Saarlane Ih 4t. TeiMewal, 10. oktobril 1906. XXII aastakäik maksab - kr»on«po»tiga: aaStaS s r. kop, V- .. t„ss .. V. .. -.. 75 .. maapostiga: „ t „ Sv „ V- .. i.. - .. Vt .. -„S« .. likstk number s kop. Ilmub üktkord niibslaS, i,,l t»ifi< pLew-il. Toimetus KorcsaorkS PiU-s »ul. Treffcui majaS 13. Kuulutuste tvastutvõtmiue kun Kuulutuste x-tit.rida S l,p. lehe eeSoijaS »<» kop. Politika, majanduse ja kmanduse ajaleht. Usupuhastamise pühaks! Suure tähtsa ajalooliku sündmuse mälestusepäew  on Ew. Lutheruse usulistel ning terwel haritud maailmal ees. 18. okt. pühitseb  Ewangeliumi Lutheruse kirik oma 389. usu üleswötmise püha. Sündmus, mis 339. aasta eest Wittenbergi kiriku ees Lutheruse läbi elule kutsuti, on oma mõju üle terwe maailma laiali laotanud ja on endisele ilmawaatele ning kirillisele kombeorjusele  täiesti teise seisukoha pannud. Ew. Lutheruse kirik ei tee ju oma liikmeid mitte roomawateks kiriku orjadeks ega teiste sulasteks, waid iseseis mateks olemusteks  waimulisel wäljal. Js e, ilma teisteta, ilma kõrwaliste eestpalweteta peame oma hingeõnnistust nõudma ja on meid wabastatud  wäljaspidiste ilmalikkude, jumaluse kõrgust alandawate kombede täitmisest ning ligendatud sellele õigele Kristusest määratud  jumalateenistuse korrale, mis ainult ~waimus ja tõe s" sündigu. Sellepärast on see päew, millal mew seda suurt sü-'d nust matesrame, rapn» parw- Suure waimuStusega läheme sellele päewale wastu, usukindluseS laulame „Üks kindel linn ja warjupaik on meie Jumal taewaZ," jah, meie kiitlemegi, et meie Ewangeliumi usulised oleme ! Aga, ehk on see ka tühi, mäljaSpidine komme! Ehk on kõik meie waimuStus ja meie kiitlemene muidu wormi asi, ilma sisuta, ilma maimu ja tõeta. Meie räägime õigest tõest ja õigusest, armust ja armastusest, mida usupuhastus meile toonud. Aga ehk on need sõnad ainult mask mis kumiseb ja kelluke mis heliseb. Waatame ringi, kui palju leiame siin õiget tõtt, armastust! Waenu on leida igal pool, järeleandmist pole näha, ainult nuhtlustega tahetakse asjaolusid parandada, kuna nii mõneSgi kohal armustus kõige paremaks paranduse rohuks oleks olnud. Ja et see nii on, selles on ka meil Ew- Lutheruse usulistel süüdi. Kuidas wöime siis meie waimustuse wooludes wiibida usupuhastuse üle, kiitlemistega kiidelda, et me Ew. Lutheruse usulised oleme! Ei tee meid õnsaks ega hääks ainult usupuhas- asi ega Ewangeliumu Lutheruse usu nimi, kui meie süda, meie südame usk puhastatud ei ole. Jätkem maha wäljaspidise  waimustuse, kitsarinnalise kiitmise ja puhastagem oma südant, oma südame usku. Siis oleme õige usu leidnud ja siis pühitseme õieti oma usu üleswötmise püha. C. P. Seltsi elust KuresaareS pidi selle lehe toimetaja tänases  numbris kirjutama- Lugejate ringkonnast  tuli aga meile selles asjas üks kiri awaldamiseks, millele meie ennemalt ruumi anname. See kiri on järgmine: On niisugust inimesi, keS mitte arujastda  Msutcha, mis selts on. On ka niisugust mehepoegafi, kellel selle üle aimu-- gi ei ole, mis eesmärk wõi sibt ühel ehk teisel seltsil on. Üks nõuab, et llts temale maad annaks, teine et selt' ca elukorra uueks looks, kolmas et seltS talle ühtemeelt  ja ühendust sisse kasiv taks j- n- e. Niisuguste meeste meelest peaks selts küll üks iseäraline imemasin olema: pane aur sisse ja wöta wastu, mis süda soowiö. Selts, olgu mis nimeline tahes, on iseenesest ainult inimeste ühendus, nimelt niisuguste inimeste ühendus, kellel ühed ja needsamad nõudmised' ja püüdmised, ühine töö ja ühised kasud on. Pääle niisuguste  inimeste oStuwad sagedasti ka need mõne seltsi liikmeks, kes sellest asjast hunntust tunnewad, millega selts tegemist teeb, ehk nende otfekohane tööpõld küll üsna teine on. Töötegijad ja asjaajajad seltsis on seltsi liikmed ise, mitte mõni üksik isik ehk mõni nägemata waim. Kuidas seltsi liikmete enamus asja lükkab, nii see läheb. EtstseisuS on kõikide liikmete poolt walitud üksikud isikud, kelle kohus on seltsi koosolekuid juhatada, seltsi amelima asju tmmciaoa, otsustamisi teoks teha, kui iee ecfliesiuss hooleks on antud, ja walitsuse ees seltsi tcgewufe üle wastutada- Kõik muu seltsi sisemine elu ja töö on ühiselt kõikide liikmete  eneste käes. Kui siis üks seltS midagi oma soowidest ja nõuudest täide saata ei suuda, siis on kmk seltsi liikmed ise selles süüdi: kas puudub neil tarwiline ettewõtmise  ja elu jõud, ehk ei suudeta oma soowist õigel wiisil ühendada, ehk puudub nendel tarwiline asjaajamise osawus, kelle hooleks seltsi koosolek mõne ettewõtte teokstegemise  on andnud, ehk on seltsis üleüldse wähe niisugust mehi, kes midagi ära teha suudawad j, n- e- Põhjusi wõib tuhandeid olla. Kui siis keegi mõne seltsi juures ainult eestseisusele süüdi annab, siis on niisugune süüdistus ülekohtune. Mis imeloom  see seltsi eestseisus siis on, et tema kõik kätte saama peab, mis mõni mees meeles ainult soowida mõistab? Süüdistab keegi selisi juhatust, siis tabab see süüdistus alati terwet seltsi, s. o- kõiki liikmeid, kuna juhatus ainult üks wäikene osa seltsist on. On juhatus kõlbmata, siis ei ole liikmed mõistnud sinna niisugust mehi walida, kes seltsi soowisi täita suudaksiwad- Niisugusel korral walitakse  uus juhatus. Aga kui uus paremini oma asju ei aja? Walitakse jälle uus. Aga kui ka siis midagi paremat ei tule? Kuresaares on praegu kaks suuremat seltsi: Põllumeeste Selts ja Karskuse Selts- Lyra Seltsist ei ole ma muud kuulnud,  kui et ta wahel pilli alla ajanud. Nüüd olla „KarskuS" ta oma kõhtu neelanud  ja uulitsa poisid jooksta pilli kontidega  uulitsaid kaudu ümber. „Põllumeeste Seltsi" eesmärk on oma liikmete läbi põllupidamisesse puutuwaid küsimisi selgitada ja põlluharimist edendada, ka selle läbi, et põllumehed üksteisele awalikul  koosolekul seletawad, mis nemad oma maja ja maapidamise juures kasuliku, mis kahjuliku on leidnud olema. Pääle selle on seltsil palju abinõusi põlluharimise edendamiseks, kui neid abinõust teoks teha suudetakse. Põllumeeste SeltS on siis põllumeeste tarwis asutatud, keS wõimalikuks peawad üksteise käest midagi õppida. Nüüd tuleb keegi, kes ainult Jumala wihmä püäle loodab, ja küsib Põllumeeste Seltsi käest maad. Niisama hästi wõiks ta päikese käest nõuda, et see temale kartuliputru  keetma tuleks, ehk et pilwedest wihma  kõrwal ka jõuluks õlut maha soriseks. Maad anda ei ole Põllumeeste Seltsi wõi» muses. Siin on mees oma soowiga koha poolest eksinud. Ma annaks mehele nõu, maata inimeste seltsi asutada ja maa nõudmisega nende poole pöörata, kellel seda käes küll on. Hää oleks fiisgi, kui meeS waremini „tehnika" ja „theoria" wahel wahet tegema õpiks —> wZsrad lambad eksiwad kergesti karjamaale ära. Mis Seltsi" kohta ütelda, lühikese silmaringiga mees olewat- Ta Ütled) et igal pool linnades ja maal seltsid elutsewad,  kuna meie KuresaareS seesugune elu sugugi edasi ei taha minna. Kas teab sõnumi kirjutaja ütelda, kui palju Karskuse  Seltside elu linnades ja maal üleüldse  edasi läinud on? Kas teab see wõi C- A-, kui palju hõõrumisi ka teistes Eesti seltsides ette tuleb? Miks laseb siis C- A. „Eesti Seltsi" magama panda, „Lyra" kõhtu süüa ja „Kaskuse" wiimaseid  hingetõmbamist näidata? Eks astugu ta juhatajaks ja näidaku, mis ta ära teha wõib. Aiataga haukujaid on ikka olnud, aga paremini tegijaid me ei leia. Et ~Lyra" ja „Karökuse Selts" üheneda tahawad, on hää mõte, millele peatsest teokstegemist tarwis oleks. -u- Kodumaalt. Kuresaarest. Neljopäewal, 5. oktobril. Keiserliku Kõrguse, Troonipärija, Tsesarewitschi  ja SuurwürSti Aleksei N i k olajewitschi  nimepäewal peeti meie linna kirikutes tänu jumalate  eni s t u st, majad oliwad lipuehtes, mõisnikkude kojas mängis muusika ja õhtul põlesiwad ilutuled. KudaZ meile teatatakse, on üleminewal  pühapäewal gümnasiumis peetawale lastewanemate koosolekule Saksa- ja Wene lastewanematele mõlematele, s. o. isale ja emale, kutsed saadetud, kuna Eesti kaswandikkude  juures ainult isale kutse saadetud. Miks niisugune wahepidamine? Jamaja kihelkonnast on H. Ufist hr. vr. Hurtile 12 postpoognat wanawara  saatnud ja nimelt: 42 ivanasõna, 40 mõistatust, 2 wana laulu, 94 punkti mana usku, 8 punkti ilmadest. 4 punkti painajast,  3 punkti manast paganast, 2 punkti tuulispasast, 17 arsnnniest, 11 punkti