Päewaleht Ilmub Igal örlpäcroaL Q. , „ L ,p lollimas, Saurd wnch ««, Tsskrl sMW »Wsi- Sj ch. Ndn»lraal St. Nft , TiMMt tfedW iMs Wrds Mt- Ka eskMOsäMö .PS-wold»-' tolmd.. m» Qkfifc MMMM 4 dsp» «MMHPffiwifiw» MreÄ epßtofe eM lö «fedläg ww «m Seik fMföer luss KM «»—,o— M DMkoÄs nonpow|lk*tdä moWafc j ksp». Ws eesßas N kop. BszUeä s s s » o pook KoNimsä. h s ö s s ka&mmdesat «oh, WM« Vtvm aasia :f»ak 4 Ai w Asp. poote » . J• » » wseraus« » i „ TO „ Gke Ituu peale « W « lAiw talttafeft isa wUma terme aarid -ysateH rbL kop. poote « « 3 H 1P » meersi^« » I » ® » Üks. fewä ps<Äe v — «j ŠS „ Kes Z korda kuus Ümuaxrf perekonna tehte „Hodo" kaotd telüda tooarib, lellel tuleb aastas I rbl-, pooles aastas M koo., ©«erand a ZZ k. juurde maksta. Mr. 368. Kaupiiewal, 81. nowembrU (4. dets.) 19091 IV. flöötoliäih. Isikupuutumatus ja politsei. -Isikupuutumatuse seaduse eelnõu harutamise Mlrcs  ütles sisemiste.asjade ministri abi Kurlvw riigiwolikogus,  et isikupuutumatust . elus Maksma ei saa pauna,- enne kui politsei õieti korraldatud ja hästi seatud ei ole. Praegust politseid kirjeldab ..Politsei Peataja" järgmiselt: ..Meie politsei on kaswatatud täielisele hoolimaitusele  seltskonna ja iseäranis lihtrahwa wastu, täielisele  wõõraksjäämisele nende huwidest ja seesmistest itarmidustest. Peaaegu kõik politsei täidesaätwad te- Ige unised kannamad seda laadi, et ta erain rmese öi- Kullest ja kasudest teadagi ei taha. Kurjategijaid püüab ta nii, et ümberkaudsed elanikud hulgamüsi Zistc läbiotsimiste ja kinniwõtmiste läbi peaaegu weel rohkem kaunatawad, kui kuritegude läbi. Wabatahtliste  annete korjamine muutub raha wäljapigistamiseks.  mis rahwale isegi kõige parema eesmärgi wastikuks  teeb. Korda ja wiffakust awalikkudel pidustustel hoiab ta nii agaralt, et suurem osa publikumi pidu ei näegi, waid politsei poolt wõ ima li kult kaugele eemale surutakse.. See kibe armustus ei seisa mitte mõnes pahempoolses  ajalehes, maid politseidepartemangu poolt wäha-antamas ametlikus häälekandjas, kellele moenulikku  erapoolikust politsei wasju küll mitte ette ei wõi heita. Aga kui juba enese arwusjus pii kibedaste  kõlab, siis ei ole imeks panna, et nende poolt/, kes arwustatama korralduse all kannatawad, meel terawaMal  musil selle mastu üles astutakse. Nii rääkis selsamal riigiwolikogu koosolekul, kus ministri abi Kurlom politsei korraldust.tormiliseks tunnistas, talurahma  saadik Gulkin. ..kui selle seisuse asemik, kellel politseiga kõige rohkem kokkupuutumist on". 7,Külades on strashnikud," ütles kõneleja, joodikud ja seltskonna jätised, ükski korralik inimene strashnikuks ei lähe, maid 'sellesse  ametisse astumad mitmesugused joomise läbi hukka läinud inimesed ainult sellepärast, et neil õigus  oleks seaduse põhjal igaüht läbi peksta, kes neile mastu tuleb Või kellega nad kokku juhtmaad.. Sedasama kknnitasimad mitmed teised kõnelejad. Ka teistest riigiwolikogus peetud- kõnedest kõlab fee põhjustoon läbi. et isikupuutumatuse seadust otse politsei pärast taimis on. Kuid seda otstarbet ei saa mitte paberiste eeskirjadega kätte. Iga mõne kuu takka kirjutab Peterburi ' linnapealik oma all olewatele politseiametnikkudele ikka uueste ette, et Nad rahwaga wiisakalt peaksiwad ümber käima, aga see alaline, kordamine ei tunnista mitte ettekirjutuse Mõjust. Waewatt saaks ka riigiivolikogu poolt wäljaantud  seaduse mõju suurem! olema, kui praegune politsei  alles jääks, maid politsei praegune isiklil  kokkusead tuleb suurelt osalt uuendada ja nimelt niisuguste isikutega, kes sootu teistsugustele pvhjusmöte.tele on kaswatatud. kellele wiisakas olek inimeste rvastu mitte ülemuse sund, maid haritud südame  sisemine tarwidus oleks, ning kelle õigusetund- Mus nii wälja on arenenud, et nad inimeste õigustest  oskawad lugu pidada ja oma aMetiwõimu mitte elanikkudele kahjutegemiseks ei .tarwita. Rohkem tõeste haritud mehi on politseite-enistufesse  waja, sest praegu ei ole nende ametnikkude üleüldine harid usejärg kaugeltki rahuloldaw ja suuremalt osalt tektwad pahandused politsei ja elanikkude wahel otse sellel alusel. Igaüks,- kellel politseiga kokkupuutumist on olnud, teab, et kõrgemad ametnikud, kes enamaste ka parema haridusega on, palju wiisakamäd ja vigla»- seinad on. kui alamad. Wmnastest on paljudel oma ülesandest hoopis isewärki arusaamine ja nad mõtlewad,  et nad.oma kohusid siis kõige paremtnc täida- road.- Tui nad elanikkude elamist ja olemist mõimalikult  rohkesse takistäVad, kuna aga õige politsei oma ametst nii peaks pidama/ et ta ennast rpSdnaliTM mähe elanikkudele Meelde tuletab. Mõned ametnikud ei saa isegi aru. mjs neile ühel wöi teisel AuhtuMW on ette kirjutatud ja ülesandeks tehtud/ maid kuulutawad  seda elanikkudele Võõriti iseäranis, kus nad rahwa keelt ei oska millel Vahest Väga halwad, tagajärjed on. Mstte aga ametnikkude waid elanikkude  kohta. Näitust ei tarwttse lugejal, kaugelt otsida. Kudas saaks aga rohkem haritud jõudusid polstseiteeuistusesje  tõmmata? Mis Eulkm küla strashuikute  kohta ütles.- see maksab omast kohast ka muude politseiametite kohta: haritud inimesed ei taha sinna heameelega minna. Sellejuures on politsei teenistuse-ja palgaolud süüdi. Kui mõtleme, kudas linnawahid suwise palama ja takuse külma. Vihinasao ja lumetuisu  käes ööd ja päemad Väljas peamad seisma ja selle juures ainult 150 rubla aastas palka saamad (nagu suurem osa Tallinna lmnawahtisid), siis on enesest selge,- et see amet kellegste amahelem ei ale:, jah. Meie küsime, kudas wõib inimene selle juures elada ja perekonda tõsta? Jaoskonna üleroaÄksta saab 500/ pristami abt 800, pristaw—l3so rbl. kudas Võime oodata, ej haritud inimesed niisuguste  kohtade peale püüawad saada? Tallinna palgad,  mida näituseks toome, on keskmised: mõnes  kohas on nad mähe paremad, paiguti aga Veel Viletsamad/ kuid kusagil ei ole nad niisugused, et neil haritud inimeste kohta külgetõmbamise-jõudu oleks. Siiski annaVad linnad ja annab riik politsei ülespidamise peale liig palju Välja, iseäranis, fui politsei kulusid rahwahariduse kuludega Võrdleme,- nõnda et suuremaid summasid ühe kui teise poolt selleks  otstarbeks Võimata on nõuda, sellepärast tuleb teist teed leida: ametnikkude armu tuleb tubliste mahendada, titt et teised paremat palka mõikstwaÄ saada. Praegu on politsei mitmesuguste töödega kooni/atud, mis kas taieste ilmaaegsed vn wöi sugugi  /politsei otsekohesesse ülesandesse ei puutu: mitimed  m endest kohustest möjuivad peenema haridusega iseloomu peale otse eemaletõukawalt, nii et ta kõrgemagi  palga eest neid oma peale ei taha Võtta. Kui seda kõik maha jätta ja politseile ainult ülesaudeks  teha awaliku korra ja elanikkude isiku ning waranduse  julgeoleku eest hoolitseda, siis Võiks esitas ametnikkude arwu hulga Vähendada ja nende palkasid  tõsta, teiseks kaoks Vaenulik Vahekord, mis nüüd enamaste politsei ja elanikkude wahel walitseb,- ärM elanikud hakkaksiVad politsei kui oma sõbra ja kaiD peale waatama ning hakkaksiraad sellest am<i tist rohkem lugu pidaMa. Ja seda on kõige pealt maja,- kui tahetakse häiHs tud jõudusid politseiteenistusesse tõmmata. Meft näeme,- et ülikooli haridusega Mehed aasjatekaupch kohtade peal teenimad, kus nad 50 —75r. kuuspälkal saamad; palk on Väikene, aga amet on aus ja nad peawad seda. Kuid pakkuge neile politsei jaoskonnad ülewaataja Või pristaVl-abi kohta! Sellest järgneb/ et kui politseid isikliku kokkuseade poolest tahetakse kõrgema haridusejärje peale tõstg, siis tuleb politsei teenistusekorda sisulikult taieste muud ta. tema ülesanne tuled lihtsamaks ja rahwa tanpi-» duste seisukohalt arusäadawamaks teha. Kas aga küll malitsusekomisjon, kes Ministriabi Makarowi  juhatuse all praegu politsei uuendamise küFmuse  kallal töötab/ seda sihti silmas peab? Surnutepüha. (Meie wäljamaa-kaastööliselt.) AerliniS 21. now. 09. .—. Surnute maütu lugupidamise amaldamine on üleüldine komme. Ta awaldab ennast ainult siin teisiti kui seal. Kui meie hiinlaste esiwanemate kultusest  huwitamaid lugusid kuulame, siis paneme seda ihneks, kudas inimesed oma eelkäijaid, kes ju surnud !vn, jumaliku austamisega wõimad mälestada. Selle juures aga unustame hõlpsuste ära, et see ainult monni poolest meie eneste turu ute austamisest teisse  nt on. Eks tunnista meie surnuaiad selgeste küllalt, et la meie ise seda teeme, mille üle mc 'teiste juures (Imestust tunneme. Kohati wõib koguni lnärgata, nagu loleks siingi mõistlus olemas, üks püüab oma matilseäeda  toredamalt ehtida kui teine. Ja ma olen mõnegi  vmaksete surnuaeda maadeldes mõtelnud, et seda .raha kasulikumalt oleks tarmitada mõidud, mis seal raudaia. kalli risti jne. peale kulutatud. Aga - wõi me siis kõik seda teha saame, mis tahame! Enamaste määramad teiste silmad meie teguwiisk. Ma ei mõtle aga seda kommet sugugi kritiserida. On see ju nii loomulik, et miMesed oma armsaid taga Zeinawad ja nendega pärast surma mahe ma kt zjite- Zujntnste ja ajutiste mälestamiste kaudu ühendusesse jääda soowimad, kuni aeg selle mahekorra ikka tu- Medamaks ja udusemaks kulutab ja wlimaks üsna! PN ustuse hõlma miib. Täna otil Berlini miljonitel surnute mälestusepäew.  Lõpmata rvjooltis rijttasiwad Mimescd Roolimata el)t porisest Berlini tofoeilmast surnu» Aedade poole, Koormate miisi miidi sinna lillesid, Za pärgasid. kuiwi sa wärskeid. ehtsaid sa Mnstlirrusid. kallist siidist sa odarvast paberist/ Mrtsiwaid ja pllsiuxrid. Juba hulk aega enne loli Tõigi lillekaupluste akendel ja platsidel määratud pärgadewirnad näha. Pidi küsipra, kust see materjal Mk saadud. Ma lvõtssn nõuks Frtedrichsfelde tsentral- surnuaiale minna. Puhkawad ju seal Ta Taks kuulsat sotsialisti W ilhelm Liebknc cht ja Ignats  Auer. Tahtsin ühtlasi nende haudasid näha. Teed ei pruukinud .ma küsida, alk ainult maja rahwamooluga  ühes Minna. Nagu lõpmata näisiwad need hülgad olema, mis siia ja liit tagasi woolasiwad. Surnuaial äratas minu tähelepanemist kõige pealt see, et ma ainukestki hauaristi täheke ei pannud. Pärast seletati mulle, et lugu ainult sellel surnuaial nõnda olla, sest sinna maetawat enamaste usuta, Vabamõtlejaid j a mitmesugusid teisi mitte-ristiinimesi. Tawalikkudel surnuaedadel olla ristisid küllalt. —■ Ka muid mälestusembaid on mähe. Kuna Pausi surnuaiad  nagu ki.whammaste mets on. iga haua peal oma lihtsam möi kallini ülesehitus, mahest nagu wäisks kabel, teinekord ainult ahjusarnane post, sagedaste aga ka kallid ja toredad leiua-kunsttööd elulõpu kujutused on siin ainult kalm kalmu kõrwal reas,- maaga kokkuhoidlik olles, üles löödud, nende peal lilled ja kasmud, mis lumegi all haljendaroad. Sagedaste  on kalmud efeude seltsi wääntaimiedest üleni kaetud. Enamaste on hauad lumest puhtaks tehtud. Praegugi puhastaroad hiljemine siiajõuduud omaksed oma armsate haudasid. Ma maatafin üht poisikest,' kes ettewaatliku kannatuse ja hoolega lund kalmu peal kaswamate kaswude lehtede pealt ja mahelt ära korjas. Ah, kui iöjine- ja pühalik ta nägu selle juures  oli. Näis uagiT silitaks ta oma armsa ema mvi isa nägu: ta wiibis täis tundlikku pühadust kadunuga ühes... Ja oli ta lume maha ajanud, siis hakkas ta hauda kaasatoodud paberist roosidega ehtima, just nagu teaks ta emale settega rõõmu tegema, selle tänu ära teenjma! Kui armas enesepettus! Hauad kulusemad pärgadest ja lilledest,- mürskemate  haudade juures nutamad mahajäänud omaksed,- ühe juures nutab noor naisterahwas malju häälega'. Ah/ kui meie ema seda oleks teada möinud, kui ta seda oleks aimanud! Kaljud kSidawad paberist õisi haudade juures kaswamate puude ja põõsasbej külge,- nii et suurelt osatt lumega kaetud surnuaM nagu õitsew lille- ja ötuyäli näitab olewat. Ma otsisin Liebknechti ja Aueri hauad üles. Noed oil ligistikku, nagu nad eluski ligistikku seisiwad ja toõitlesiumd. Poolroopis maatarvad nad üksteise poole/ Liebknechti brougsist rinnakuju, mustast knvist taguse ees posti otsas ja Aueri nägu, mis suure halli kiwi on raiutud. Brongsis ja kiwis kõnelewad need tööliste eestwöitlejad roeel kaua järeltulewatkle põlioedele mõitlernistest ja heitlem istest... Aueri hauale osi Mõsied punased paberist roosid Maa sisse pistetud/ Liebknechti ja tema hiljuti surnud abikaasa kalmudele on suured pärjad/ rikkalikult punasse MS- Ilkestega läbi punutud, maha pandud. Homme on jälle töö-, äri- ja wõitlemsiepäeM, elu läheb peal maa oMa harilikku käiku edasi, edasi, edasi, kuni aasta pärast mitmetele, kes täna toeel haudade ehtijad on, roast teiste poolt haudasid ehstakse! Sügisel. Puudelt rvärisewad kuldsed lehed -- Hallid pilrved sõudwad Põhjalast... Pilrved päikest peitwod ruttu Metsad laulwad kurba nuttu,- Mestivad survest muinasjuttu. Kõnnin palus mööda kanarpiikku. Nagu mõttes seisivad männad hämaras... Kustum karjatuli wilgub, Külma rvihma sala tilgub... Suwelugu meeles mõlgub... Tahaks laulda seda armast lugu... Mõtlen,- mõtlen... Ei,- ma koju läen.. Leinakased seisivad norus>- > — Üksrk mänd on murdunb marus... lepad nutrvad orus... õcm m&šfttcL Wäljamaalt. MrM OMMiÄtwe mm mõit Prantsuse sindlkalistide taktika on tuntud: ootad Mata nõudmise aValdamine, et mitte wastasele pori-- lele Võimalust anda ennast juhtumise wastu etbll walmistada ning nõudmiste toetamiseks korraga töd seisma panemine. See taktika on paar korda jubor õige hästi õnnestanud. Mõne aasta eest sundis!ivad gaasitõölised sel kombel omale palka juurde lisamch peale selle kui nad paariks õhtuks terme Parist pi-- medäks jätsimad; nüüd on ka Parist /.Suure Ooperi"- elektrstöõlised sellelsamal teel oma päemapalka tõstnud.  Huwitaw on sealjuures see/ et töölised oma? nõu kuni wiimse silmapilguni täielises saladuses jõuad road hoida. Wiimase streigi ähwarduse üle teatad takse Parisist järgmist: 1 Portugali kuningas Manuel oli esmaspäemal /.Suures Ooperis" Gounodi ..Faustst' pealt maatamas,  Waewalt oli esimene Vaatus alganud, kui kõik elettritöõlised, armu poolest 35, näitejuhile teatasiwad,  et nad peale esimese Vaheaja näitelawa pimedaks  jätamad. saali aga edasi walgustawad. et pealt- Vaatajate hulgas mitte segadust sünnitada, 70 masinist!  lubasiwad elektritõõlisi seltsimeheliku tunde poolest  toetada. Nüüd oli teatri juhatusel hea nõu kallis.  Etenduse poolelijätmine,- nüüd, kus naabririigl kroonikandja pealtmaatajate keskel miibis, oleks suurt skandäli sünnitanud- Ei jäänud muud üle,- kui töolistega  läbirääkimist algada. Viimased juhatastwad teatridirektori lähemasse kõrtsi,- kus elektrisindikadi juht /.kuningas" Pataud, nagu teda Parists nimetatakse,- miibis. Seal kirjutati leping alla,- Pataudil oli lepingukiri juba taskus malmis -- mille järele tööliste päemapalka 25 centi Võrra (umbes 10 kop.) kõrgendati. Nüüd wõidi etendust  korra järele edasi anda,- ilma et saalis mahejuhtumisest  Midagi oleks märgatud. : Kuid ajakirjanikkudel oli peagi asi teada. OtsiÄ Patsud üles. Etteheite peale,- miks ta streigi just kuninga Manueli sealwiibimise ajal toime pani,- Mastanud  Patsud: //Kuningas? Päh! Mis tähendab, mulle üks kuningas? Ta on ju minu seltsimees, Eksi ma ise ka kuningas ole? Kuningas Pataud? Teie, herrad, ajalehemehed, olete ju mulle suure aunime andnud." Sellehamal õhtul awati Partsis õpetatud seltside  majas üks uus. sotstalistline kool,- kus Jaurgtz awa inise kõnet pidas, Pataud läks ka sinna. Peale Jauresi kõne lõppu astunud tema kõnetooli. .Mabandage", lausunud ta,- „et ma nii hilja tulen. .Ma pidin //Suures Ooperis" kuninga tüssamffe-tööd  toimetama. Kodanik Jaures ei usu,- et minu scltskonnakukutamise teona õige on. Mnule? gga näis ta hästi läbimiidaw olema" Koosolijad mõtnud ta seletuse waimuÄusegÄ Vastu. Kuna Vabameelsed ja sotsialistlised lehed juhtumistheakskiitwalt,  pool nalja toonil jutustawad,- on taguflased  sündmuse üle püha miha täis. ..Fkgaro" nõuab, et leping määrtusetaks tunnistataks.  Ta olla seadusemastaselt. Väljapressimise teel lubatud. Kuningriiklused tahamad koguni,- et Pcktaud  kohtulikule Vastutusele Võetaks, Ricarasua eea>»bMonZÄd on mitu tähtsat linna oma alla wötnud. poolne merekallas olla nende sõjavEAds ja taiW president Zelaya kinnnvöetuid mässajaid MA nw sitamai kombel laseb Sra tappa? M-ib on sawvO wliist korraga maha lastad' ZaMav nenJw toom alatasa. „CAFFfe AHGLAIS" tiiteStt uuendatud. Igapäew rikkalik BV* b u f f e t. -W> (Suur söökide wäljawalik, Kuu wiist lõunat wõtta kodu ja waljawiimiseks. Söögid kaarti järgi igal ajal. I Msetllge paberossisid I Ui lito"! « mr 10 Mki 6 kop. -MS > M ?ieed «valmistatakse kõige paremast Türgi tu> Hg W bakast ilma schwarita ja W A plillitllkft vihliplidrnsst, I D» znis neid ärahingamise eest takistab ja nende kõr- H ra get headust alal hoiab. »> Tubakawabrik A. G» Ruhtenberg, W H Wüiiaksk igulpool I Soowitan asjawndjatele suitsetajatele minu paberosfistd s Mõra M Sarja Arge pange odawat hinda tähele, waid suitsetage ja jöudke selle kohta otsusele, et need paberossid paremad on kui teistest Vabrikutest M t. ® f. „„ , , MM-MW z. c. Scheieichemli?. Saada igal pool! Grsvnos. ÜProowlgel! Eht Jtent" A. S. Maikapari Riia wabrikust ja tunnistage! et need paberossid taieste niisomasuguste omadustega on, kui iga teise wabriku 6-kopikalisedki.