wad. KudaS pärast walla talitaja Peeter Tamme ja tema abilise Teofil Metsa seletuse  läbi awalikuks tuli, oli Jaan Haab selle koosoleku ise vmawoliliselt, ilma ülemuse lubata kokku kutsunud ja need ringkirjad ei olnud mitte wallatalitoja Tamme  poolt olla kirjutatud. (Järgneb.) Kiirlalt. T. küla mehed läksiwad siin sigade läbi kartulis tehtud kahju ülewaatamise  juures nii rüngaSti tülisse, et tüli asi kohtu kätte arutada on antud. Muhust. Iga küla nooredmehed purjutanud  „keelatud wee pääl" taluperemehe M. N> juures nii tugewaSti, et nõndanimetatud  „Memeli linna märja" hais kohalise politsei kordniku juurde ulatanud, kes säält nimetatud märjukest ühe weerandi wcdru ja „karu keretäie" (pudel karu moodi) kätte saanud ja kohalisesse kohta toimetanud, kusi ta edasi woolu saab. Wiljandi maakonnast. „Rig Rundschau"  saab teada, et Wiljandi maakonnas Siberi katk talupoegade loomade seas laiali laguneb. Tallinnast. President Fallieresi reisiprogramm  on, nagu teatatakse, järgmiselt kindlaks määratud: S. julil sõidab president  Partsi Põhja raudteejaamast wälja Dünkirchenisse- 7. julik jõuab ta Kopenhagenisse  8- julil annab Fallieres oma saadiku juures Kopenhagenis kuninglikkude mõõraste auks hommikusöögi. Õhtul on Daani wälimiste asjade ministri juures söömaaeg, millest president osa wötab. 9. on pruukost kuninga juures Fredericksborgi lossis. Õhtul reisib president ära. 11. julil jõuab Fallieres Stockholmi. Kuninga juures  on ptd' söök. 12. julil annab Fallieres kuninglikkude wöõraSte auks pidusöögi Prantsuse saatkonnas. 13- on hommikusöök kuninga lossis- Õhtu! sõidab president ära. 14. jõuab president Tallinna reidile. Keiser ja president mahetawad külaskäikusid. Keiserliku jahtlaewa pääl on söömaaeg. 15. käib Keiser soomuslaewa „Verilö" päal pruukostil. Õhtul sõidab president ära. 16. jõuab ta KriStianiadse. Kuninglikus lossis antakse suur pidusöök. 19. julil on Prantsuse saatkonnas pruukosti wõtmine. 20. julil pärast lõunat retsib president Prantjusemaale ära. »Õig." Wõmm maakonnast. Nagu Su- MlSte pühade!gl, olcwat jääl ka Jaanipäewal  Punaseid lippusid lehwima pandud ja proklamalfionifid laiali laotatud. Serdeni  kordnik olewat oma ümbruskonnas kaupmehe selli K. L. sarnaste meeleawalduSte  toimepanejana kinni wõtnud. Kinniwöetu  taskust leitud punane lipp rewolutsionärilise  päälkirMga, walc-habe ja mässuliste  laulude ja hüüdsõnadega taskuraamat.  Püäle selle olnud tal teotama sisuga kirju kaasas. Saadetud kange wahi all Wönnu- „Elu." Räpinast. Pühapäewal, 29. junil, pidi Mehikoorma kirikus kellegi noorepaari laulatus  olema, kuid pruut, ilma et kellegile oleks midagi ütelnud, põgenes kirikuteenistuse  lõpul enne laulatust kiriku juurest ära koju, peigmeest ja pulmawõörard sinna Mtes. Armutakse suu mõne teise peiu Vaheleastumist. .Oig." Lätimaalt. Riiast. Liiwimaa kuberneri herra salanöuunik  N. A- Swegivzow jõudis rnmese juli ööl Pärnust Riiga tagasi. Sõjakohtudes oli juuikuu jooksul 28 asja arutusel, mille juures kohtualuseid 158 inimest oli. Reude hulgast mõisteti 45 wabaks, 15 mõisteti poomifesurma. Kuue juures saa- deti surmaotsus täide, kuna teistel surmanuhtlus  teistsugusteks nuhtlusteks muudeti. Wäljasaatmiscle ja sunnitööle mõisteti 89 isikut, asumisele 7 ja wangi 1 isik. Ringkonnakohus tegi rohkem tähtsamates asjades järgmised otsused: kolm inimest mõisteti kindlusewangi, 27 inimest sunnitööle,  15 parandusewangimajade jaoskondadesse,  9 wangi, 4 aresti ja kolm rahatrahwi  maksma. „Pwl." 25. junil mõistis Riia sõjakohus talupoja Ernst Osoli linnawahi tapmise eest poomise surma. Nagu „Rig. Rundsch." teada saab, on Balti kindralkuberner kohtuotsuse  kinnitanud. Riia maakonnast, Adiamünde wallast. Riia maakonnas on maakonnaarst seitse pidalitõbist leidnud. WallawalitsuS on otsustanud neid Tarwastu pidalitõbiste asutusesse saata. Nagu „Dsimt. Wchstn." kuuleb, peob pidalitõbiste hulk selles paigas  hoopis suurem olema, kuid paljud hoiawad  endid arstide eest eemale. Rikas juut Salomon Berlin pärandas  Riia Juudi soost waestele 200,000 rubla ja Witebsli kubermangu linna Wslishi  waestele juutidele 100,000 rubla. Suured metsatulekahjud on Asserni, Schlokki ja Kemmerni wahel- Ka turbasood põtewad. „Lib- Zeit-" kirjutab, et raudteerong  Schlokki ja Kemmeri wahel 12 werSLa paksust suitsust on pidanud läbi sõitma- Friedrichstadtr maakonnast. Kindralkuberneri  trahwi määrus. „RigaS Apskatsi"  teatel ilmus kreisiülem talurahwa iommissari saatel Buschhosi wallamajasse ja teatas wallawalitsusele, et Buschhofi wald peab ühes Holmhofi wallaga 19VS a- purustatud „Dselsnamä-sulu" asemele silla ehitama, waStasel korral pannakse mõlema  walla pääle 3000 rubla trabwi. „Pwl." Liibawist. Siinse sotsialdemokratliseorganisatfioni  asjus on üle 1t)0 inimese sõjakohtu kätte antud. Suurest tulekahjust teatab „Lib. Ztg," Pühapäeval tekkis Liibawi Wikonderi  ja Larsoni korgilöõstuse aktsiaseltsi krundi püül olewaS linoleomi wabrikuS tulekahju. WabrikuS põles linoleomi- ja korgstahu juure jõuga. Wabrik põles suurel!  osalt maha. Kahju on umbes 100,000 rubla suur. „Pwl." Kaugemalt riigist. Peterburist. Keiserlikud Majesteedid arwafiwad hääks oma sõidult Soome lahes 3- julil tagasi pöörata. Kõigekõrgema käsu järele täidab ministrite nõuukogus pääministri äraolekul rahaasjade minister Kokowtsew ta kohuseid. Kroonlinnast. 3. julil kell s p. I. jõudis keiserlik jahtlaew ühes Keisri Majesteedi  ja tema Kõrge perekonnaga siia. Kell K sõitis keiserlik jahtlaew ära Peterhofisse.  Riiginõuukogu koosolek Z. julil. Koosolek algab kell 1,20 min. Juhatab Akimow. Ministrite looshes on rohamin., wälimiüte  asjade min., mere-min., kohlumin., kaubanduse min., ja riigi konlrolör. Riigi-sekretär loeb seaduse-eelnõu  ette, mis riigiwolikogu ja riiginõukogu  poolt wastu wõetud ja Kõigekõrgemalt poolt kinnitatud. 18 Miksemat eelnõuu, mis riigiwolikogu  wastu wõtnud, wõelakse ilma waieluseta wastu.  Mere-päästaabi kulude aSjuS seletab aruandja,  et riigiwolikogu oma Võimupiiridest wälja vn läinud, kii ta nende kulude eelarwet harutas, mis teatawasli üiema wõimu ära määrata on. Riigikontrolör seletab, et walitsuS kommisjoni arwawisega  täiesti ühel nõuni on. Würft Kassatkin tood ette, et siin wäga tähtis küsimus harutada on: kes sõjamäe eesotsas seisab kas ministrite nõuukogu wõi Keisri Majesteet? Selle küsimuse kostmise kohta et wõi, teadagi, mis» sugust kahtlust olla. Seaduse eelnõuu tuleb sellepärast  tagasi lükata. Hääldeenamusega lükatakse seaduse-eelnõuu tagasi. Birililew peab pikema kõue Siberi raudtee teiste rööbaste panemise tarwituse asjus. Kell 3.20 min. tehakse waheaeg. Üleüldised waiclused poolt ja wastu lõpetatakse. Rahaasjade kommisjoni ettepanek, et seaduse-eelnõu tagasi lükataks, ei leia suure enamuse wastuwõlmist.  Seaduse-eelnõu leiab wastuwõimist, nagu ta duumast läbi läinud. Riigiwoiikogu liikmetele aasta-palga maksmise küsimus tuleb harutusele. Aruandja Echwanebach seletab, et küsimus rutulist õiendust nõuab. Rahaminister  seletab, et 10 rubla päewopalka Peterburis  elamiseks liig wäikene on. Kui minister oma kõne pidanud ning poolt ja wastu waieldud, wõelakse seaduse eelnõu täieliselt wastu. Pärast seda wõetakse weel mõni wähema tähtsusega eelnõuu  wastu. Istumine lõpeb kell 1,45 min. Järgmine koosolek on 4. julil. Läbiharutamisele tuleb 41 seaduse-eelnõuu. „Elu." TalwepaleeS tuli märgus ette. Nagu siiamaale selgunud, on 50 medaljet ära waraStatud- Salapolitsei on wälja uurinud,  et mõned medaljed 700 rubla eest panti on pandud. Teiste medaljede minimal-wäärtus  on 400—500 rubla- 10 medaljet  on ümber wahetatud. Praegu katsutakse  shetonifid ja rahasid läbi. Tööd on mäüratuste, sest Talwepalee raamatukogu on wäga rikas- Sääl hoitawate raamatute ja asjade hind ulatab mitme miljoni pääle. Muu seas leidub sääl köiteid, millede hinda  300—400 rubla pääle rehkendatakse. Nagu kuulda, lahkuwat palee raamatukogude  ülem, kammerherra Stsheglow ametist.  „Õig." Raudteedel kaitsewäe ülespidamiseks on teedeministeriumi riiginõukogusse kirja sisse annud, milles ta 600,000 rubla lisa juurde palub määrata—  Suur wälimine laen olla sügisel oodata, nagu „Rethsh" „Wetsheri" järele teatab- Laenu tehtawat pääaSjalikult Prantsuse  ja Jnglisemaal- Mosktvast Klinski kreisis on kange wihma läbi sünnitatud weetõus suurt kahju  teinud, kuna ta heinamaad mee alla mattis ja mahaniidetud rohu ja heinad ära uhtus. Lodsist. Wäljamaa alama tapmine. Lodsis oli sarnane juhtumine, mis ühel, mitte Wenekeelt mõistwal wäljamaa alamal elu nõudis. Tähendatud wäljamaalane ei täitnud linnawahi käsku, ei jäänud seisma ega tõstnud ka käsa Messe. Linnawaht andis tuld ja laStaw langes surnult maha. Järeluurimisi! selgus, et õnnetu Austria alam, Edmund Mali oli- Aasta tagasi lõpetas  ta Leibzigis kunstide akademia. Lodsi sõitis ta päewapildiapparatide wabriku „Eckerti ja Pfugi" ülesandel. Wenekeelt ta ei mõistnud, sellepärast ei saanud ta ka linnawahi käsust aru. AsjauurimisekS sõitis Warssawi Austria kindralkonsul PalsSki Lodsi. Püüle seda wõtab ka Saksa konsuladi  asemik järeluurimiseft osa, sest et äri, kelle ülesandel kadunu Lodsi sõitis, Saksamaal  on. Õnnetu surnukeha saadeti mahamatmiseks  Roichenbergi. ,Pwl." Woroneshist. 2. juli õhtul katsufiwad  sunnitöölisel) wangimajast ära põgeneda,  kusjuures nad wangikambri ukse lahti murdsiwad. Ühtlasi haawafiwad nad wangide ülewaatajat- Sõjawäe karaul kutsuti  kohale wangisid waigistama, kusjuures wiimastest 4 surma saiwad, kuna 1 mees haawata sai- Wangide juurest leiti 2 browningit  ja I rewolwer, mis ülewaataja käest ära oli wõetud. Kord seati jalale. Borissowist. 3. juli õhtul rõufis Borissowis kange tuulispask, mis wihmaja  rahesadu saatel kv merSta pikkusest .N 47 Saarlane 1908