raudtee wõi maantee oma kütte saamad, siis wõiwad nad neid ära rikkuda ja ajutiselt  kinni panna, mille järeldus arwamata  raskused Wene mägede taganemisel oleks. Kõige kardetawain Vaenlane Kuropatklinle  on Kuroki, kes ligidal seisab ja kes mitte ainult Liaojani, maid ka Liaozam  za Muldeni Vahelist raudteed ühwardah.  Kindral Kuropatkini nduu on Wene wäge Mukdenisse wiia, kus Värsked abiwäed  seisawad ja waenlane ühwardamas ei ole. Õigel ajal taganemine on, nii palju kui eemalt otsustada wõib, ainukene abinõuu mägede päästmiseks. (Era teleg.) Port-Arturist tulnud jutu järele sõitis „Retwisan" Võitluse ajal 13. julil sadamast Välja, et jaapanlaste  maa poolt kallale kipumise tagasi löömisest osa wõtta. „Retwisani" wäl>asõidu  ajal oli silmaringil ühte Jaapani ristlejat näha, keS ära kadus. Mõne aja pärast ilmusiwad kaks maenlass soomuslaewa,  kes pikkamisi lähenesiwad ja „Retwisani"  pääle tuld andma hakkasiwad. „Rstwisan" hakkas nende pihta laskma. Pärast neljandamat pauku oli näha, kuidas 12 tolllline pomm ühe waenlase laewa korstnate wahele kukkus, mis kangesti suitsema hakkas. Mõlemad läksid silmapilk  eemale. NähtawaSti selle juhtumise kohta kuuldi hiinlaste käest TshifuS 20. julil, et mõni päew tagasi merel üks suur Jaapani laew põhja wajus ja teine Väiksem.  Seda asjaolu kokku seades wõib arwata, et need laewad needsamad olid, mida „Retivisan" wigaStas. Tokiost. (Reuter.) Togo teadustab telegrahwi läbi Võitlusest 28. julil: 5 Wene soomuSlaewa on nähtawasti kõwasti Vigastatud; soomuSlaewa! „Pobedal" said kaks masti maha kistud ja suur suurtükk purustatud, „Retwisan'i" pihta trehwasiwod  mitmed pommid. Igaüks sai wäga tõsiseid Vigastusi. Wene ristlejad saiwad Võrdlemisi wäha kahju, nendest on wiis tükki Vigastatud. Wigastused, mis Jaapani  laewadele tehtud, on ajutiselt parandatud.  Tokiost. Admiral Kamimura teatab 1. augustil Wene ja Jaapani laewastiku wahel peetud lahingift: Jaapani laewastik puutus päikese tõusu ajal Uslau ligidal Korea lõuna-jda rannas 3 WladiwoStoki laewastiku laswaga kokku- Kui need laewad Jaapani laewaStikku nägiwad, püüdfiwad nad põhja poole ära minna, mida Jaapani laewaStik takistas. Lahing algas kell 5,23 minutit hommikul. Kõikide Wene laewade pääl tõusis mitu kord tuli. Nähtawait on laewad rohkesti wigastatud. Kõige rohkem on „Rjurik" kannatanud. Wiimaks läksiwad wenelased suure kiirusega põhja poole ära. (Reuter.) Jaapanlaste kahjud merelahingis  28. julil on 170 inimest suured. Oodetakse, et walitsus sõjalaewade pärast, kes Tsindaosse tulnud, ettepanekut teeb. Weihaiweist. (Reuter.) Miinipaat „Burnõi" jäi lõunapool Shantungi maanina  põhja pääle kinni ja sai ära purustatud.  3 ohwitseri ja 60 madrust tuliwad õhtul siia ja saamad wistist Inglise sõjalaewa  pääl HongkongiSse saadetud. 28. julil. (Reuter.) Part-Arturi juures oli uus lahing. Kaks 23. juli õhtul Port-Arturift Tshisusse saadetud käskjalga jutustawad, et jaapanlased 22. juli õhtul Port-Arturi päälindluse pahema poolsete osade pääle tormi jooksnud. Nii hästi Jaapani kui Wene sõjalaswaStik wõttis lahingust osa. Mitu korda jooksisad  jaapanlased tormi, aga iga kord söödi nad äraarvamata snurte kaotustega tagasi. Selles lahingus oliwad nende kaotused palju suuremad kui Hundi ja Rohelise mäe ära wõtmise korral. Wenelased  kaotasiwad üle 1000 mehe. Seda lahingut loetakse kõige wererikkamate heitluste  sekka. Räägitakse, et Port-Arturi kodanikud terws sõja aeg läbi Wene wäge toetawad. Kui suured kaotused laewawäes  mölkmil pool oliwad, on praegu teadmata. Mukdenist. (Era telkg.) Saadud teatede  järele oli 22. julil meie wäe kõige kaugemas pahemas tiiwas Sinmintini ja Tsjantschani wahel meie wüeosal õnnelik wõitlus jaapanlastega. Meie wäed ajasiwad  jaapanlasi, keda üle kahe pataljoni oli, tagasi ja wõtsiwad Danindumani kõrgustiku  oma kätte; meie kahjud on tähtsuseta.  27. julil oli kuulu järele Anschanshani  juures lahing. Mukdenist. Saadud sõnumite järele oli l. augustil tormijooks Port Arturi pääle. Jaapanlased löödi kõigilt seisukohtadelt  tagasi ja saiwad suurt kahju. Ljaojanist. (Reuter.) Anschantschanis on kõik «vaikne. Wenelased arwawad, et jaapanlaste jõuud järgmises korras asetatud  on: 8 diwisioni tulewad Ljaohe jõe äärt mööda edasi, 5 diwisioni ähwardawad  wenelaste seisukohte ida pool kuni Anpinini, ja 2 diwisioni on Taitsi jõe kaldal. Jaapanlaste üleüldine arw ulatab  üle 250,000, kuuesaja suurtükiga, siia hulka paljuid mäe-suurtükid arwates. Jaapanlaste  katsed, Taitsi jõest Bönsiku ja Mitle juures üle minna, ei läinud korda. Jõest wõib kahest kohast jalgsi läbi minna, aga neid kohte walwawad Wene wäeosad. Jaapanlased tõmbawad endid Saimadsõi poole kokku ja püüawad Dalini kõrgustikku,  Mukdenist ida pool, oma kätte saada; nad wõtawad kõiki teekäiaid wangi, kes neile kahtlased näiwad olewat. Suured kahjud Wene ohwitseride seas tunnistawad  Wene «väeülemate wahwust. Ma nägin tihti Wene ohwitserisi, kes oma walgete mundrite tõttu silma paistsiwad, kui nad soldatist tormijookSmisele wiisiwad.  Hiinlased räägiwad, et pärast seda, kui wenelased Haitshenist ära tuliwad, jaapanlased  ikka edasi pääletungisiwad, ilma et linna sisse oleksiwad läinud. Wene- Hiina panga jaoskond Ljaojanis on Telinisse  wiidud; naeSterahwad ja lapsed on juba Ljaojanist wälja sõitnud. Jaapani diwision Formosa saarelt tuli NjutshwangiS  maale. Hiinlased aitawad jaapanlasi. Rohked hunhuside parwed teemad korratust. Kindlasti räägitakse, et tähtsad waenlase sõjajõuud, «vististi Kuroki wägi, praegusel ajal ida-lõuna poolt põhja-lääne poole edasi liiguwad. Kõik asjaolud näitawad,  et kõige lähemas tulewikuS otsustawad  sündmused ees seisawad. Isamaalt. Kuresaarest Kesk suurt muret, mis praegune sõda igaühe Wene alama südant täidab, pani rõõmustaw teade Keisri Majesteedi Kõrgest majast meie südant rõõmul tuksuma. „Troonipärija on sündinud"  _ see teade käis lennu kiirusel üle terwe Weneriigi ja ka läbi wäikese Saaremaa ja Kurssaare linna. Waewalt oli telegramm troonipärija sündimise üle siia jõudnud, oli juba rõõmustan?-teade igal pool liikumas,  ja warsti oligi linn lipu ehtes lehwimaS. Jah, kesk söjakära, kesk muret ja raskust, mis praegu meie riigil kanda on, tuli Troonipärija sündimise teade meie maimu karastama, meie meelt lõbustama, ja meie südant riigi altari pääle selle hüüdega ohwriks tooma: „Jumal Keisrit kaitse Sa"! Jah kaitsku Jumal praegusel ajal ja edespidi  meie Keisrit, meie riiki ja praegu sündinud Troonipärijat! Kuresaare tapamaja on nüüd juba parandatud ja wastu wõetud. Tapamaja kohta antakse edespidi uued sunduslised määrused wälja. Ka kaalumaja on korral. 22. augusti k. p. saab kuresaar.- lastele iseäralist tähelepanemise wäärt lõbu pakkuma, sest sel päewal mängitakse suurt muinasluulelikku ilunäitlus! „Leeni" kümnes pildis, muusika, laulu ja tantsuga.  Nimetatud näidend on täis ilusaid piltisid ja elawaid sündmusi, ning tuleb oma suurepäralususe tõttu kõigeparemate EeSti näitemängude liiki lugeda. Pärast näitemängu ettekandmist saamad elawad pildid rahwale pakutumat lõbu ülendama. Muu seas tuleb ka Eesti laulujumal „Wansm uine" kannelt mängides bengali tule walguses waataja silma ette. Kihelkonnalt. Juba ammu oli siin jutt liikumas, et Eesti kunstlauljanna preili Aino Tamm Kihelkonnale kontserti andma tulla, mis meie meeli iseäralise tundega täitis. Pole ju mitte igapäewane asi kunstlauljanna laulu kuulda, ja päälegi meel omast soost kunstlauljanna poolt. 25. julil k. p. tõi meie ootuse täide ja kudaS meel! Kaks kontserti ühe korraga! Päewal andis auustatud lauljanna kirikus waimulikku ja õhtul kohases theemajas  ilmalikku kontserti. Mõlemates oli rahma osawõtmine rohke. Kontserdid oliwad tõesti suureparalised. Ilmalikus kontsertis pidi ülendatud lauljanna peaaegu  kõik laulud paar korda ette kandma. Oh kui ilus on kunstlauljanna suust laulu kuulda, kui ilusasti heljus siin Eesti laulu hääl! „Laul sa taewa elu säde, jumalikust  sugust sa" —mitte ialgi ei ole ma selle sõna tõsidust nii sügamast tundnud, kui preili Tamme laulu kuuldes. See laul tõstis mind maa päält kõrgemale, ta nagu wabastas mind maapäälsest olemusest ja täitis mu hinge arusaamata mahedate, nõiduwate tundmustega. Jah, praegugi helisewad meel need mõjurikkad armsad hääled mu kõrwus, millega lauljanna meid kihelkondlasi õnnestas. Sarnaste tundmustega ei olnud mitte üks ehk kaks kontsertisid kuuldes täidetud, maid kõik, kõik kuuljad. Seda näitis mürisew käteplaksutamine ilmalikus kontsertis,  Ma näitis rohke lillepärgade pühendamine  lauljannale, seda näitis igaühe liikumine  ja silmawaade. Linna tagasi sõitis kaunistati preili Tammel teedgi lilledega. Kuulsale lauljannale oma sügawat tänu maitserikka külakosti eest awaldades, soowime meie kihelkondlased, et preili Tamme elu ikka ja alati nõnda kaunistatud  oleks, kudas ta meie südameid oma kontsertidega kaunistas. Ansekülast. Meil asutati hiljuti jällegi uus pood juurde, nii et meil nüüd juba kolm poodi on. 17. julil tegi Abroka walla wolikogu  kaks tähtsat otsust ja nimelt tehti otsuseks walla koolisid ühendada ning neid kõiki walla hoole olla wõtta, ja teiseks kustutati pool manast magasini mõlast maha. Muhumaalt kirjutatakse ~R. P. l." järgmiselt: Pühapäew 11. julil oli meie Muhu Ew. Lut. usu kogudusel tähtis päew, sest sel päewal sai meie uuS ja kogudusele armsaks saanud õpetaja J. Meeri Muhu Ew. Lut. usu kiriku pääle laulatatud- Seda pühalikku toimetamist oli Saaremaa maakonna praosti herra Ä. M 32 Saarlane 1904