Lõuna-Ahwrika sõjast. Inglise soldatite sõjawäelik waim kaob päew päewalt ikka rohkem ära. Soldatite ärajooksmine sõjamäest on juba harilik nähtus, niisama ka waenlase alla heitmine, ilma et wastu panna katsutaksgi. Kõige paremadgi rügemendid on sõdimisest tüdinenud. Kuidas lord Kitchener ise teatab,  tahab 50,000 meest tungiwalt puhata, 16,000 meest põeb hospidaliteS ja 20,000 on niisugused, keda waenlase wastu ei maksa saatagi. Ei ole sellepärast ime, et Kitchener ahwardawate teadaandmiste abil buurisid sõjariistu maha panema katsub sundida. Buurid lasewad nüüd wangi wõetud inglise soldatist manduda, et nad enam sõjast osa ei wõta ja kui wanne antud, siis wõiwad inglise soldatid oma teed minna, teadagi ilma püssideta ja muude sõjatarwituSteta,  wahel ka ilma paremate riieteta. Kapilinnast teatati: Myrburgi kom« mandant laskis teadaandmise awaldada, milles kuulutatakse, et kõik kapimaalased, kes pärast 15. sept. sõjariistu kamiawad, maha lastakse. Sedamaid kuulutas Dewet, et tema kõik inglased, kes pärast 15. sept. Oranje wabariigiS mangi sattuwad, maha laseb. Mehed mõlemad. Kapimaal läheb mäss ikka suuremaks ja tahta Inglise walitsus, nagu kuulda, Kaplinna ja sadamalinnasid sõjaseaduse alla panna. Kaplinna kaubanduse-kohus on küll selle plaani waZtu kõnelenud, kuid arwatakse,  et see midagi ei mõju. Tõepoolest on sääl asi ka tõesti sassis, mida isegi Kaplinna Inglise keele lehed enam ei salga ega marjata püüa. Froserburghi maakond seisab täielises mässus ja rändawad sääl buuride salgad edasi-tagafi; telegrahwi ühendus  on ära rikutud. Sajad Kapimaa asunikkude  juhid, niisamuti nagu Merrimoa, keda tema asutuses politseilikult üle walwatakse,  on wahi alla pandud. Kui praegust fõjaolekut ülewaatame, siis näeme, et buurid inglasi igalt poolt ümber piirawad. Selle nähtuse pääle põhjeneb  üks LõunaAhwrikast tulnud arwamine sõja lõpu kohta: „Wahest ehk ei tule rahulõppu  üleüldse mitte," inglased jääwad oma seisukohtadesse ja kaitsewad endid, kuna buurid oma elukohtadest tagasi minna wõiwad,  mis juures inglased neid ei takista. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, S. Septembril. Eestikccli jumalateenistust kellu peab Püha õpetaja Grohmann. 35 Saarlane 1901 MMÄ». I- 4 osN»Sxs ISOI r. s. A. S«ZS«WDO SsssüsssW LsosZi.es». TrüMud ..«ur-s-mr- NSd-tat. trükikojas", «aubgnuil. ?- 1? Teadaandmised. Kuresaarest-Rnga Riiast-Kuresaarde Kiirsöitja reisi-aurulaew Konstantin/ kapten J. Prinz, saab septembri kuu jooksul järgmistel päewadel wälja sõitma: Riiast—Kuresaarde: 6. Septembril, 11. 16. 21. 26. äljasõit pääle lõunat. Otsesõidu raudtee piletit Jurjewi ja Peeterburi saatvad tviilja antud. Lähemat teatust annab Kuresaarest Riiga: 8. Septembril, 13. 13. 23. 28. Riia aurulaewade wäljasöitmise päetvad. Rutnisss, Isllinna ja ?ötsrburiBBö. „Jmperator Nikolai II." 9. septembril » » 26. „ i i A Ä. Fmperator Nikolai II." 6. septembril I I . 2?'. '' Lähemat teatust annab R. WildMberg. Wäljasõit Septembri kuus saab kui laew õigel ajal siia-sjöuab Muhusse, Tallinna  ja Peterburi, kui ka Riiga juba hommikul olema. Ühsls üksikule naeSterahmale saab odawalt üks korter ära antud. Lähema! teatust Saarlase trükikojas. Kingli mõisa saab üht perensiZt otfiwd, kes hästi keeta oskab ja lehmade lüpsmise ülcwaatamist oma pääle tahab wvlta. Kirjalikud teated palutakse Saarlase trükikojasse ära anda. Usalduselehti on saada „Saarlase" trükikojas. Uus worm! Tulekahju kordadel wastaStiku awitamise seltsi liikmete ja kinnitub majade nimekiri ja seltsi liikmete  käest maksude wastu wötmise kiÄ3.IN3,t,. 3 aasta jaoks. Tellimisi wöttab wastu „Saarlase" trükikoda. Tikale on ühte metsavahti teatust wõib saada Rosenfeldti Teeimnimnt. Kurefaare linnaamet juhib kõikide majaperemeeste  tähelepanemist selle pääle, et nendel, keZ oma linnamaksud septembri kuu jooksul mitte ära ei ole maksnud, mitte õigust ei ole, linna wolinikkude walimistst osa wõtta. 539. z Kuresaares, linnamet, 31. augustil 1901. Wallawalitfustele! „Saarlase" trükikoda soowitab: puumaa peremehele, mille järele kiriku õpetajale ja köstrile kiriku wilja-makiu (regulatiwi järele) peab ära maksma. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmase juurest,„ Saarlase"trükikojast ja proua Marie Jssa jewi raamatukauplusest: Kiriku kellab ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. 43. Kes ou kuningriigi pärijad?" Kirjutanud Mustjala õpetaja A. Eberhard. "lii 44. Eks sa heida, karjane armu oma lamba peale?" Kirjutanud Kaarma õpetaja Ederberg. iöM" Üksiku lehe hind 1 kop. Iks koduuö, kalesh ja kahed hobuse riistad saamad teisipäewal,  11. septembril PiikaS-uul., Treffeni majas SSStsamas saab ka üks linnukoer ära müüdud. 1 talukoht, Vs adramaad, on Torgu maldas, Ohesoare külas müüa. Kaupa wõib säälsamas teha. Peeter Hiuuus. F. Wnbng, Mli - tkediis. Teadaandmised „BsarlsBte kalenllki" jaoks 1902 aasta pääle wõetakse Saarlase trükikojas wastn. ÜIS wäikene pruun, walge rinnaga, toakoer on ära jooksnud. Waewapalga eest ära aada Slämmi majasse, proua Ossetrowa kätte.