Wenelastest on 4 ohwitseri, 12 alamohwitseri  ja 100 alamwäelist surma saanud. Wene «väejaod, mis Wladimirowkaft põhjapool  seisawad, ei suuda tõsiselt wastu panna. Jaapani sõjamäe tegewus on wihma pärast seisma jäänud. Isamaalt. Kuresaarest. Mitme kuise kuiwa järele on ka Saaremaa põllumeest nüüd maad kosutaw wihm rõõmustanud. Ehk küll sume wili sume kuiwa tõttu kahju on kannatanud, siiSgi wõib meel mõnesgi asjus parandust loota. Heinakasw on kaunis wäheldane. Jaani päewal peeti meie surnu-aial surnuaia püha. Jumala teenistust  kaunistas Karskuse Seltsi muusika koor hr. Krulli juhatusel. Saaremaa maapäew astub neil päiwil kokku, et küsimusi maaaSjade uuenduste  Üle harutada. Tallinnast. Kohtukojast. Tallinna päewalehe  „Teataja" wastutawad toimetajad K. Päts ja M. Pung oliwad 6. okt. m. a. Tallinna ringkonna kohtus baron E. Nngern-Sternbergi kaebtuse pääle lehes laimamise pärast waStust andmas. Kohus leidis ajalehes laimduse kaebtuse põhjendatud  olewat ja mõistis nad 200 rbl. trahwi maksma, maksuwvimetuse korral aga kaheks kuuks. Edasikaebtuse teel tuli asi 10. märtsil s. a. Peterburis uuesti harutamisele, kus ringkonna kohtu otsus kinnitati. Riias 11. julil Maapäew lõppes laupäewal. Maa-omawalitsuse eelnõu wõeti mone muudatusega wastu. On otsuseks 1 s sissetüleku-maksu sisseseadmist paluda. Kolm talupoega peksiwad Stariza jaamas ühte ohwitseri, kirjutab keegi herra E. Tschirikow „Düna. Zeitungi" teatel ajalehe „Slowole." Küsimise pääle, miks nad ohwitseri peksiwad, saanud ta wastuse, et ohwitser sellepärast karistust saada, miks ta Port Arthuri kaotamise juures kindral Stösseti tegewusele wastu pole seisnud. Talupojad wõetud mangi. Marinpolist. Kangelased. Pea iga inimesterong toob kaugelt Mandshuria wäljadelt sõjakangelasi santisid. Äralvaewatud,  kõhnad ja kahwatanud, nagu surm ise, lonkawad nad läbi rahwa, ilma et neid tähele pandaks, «vagunitest «vaksalisse.  Ilma käteta, jalgadeta, hulga finetawate  armidega, tuigerdawad need «viletsad  sõjawäeülema kantseleis, weel wiimast korda komanderimist kuuldes. Kaks nendest üks ilma jalata, teine wäljakistud küljega,  tulewad waksalisse uuesti tagasi ja teatawad jaamaülemale, et nende kodu 80 wersta kaugel raudteest körwal on, ja neil raha ei ole, millega kodu sõita. Raudtee ülemusel oli nendest «vaestest küll kahju, aga ei olnud midagi parata: hobuste tarwis ei ole jaama ülemusele raha määratud.  Kokenhusenist. Paha hais kirikus.  „Düna-Ztg." kirjutab: Kui õpetaja  3. julil kirikusse tahtis minna, teatas  talle köster, et kaks pudelit läbi akna kirikusse on «visatud. Teine pudel on katki läinud ja kirik paha haisu täis. Et ilm ilus oli, siis peeti jumalateenistust wäljas. Peterburist. Suuremate pidusöökide andmine päälinna «võõrastemajades on ära keelatud. Nagu „Now." kuulu järele teatab, on kõik wõerastemajade pidajad kirjalikult kohustatud, et nad seltskonda- dele, kus üle 15 inimest on, eraruumisid anda ei tohi. Kui üks seltskond enam kui 15 isikuga eraruumi ja pidus M saada tahab, siis on wõõrastemaja pidaja kohustatud  koosolejate nimesid ja wahest ehk peetawaid kõnesid politseile teatama. Sisemiste asjade minister on ajalehe  „Russkija WedomoSti'le" tema kahjuliku  sihi pärast, mis ennast muu seas 134 ja 162 numbri juhtkirjades ja kirjatükkides  tulemase rahwasaadikutekogu korralduse  üle 180. numbris ilmutas, esimese  hoiatuse andnud. Ajalehe „NowoSti" kahjuliku sihi pärast, mis ennast muu seaS kirjatükis „Kes on rusujad?" ja „Päewakajas"  kui ka wannutatud adwokatide kommissioni aruande üle 9—ll. januari sündmuste kohta, mis 169., 165., 171. numbris ära on trükitud, on sellele lehele esimene hoiatus antud ja ta üksikute numbrite müümine ära keelatud. Tsensuriseaduse  156. paragrahwi põhjal on ajaleht „Slowo" üheks kuuks kuuks kinni pandud. Ammu aeg käes. Teedeministerium  saadab kõigile riigi raudteedele nõudmisi laiali, et raudtee-ametnikud alamwäeliStega  tingimata wiisakalt ümber käiks ja nendele „Teie" ütleks. Riigiraha raiskamised. Riigikontroll on tähelepanemist sellepäüle pöörnud, et kroonu-asutustes raharaiskamine alatasa kaöwamas on. Kontrolli ametnikud  on kassade ja arwet äkilise rswideerimise  juures osa raiskamisi üleS leidnud. Sarnaseid raiskamisi on 33 asutusest 126,000 rubla suuruses leitud. Pääle selle on 66 juhtumisel 200,000 rubla wäärtuses raiskamisi asutused ise üles leidnud.  Nii ulatab raiskamiste üleüldine summa 326,000 rublani. Pool sellest summast 160,000 rbl- on raudteedewalitsuscs  kaotsi läinud. Postiwalitsuses  kadus 58,000 rbl. Pääle selle on sama aja jooksul 232,000 rubla riigiraha wägiwallaga ära röüwitud, teatawad „Nowosti".  Rahwasaadikud kutsutawat, nagu kindlasti jutustatakse, Keiserliku Kõrguse Suurwürst Troonipärija Aleksei Nikolajewitshi  sündimisepäewal Moskwasse kokku. Würst Swjatopolk-MirSki, endine sisemiste asjade minister, saawat, nagu „,Nowosti" teatawad, tähtsa koha tulewases  riigi-saadikutekogus. Sõjasõbrad. Keegi A, Jablonowski  kirjutab: Kõiki neid, kes soowiwad, et sõda edasi kestaks, wõib kolme liiki jagada. Mõned nõuawad sõja cdasipidamist  sellep,, et nad wangirootu kardawad (kroonuwargad, salamaksuwõtjad ja üleüldse kroonu kasukate, soldatite saabaste, kiwisüte  jne. warastajad). Teised on sellepärast  sõja poolt, et nad rahwasaadikuie kogu kardawad, mis sedamaid, kui ta kokkukutsutakse,  kõiki söödikuid ja lollist laiaks majutada ähwardab. Kolmandad soowiwad  sõda sel põhjusel, et ta nende käest kopikatgi ei nõua. Wõtame näituseks hr. Sergei Sarapowi, kes enesele waStu rindu lööb ja hüüab: „Õigeusulised, paneme naised ja lapsed pandiks!" Kõik teawad, et hr. Scharapaw sõja pääle k õ kopikatgi ei ohwerda, maid koguni ise kroonu käest soowib raha saada. Niisamasugune lugu on ka teistega. Kõik sõja poole hoidjad wõtawad sõjaraskustest ainult suusõnaliselt osa ehk kirjutawad ajalehtedes. Meremäe päästaabils on meremäes tarwis olewate uuenduste kohta eelnõu ette pandud. Selle eelnõu järele tuleks meremäe ohmitseride koolidesse kõikide sesi süste liikmeid wastu wõtta, ja wastuwõtmisel  ainult selle pääle waadata, kas kooiiastuja!  andeid on. Praegu wõetakss ainult mõisnikkude poegi nendesse koolid.-sse. Uued wangikojad. Wangikodade  walitsus tahab Sahalini asemele uusi wangimajasid ehitama hakata sunnitööliste  tarwis. Wangikojad olla praegu üleliia täis. Soldatikoolid. Kõigisse sõjawäeosadesse tahetakse soldatikoolisid asutada. Urjadnikudtsensoriteks. Ajalehed jutuStawad sisemistest kubermangudest  halenaljakaid lugusid, kuidas alamad  politseiteenijad rahwast ajalehtesi ei lase lugeda. Iseäranis hoolsad on urjadnikud  tsensori ametit pidama. Näituseks jutustatakse järgmine lugu. Urjadnik nägi kellegi talupoja käes algebra õperaamatut. Ta wõttis raamatu ära. Kui ta käest küsiti, miks ta niisuguse raamatu oli ära wõtnud, ütles ta: „Kes teda teab, seda algebrat wõib olla, et tema sees kõige kurja juur ongi. Waadake, missugused kahtlased konksud siin sees on . . Wäljarändajad. Wenemaalt on neil päewil 5 —6000 wäljarändajat Inglismaale jõudnud. Sala trükikojad. WiimaSte kuude sees on politsei mitmes kohas Wcnemaal 14 sala trükikoda üles leidnud, teatab „Nascha Shisn." Makarjewist. Ässitaja. Hiljuti soowis keegi noor 14-aastane Juudi tütarlaps  ennast lasta Wene usku ristida ja palus kohalist preestrit seda teha. Lapse ema aga ei lubanud seda. Preester kutsus  lapse enese juurde ja pidas teda kinni ning ei lasknud ema lapse juurde. Emale lõiwad kohatised haritlased abiks ja ei lasknud last ristida. See ajas preestri wihaseks ja ta ütles kirikus jmluses, et kohalised koolitatud inimesed olla „ennast juutidele ära müünud." Pimeda rahwa seas kaswas wiha juutide ja haritud inimeste  wastu ja mõni päew hiljem hakkafiwad  wenelased juutide ja haritud rahwa majasid purustama ja neid endid peksma. Ka ametnikkude, linnapää, sõjawäe-ülema j. t. korterid lõhuti ära. Bogorodskist. Politseinikkude „a m e t". Kohaline pristaw on oma alamatele  politseinikkudele ivaga haruldase eratööpõllu  leidnud- Politseinikud käiwad tema hobuse-karjas ja kanu katsumas. Tihti tuleb ette, et „defhuris" olew politseinik  ennast sirgeks ja rinda etteajades teatab: „Pristawi herra: wiis kana munewad täna, kolm ei mune ja üks, läks külasse munele " Tiflisis, 8. julil. Kaukasta Zpekonna kurator teatas „St. Pet. Telegr.-Agenturi" sõnumesaatjale, et Kaukasta alguSkoolideS õpetus kohaliste rahwaste keeles sisse seatakse.  Wene keelel ei ole enam eesõigust. Igal rahwusel on waba otsustada, kas ta Wene keelt õpib wõi ei ja mis wanaduses. Streigid ja segadused. Minskis määras kuberner 152 inimesele uulitsakoosolekust osawõtmise pärast 3 kuud arresti. Linna tuuakse sõjawäge juurde. Kiiewis oli juutide meeleawaldus,  kusjuures punaseid lippusid kanti. Politsei pääle laSti rewolwritega. Jekaterinoslawis hakkafiwad 4. skp. 10 — 14-aastased poepoisikestd streikima. Lastele anti luba kokku tulla ja nõudmisi wälja töötada. M'29 Saarl a n e. ISO3