lehe ilmumist, imelikul ringreisil Pärnu kaudu Meie kätte jõudis. * Kownost. Wäeteenistusest wabastamine  oli, nagu ajalehed teatawad, Teltsõi kreisis päris moeasjaks saanud. Wiimasel nekrutimötmisel pidanud 29 jõukat perepoega selle pärast wäeteenistusest mabastatama, et nad täiesti kurdid olnud. Selle imeliku asja järeleuurimisel tuli awalikuks, et sääl kolm welSkerit tubli maksu eest lubanud noori mehi oma rohtude läbi ajuti kurdiks teha, tõe poolest oliwad nad aga nende kuulmenahad nii täiesti  ära rikkunud, et nad igawesti kurdiks peawad  jääma. Süüdlased on mangi mõstud. Kirik ja kool. -K. Hanilast. Paadrema malla wolikogu on koolidemspektori herra nõudmise pääle ometi kord otsuseks teinud uut koolimaja ehitama hakata; selleks on summakene raha juba uute wallamaksude kõrwa arwatud. Wana koolimaja,  kus iga aasta 60—70 last koolis käis, oli juba ammugi kooliks kõlbmata. Teadus. Kunst. Seltsielu. Seitsmes aruanne kohanimede korjamisest. (Wörrelda: „Gesti Postimehe" 1900. a. 52. nr.) Kohanimesid meie minewiku, nimelt muinasaja  uurimiseks on mulle saadetud: 1) Liiwimaalt. 61. Suure-Kõpu wallaft (Kõpu. kih.) ning Loodi Naestewalla külast (Paistu kih.). AMri: J. P. Sõggel. (Kuuendat korda saatnud.) 62. Ollustwere, Jaska, Aimla, Nawesti ning Reeguldi muldadest (Suure-Jaani kih.). Allkiri: D. Neumann. 63. Õisu, Loodi, Wardi ning Pahuwere maldadest (Paistu kih.). Allkiri: J. P. Sõggel. (Seitsmendat korda saatnud.) 2) Eestimaalt. 64. Mitmestkümnest wallaft,  nimelt Harju- ning Wirumaalt, 26 lehekülge.  Allkiri: J. Allmann, Paidest. 3) Läänemaalt. 65. Kõrtside ning meskile nimed. Allkiri: Ed. Gildemänn - Gelderland. (Teist korda saatnud.) 4) Harjumaalt. 66.Uuemõisawallast(Kose kih.) ning mitmest wallast, Jüri kih. Allkiri: J. Saalwerk. (Teist korda saatnud.) 5) Wirumaalt. 67. Tudulinnast ning Porskowa  külast (lisaku kih.). Allkiri: A. Põllusaar, Keeni ministeriumi-kooli juhataja. Minema aasta jooksul olen ma pääle 10,000 kohanime meie kodumaalt kätte saanud. Ka teisel poolaastal on agarad korjajad minu kogu oma saadetustega tublisti täiendanud. Suur tänuUkõikidele, kes tööst osa mõtfimad, nimelt J. P.° Sõggelile, Uue-Kariste Auksaarelt, J. SaalmerNle, Kurna Sepamäelt, ning J. Allmannile,  Paidest. Palun mulle igalt poolt wee! materjali kätte muretseda, nimelt Peipsi kaldalt ning Saaremaalt. Oma sellekohased soowid saan ma essolewal ajal lahketele korjajatele  laiemalt awaldama. Kooliõpetaja F. Kuhlbars. Adr.: Wiljandis, loomatohter Raska majas. * Tallinnast. „Estonia" seltsis läks minewal  pühapäewal Charlotte Birch-Pfeiffer'i näitemäng  «Mängumehe kasutütar", eestistatud J. Metsalauka läbi, hra Thaltt juhatusel õige libedasti üle näitelawa ja leidis selle pärast ka suurt Must. Neiu Nurmenukule, kes wäga kenasti mängumehe kasutütre osa etendas, annetati  waatlejate hulgast tore lillepärg tänu tunnistuseks. Ka teised tegelased täitstwad oma ülesannet kiiduwääriliselt. Näitemängu hää kordamineku eest on ka hra Bergmannile ja tema mängukoorile tänu awaldada. Ms näitemängusse  endasse puudub, siis tuleks teda küll enne, kui teda teist korda etendatakse, keele poolest siluda, sest Mõned laused, nagu näituseks  „Ma ei ela seda mitte üle", on Eesti kõrwale  wõõralikud. Waatlejaid oli nii palju, et saal kitsaks kippus jääma, ja selle pärast oleks wäga soowitaw, et niisugusel puhul ka weel saali teine uks awatakse, et sisse- ja wäljaminemisel  nii suurt tungi ei tõuseks. Rapla karskuse-selts pidas 27. jan. Rapla mattamajas  oma 9. aastapäewa. Seltsi palme pääle ott kohaline õpetaja seda 2 pühapäewa kirikus kuulütaaud  ja ka koosolekule tulnud kõnet pidama. Kirikus kuulutuse mõju oli kohe näha. Kuna siiamaani koos' olekutest harilikult 30—50 liiget ja mõni wõõras osa wõttis, oli nüüd kaunis awar wallamaja saal tungil inimesi täis. Omas kõnes teatas õpetaja, et tema täiesti karskuse-seltsi sõber on. Ta soowis, et seltsiliikmed peatt limad joomakohtades Jnglisemaa parandus- wõi lunasius-sõjarväe  (Heils-armee) eeskujul inimesi joomise eest hoiatama. Seltsile kinkis ta õpetaja Wittrocki wälja zntud saksakeelelise raamatu „Die Trunksucht und hre Bekämpfung", sed<Saksa keele mõistjatele soojalt sooritades.  Selle järele mängis maheldamisi seltsi oma oasunakoor, õiendati mõnda seltsi ärielusse puutuwat rsjä ja pidasiwad kõnet neiu Õiglane Tallinnast ~õnaest"  ja Raiküla kooliõpetaja Werliin „hiilgusest". Aasn-aruande  järel on sellel aastal kirjandust ligi 40 rblzeft  ostetud, millest sugu müüdud ja ära kingitud. Tasutud on muusikariistade ja üüri eest natukene üle 100 rbl. Wõlga on meel ligi 250 rbl., waranduft ligi ZOO rbl. eest. Et eestseisuse walimisel mana esimees, !es 6 aastat järgimööda seltsi oli juhatanud, ametit mam wastu ei wõtnud, waltti selleks J. Lensmantt, phaorn. Järwakandis, abiks J. Maksim, mallakirj., mdme, kassahoidjaks A. Heinberg, kohaomanik Põllis, kirjutajaks A. Kuldeknupp, wallakirjutaja abiline, teis-eks  eestseisuse liikmeteks mana esimees H. Martinson a kooliõpetajad A. Werliin ja H. Wäli. Auuliikmeks -valiti kohaline õpetaja Girgensohn. Mitmed uued liikned  mõeti wastu. „Post." -ä- Wiru - Jaagupi Põllumeeste Selts wnmane koosoolek peet: 3. webr. Rakwere wallamajas Liikmeid oli 23 kokku tulnud. Eestseisuse liikmetes puudusiwad: esimees, kes Saksamaale on reisinud, kassahoidja abi ja kirjatoimetaja abi. Päewakorral oli wiimase Küti wallamajas 30. detsembril m. a. peetud Testi Postimees 85