mine ehk keskkooli lõpetamine üheS iseäralise eksamiga. WaranduSlist tsensust pole neil kohtunikuks  saamise juures tarwis, keS ülikooli on lõpetanud ja selles kubermangus wiis aastat elanud, kuS nad oma kandidaturi üles seawad. Waimulikud ei wõi kohtunikkudeks walitud saada. Kui kandidatisi ei leidu, nimetab senat oma arwamiss järele kohtuniku, keS niisugusel korral ilma waranduslise tsensuseta wõib olla. Kohtunik  peab oma kohtukonnaS elama. Kohtukond ei tohi suurem olla, kui kolm walda. Kohtuni? peoö nendeS aegajalt ringi sõitma ja aSju arutama.  Apellatfioni kohaks on rahukogu, mille eeSi«tuja kõigekõrgemalt poolt ametisse seatakse. RahukohtunMude tegewuse järele walmab rahukogu,  kohtupalat, senat ja kohtuminister. Rahukohtuniku  palk on 3000 rubla aaStos, pääle selle weel korteri raha. Õhtusel koosolekul oli riigiwolikogu eestseisuse  waiimine. Esimeheks waliti tagasi Homjakow,  esimeseks abiks würst WolkonSki, teiseks abiks (baron Mcyendorfi asemele, keS oma kandidaturi  üles seada ei lubanud) Schidlowski, oktobrift. Sekretäri wanemaks abiks Samvslowski  asemele waiiti Sokolow, edulane. wõi küll selle pSSIe julge olla, et kõik, ksS prantsuse nime kandivad, weel kodumaa pruukisid  austawod, aga wäga mitmed perekonnad armastawad ja kahetsewad Prantsusemaad taga ja nendest perekondadest walifiwad Pccoisstd endile  abikaasad wälja. Teate, et Calaisst rstwül garde  mäes, kus mina oma tahtmise waStu teenin, mitmed soldatid oma tapperid enne katki murrakfiwad,  kui neid prantsuse soldati waStu pruugiksiwad. See on armas kuulda, pomises Jean PecoiS käsi hõõrudes, aga ütle mulle, wend, kas on sul selles gardewäes ka mõnda aunime? Muidugi  on, sest sind arwaStawad ja austawad kõik. Ei ole, Jean, ma olen kõik aunimed tagasi  lükkanud, et wähem «vastutamist õieks. SnS on asi enam pahem, kui parem! KaS ses teenistus, mis sinu püäls pandi, wäga raske on, Pierre? KaS sa tihti pead teenistuses  olema. Jah, waStas Pierre, teenistus on küllalt sage ja raske, kui seda tähele panna, et Calais kindluse säge sugugi ei ole. Sellepärast pean ma iga luu õ- püewal ka ööseti wohi püül käima. Igakord just 5. kuu päcwal, Pierre? Inglased  teemad wäga ettcwaatamata, et nad määratud  ajal ühe ja seesama isiku wahi pääle saadavad. Oh, waStas meister pääd kangutades, kahesaja  aasta jooksul ei ole misgi hädaohtu olnud; nad iv linnawahi wastu ka wähs umbusklikud ja panemad ta niisuguste kohtade pääle, mis juure päästmatud on. Mina olen alati , Kaheksa nurgalise* torni platsil mähi pääl, mis mere läbi rohkem kaitstud on, kui minu läbi, ja kuhu ainult kasakad wõlwad ligi pääseda. SiiS oled sina ikka iga kuu 5. päewal .Kahet>anurgelise" torni platsil wahi pääl? Jah. Kellu neljast kuni kuueni hommiku. Kasarmude ülem luhaS mind ise aja wälja walida ja ma arwasin need tunnid teistest paremaks,  sest et ma sel wiisil kolmwcerand aastat  päikese tõusu mere päält näen ja see on morsele kaupmehele, nagu sina olen, jumalik waaiepilt. (Järgneb) Mis tuleb meil karjamuretsemises tähele panna? Mida enam loom oludega harjunud, kodu» seks saanud on, seda wühem takistamast mõjuwad wälisvidised jõud paranduse töösse. Sellepärast on tähtis, et meie oma karjaparondamise maakoha  oludega harjunud tõusse ja suguSse põhjendame.  Kaugemalt wäljast toodud loomad kannstawad  alati enam ehk mähe» uutest oludest. Omadest loomadest kõige paremaid wäljawastdcs wõime nendest põlw-põlwelt chää karja wälja kaswatada. ühes pölluhariniift, karjahoidmist ja toiduwarasid parandades ja fiis on edenemine tasane ja kindel. Esimese määrusega mitte kokkukäiw, aga niisama  tähtis karjaparanduse põhjusmäärus on see: Loomal on alati enam-wähem wõimet oma omadusi järeltulijatele jätta. See n. n. pärandamisewoim  teeb, et wafikaS alati suuremas ehk wähemas määras oma wanemate sarnane tuleb. Üteldakse: sõnn ehk lehm teeb Iseennast".  Loomade pürandamifewõimu pääle põhjeneb  karjaparandamine walimise kaudu. Pürandamisewõimest peame järgmised määrused meeles pidama: WafikaS pärib üleüldse  ühepalju oma isalt ja emalt ja nende kaudu oma esiwansmatelt. Niiwiisi on siis wafikaS omaduste ja edenemisewõimaluste poolest  kümnete põlwcde sigituse saadus. Sellest näeme, et meie mesikaid mitte ainult hüüdest lehmadest ja sõnnidest ci pea tahtma, maid peame seda nõudmist meel nende esiwanemate pääle ulatama, sest kõik need omadused ja kehajooned,  mis sugus ajajooksul on olnud, wõiwad  maaemast põimest päritud pärandamise mõime, n. y. tagasikiskumisewõime (atavism) kaudu wafikale edasi antud saada. Sagedasti tuleb ette, et masikaS mõnes keha osas (karmas, kehamooduS jne.) enam isa-ema, ehk jälle emaisa  mvi mõne muu sugulase moodu pärib, kui oma ema ehk isa moodu. Mida enam ühesarnased isa ehk ema ning nende sugud on, seda kindlamini tuleb järelsugu nende sarnane. See iseenesest täitsa loomulikult  kõlaw määrus näitab meile selgesti, et kui meie karjaparanduseS kindlusi tahame, peame  meie oma sõnnid ja lehmad ühesugustest ja kõige enne ühetõulistest karjadest wõtma. Seda määrust ei tarwitse meil liiga orjalikult täita. Päüasi on, et sellest aru saame, mida ühesarnaseni  mcie kari on, mida enam sõnn oma sugu läbi niisamasugust omadusi omandab, kui lehmad,  seda kindlamini tuleb wafikaS nende sarnane. Mida enam põiwesid wanemad ja esiwanemad  hääd on olnud, seda kindlamini tuleb järelsugu häü. Mida kõrgemale mingi omadus karjas on tõstetud, seda kindlamini läheb see päranduseks. (Järgmb.) Imeneiu. 1 Uudisjutt am-nkias- Helene Kellcri elust. jäänud: mu mõistus on etaw ja selge." (Helene. Kelle» enese üleskirjutatud eluloost.) EluS on „waikimise kohustus": kui muse pääle oled kaotanud ära wõta teistelt lootust ära. Waiki. (Helene Aeller.) Eessõna. Ameriklase Helene Kclleri elulugu on kahjuks  meil weel liig mähe tuutud. Aga kõik terwe Amerika ja Lääne Europa waatawad kõige suurema huwitujega selle imeneiu eluloo pääle. Ta on kurt, pime ja oli kum 24 eluaastani  tumm. Rääkima õppis ta uskumata suurte raskustega wõideldeS, ainult oma «väsimata  tahtmise jõu läbi. Praegu on ta 28 aastat mana.*) 1904 aastal lõpetas ta Harwardi  ülikoolis (Amertkas, Bostoni ligidal) ja on praegusel ajal üks kõige rohkem haritud naeslcrahwaStest terweS ilmas: hüä arwuteadlane  ja suur keeleteadlane, sest ta mõistad pääle enese emakeele weel Prantsuse, Saksa, Ladina ja Trceka teelt põhjalikult. JgaS Nimetatud keeles wõib ta ka wabalt kirjutada. Tema wäljorääkimine  on selge ja ilus. Rääkima õppis ta 14 aastat wäfimata püüdmise ja tahtmisega. Helene Aeller on pilk, sirge, terwe ja tugew  naeSterahwaS. Ta liikumised on elawad ja osawad, mitte nii, nagu see harilikult pimedate  ja kurtide juures näha on. Juuksed on walkjad ja terwe näojume awaldab õrnust ja lahkust. Tema näo pääl peegeldawad ennast ausus, puhtus ja armsus. Niisama stialdawad köit tema tööd, jutud ja kirjad armastawat, tasast iseloomu ja rõõmust, peenikest nalja. ») lüitsl. Kuulus Amerika kirjani! Mark Twain ütles kord, et möödaläinud aastasajal on ainult kaks inimest ilma sündinud, keda sõna tõsises mõttes wõib «haruldasteks" nimetada: need on õnnetu Prantsuse keiser Napoleon ja prae» guse. aja kuulus Amerika neiu Helene Keller. Ja tõepoolest, seadige endale kurttumma ja pimedat tütarlast ette, kes oma terase mõistuse, haruldase püfimufe ja kindla tahtmise jõu läbi kõik teaduse raskused ära wöidab ja ülikooli ära lõpetab. Kas ei ole see paljudel «nägijatel"  wõimata? Helene elulugu on nii huwitaw ja õpetlik,  et seda lugedes imestust ja liigutawat mürinat  tagasi hoida wõimata on. Üksgi uudisjutt, üksgi kurbmäng ei wõi rohkem meeli wangistawam olla, kui selle hinge ajalugu, kes nagu pimedasse vangitorni luku taha pandud on. Seda tõelikku, pimeda tütarlapse  elulugu lugedes ununeb lugeja meelest muu terme ilm ära ja ta elab kõige oma mõtetega,  tundmustega ja hingega pimeda tütarlapse  ja tema taswataja seltsis. Kõik nende elu, nende hinge võitlus, hirmud, ootused ja lootused on lihtsalt ja tõelikult jutustatud. Jah, Helene Keller on omalt kohalt täieõti iseäralik, imelik nähtus, selles ei ole mingit kahtlust. Aga ka selles ei ole kahtlust, et ta niisugune mitte ei oleks olnud, ja niisugusele kõrgusele mitte tõusnud, kui saatus temale mitte niisugust kindla maimuga kaSwatajat ei oleks juhatanud, kui neiu Anna Solliwan. See haruldane tark, tundlik ja anderikas neiu pühendas  kõik oma elu oma kasvandikule, armastas  teda palawasti ja süütas tema üksikus, pimedas hinges armastuse tule elu wastu pL. leina, mis kõige suurem õnn on. Oma eluloo kirjelduses jagab Helene oma elu kahte, jaosse: see mis enne tema kasvataja  ilmumist oli ja see mispärast on. Tema enese kirjutatud elulugu, tema kirjad ja aruanded, niisama ka Anna Solliwani kirjad oa meile käesoleva jutustuse hallikateks. Airgn.) Kodumaalt. Knresaavest. 17. now. tuleb Kuresaare maksukogukonna uute saadikute walimine eeStulewa 3 aasta pääle. Tähendatud saadikutel, arwu poolest 24, on ka oma tähendus seltSkondliseS elus, sest et nad terme maksukogukonna majandMifi  küsimust otsustawad. Iseäranis rohkesti tuleb neil waestele abiandmise küsimusi otsustada,  ja need küsimused ei olegi nii kerged läbi teha, sest et nad ühelt poolt erapooletust ja teiselt poolt kaastundmust nõuawad. Gümnasiumi juures ole-va waesemate kaswandikkude abiandmise seltsi aruanne ISVB a. üle ilmus neil päiwil. Selle järele on Selts 318 rubla kaSwandikkudele mincwal aastal  abi andnud, ja nimelt I. pooles 22 ja 11. pooles 18 kaSwandikule. Alam arstiõpilane Saaremaa kreisarsti  juures hr. Nikolai Grischkow on tema palme pääle, Liiwimaa kubermangu arsti osakonna protokolli järele, nimetatud ametist  wabaStatud. Tahulast. WiimaStel aastatel on meie pool palju uuemaaja põllvtõöriistu muretsetud, aga siisgi edeneb põllutöö siin kuke sammudega. Meie peremehed nagu kardakfiwad uuendusi põlluasjanduses,  nagu tooksiwad uuendused ei tea kui suurt parandamata kahju. Näituseks: sügisel paniwad mõned arukamad peremehed ette, küla pääle ühist rehepeksumasinat oSta, teised aga nägimad selles midagi iseäralikku hukatust, sest niisuguse riistaga wõiwat ju kergesti kimbatusesse  sattuda. Ka on maade kruntimine mitu korda otsustamisel olnud, kuid ilma tagajärjeta: keegi ei taha ju nälga jääda, mis selle otsekohene tagajärg olervat. Kahetsemise wäärt otsused. Loodame, et aeg ka siin ükskord parandust toob. —ru. Ai! jandist. Kalapüük on sel sügisel siin nii navp. et kalamehed isegi oma „pangide" fisse midagi korjata ei jõua. teistele müümisest pole rääkidagi. Pääle selle teemad kanged tormid  kalameestele palju kahju ja takiStawad .N 82. Saarlane IW9