pärast mviks kodukorra SS p. põhjal waStaSrinnale  ainult üks ehk kaks kõnet lubada, et ta omale nii tarwilikku politilist meeleawaldust wNiks toime panna. Esimene sõnapaluja Aulat on oma mõtteid juba awaldanud, kuid temal oleks tarwis olnud rohkem kõneleda, sest JekatcrinoslawiS  mõisteti mitukümmend streigi toimepanejat  surma, lellele pärast armu anti. Käsiraamatust  «õib näha, et duuma liige Aulat ka posti-telegrahwi ja raudtee streiki toime on pannud. Sellepärast on Bulatjl surmanuhtluse ärakaotamisega rutt taga, sest see wöib muidu natuke hädaohtlikuks saada. President peatab kõnelejat ja leiab, et see Bulati teotada tohab. (Üleüldine müra. President  kutsub korrale.) Shulgin lõpetab ja astub kõnetoolilt maha. (Kestwad mürisewod kiiduaw. Paljud lähemad Shulgini juurde ja annawad temale Mk.) Aulat seletab, et ta Shulgini duuma liikmeks  ei nimeta. (Müra paremal pool. Wahelhüüded:  Mis see on? See on ju teows!) Kuid Shulginile wõib kõik andeks anda. (Müra.) Temal on nii mähe arusaamist... (Müra, naer.) Purishkcwitsh (koha Mu) : EeSlipää ! Aulat: Shulgin peab omale selle üle selgust  muretsema. Purishkcwitsh (koha päälr): Sündinud 1011. Aulat palub presidenti ennast niisuguste wahelhüüete eest kaitsta. President (paremale poole pöörded): Palun teid mitte midagi wahele hüüda, aga kui hüüate, siis nii kõwaSti, et president kuulda wõiks. PuriWewitsh (koha päält kõwaSti) : Ma ütlesin talle, et ta sündinud 101 l on. (Naer paremal pool. Hüüded pahemalt poolt: Wälja!) President: Sellest on meel mähe, et duuma liige PuriWewitsh sõnu tarwitab, mida ühelgi korralikul koosolekul lubada ei wöi, waid ta kinnitab neid meel uuesti. Panen ette, teda tänaselt koosolekult wälja heita. PuriWewitsh palub ifiktise seletamise asemel  Shulginit seletust anda. Shulgin ei pea Purishkewitshi tähendust täiesti õigeks. Niisuguste sõnade pääle, nagu Bulat rääkis, ei oie mul wiifiks waötala. Purishkewitshil on tulisem loomus, ta ütles seda, mis mina oleksin pidanud ütlema. Kruvenski tähendab, et president müra pärast wist neid teotusesõnu ei kuulnud, mis Bulat Shulginile nätku wiskas, ja misläbi segadus  sündis. Paneb ette, president lugegu enne Valati kõnet ktirkirjaS ja wötku alles siis Purishkewitshi wäljaheitmise küsimus üles. President paneb Bulatile ette, enne ifikliseS asjas seletusi lõpetada, selle järele tuleb siis Purishkewitshi wäljaheitmise küsimus hääletamisele. Bulat seletab, et kui tema tõesti raudtee streikisid oleks toime pannud, silS oleks ta kahtlemata  surma mõistetud, ega poleks duumas istunud. (Müra.) Nähtavasti on Shulginil nii wähe arusaamist, et ta sellest aru ei saa. (Müra paremal pool, hüüded : juba Me I) President peatab kõnelejat. Kui kaks jõtmawad,  on mõlemad süüdlased ja ükSgi president  ei wõi otsustada, kumb süüdlane on. (Kiiduawaldused  paremal pool ja keskel.) Palub koosoleku korda auustada. Kõik on teie teha, president ei wõi midagi parata. Täna seda, homme teist wälja heita on ju häbistaw. Päästke sellest häbist oma president, kui teie temast wähegi lugu peate. (Kiiduawaldused kõikidel pinkidel.) St wastaStiku sõimu küsimus küllalt selge on, siis palub ta koosolekult luba, Purishkewitshi  wäljaheitmise ettepanekut tagasi wõtta. (Kestwad mürijewad kiiduawaldused.) Maklakow awaldab kahetsust, et ta Shulginile  wastata ei wöi; paneb ette, hääletamisele kolm küsimust wõtta: Kas surmanuhtluse kaotamise  seaduse-eelnõuu kommisjoni anda, kui ja, siis missugusesse ja tähtaega ära määrata, mil kommisjon oma tööga watmiS peab saama. Gegetshgori teatab, et satsialdemokradid feaduse-eelnõuu kommisjoni andmise wastu hääletawad.  Selle ettepanekus naervad nad soowi, küsimust teadmata aja pWe edasi lükata. Miljukow teatab, et kadetid kommisjoni andmise wastu hääletawad. KüstmuS on waStaSrinnale  küllalt selge. Hääletamisel antakse seaduse eelnõuu 179 häälega 133 wastu kommisjoni, silmanählawa häälteenamusega määratakse selleks kohtu-uuenduste  kominisjon ja 139 häälega 13K waStu lükatakse tähtaja määramise ettepanek tagasi. (Pahemal pool naer, kiiduawaldused.) Shingarew (koha päält): Truuduse murdjad. Purishkewitsh (koha päält) : Esimese järgu matused. Rewolutfioniliste erakondade ja isikute läbi kannatada saanudele abiandmise seaduse-eelnõuu wõerakse ilma waielusteta teisel lugemisel wastu. Wõib olla, sellepärast, et ma armastan, ütleS Gabriele. Ah sool Nüüd tuleb mu meelde: armastus  ja «ihkamine. Wäga hää. KaS ei võlts ma Teile abiks olla, er oma wmnlaSiele, ehk sõpradele saaksite ligineda? Wõib olla, on Te il aunimesid tormis? Tänan wäga. kõrgus, ka neid ei ole wul tormis; ma ütlesin Teile juba meie esimesil kokkujuhlumisel, et ma anu ega kuulsust ei raha. Kui Teis arvate, et siin midagi tähtjat toimetada  ci ole ja et ma Teile enam abiks ei jaa olla, siis oleks mu suurem svow Partsi sõtta ja Tiie austatud õe tütre pulma päevaks need lipud sinna wna, mis meie Lombardia ja Abruzzi  mägedes ara võitsime. Mu õnnel ei oleks puri, km Teis kuningliku kõrgusele kirjalikult tõendaksite, et mõni lipp minu ära võetud on. Muidugi! See on kõik kerge toimetada ja ka Mesti õiguS, ütleS hertsog de Glese. Mul on väga kahju Teist lahkuda, aga see ei ole kauaks: tui sõda Flandria maaga lahti pääseb, »cgu seda ette arvata on, siis näeme jälle teineteist, eks ole tõsi, Gabriele? Teie armastate sääl olla, kus võideldakse, sellepärast tahate ka siit ära minna, kus midagi teha ei ole. Nicderlandis on oga rohkem lõbu ja ma soovin, Gabriele, et meie sääl üheskoos lõbutseksime. Ma oleksin vaga õnnelik, kui Teid sinna soita võitsin, iõrgnS. Millal tahate ära sõita, et kuningale pulma kingitust wiiai Mida varem, seda parem, kõrgus, sest pulma päevaks on 20. mai määratud, nagu Lothringeui kardinal Teile teadustas- Jo, nõnda küll. Siis sõitke juba homme ära, Gabriele, sest sega on muidugi vähe. Minge nüüd puhtama, sõber, ja sm kirjuta» selle aja sees kirjad valmis, milledest ühe kuningale  ja teise minu .vennale viite, ja ütelge talle, et ma paavsti juures asja hääle lõpule Kodau siia. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Meie oleme juba kord selle pääle tähelepanemist juhtinud, et lepingute juures,  kus üks pool ennast kohustab teisele poolele toitu andma, enam ettewaatlikum oldaks. Sagedasti  annawad wanemad inimesed, kes wanavuse pärast oma waranduse üle ise enam walitseda ei jõua, selle oma laStele ehk mõnele teisele, kaS kingituse ehk oStukauba näol selle tingimisega ära, et waranduse saaja waranduse andjat kuni surmani toitma peab. Kauba ajal on kõik HSSS korras, lubaja on lahke kui wäike lapS. On aga warandus läeS, siis oa osi teine. Wona inimene  tahab wanainimeselist ümberkimist kuid see on kadunud. Toitu ei anta ka mitte rahuloldawalt,  jääl juures on wanad ise ka kannatamatu  ja tüli ongi lahti. Minnakse kohtu läbi toidust nõudma, sest et kooselamine wõimata  olla ja toidust majast wälja ei anta. Kuid kohtus seletab see, kes toidust andma peab, et ta oma „lauataga" toitu andmast ei keela, aga majast wälja toidust anda, selleks pole ta mitte kohustatud. Ja et halwa ümberkäimise üle harilikult tunnistused puuduwad, sest kus siis kodutoas wööras film sündmusi ikka näha wöib, siis ei wõi ka kohus siin midagi parata. Toidunõudja olgu ilma toiduta ehk elagu toidu- Wartburgi loss Eisenachis. Reisikirjeldus. Al Brostrõm'i järele. 2 Just selle mäe vastus, kus Methilstcin seisab ja just niisama tõrge, seisab Nine, tiheda lchrpuu merjoga koetud magi ja selle oiiaS Warlbueg. Eemalt vaadates, on nagu ujuks see Uus kahe torniga lolS haljuse sees. Kui siia juurde veel päikese arvame, mille käeS lõik hulgub -a imrwcndab za uit meelitav ja värske välja nä-.b, siis saame aru, mikspäraft Wanburgi loss üheks lõige ilusamaks terves Euroopas peetakse Selle loha paalt, kuhu Wartburg nii ilusasti  ära pmstab, peab uuesti Methilsteini juurde tagasi minema za vana kivist treppi mööda alla kahe kivi juurde astuma, mida „mungals* ja .nonnels' nimetatakse ja siit mööda Natuke puiesteed alla mäe jalale eeslite jaama juurde. Niisugused jaamad on igal pool tuttavad, kust üles mäe otsa käidakse. Nagu igal pool, nõnda oa ka siin kära, kilkamine za naermine kuulda. Eeslid on vastased ja ei taha lasta selga istuda. Ülevalt lossi poolt, otsekohe läbi metsa tormavad eeslid sõitjatega alla poole ja panevad oma hullude hüppamiste  ga sõitjad hirmuma. Nüüd oodetakse, mil mäe otsa sõita soovijaid  vähemalt tükki kahtekümmend koguneb ja siis olgoh ülespoole sõit. Eeslid hoiavad ühte kokku ja sõidavad sammu ülespoole. Kõrval ja taga käivad kolm poissi, kes eeslid ajavad ja veel üks pool-ametiwormis mees. Mingi inimlik või» ei nvi eeslid sundiva laiemale minema ehk rutemini sõitma. See, et eeslid nii kangekaelsed on, teeb sõitjatele wäga suurt lõbu ja aitab neid üksteisega tutvustada. Sõit on wäga lustil.!, tuid kahjuks liig lühike. Ta lõpeb Wartbsrgi väravate juures ära, Ml kus vanaaegne lossi maantee algab ja mägi kõige järsu» on. Wäga raske on aru saada, kuidas siit Vanaaegsete rüütlite naeste rasked »a»kn!> kk» Mtfivad, tui juba eesli schas istudes kahtlus tõuseb, kas ta enam edasi saab, wõi mitte. Otsekohe loSst sisse ei minda, waid käänatakse  wärawatest paremal pool seisma wõõraStemaja  juurde. Sun karastatakse endid mürske wccga, mis lossi müürialuscst kaljust wälja woolab; pääle selle wõstakse lossi fisse minemiseks  tarwliised pääsctähed. Üle üles ja maha lastama silla wiib kes lossi märawats wõlwialuse juurde. Siin on wahipulkas, kuS enne lossi märawawaht seifis. Praegu afuwad siin soldatid, kes lossi wärawalb  wahiwad, nagu selle tõenduseks, et loss nüüd kroonu omandus on. Wõlwialusest läbi wirb tee lossi hoowide pääle. Neid on tolm. Esimene neist on kotmenurgeline ja seisab losfi wällmije müüri, museumi ja Lutheruse maja wahel. See on igast küljest ephen ja muude roomajate taswudega üleni kaetud ja on kõige ilusam  neist. Lutheruse maja on kinnise gallerei läbi, mis ülemist müüri äärt mööda käib. museumiga  ühendatud. Museumi seina äärcS, peatu  gu gallerei all on taew. Wäitese ümarguse weekogumise koha pääl on kaks rauast puud tehtud, milleda oksad ülewett kokku käiwad. Okste kokkupuutumise kohal on laiali laotatud tiibadega tolkas, kelle nokast suurte tilkade kaupa wefi maha nõrgub. Wist on see kaew loSfi ümberpiiramise ajal tarwiline olnud, kui wäljapoolse  kaewu juurde pääsemiseks tee kinni oli, ehk küll wümane palju weerittam on. Esimesest hoowist wiib korridor losfi museumist  läbi teise hoowi pääle. Siin on trepp, mis losfi sisemistesse ruumidesse siid, uus maja, kus lossis woõrfil käijad kõrgemad isikud ajutiselt wiibiwad, ja lõwide auk. Wiimane on paar sülda sügaw ja sülda mli läbimõõtu müüritud auk, kus manast metselajad lossi walitjejate hirmsate tujude täitmiseks sees hoiti. Nüüd on auk ääreni mett täis, mida lähedal olewa aia kastmiseks tarwitatalse- (Järgneb.) M s Saarlane 1909