Saarlane UM Ulriildink polisiks gjaleht o>>> i> MM n° 47) Teisipäewal, 26. nowembril 1902. XVlll aastakäik. maksab: Postiga saadetud aastas. Ä „ „ Pooles aastas k Ag ~ Ilmub igalisifi^>c».s»Vc»t. Kurcsaares Saarlase toimetusele.Kuresaarde. Kuulutuste petit rida maksab K k. "Kiriku kellad" ehk jutluse lendlehed ilmuwad 1903. aastal neljandat aastat igal nädalal. Wastutaja toimetaja Kihelkonna õpetaja  L. Masing, tegeline toimetaja Poide õpetaja  C- SiHka, asjaajaja Jamaja õpetaja. Saaremaa praost J. Walter, kodu- ja Wenemaa  Ew. Lutheruse õpetajate kaastegewusel. Hind aastaS: postita KK kop., postiga t rubl., üksik lehe hind R kop. Tellimisi wõtawad wastu kirikuõpetajad, koolmeistrid, raamatukauplused ja „Saar lase" trükikoda Kuresaares. 1900, 1901 ja 1902 „Kiriku kellade" aastakäigud, kõwaSti köidetutt, hind kop., on saada raamatukauplustest ja hulga unisi „Saarlase" trükikojast Kuresaares. PaSsitaw jõulukingituseks! „Kiriku kellade" toimetus. Saaremaa Karskuse Seltsi kohta oli wiimasel ajal rahwa keskel nurinat kuulda, et selts wähe tegewust üles näidata. Nurina awaldamine ei ole küll mitte rõõmustan? nähtus, aga siisgi peame selle üle karskuse seltsi aSjüs rõõmustama, sest fee näitab, et rahwas siisgi karskuse seltsi tegewusesr r-sa wõtab, kui mitte muidu, siis ometigi nurina läbi; osawötmine on aga ikka hää asi, ja nõuda muudab siis ka nurin karskuse seltsi kohta hääks asjaks. Tõendab ju see asjalugu, et rahwale karskuse  selts mitte „üksta kõik" ei ole, maid et ka rahwa enese poolt tormiliseks peetakse.. Kas rahwa nurin põhjendatud ehk põhjendamata  on, ei haka meie sel korral pitkemalt seletama. Kuid igatahes möime aga tõendada,  et cdespidi rahwal küll mingisugust põhjust ei saa olema selle üle nurinat awaldada, nagu töötaks karskuse selts wähe- Sest nüüd hakab karskuse selts jälle südidusega töötama. Jõuaks ja tahaks aga rahwas seda wastu wötta, mis karskuse selts temale edaspidi pakkuma saab, siis oleks asi kõige paremas korras. Ei sünni aga seda rahwa poolt mitte, siis on seltsil õigus rahwa leiguse üle nuriseda. Hiljuti peeti Saaremaa karskuse seltsis eestseisuse koosolek ära, kus tähtsaid asju harutati. Kõige päält tuli korteri küsimus käsile. Otsustati edaspidi seltsi tarwis uus ruumikas korter linna kejkpaika muretseda.  Praegune korter on wäga eemal ja ei ole ka mitte kõigiti kohane. Waliti kommisjon, kes uus korteri muretsemise eest hoolt kannab. Siis tuli töö ärajagamine  seltsi liikmete wahel. Siia ajani oli kõik seltsi tegewus ainuüksi esimehe õladel. Aga palju siis üks inimene ikka teha jõuab. Peab asi edasi minema, siis peab palju jõudusid töös olema. Pääasjalikult awaldab ennast seltsi tegewus näitemängudes, kontsertides,  kõne õhtudes; wiimasel ajal on ka mõttewõitlused elule kutsutud, mis rahwast mitte üksnes ei huwita, waid ka tema maimu jõudu hästi karastab ja kaSwatab. Püäle seda on seltsil raamatukogu ja lugemise tuba. Kõik need tegewuse harud lahutati tegelaste poolest ühest teisest ja usaldati iseäraliste meeste kätte, kellel selleks küllalt osawust, andi ja südidust on. Näitemängu  juhatajaks otsustati herra O. Kun stmanni  paluda ja laulujuhatajaks kooliõpetajat  hr. Linna mägist. Mõlemad herrad ei olnud koosolekul, kuid loota on, et nad nimetatud ametid waStu saamad wõtma. Et hr. Linnamägile Kurcsaare elu meel mähe tuttaw on, siis waliti temale abiliseks hr. Kit t. Kõnede ja mõtte wõitluSte  juhatuseks waliti hr. mul. Allik, ning raamatu kogu juhatajaks kooliõpetaja Ade r s. Niihästi Allik kui ka Aders wõtsiwad ameti wastu. Nagu näha saab siis seltsi üksikute tegewuste juhatus asjatundjate meeste käeS 46 Mamsel Ilmaaegne. Isa ja mees terwitasiwad sisseastujat sõbralikult, kuna Frieder laua päält Maha hüppas ja hooletult küsis: Kas Julia ehk teiega ühes tuli? Jah, wastas Tereese, tema tahtis teie kohwrit pakkida. Ilus temast. Tereese astus isa tooli taha, tema ei tahta istuma jäädagi, tema tulnud ainult sellepärast  et papat näha, kes lõunasöögi ajal tema meelest iseäranis kahwatu olnud. Sellepärast tulid sina? —naeris mana herra. Mina olen terme kui kala mees. Aga, ütles tema püsti tõustes ja peeglisse maakes,  kes ilmaSgi julge teab olla, wahel on inimene haige, et ise sellest midagi ei tea. Ära heida pahat nalja armas papa, sina näed ju kui päris termis ise wälja! ütles tohter. Jah, see on küll tõsi, aga eks proua Norban olnud ka alles üle eile terwe; ma ise nägin teda siit mööda sõitwat ja wöitl.b ometi täna juba surmaga. Proua Norban suremas? —ja sellest ei ole sa mulle sõnagi lausunud! hüüdis Tereese oma mehe poole pöördes. Mina ise kuulen seda praegu alles esimest  korda. Kuidas nii? sina oled ometi nende arst! Olnud, wastas Roettger suitsu tõmmates.  Tereese lõi tulipunaseks. Sina ei ole siis wist enam moodis? sähwas tema ierawasti. Vrinkmannide ja Vogti juurde ei ole sind ju ka enam uuest aastast saadik kutsutud. Roettger naeris. Mis ajast saadik paned sina mu wäike, minu kohti nõnda terawasti tähele? Mina olen neid alati tähele pannud, paremini hoopis kui sina aimata tead I Igatahes ei ole see minule mitte ükspuhas, kas sind kõigeesimeseks arstiks siin linnas peetakse wõi mitte! hüüdis noor proua erutult. Noh, noh! urises mana herra, kes enam aru ei saanud, kas see kõik tõsi wõi nali pidi olema. Tohter naeris ikka weel ja Frieder süütas omale uue paberossi põlema. Kui mina sinuks oleksin, siis läheksin siit kitsast pesakesest minema! See peaks sul ju kerge asi olema wõimalikuks teha, et Heidelbergi wõi mõnesse muusse ülikooli linna prohwessori koha saad! Aga, sina oled nõnda tuim, et see sinusse ei mõjugi, kui inimesed sinust enam lugu ei pea! Frieder, ütles Roettgcr nüüd ka weidi terawalt, küsi ometi kui keisri juurde lähed, et kas temal mitte juhtumise korral ihuarsti tarwis ei oleks; minu abikaasa oleks päratu kohane keiserliku ihuarsti prouaks! Wana herra naeris selle nalja üle üliwaljusti  Frieder kummardas jumalagajätmiseks  kõikide poole ja läks wälja, ilma et midagi selle kohta kostnud oleks, waid tähendas  ainult, et tema õele pakkimise juurde pidada abiks minema. Jumalapärast armas laps! hüüdis tohter juba jälle hääs tujus, ütle ometi, missugune  uhkuse waim häkisti sinus aset on wõtnud  ! Ja abikaasat, kes ikka weel wasta tõrkus, oma sülle tõmmates, ütles tema: Kas need kolm minust ärataganenud perekonda  siis tõesti nõnda pahu wälja tcewad, et mina oma hääd kohta siin maha jätma ja uut asukohta otsima peaksin? Tereese wiskas pää kuklasse ja pühkis üle oma otsaesise; oli kui oleks tema mõistus jälle tagasi tulnud. See teeb mulle haiget, et sina siia wäiksesse linna hapnema tahad jääda ja see on mulle suureks pahanduseks, et siin inimesed nõnda mõistmatad ja tänamatad  on! wabandas tema wiimaks. Aga südamekene, lase selle asja üle pahandamist  minu hooleks. Minul on enamisti  igapäw põhjust tänulikkude inimeste üle rõõmustada. Äga, meie peame nüüd koju minema, meie Poisuga mängimise tund on käes. Hääd ööd, armas papa! Nemad läksiwad koju ja otseteed lapse tuppa Dooris oli suure, pehme teki põrandale laotanud  ja lambi põlema süütnud. Laps istus põrandal ja sirutas hõiskades käekesed isale wastu. Hoidja läks wälja ja tund, mis wanematele kõikidest kõige ilusam oli, algas. Imelik oli, et täna õige rõõm aset ei wõlnud. Sina ei ole täna asja juures! ütles tohter, palli üle toa abikaasale wisates. See on wõimalik mina olen täna nõnda iseäralikult wüsinud, wastas see, palli poja poole «veeretades; siis tõusis tema teki päält ülesse ja istus tooli pääle. Kas su pää ka walutab? päris mees. Jah, aga mitte wäga. Siis ole tasa, wäike kisaja, mammal on pääwalu, sosistas Fritz lapsele körwa sisse ja rõõmustas lapse imestawate silmade ja lahtise suukese üle, kes pärast sosistamise, rõõmus selle uue nalja üle, hõiSkadeS kiljatas.  Mine oma tuppa, Tereese, mina tulen ka pea sinna. Proua Roettger läks. Tema ei teadnud, ega ei tahtnudgi teada, mis lugu temaga