ainult kulu kahju toob, mitte tarwitama. LaStagu endid Dr. Flamarioni tõenduste läbi walguse austamisele wiia ja muretsetagu talutaredesse ja linnasaalidesse, niisama ka loomalautodcsse enam maigust. Walguse tähtsus looduses. Flamarioni järele. Walgus I See waimuStaw kokkukõla, mis kewadeie rohelise ehe, lilledele õrnama iluduse, rukkile kuldsed wiljapääd, lindudele ilusad suled ja liblikatele kirjud tiiwad annab! Walgus on, mis laste põskedele ilusa puna, juukstele mitmesuguse wärwi ja silmadele  sinise ja Lume karma annab. Wahetewahel  on LaewaS hall, nagu oleks La tinast Laotud, siis on päew tume. Kas ei wõi meie siis mille arwata, et päikene meid maha on jätnud, sest et kejkpäew siis nagu öö on? See oleks eksitus! See tume hallikarwa taemawõlw ongi just selle tõenduseks, et päike sääl, pilwede taga on, et malgas läbi aurude korra tungib. Sest kui päikese kiired pilwi ei «valgustaks ehk läbi pilwede ei tungiks, siis ei oleks pilwed mitte hallid, maid mustad- Kui pilwcd laiali lähemad ja wikerkaar ennast taewalaotusis seusmemärmiliselt näitab,  siis näeme maigust wihmapiiökades kui peeglis. Päike annab taewale sinise ja maale tume karma, teeb maailma mered siniseks ehk mustaks, lume walgcks, liiwa kollaseks, tindi mustaks, ploomimarja roheliseks jnd. Ühsönaga:  see on pätlene, kes luvlettse wärwideilma  on loonud ja -võimaluse annab nägemise organide  läbi maailma kehasid ära tunda. Päikese  kasu on kirjeldamata, ja ta on meile otsata armas. Kuld meie üksi ei armasta mitte maigust.  Ka elajad armaStawad teda. Kui esimesed päikese kiired wälja tuiewad, siis laulab kukk oma esimese hommikuse kiidulaulu päikesele, ja paljud teljed loomad terwitawad neid omal keelel. Ka taimed armastawad maga päikest. Paneme  kastani seemne lillepotti- Ta hakkab sääl kaswama ja taime ladw kerkib ülespoole. Pöörame  aga 2 —3 luu pärast taime lillepotis üm- ber, nii et ladw alla poole jääb. Ootame mõni nädal, ja meie näeme, et taime ladw jälle ületsepidi kaswab. Teeksime taime mullast puhtaks,  siis näeksime, et taime ladw mulla sees köwerduse on teinud, et aga ülespoole kaswada. Kui meie sel kombel taimest edasi waswakfime, siis wõitleks taim südidusega meie piinamiste wastu ja saaks tungiwalt ikka ennast jälle, ümber  pöärma armsa walguse poole I Tahaksime näha, kudaS päike wärwi sündimise  pääle mõjub, siis wõtame kaks walget roosi, paneme ühe pimedasse kohta kaSwama, teise aga päikese kätte. Mõne päewa pärast on roosil, mis päikese käes, wäikene puna pääl, kuna teisel nõrk walge wärw on. Seda näeme ka puuwiljast. Päikesepoolne külg on puuwiljal punasewärwiline. Päikese maigus mõjub kõigi looduse rohu, taime ja metsapuu, niisama ka inimese, looma, ka isegi kiwi pääle. Pidalitõbiste warjupaiga "Audaku" aruanne ISO3 aasta kohta. *) 1. Haiged. 1- januaril 1908 oli haigeid 44 inim. Aasta jooksul tuli juurde 19 „ ~ suri 7 „ „ „ kargastwad ära 2 „ 1. januariks 1909 jäi järele 54 inim> Tähendus 1- 1908 aastal on haigeid 19 inimest wastu wõetud, seega enam kui kalmel eel» minewal aastal kokku: 1905—1907 wõeti ühtekokku 16 haiget waStu. Tähendus 2. Wäljaspool „Audaku" Saaremaa kreisis laiali elab praeguste teadete järele 16 haiget. Seega on terwelt  üleüldisest  haigete armust „Auoak«s" marjul. Tähendus 3. Ärajooksmist ja ärakargamist tuli aasta jooksul 11 korda ette. Endiste Kaks Dianat. 34 Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas'e ajaloolik roman kolmes jaos. Eesli keelde J. Piklep. Sest päewast saadik, mil selle noeSterahwa ilupäike looja läheb, algab minu walitsus pääle ja teadke seda, Gabriele, ma oskan walitseda:  walitsuse himu, mis ma endas tunnen, on selle kindlustuseks ja see on juba Medici sugu weres olemas. Ühel ilusal päewal saab kuningas aru, et tal teist osawamat, elawamat ja rohkem harjunud nõuandjat ei ole, kui mina. Mis peaks stis see inimene arwama, kes oma saatust sel ajal minu saatusega ühendas, kui see meel tühine oli? Kes minus ainult naesterahwast  armastas, aga mitte kuningannat? Kas ei peaks kuninganna sellele rikkalikult tasuma,  kes Katariaale truu oli? Kas ei saa see inimene  tema, s. o. kuninganna abiliseks, tema paremaks  käeks, päris kuningaks eba kuninga kõrwal? Kas ei ole selle inimese käes kõik Prantjusemaa zõud ja suurus? Jmelik-ilus unenägu, eks ole, Gabriele?  Gabriele, kas Teie tahate ses inimene olla? Ta sirutas julgesti Gabrielele oma käe. Gabriele langes põlweli ja suudles seda walget, ilusat kätt. Aga temal oli aus ja kindel iseloom, sellepärast ei annud ta ennast kawaluse, male ja cbaarmastuse sisse. Ta oli sellekS liig lindel, et pettuse ja hädaohu wahel kõikuda- Ta oli oma esimeses armastuses truu ja seda ei suutnud isegi kuninganna meelitused  murda ega kõigutada- Sellepärast waStaS ta: Majesteet, alandlik mõisnik, kes Teie jal- ge ees põlwitab, paluv Teid tema pääle, kui kõige truuwimaja ausama alama pSäie waadata. Aga.. Aga, takistas teda Katarina naeratades, neid truualamlisi tunnistusi ei küsita teie käest, mu auwäärt rüütel. Aga majesteet, rääkis Gabriele edasi, ma ei wõi Teie soowisid täita, ma ei wõi Teile õrnaid ja meelituse sõnu ütelda, sest et ma enne, km Teid nägin, madam Diana de Castrot  armastasin ja üksgi teine armastus, ka mitte kuninganna armastus, ei leia minu südames  enam ruumi. Ah! ütles Katarina ainult, kahwatades ja huulest kokku surudes. Gabriele laskis pää longu ja ootis nüüd tormi, mis warSti järgnema pidi. Torm ei lasknud ka enese pääle kaua oodata. Teate, vicomte d'Exmaise, ütles Katarina Medici suure waewaga oma wiha ja walju häält tagasi hoides, teate, et ma Teid alatuma ja peaaegu häbemata leian olewat. KeS on Teile armastusest rääkinud, vicomte? Kust Teie wõtfite selle mõtte, et Teie karedat südametunnistust  tahetakse kurjale teele meelitada? Teis loodate tiig palju oma wäärtuse pääle, sellepärast julgesite ta sarnast asja mõtelda ja sel wiisil minu lahkust seletada, mida ma ette«vaatamata  wiisil sellele osaks lasin saada, kes seda wäärt ei ole. Teie olete naesterahwast ja kuningannat sügawasti teotanud, vicomte. Oh, majesteet, waStaS Gabriele, uskuge, et minu tõsine austamine > - . Küllalt, tattStaS teda Katarina, ma ütlen Teile, et Teie mind teotanud olete, et Teie sellepärast siia tulite, et mind teotada. MikSpärast  tulite siia? Mis põhjus sundis Teid siia tulema? Mis on minul Teie armastusega hert» soginna de Castro waStu tegemist ja ülepää sellega, mis Teiesse puutub? Teie tulite minn juurde teateid saama! Imelik «vabandus! Teie tahtsite oma tirede pärast Prantsuse kuningannat  oma ühenduSosalifeks teha ja tale politsei kohused pääle panna. Ma ütlen, see on rumalus;  see on teotaw! Ei, Majesteet, wastas Gabriele uhkelt end sirgeks ajades, Teie ei ole mitte sellepärast teotatud,  et Teie ausa inimese jutule «võtsite, keS paremaks arwab Teile ühe kibeda silmapilgu «valmistada, kui et Teid petta. Wait, vicomte! waStaS Katarina. Ma käsin Teid wait jääda ja wälja minna. Tänage õnne, et ma meel kuningale ei taha Teie paha ülespidamise üle teatada. Zlmasgi ei tohi Teie minu ette ilmuda ja arwage Katarina Medieit  oma leppimata waenlaste hulka. Gabriele kumardas ja läks sõnalausumata wälja. Üksi jäädes mõtles ta: Wsel üks waenlane  rohkem. Mis ma sellest hooliksin, kui ma Diana isa üle oleks misgi teatust saanud! Kuninga  armuke ja abikaasa on minu «vaenlased! Saatus wõib mind kuninga «vaenlaseks teha. Nüüd maja Diana juurde minna, sest aeg on käes. Anna aga, oh Jumal, et ma tema juurest,  kes mind armastab, weel kurwem wälja ' ei tuleks, kui nende juurest, kes mind «ihkawad (JSrgneb.^ MI Wsttpützr tõttu ttrnuö „S«crrk«us 3S kt»upÄs»V«r, L 3. „ Saarlase" toimetus.