pakkide ja karmidega; ka Voorimehed sõitfiwad  üheteise järele reisijatega waksali juurde. Igaüks ruttas, et mitte hiljaks jääda, juba kõliStati teist korda. Reisijad  jätsiwad omastega jumalaga ja aStusiwad  wagunisse. Kel helises kolmat korda, sel silmapilgul tuli tõld nähtumale, mis ime kiirusega waksali poole kihutas. Tõld jõuudiS waksali ette, proua Edda ja Lisclte hüppasiwad tõllast wälja. Edda oli musta ülikonnaga ja ruttas Kurti juurde, kes liigutamata ühe koha pääl paigal seisis. Ta hoidis oma üritust tagasi ja waatas rahulikult Edda otsa. Ta ei wiSkanud Eddale sugugi eite, et ta hiljaks oli jäänud,  Wüid rääkis kahetsema häälega: Sa tulid natukene hilja, mu kallike. Nägid ja kuulsid wist ise, et praegu kiirrong  ära sõitis. Nüüd peame meie selle rongiga sõitma, mis süda öösel ära läheb. Enne homme hommikut ci jõua meie aga mitte sinna. Aga Kurt, ma pidin ometi sisse pakkima ja ka ennast riidesse panema. Kurt ei kostanud midagi. Kui noor paar teisel hommikul maaemale  juurde jõudis, ei näinud neid ema silmad mitte, sest need olirvad ennast enne mahe aega enne seda igawcjele unele kinni pannud. (Lõpp.) abi andma. Siin ustakse, et 24. mai õhtul Pctschiili lahes merelahing ära on peetud. Siia jõudnud aurulaewadelt jutustatakse,  ct nad ägedat suurtüki laskmist on kuulnud- Sedasama kuuldub teistest hallikatest.  Tschifu ümberkaudsed elanikud kuulsiwad suurtüki laskmist ja nägiwad mere poolt leekiwaid tulesid. Tschifust Jaapani sõnumisaatja Dalnist kinnitab hiinlaste teateid jaapanlaste edasi tungimisest ja ütleb, et nende wägi 15 wersta Port-Arturist kaugel on. Sõjawägi tungib pitki poolsaare mõlemapoolseid rändasid  edasi. DiwiSjon, mis hommikupoolses jaos aset on, wõitlcs waenlasega 15 wersta Port Arturist. Lahingu tagajärg on teadmata.  22- mai hommikul märkasiwad dschonkamehed 5 Jaapani miinide häwitajat.  Kui med silmapiirist kadunud oliwad, siis oli kanget plahwatust kuulda. Wüga wöimalik, et üks miinihäwitaja miini otsa sattuS. 21. mai öösel nähti Dalni pool päratu suurt tulesammast ja paksu suitsu. Wene ja Jaapani mägesid lahutab ainult 2 penikoorma laiune mahe- 20. mai! wõttis Jaapani wügi Dsinsjatungi ja Sanschimpo oma alla. Mõlemad on Dalnist lõunaõhtu pool. Selle pääle läksiwad mäed pitki randa Port-Arturi poole edasi. Ühel pool mäge on kõrged mäed, teisel pool meri, kust Jaapani suurtüki paadid söjamäge toekamad. 20. mail oli Jaapani wägi Port-Arturi äärmisest kindlusest 7 penikoormat ja Wene mäest 2 penikoormat kaugel. Hiinlaste arwamise  järele tuleb siin äge lahing. Wõib olla, ongi see ju alganud. Talienwanift: Suured laewad seisawad wälimisel reidil ankrus, wähemad sadamas. DalaiS maale tulewad wäed tulewad arwatawaste Bitsewost  ja Elliot saartelt. Hiinlased jutuStawad, et mõned hiinlased maha laSti, kui nad parajasti Wene liinist läbi minna tahtsiivad.  Wene konsul sai teate, et üks suur Jaapani laew Taiienwani ligidal miini plahwatuse läbi põhja on läinud. Tientsinist: Wenelased lahkusiwad Sinmintingist ja ühendasiwad endid selle mäe osaga, mis Muldeni poole läheb. Hommiku kuuldi Jnkous Ljaojani poolt ägedat suurtüki paugutamist. Jaapanlased teemad kõik, mis jõud lubab, et wõimalikult pea Port-Arturi kallale tilkuda. Nõnda teatab „Berl Lokal- Anzeigeri" Tokio kaastööline, et mäe saatmine Jalu jõe suu poole rutuga edasi kestab; üleüldine linna pääle tikkumine wöetawat umbes 7. junil ette On linn langenud, siis tahetakse junikuukeskpäewadel suurel jõul Wene mägede pääle tungida. Et linna ärawõitmine kerge poole, seda ei salga jaapanlased isegi. „Wene-Kaub. tel.talituS" awaldab ühe „Daily Telegraphi" sõnumi Tokiost, milles öeldakse, et Port- Arturis praegu wähemast 30.000 meest kaitsewäge on. Jaapanlased arwawad nimelt wälja, et Kintschou lahingist 20.000 wenelast  osa wõtsiwad, kes kokku 10.000 meresoldatiga,  Dalni kaitsewäega ja piiriwahtidega  fee on 30 000 mehega Port- Arturi kaitsemas wälja teemad Port-Artur on seega tugewasti kaitstud, nii et wäga raske saab olema, teda tormiga ära wõtta. Mere poolt kaitsewad linna rohkem kui 20 tugewat kindlust, mis sadamat 15 penikoorma kauguseni warjawad. Sellest hoolimata loota jaapanlased Port-Arturi ära wõtta. Uus kõige Jaapani sõjawägede ülemjuhataja  feldmarschall Jamagata läheb warsti Ljaotuugi poolsaarele. Sõja algusest kuni seniajani on Jaapanist 100.000 meest sõjawäge wälja saadetud. Uus sõjamäe edasisaatmine  on praegu täies hoos. Sõja tagajärjed  annamad endid Jaapanis õige mõjuwalt  tunda. Mõned kauplused on oma uksed kinni pannud. „Daily News" teatab, et Port- Arturis 26,000 meest kindluscwäge seista ja neil olla 6 kuuks toidumoona. Jaapanlastel  olla 125.000 sõjameest tarwis, kui nad Port-Arturi tormiga tahawad ära wõtta. See päcw läheneb, ütleb nimetatatud leht, mil kindral Kuropatkin 100.000 mehelise sõjamäega Ljaojangist jaapanlastele selja taha tungib ja need täiesti sõjawäljalt  eemale tõrjub. Jnlou ja Daschitschao wahel on raudtee 10 werSta pikkuselt ära purustatud, arwatakse, et see hunhuslaste töö on, kes sääl ümbruses elutsewad. Jaapani Pekingi saadik on uuesti Hiina -valitsuse käest -vaatust nõudnud,  kas ta neid maakondasid, mis jaapanlased  -venelaste käest ära on wõtnud, oma walitsr.se alla tahab wõtta. Kui Hiina waliijus seda sammu ei taha teha, siis pöörab Jaapan selle pärast teiste riikide poole, soowides, et need nim. maakonnad oma -valitsuse alla wõiaksimad. Port-Artur. Gcaf E. Revsntlow kirjutab Bcrl. Tagebl.: Nüüd, kus Port- Arturi pärast otsuStawaid lnhingid lüüakse, maksab küll küsimust arutada, mis poolest Port-Artur wenelastele tähtjas on. Kui Port-Artur langeb, siis kaotab Wene sõjawägi  selle wäejao, kes kindluses on. Kuropatkin ei kaota midagi, sest tema oli sellest -väejaost 10,000—30,000 meest juba siis ilma on jäänud, kui see wägi Mandshuriast lahkus. Ometegi on kindel, et niikaua, kuni Port-Artur weel ei ole langenud, suur jagu Jaapani wäest kindluse juures peab wiibima ja Kuropatkini  wägi Europast tulema wäe läbi iga päewaga suuremaks kaswab. Küsida tuleb, mis Port-Arturi sadamas wtibiw laewaStik tahab teha. Ta on õige suur -võitluse jõud, mis mere pääl jaapanlastele  tööd annaks olla ju kõik Wene laewad jälle ära parandatud. Kui sadamasuu  kinni oleks, siis ei jääks muud teha kui laewasid ära lõhkuda, et jaapanlased  neid tarwitada ei -võiks. NähtawaSti  on aga sadamasun lahti ja sellep. tuleb põnewusega oodata, mis laewastik ette wõtab, seda enam, et jaapanlased parajal ojal miinide panemise läbi wiStisti hoolt kannawad, et Wene laewastikul wäljasõitmise  katse kardetaw oleks. Tokiost. (Wolff.) Kindral Oku teatab, et üks Jaapani wäejogu 17. mail Dalni ära wõttis. Wäejagu leidis üle sada purustatud maja ja kasarmu eest. Telegrahwi  jaam ja raudteejaam on terwed Üle 200 -vaguni wõib tarwitada, aga kõik raudteesillad on ära purustatud. Dokk on terwe, aga wäikeSte aurulaewadega, mis sadama suuS põhja laStud, on sissekäik  kinni pandud. Dalni lähedal on jaapanlased 1500 —1600 miini leidnud, mis -venelaste  poolt on pandud. Nende miinide häwitamine on suurte raskustega ühendatud.  Mandshuria raudteed on üleüldse 25,000 meest walwamaS, nagu Now. Wr. teatab. 1250 wersta pikkuselt on raudtee  äär wahtisid täis. Raudtee kaitsjaid teemad iseäranis hunhusid rahutuks. Kui need ööse raudtee kallale on kippunud, kihutawad nad ratsa oma küladesse tagasi. Sääl peidawad nad sõjariistad ära ja tulewad siis ilmsüütalt soldatitele, kes nende järele on saadetud wastu. Teised külaelanikud kardawad kättetasumist ja ei julge sellep. süüdlasi üles anda. Wõitlusest Kindschau lahingas on nüüd juba ka Wene wäeülemate poolt teated tulnud. Kindral-leit. Shilinski telegrahweris 20. mail sõjaministrile: Kindral StöSsel teatas 15. mail: 13. mail, pärast ägedat -võitlust, mis kaks päewa -vältas, käskisin ma mägesid õhtu Kintschou seisukohalt lahkuda, sest et meie wastu wõitlemas wähemalt kolm di-visjoni 120 suurtükiga oli. WaStase, iseäranis aga ta nelja suurtüki ja kuue torpedopaadi tuli häwitas meis battareid Kiutschou seisukohal täitsa ära. Seisukohal olem wües polk pani wägilasena wastu. Tema, meie battareide ja HunhunsaS seisma suurtükrpaadi  tuli tegi jaapanlastele hirmus suurt kahju. Meie mäest on 30 ohwitseri ja umbes 800 alamwäelist surma saanud -või haawatud. Kõik suurtükid, mida -vaenlane -vigaseks ei lasknud, lõhkusime ja rikkusime ise ära. Seisukohal olewaid suurtükkifi ägeda -võitluse  ajal ära wiia muidugi wõimalik ei olnud, sest seda oleks maja olnud kolm päewa enne -võitlust teha. WõitluS algas 13. mail kell S homm. ja wältaS kella 8 õhtu. Kui ma mägesid käskisin seisukohalt aegamisi ära minna, siis jäi osa miinist lõhkemata, sest et Naljaks Uhe sõna pärast.  Mispärast  teie pulm miv Kasega katki jäi? Mõtelge ühe aima sõna pärast. MiS te talle siis nii halba ütlesite? Ms ei ütelnud talle midagi halba; ma küsisin ainult, kas ta mulle naeseks tahab tulla, tema aga ütles: „ei." Tants. Kas Ksrlsoni poo! oled käinud? Mõne paewa eest käisin. Noh, kuiduS ta nüüd elab, lõbusamalt, kui poijSmche.põlweS? Teadagi. Ts tantsib nüüd iga päiw. Kuidas võr.w? Msh, «ep pilli järele. M 22 Saarlane, 1904,