oma -valijate kogu-liikmed olla. Walijjate koosolekutel walitakfe üksi, harutamine on keelatud, mingisugust otsust ega määrust, mis -valimise kohta ei käi, ci tehta. Riigiwolikogu liikmeid kubermangu koosolekutel  walitakse Kõigekõrgemalt poolt ette määratud päeivadel. Kubermangu -valijameeste  koosolek, miö kõigist kokku tulnud walijatemeesteft kooS seisab, -valib neis kubermangudes, mis üleüldise seaduse allu käiivad, 1) ühe saadiku -valdade -valijate meeste seast, 2) ühe saadiku mõisnikkude seast, 3) Kuuramaal, Liiwimaal, Eestimaal ning mõnedes teistes kubermangudes  ühe -volikogu saadiku kas linna walijaie  esimese ehk teise kooLoolcku liikmete seast; püäle seda -valib kubermangu -valijameeste  koosolek oma seast -veel mäüru järele puuduwad saadikud- Peterburis, Moskwas, KiiewiS, OdeSsaS ja Riias walitakse kinnise riigiwolikogu liikmed hääletamisega sedelite läbi. tulime etteVaatlikult Ws allu tee paale ja jõudsime tasakest! luni trahteri ukse suurde. Jalgratas seisis ikka weel ukse juures seina najal, Hvlmev wötnS tikuga rulc üles, waatis tulewalgusel tagumist ratast ja naeris. See oli Denlopi jalgratas  Valgustatud aken oli just meie päädc kohal ülcwcl- Nul on tarwiS sinna sisse wacwsta, Watson, ütles HolmeS. See on siis wvimalik, kui Teie ennast kummargile seina najale lasete. Ühe silmapilguga ronis HolmeS minu Zladcle, aga kohe paale selle hüppas ta jälle maha- Nüüd läheme kodusse, armas sõber, Stles ta. Täna oleme küllalt tööd teinud  Nüüd oleme lõik, Mis wõimalik on, teada saanud. Koolimaja on kaugel, sellepärast,  mida warem teele lüh!me seda parem, Kõik selle aja, kui meie soost läbi läksime,  ei rääkinud ta mitte sõnagi- Kui meie aga koolimaja ligidale saime, vööris ta Makiwtoni jaama poole minema, öeldes,  et tal mõned telegrammid on tarwis ära saata. Ts tsk öösil tagasi ja ma kuulsin, kuidas  ts doktori rahustas, kes mr. Heideggeri surma sõnume üle waga põrutatud oli. Siis tuli ta minu juurde, niisama- Lügew ja elaw, kui hommikul oli olnud- Kõik läheb hästi, Watson, AKs ta. Tõotan Teile, et homme, enne kui õhtu tuleb, selle saladuse ilmsiks oleme teinud. Teisel päewol, kellu II hommiku olime juba Holderr.ess-holli kuulsas puiestikus. Warfi Mk selle juhatati meid toredate Elisabethi aegsete uSte läbi hertsogi kabinetti.  Sääl wõttis meid mr. Wilder waätu. Ta oli niisama uhke ja rahulik, kui seekord,  kui meie teda koolimajas nägime, aga tema näo pääl oliwad selle hirmu jäljad selgesti näha, mis ta öösel oli kannatanud- Teie soomite kõrgusega rääkida? küsis ta- Kahjuks pean ma aga ütlema, et see .wõimatu on- Hertsog on haige. Koolmeistri kurb surm on teda wöga põrutanud  Ella teadustas mr- Hukstabcl meile telegrammi läbi kõik, mis Teie leidnud  olete. Ma pean aga hertsogiga kokku saama, mr. Wilder, AKS Holmes. Aga ta on ju omas magamisetoaS. Siis lähen ms sinna- (Järgneb-) Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa mässulise liikumise  asjas antawat järgmised isikud kohtu alla : Kuresaare linna kodanik Stepan Liiw, („ Hääle" wäljaandja), Peterburi ülikooli üliõpilane Peeter Kann, talupoeg Ernst Sarapuu,  (endine Uuemõisa walla kirjutaja), Muhu-Suurewalla talupoeg Mihk.l Kolk, sellesama  walla talupoeg Mihkel Pallas, Lümmada  wallast Jaan Haab, (endine Loona walla kirjutaja), Maasi wallast Jaan Hammer  (endine Muhu walla kirjutaja), Laimjala  wallast Konstantin Piits, Pärsama wallast Aleksei Reis (endine Pärsama walla talitaja), Aleksei Schumann (Rõõsa »õisa rentnik), Uuemõisa wallast Jaan Magi, Loona wallast Mihail Tango, Peeter Tamn Toi l Mets, Uuemõisa wallast Mlhail Trull, Jaan Rauk (endine Pärsama walla kirjutaja), Jaan Seppahammer ja Maasi wallast Aleksei Kärner. Neid süüdiStatakse  1903 a. nuhtluse sead. M 51, lill, 128, 129 järele. Z 51 määrab, keda mitmete isikute poolt kordasaadetud süüteost osawõ t j ateks  peetakse. Raskest süüteost osawõtjaid  karistatakse niisama kui pääsüüdlasi, on oga tema kaasatöö tähenduseta, siis alandatakse nuhtlust. §126 määrab : Süüdlane ühisusest osawõimise  eest, mis enesele meelega eesmärgiks  on pannud riikis makswat seltskondlift  korda kukutada, ehk kes raskeid kuritegusid  korda pannud lõhknwate abinõuude waral, nuheldatakse sunnitööga kuni 8 aastani  ehk ärasaatmisega tühjale maale. Z 128. Kes jämedal! auutui olekut Kõrgema  wõimu waStu üles näitab, ehk seaduse  poolt määratud walitjuse ehk auujärje pärimise korda sõitleb awalikult kõmpidamise  ehk lugemise wõi kirjatööde ehk kujutuste  wäljalavtamise wõi ülespanemise läbi, seda nuheldatakse tühjale maale saatmisega. § 129. Kes selles süüdlane on, et ta awalikult kõnet on pidanud, wõi kirjatöösid ehk kujutusi laialilaotanud ehk awalikult üles pannud, mis kihutawad: 1) mässulisele ehk riigiäraandlikule tegewusele,  2) riigis maksma seltskondlise korra kukutamisele, 3)' seaduse, sundusliste määruste chk waiitfuse wõimude kordaseadmiSte mittetäitmisele,  4) ehk raske kuritöö tegemisele, mis selles paragrahwis mitte näidatud ei ole, seda karistatakse: kihutuste eest, mis 1. ja 2. punktis tähendatud, tühjale maale saatmisega, kihutuste eest, mis 3. ja 4, paragr. tähendatud, parandusmajasse kinnipanemisega kuni 3, aastani. Kui aga süüdlane niisuguste abinõuudega  töötas, mis inimeste elule kardetaw on, ehk kui kihutuste tagajärg raske süü kordasaatmine oli, siis karistatakse süüalust 1- ja 2. punktis sunnitööga kuni 8. aastani, 3, ja 4. punktis parandusmajasse kinnipanemisega.  Sunnitöö alam määr on 4 aastat  ja parandusmajades kinni olemine 1 a. 6 kuud. Tühjale maale saadetakse eluks ajaks. Mitmesugustel põhjustel on kohtul õigus nuhtlust pehmendada. Asjaolekute järele otsustades, wõib arwata, et süüdlaste!  Saaremaa mässulisest liikumisest osawotmise asjas nuhtlust kergemalt määratakse.  Kaarma kiriku juures minewal pühapäsmal  peetud kontserti tahetakse 15, zuli kuu p, linnaparkis teistkorda ette kandä. Puhtast sissetulekust läheb pool Kaarma kiriku hääks, kuna sissetuleku teise poole tarwitamise üle lauljad ise otsuse teewad. Minewal Pühapäewal pidas katuliki preester wana kindluse kirikus katuliki usu jumalateenistust ning jagas selle usüliikmctele  armulauda. Siiaajani on politseisse Kuresaarde terwise meele tulnud ligi 800 perekonda üles antud. Riia Baltimaa ajutine kindcalkuberncr  on sunduslised määrused wälja andnud, mis ära keelawad kirjatükkisid ehk teatusid aualdada ehk laialilaotada, mis waenulikku olekut walitsufe wastu äratamad, trükitöösid  wälja laotada, mis seaduses määratud  korra järele kinni on pandud, kuritöösid  awalikult hääks kiita, niisama ka kuritöösid  hääks kütwaid trükitöösid ja piltisid laiali laotada, ehk awalikult wälja panna, Seda ja teist. E s i m e N e p ä e lv a l e h t k e s c t oksani, 1904 aastal sai aurulaewa „('ampama" paal, mis Europast AmerikaZse  sõitis, keset Atlandi okeani esimene päcwalcht wälja antud- „(lawpauia" reisijad  saiwad igopSem Pruukosti ajaks wärSke ajalehe numbri, mis 8 lehekülge suur oli. Nimetatud ajalehe päätoimetajaks oli Markoni,  traadita telcgruhwi ülesleidja. Leht laoti öösel kahe laduja poolt kokku ja trükiti mõnes kümnes eksemplaris hommikuks  malmis. Traadita telcgrahwi abil oli lehel wõimalik kõige hiljemaid sündmusi Europast, Amerikast ja Kauge-Jda sõjawäljalt  iga päew saada- Laew oli traadita  telegrahwi jaamadega, mis kindlal maal oiiwad, ühenduses. Esimestel sõidu» päewadel sai lehk oma teated Inglismaalt, aga warfi selle püäle Bretoni kapilt, Uuelt Schotimaalt 3000. kilomeetri kauguseltrjä ühes sellega weel Boieldieau jaamast Cornwallist,  3700 kilomeetri kauguselt. Markoni  tõendab, et kõige sõidu aja on „Lampsuia"  reisijad wõitstid telegrammisid lugeda, mida tema abilised ülema! nimetatud jaamadest  alati saiwad. Nende aparadid oiiwad  keset laewa lage wäikese putka sisse mahutatud. Markoni on selle katse järeldustega  wäga rahul ja loodab, et iga laewa päcil, kus tema aparadid üles on seatud, reisijad traadita tclegrahwi abil iga silmapilk tähtsamad sündmused wöiwad teada saada. Aadamast saadik oliwad rumalad ikka enamuses. Meis õnn on rohu sarnane. Mõlemad  hakkawad alles siis lõhnama, kui nad ära niidetud on. Õnn on «vastukaja sarnane; ta «vastab  sulle küll, aga ei sigine mitte. Õndsad on need, kes midagi õnnest ei oota, sest nemäd ei saa mitte peretud. Juku sai ,sa raest nuhelda, et ta poriauku kukkunud. Juku ütleb: Tunaeile sain peksa, et mee sisse kukkusin, eile sain nuhelda, et piima sisse kukkusin, pori auku ei tohi ma ka mitte kukkuda, ütle isa, kus sisse ma tohin siis kukkuda? Ema: Eljakene, tule waata, kurg on sulle wäikse wennakcse toonud I Elf a: Emakene, näita mulle kurge ka! .5? 26 Saar l a n e 1907,