Nagu kuulda, ei ole Soome asjade ;jKeiSri Majesteedile weel muud ette pandud, kui maalt «väljasaadetute tagasi lubamise soow, mis ka kohe jaataivalt sisustati. Põhjust on siis loota, et muudegi palwctcga nii sünnib. Suured meelcawalduscd oliwad Helsingis 11. jaan. õhtul. Suur rahwahulk,  töölised, muud nooremad inimesed jne-, käefiwad suures rongis, mille ceS punaseid lippusid konti, uulitsaid ja puieStikkusid mööda, laulfiwad, töstfiwad mitmel pool käratsusi; maopücwa-maja ecS peeti kõnesid. Hiljemini hakati aknaid lõhkuma, iseäranis politseis, joomopaikodes jne. Muud halba ci sündinud ja politsei ei seganud end aSjoSse. Meeleowaldusi peeti selsamal õhtul ka Turus, aga süäl käidi ainult rongis ja lauldi isamaalisi laulusid. Teised lehed. „K e s on mangi annud?" Selle küsimuse püüle waStab „NvwvSli," allaandmise üle rääkides, järgmiselt: „Wangi annud on kõige päält arwamised,  filmaspidamised, reeglid, milledega meil walitsufe tegcwufi ülepää ja sõjamäe walitsuse asju iseäranis, täielikult saladuses  hoitakse. Sõjamäe walitsemise üle sai Wcnemaa seltskond senini ainult teenistuse käskude läbi teateid, mis auukraadideS tõst- mistesse, teenistuse kohtade wahetuseSse, uniwormi muutmiSteSse j. n. e. puutustwad.  PüäaSjalik osa sõjamäe -valitsemisest, see, mis kõikide maakaitsemise abinöuudcsse ja wäljaannetesse puutub ja iga aasta mitmed sajad miljonid ära neelab, jääb kõige sügawama  saladuse pimedusesse peitu. Harjunud  wiifi järele toimetatakse wäljakauplemifi  ja moonamuretsemifi salajas ja on need seltskonnas sellepärast nii tihti muinasjutuliste  rööwimiste, altkäe pistmiste jne. Üle jutuaineks. Et neis juttudes natuke tõtt olema peab, on stlmapaistaw, kui näit. „pu»ase-risti" walitsuS mõne päewa eest tarwilikuks pidas, ühe Mõskma moonamuretseja  kelmitükki awaldada, mis päewawalgele  tuli. kui tema juures tehtud tellimised  mõstu wöeti. Ja meel wähem teab üleüldsuS sõjamäe osade kokkuseade, nende wäljaõpetamise, ülespidamise üle jne. Kui meie mäel jaopanlastega wöitluseS terme rida ärpardufi on olnud, kui meie oma lacwastiku pääle waatame, miö täieliku tegewustto oleku järeldusel hukka on saanud,  kui jutud mitmesugustest rasketest puudustest söjawägede ülespidamises, nende puudulistcst talweriietcst, puuduliStest sõjariistadest  jne. meie juurde tungiwad, siis on meil õigus ütelda: üleüldsusel ei ole siin mingit süüdi, tema pole sellest kõigest midagi teadnud. Kui puudused korraldustes  meie kaotuste põhjuseks on—-ja et see nii on, see on filmatorkaw siis oli nende olemas olemine ainult sellepärast wõimalik, et seltskond neid mitte ei tunnud... See salajas toimetamine ongi see, kes mangi on onnud! Ta on jaapanlastele üheS Port-Arturiga terwed mäed kuhjasse kogutud waranduSte riiSmeid kindlustuste tööde kujul, nende sees olewate sõjariistade  ja terme kõige uuema ehituse-kunSti ülesleiduSte kujul, ülesehitatud linna, laewastiku  jne. näol kätteannud. Wangi on annud bürokratiömuse hing, see iseenda ülistamine, keS terme riigi rahwa püüle waljusega ehk ülemuse hoolimatusega alamate  pääle alla waatab, wangi onnud on bürokratiSmuS ise, keS senini selles kindel oli, et tema see ülemine seltskonna kiht ongi, et tema kõik teab ja wõib ja äratust ehk nõuuandeid ei tarwitse, mis ajakirjanduse  ehk seltskonna poolt wäljaminna wöiksiwad. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, Zt« jauuaril. EeStikeele jumalateenistust kellu peab õpetaja Blostfeltd. ISOS 4 Saarlane !!«««» pupil». r.LLilml-lp- r. S«»». L» ° »11.« » - r»r«u«,V^.i.i.i.». >,,7 Tellimisi Eesti ajalehtede pääle wöetakse toimetuse hinnaga wastu Saarlase trükikojas. Teadaandmised. „Saarlase" tellimise wastuwötmine 1905. a. pääle kestab edasi. sõiduajost luba laewu juhatada, mis üle 100 tonni (50 lasti) suured on. Wiimseks palwekirja wastu wõtmise ajaks on määratud l-ne märts 1905 a. Palwekirjade wastuwotmise adresS on Wene keeles: Lu icaunsaapim pumenaro uopsxoAuaro Nopenvü Aoua-, Ilopasezuaan 5.1. M 25. Pihtla walla walitsus annab sellega teada, et 4 Webruaril 1905 a. kellu 10 hommiku saab walla tagawara wilja magasiniste  mis seisab Kõljala mõisa juures, oksjoni wüsil wilja müüdud ja nimelt 186 wakka rugisid. PihtlaS 2l januaril 1905 a Wallawanem Kopel. Kirjutaja Tamm. Reedel, 4. webruaril s, a- müüakse Lange aitas hotell ..Osilia" wastus, mitmesuguseid wana laewaasju oksjoni wiisil ära, ja nimelt köied, rauda, malmi, pingid, istmed, lauad, üks detsimal kaal ühes pommidega  jnd. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares hr- Timmase juurest,  „ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa j ewi raamatukauplusest: 1. Missugune peab uusaasta 1905 meile olema? Kirjutanud Karja õpetaja K. Wöhrmann. Kuulutus. Kirikukellad, Jutluse lendlehed. Kuulutus. Riia kohalik locwajuhatajatcle, kell diplomi ei ole, sõitmiseks lubaandmise komisfion annab seeläbi teada, et kõik isikud, kes kaubalacwu juhatawad, mis sile 100 tonni (50 lasti) suured on, ja selle otstarbeks walitsuse poolt wäljaantud tunnistust ei ole, on kohustatud laewajuhatuse  tunnistuse saamiseks, 6 Mai ISO2. a. sääduse IV punkti põhjusel, palwekirjad  sisse andma ja juurde lisama: 1) kaks tükki rublalist marki, 2) ristimise tunnistuse täht, 3) tunnistus, millal on ta hakkanud mere pääl sõirma, 4) tunnistus, millal on ta hakkanud laewu juhatama ja nimelt missugusei, õ) tunnistus, millal on ta hakkanud juhatama laewu üle 100 tonni suuruses ja nimelt missugusei, k) koks tükki oma näopilti. Tähendus: Tunnistused, mis 3, 4ja 5 punkti järel nõutakse, peawad Bõrsekomiteede,  laewaseltfide, laewaomauikkude kelle laewad Wene kaubanduselaewastikuS üleskirjutud on (wiimaste allkiri wöib, kas kohase walitsuse, ehk notariuse poolt kinnitud olla,) ja ka tollimajadc poolt kinnitatud olema. Tolli majast wäljaantud tunnistustes peab tähendatud olema, et isik tolli «aja raamatutes kaptenina sissekirjutatud  ou. Tunnistuste waStuwõtmisekS peawad need, kes palwetirjad fisseandnud on, isiklikult komiSfioni koosolekutele, mis 15 kuni 25 märtsini 1905 a. olema saawad, ilmuma ja passid ligi wõtma. Need isikud, kellel laewajuhatuseks diplomi ehk tunnistust ei ole, ei saa 1905 a. laewa- M MMaBM «abnd annab maa- ja linnarahwale teada, et willade wastuwõtmise kohad on: Kuresaares, Losfi-uulitsas 5. hr. Fr. Allika poodis, rahukohtukogu maja waStus. Orrisaares, kaupmehe J. Ratturi poodis. Tööd tehakse korralikult ja ruttu. Ed. Grepp. Tarvitan abitljt, kes wallawalitsuse ja kohtu töödega wilunud  on. Pihtla Walla kirjutaja. Iks M »W surt M wasikas sõnnpeoloomaks, kaSwatamisekS on müüa. Lähemat teatust kauba uul. Johannsoni  saapa kauplusest. Atfttcrkfe l. aprilliks Eikla mõisa piimarentnikku. Lähemat teatust säälsamas. Trükist ilmus: Lühikene Eesti näitemängu ajalugu. sõitmise jaoks on saada Sepa-uulitsaS