poolest kohalikus elus, mille hulgas tööwöimetute  tööliste kinnitamine ja neile arstiabi muretsemine praegu iseäranis walitsuse  tähelepanemist oma pääle tõmbawad. (Kiitus.) Sellekohased seaduse-eelnõuud on malmis ja suurem osa nendest pandakse. riigiwolikogule wiibimata ette, teised aga, mis kohalikka olusid laialt puudutawad, lähemad enne kohalikkude majandusliste asjade nõuukognst läbi ja pandakse ühes selle nõuukogu otsusega ette. Niisuguse korra on walitsuS sellepärast tarwilikuks arwanud, et teise molikogu ajal walitsuse ettepanekud laialist arwustamist äratafiwad. Maakogude arwamifi ja kohalikkude tegelaste  märkust mõib kõige paremini sel tee! kokku wõtta, kui maakogude ja linnade asemikkudega elaw ühendus on. Selle töö wili peab seaduseandwale kogule kalliks materjaliks olema, iseäranis tema kommisjonideS.  Wolikogu tööd ei miimita see mitte, sest kohalikkude majandusliste asjade nõuukogu kutsutakse kohe kokku ja eelnõuud, mis tema läbi töötab, pandakse wiibimata molikogule ette. Kuni sinnamaani mõib riigiwolikogu terme rea seaduse celnõuusid läbi töötada, mis talle otsekohe ette pandakse.  Maakorraldamise eel-nõuudest pandakse  molikogule praegu maakogukondade eelnõu ette. Põhjusmõttelikult tähtis kohtuministri  poolt fisseantud eelnõu kohaliku kohtu uuendamise kohta, sest selle seaduse lübiwiimise küljes ripub teise seaduse isikupuutumatuse teokstegemine- Niisamuti  tuleksiwad teiste ministeriumide põhjusmõttelikud eelnõuud wiibimata läbi arutada, nagu ka need, mis teed näitawad, kuidas kõrgemalt poolt antud õigusi täide saata. Selle juures peab walitsus oma kohuseks walitsewa kiriku ja seisuse  kasude eest hoolitseda. (Kiitus paremalt  poolt.) Walitsus loodab lähemal ajal ka mõne piirimaa omawalitsuse eelnõuud  wolikogule ette panna. Põhjusmõte,  et Wene riik üks peab olema, jüäb walitsuse juhtnööriks. (Kiitus paremalt poolt ja keskelt.) Ülearune on juurde lisada, et meie wahekord teiste riikidega kõige parem on. WalitsuS saab selle eest iseäranis hoolitsema, et meie sõjawägi tarwilisel  kõrgusel seisak'. Selle tarwis tuleb riigi majanduSlift jõudu kokku wõtto. Raha läheb tarwis, mida teie käest palutakse,  keda maa siia on saatnud temale rahu ja tugewust muretsema. Kuidas jõud jätkub, nõnda edeneb korralduse ja uuenduse  töö. Sellepärast on teie kõige esimene  ja kõige tähtsam töö riigi jõuu ärakaalumine  riigi eelarwe läbiwaatamine. Walitjus saab omalt poolt wolikogu tööd kergendada püüdma ja neid seadusi maksma  panema, mis riigiwolikogust ja riiginõuukogust  läbi käiwad ja Keisri kinnituse saawad. Kindlasti saamad need seadused korra looma, mis Wene rahwa iseolemise kohane. (Kiitus paremalt poolt ja keskelt.) Kõrgem walusus on ühtelugu näidanud, et tema kindlal käel sellest seisukorrast kinni peab, mis maksma on pandud. (Kiitus-) Keisri wõimu ilmutus on igal ajal rahwale selgesti näidanud, et ajalooline  isewalitsejawõim (hüüded: brawo! brawo! ja tormiline käteplagin) ja ainuwalitseja  waba tahtmine kõige kallim wara Wene riiklises olemises on, sest et ainult see wõim za see tahtmine wõib Wenemaad hädaohtude silmapilkudest päästa, teda korra ja ajaloolise tõsiduse teele wiia. (Hüüded: brawo! ja tormiline käteplagin paremalt poolt ja keskelt.) Pärast ministrite nõuukogu presidendi kõnet kuulutatakse pooletunniline waheaeg. Koosolek algab uuesti kell 3.35 min- Siis on sul juba paremaid asju, waStas  isa. Oota weel natuke. Ma tahtsin sulle «idagi ütelda . . . mäletad sa weel, kui meie jõe juurest ära tulime? Mäletan, mäletan! Meie arwasime, et warfi teise jõe juurde  jõuame, oga meie eksisime. Ma ei saa aru, mis wiga see on: kas meie kompas ei olnud õige, wõi oli kaart hukkas, wefi on kõik otsas, sinu jaoks on ainult tilgakene weel. Ja sina ei ole ennast pesta saanud, rääkis tüdruk wahele, tema tumeda näo pääle waadates. Ei ole! Ka juua ei ole ma saanud. Esimeseks suri hra Bender, siis indianlane Pitt, proua Mac-Gregor, John HanS ja wiimati sinu mamma. Mamma suri ka ära! hüüdis tüdruk oma nägu põlle sisse peites ja kibedasti nutma hakates. Kõik suriwad, pääle sinu ja minu. Ma arwasin, et siin wett leida on, tõstsin sind õlale ja tulin siia. Aga siin ei ole misgi paremat- Meil ei ole enam mingit pääsmift l Siis peame meie ka surema? küsis tüdruk oma nutust nägu üles tõstes. Seda ma arwan. Miks ei ole sa seda warem ütelnud? küsis tüdruk naeratades. Kui meie ära sureme, siis näeme wist küll mammat? Jah, mu kallike. Ja sina näed teda ju ka. Siis räägin ma talle, kui hää sina oled olnud. Wist tuleb ta meile taewa wärawal wastu ja toob meile kruusi täie mett. Millal meie sureme ? (Järgueb) Seda ja teist. Pimedate silm. Wene arst vr. NoischewSki on pimedate tarwiS nägemiseriista  kokku seadnud, millele Ülesleidja «elektroftalmos" nimeks on pannud. Nagu Wene ajakiri „Slepets" teatab, olewat see pimedate abiriist üks toru, millel kaks walgusekiirte-kogujat on, üks liikuw eesotsas  ja teine sisemine toru põhjas. On waatepiiril olemast asjast kogupilt walgusekiirte abil toru kohal, siis teatab sellest kõrwa külge kinnitatud erksa tundega  kõnetraat, ja waataja otsapäälne nahk paigutab erkude abil asja tarwilisesse kaugusesse.  Kõik toru on nõnda korrapäraliselt  kokku seatud, et sisemise kiirtc-koguja tõrukene ainult ueid kiireid korjab, mis walgustatud asjast kogupildiks waataja otsa päüle peawad ühinema. Weel olgu juurde lisatud, et otsanaha wastu puutuma kiirtekoguja  tõrukese all jõhwi-taoiine wedru on ja et mõlemad kiirte-kogujad kõnetraadi abil ühinewad. Mis pääl põhjeneb aga see leidus? Tõendatakse, et nägemine silmade abil täiesti isiklik tunne olewat, mis walgusekiirte  tegewusega koguni sarnane ei olewat. Ka wõiwat aegamööda selguda, et inimesel mitte wiis meelt ei ole nägemine, kuulmine,  haistmine, maitsmine ja „kompi- — waid kõik meie wiis meelt awaldawad endid ühes üleüldises meeles ehk kompimises." Asja tundmine ehk kompimine wõiwat ka kaugema maa pääle korda minna, kui 1) asja piirid ära tähendada ja 2) kui kogu pilti sest asjast mõne meie „tundmise" alla puutuma keha-osoga ühendada. Kõige koha« sem seks otstarbeks olewat inimese otsapäälne  nahk, kus iga ruut-sentimeetri pääl ligi 400 õrnatundelist karwakest asuwat- Need karwakesed tundwad isegi juba nii määratu wüikest raskust, mis ühest grammist miljon korda kergem on. See on nüüd see paik, kus wälispidine asja tundmine sisemise asja aimega kokku wõiwad puutuda siin on kunstlik nägemise alus. Kõige parem keel on see, mida hoolega wulitsetakse; kõige parem kõne on see, mis hoolega järel kaalutakse. Kui sina räägid, siis peawad sinu sõnad «vaikimisest paremad olema. * Jumal elab kõigis inimestes, kuid mitte kõik inimesed ei ela Jumala meele järele. Sellest need inimeste kannatused tulcwadgi. Nagu lamp ei wõi ilma tuleta põleda, nõnda ei wõi inimene ilma Juma» lata elada. Wäikesed kannatused juhiwad mind minu pürisolekust eemale, suured kannatused aga juhiwad mind mu pärisolekusse. Lõhkine  kell annab tumedat häält: lohkuge ta kaheks osaks ja ta heliseb jälle hästi. A. Kui kaua Teie peres magatakse? B- Nii kaua kui üles tõustakse. Wahe. Mis wahe on eesli ja inimese wahel? Inimest nimetatakse tihti eesliks, kuna eeslit mitte kunagi inimeseks ei nimetata. ») S-sts vr. s-lkti „Tersis- Sx-tus» 17S. izk. Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekul  21. now. oiiwad järgmised küsimused päewakorral: I)Põllutöökooliasutamine. Teatatakse, et senine plaan, kooli Tiirimetsa  mõisa asendada, luhta on läinud. Sellepärast ei tohi aga kooli asutamise katki jääda. Kõneldakse mõne teise kroonu mõisa walikust, nimelt Pähkla mõisa krundi ja Tahuka kroonu mõisa walikust. Läbiharutufel leitakse aga need mõlemad kohad Tiirimetsa mõisast halwemad  olewat. Lõpuks tehakse otsuseks kroonult  järele küsida, kaZ ta Tiirimetsa mõisat  siis kooliasupaigaks anda wõib, kui praeguse rentniku rendiaeg mööda jõuab. Palwet tahetakse ministeriumile isiklikult ette panna, milleks keegi seltsiliige Peterburisse  sõitma peab. Otsustati selleks kohalist kommisfari herrat paluda. Tiirimetsa mõisa rendiaeg saab ümber 1912 aastal. Nii jääks siis weel 4—5 aastat, kui sääl kooli awada wõiks. Selle aja jooksul wõib Põlluni. Selts kooli asutamiseks  kauni summakese raha koguda. Pääle selle lubas hra Markus ka teiste eelpool nimetatud mõisate üle lähemaid teateid koguda- 2) Põllutöö kursuste elulekutsumist  tahetakse juba küesolewal talwel arwatawasti webruari kuuS, käfile wotta. Kursused keStakfiwad 4 nädalat. Maks õpetamise eest määrati seltstliikmetele 1 r. ja wõõrastele 3 rubla. Kursusel saakstwad  õpetust andma hrad: MarkuS, Ainson  ja mõned teised. Isegi hra Eisenschmidt,  Tartust, on nädalaks ehk paariks kursustele õpetust andma tulla lubanud, 69 Saarlane 1907