Saarlane maksab: kroonnpostiga: aoZtas S r, kop Vs .. I..ss „ V» ~ .. maapostiga: „ t„SO „ Vs .. V- .. -.. s« .. üksik numbcr s kop. JIMUb kakskorda nädalas, kesknädalal ja laupäewal. Toimetus «urejaarrs PitkaS uul>, Kuulutuste wastuwõtmiue kuni Kuulutuste p-tit>rida S kop., lehe erSotsaS SU kop. 40. Laupäewal, 11. augustil 1997. XXIII. aastaMik Kuidas wõime teada, missugust kunstsõnnikut keegi põld ehk maakoht tarwitab? Meie Saaremaa põllud kaswatawad mitmetes  kohtades wiljakõrt küllalt, aga selle kõrre kaSwu järele on wiljasaagid ise ometigi wähesed, kui meie neid Wiljandi ja Tartu maakondade wiljakõrde ja saaki' dega wõrdleme. See tuleb sellest, et meie maa mullas mõned iseäralised taimetoidu ained puuduwad. Neid puuduwaid aineid wõime ainult katsete läbi teada saada. Katsete tegija pangu järgmisi juhatusi tähele: Katseks ei oleks sest mitte küll, ühte ehk teist kunstsõnnikut kusagile põllule natuke külmata ning siis tähelepannu, kas wili selle koha pääl paremini kaswab wõi mitte. Et kunstsõnnik kallis ning üks maa koht ühe ja teine teise rammu aine puuduses on, fiis on tingimata tarwiö, katseid täieliku  jä korraliku plaani järele teha. Katsete kohaks wõetagu ühesugune maa, olgu see kas wäkamaa suurune wõi ka pool sellest. See maatükk jagatagu ühesuuruStesse  tükkidesse ära. Igale lükile löödagu tublid maiad nurkade pääle ning aetagu sirged ja selged maod wahele. Waia pääle kiristatagu üles, missugust kunstsõnnikut selle ehk teise tüki pääle külwatud on. Kunstsõnnikut külwatagu nõnda, et sellest  midagi, ei tolmugi, üle piiri teise tüki pääle ei lähe. Katseid tehtagu : I. tüki pääl wosworhapuga  (s. v. supermoswadiga ehk toomasjahuga),  11. pääle kaaliga (s. o. kainitiga ehk kaalisoolaga), 111. pääle lämmasikuga (s. o. chilisalpetriga) ning IV. tükiks jäägu  rammukamata osa. Nõnda on siis kõige tormilisemad 4 osa katsete käes. Siin pandagu nüüd wilja käsmu ja kogumise ajal hoolega tähele, missugune kunstsõnnik kõige paremini mõjunud on. On kaali enam mõjunud, kui teised rammutused, siis on põllul ehk maa kohal kaali olluste puudus kõige suurem. Siin muretsegu peremees pääaSjulikult kaali rammutuse eest. On mokworhapu enam mõjunud, kui teised, siis antagu woSworhapu rammu (s. o, superwoswati  ehk toomaSjahu), Sügisesed saagid pandagu iga tüki päält täiesti iseäraliselt kokku ning mõõdetagu eh! kaalutagu nõndasamma jälle iseäranis ära- Wahekord ilma rammukamata osa ja lammutatud osade päält näitab, kui palju keegi kunstsõnnik kasu on toonud. Ning see wahekord ongi näpunäiteks, missugust  kunstsõnnikut keegi põld ehk maakoht  kõige enam tarwitab. Wõtawe näituseks kartuli maa tüki. rammukamata osast andis saaki 25 wakka, V» wakamaa wosworhapuga rammutatud osa 30 makra, V-» wakamaa lämmastikuga lammutatud 26 wakka, wakamaa kaali soolaga rammutatud tükk andis 36 wakka kartulid. Siin näeme, et kaali kõige enam mõjunud on. See maatükk andis lammutamata tüki kõrwas I I wakka enam saaki. See teeb wakamaa kohta 44 wakka enam saaki, kui lammutamata  wakamaa, 50 kop. wakk rehkendatud, teeb 22 rubla raha wälja. 3,50 maksis kaali kunstsõnnik- Sellega jääb siis puhast kasu wakamaa päält üle 18 rbl. ja 50 kop. Niisuguseid katseid wõib kõikide wiljadega teha, nöndasamma aga ka heinamaaga. Niisammasuguseid katseid tehtagu ka segikunstsõnnikutega.  Selleks otstarbeks wõetagu jälle teine tükk wõi wakamaa maad. I. osa pääle külwatagu kaali, wosworhaput  ja lämmastikku. 11. osa pääle kaalit ja wosworhaput; 111. pääle wosworhaput ja lämastikku; IV. osa jäägu ilma rammuta normalmõõtjaks.  Saakidega tehtagu sedasama, mis esimeste katsete kohta öeltud on. Kui palju külwatakse aga iga wakkamaa pääle kunstsõnnikut? Harilikult külwatakse meie maal wakamaa  pääle: 1— 2 kotti kainiti, 1 kott superwoöwati ehk tosmaSjahu, 2V- —3 puuda  kaalisoola, I—2 puuda chilisalpetrit. Katsuja wõib ka rohkem külwada, kui arwab, et see ehk wähs on. Kuidas ja millal igat kunstsõnnikut külwatakse, olen ma „S. E. Põllumeeste Seltsi" lendlehes kunstsõnnikute tarwituse üle juba ütelnud. Wäga soowitaw oleks, et põllumehed, kellel selleks hääd tahtmist ja osawuft on, niisuguste katsetega peagi algust teeksiwad ning oma katseid „S.E. Põllumeeste Seltsile"  kirjaga täielikult teataksiwad. Mitmeküljelised  katsed ja teated olekfiwad wäga huwitawad ning põllumeestele kasulikud. Selts saaks neid teated parajal kohal tarwitama. On kellegi! tarwis katsete kohta meel midagi küsida, siis palun küsimisi kirjali> Streigimurdja. Ii Tema kohta jääb teie nõudmine aSjataks. Nii kaua kui wabrik töötab, saab ka Lengan  fiin teenima, kui ta seda soowib. Tõe poolest polnud aga asi ainult selles, kas Lengan lahti lastakse ehk mitte, waid Tremontil oli waja asja täieliseks peremeheks  jääda, ja Ewanfil et nende ainukene nõudmine täidetud saaks. Niisugusel puhul ei wõi meie kokku leppida, ütles Ewans. Hääd aega herrad, ütles Tremont rahuliselt,  ja komitee saadikud läkfiwad kontorist wälja. XI. Wabriku ees seisis tööliste hulk ja ootas põnewusega läbirääkimiste tagajärge. Saadikud ilmufiwad. Nende nägudelt, mis tusased ja üritatud oliwad, wõis selgesti läbirääkimiste järeldust ära lugeda. Tume nurin käis rahwa seast läbi. Ewans tõstis oma käe üles, sellega rahwast mõistmisele sundides ja rääkis siis asjaloo lühidelt ära. Waieluse põhjuseks oli ainult ühe töölise, Lcngani, lahti laskmine, aga ka seegi nõudmine ei leidnud kampani poolt täitmist. Meile pannakse wabriku tagasitulemiseks niisugused häbiStawad tingimised ette- Kas MM, seltsimehed, tahate sellega leppida? Tööliste seaS tõusis uuesti tume, Vihane nurin, mis hoogudena, kord waikides, kord ägedalt, nagu eemalt kuuldum kõuemürin kõrwu kostis. Kõmin läks ikka waljumars ja Vihasemaks.  Oli selge, et töölised omas Meeleheitmises  liiali laisimad. Fremont kuulas, hambaid tugewasti kokku pigistades, seda kõminat pääli, kuna Underwud mureta sõrmedega akna ruudu pääl trummeldas. - Näha on, et asi häõga ei lõpe, tähendas Underwud. Minul on iga juhtumise tarwis  kuus tulekahju pritsi malmis, ja ma wean kihla, et wiie minuti jooksul uulits tühi on. Huwitaw oleks teada saada, mis nad õige pääle hakkawad. Ma loodan siisgi, ütles Fremont lühidelt,  et saadikud poole tunni pärast tagasi tulewad. Ärge lootke! Nüüd wõib neid ainult Lengani lahtilaskmine weel lepitada. Fremont waikis. Korraga kõlises telefoni kell. Politsei ülem küsis, kas ei peaks ühte roodu politseinikku saatma, sest wahi püül scisaw linnawaht oli teatanud, et seisukord wabrikus hädaohtlikuks ähwardab minna. Mina ei soowi fiin mitte ühte haljast nööpi näha, wastas Fremont. Muidu wõiwad töölised kergesti enese-walitsuse kaotada, kiwid lendama panna ja lõhkumist algada. Teil on õigus, wastaS politsei ülem, siisgi sean ma iga juhtumise tarwis lähemasse  jaoskonda salga politseinikka kokku ja hädakorral kõlistage sinna. Lengan istus, pääd käe najale toetades. Hoowi päält kostaw kõmin tungis ka tema kõrwu, masina ruumi. Silmapilk, mida ta ammu kartusega ootanud, oli käes. Kui Underwud tale teise päewa õhtu enne seda oli teatanud, et töölised olla nõuks wõtnud, kõikides punktides järele anda, pääle ühe wäikse erandi, siis aimas ta kohe, millesse asi puutus, nagu oleks ta seda ise päält kuulnud. Sellepärast mõistis ta ka nüüd wäga hästi, mis tööliste  nurin tähendas. „Wäikene erand" ei olnud waStuwõstud. Lengan tundis sügawat tänutundmust Fremonti wasta. Aga ta oli harjunud iga asja pääle tõsiselt waatama. Millega oleks see wiimati ometi lõppenud? Tema, ainult tema üksi seifis kokkuleppimise teel põigiti ees; wõib ka olla, et ligi pool tosinat teisi töölisi weel oliwad, tema aga oli kõige pahanduse juur. Ning mis mõte ongi wabriku kompanii ühe ainsa töölise pärast tööstust seisma jätta. Noh, pidawad nädalat kaks ja tunnewad siis ijegi ära, et see meeletus on. Aga tema! tuleb kõik ära