Saarlane maksab: rroouapaStiga: a-sws S r. - ko? '/s . I SS . -/. .. - . » maapostiga: „ I»» V, . » « V. .. -.5«.. ltksit number K kop- JIMUb ükskord nüdolos, iza, teislpäewal.  ToiMetUs Kü-essar S, PitkoS uul. Tr-ss-ni majas Kuulutuste w'Stuwõtmiuc kuni Kuulutuste pitit-rida Z kop., lelli eesotsas Ält kop. sss 1S Teisipäewal, 8. mail 1907. XX!», aastakäik Saaremaa omawalitsuse muutmise eelnõuu. Lähemas tulewikuS saab, nagu see juba lugejatele teada, Saaremaa omawalitsuseS suured muudatused ette tulema, mille järele  ka t a lurahwa s oma saadikute läbi omawalitsust osa saamad wõtma, kuna see praegu ainult suurmaaomanikkude eesõigus  on. Tutwustame siis lugejaid omawalitsuse  muutmise eelnõuuga. mis Saaremaa  nõuukogu poolt wastu on wõetud- Uue omawalitsuse korra sisseseadmise juures jääb ka Saaremaa iseseiswa k s, ja on lahus Liiwi kubermangu kindlast maast. Omawalitsusest osawõtmine sünnib maksumaksmise põhjusel; kes midagi ei maksa, sellel ei ole ka osawõtmise õigust. Kuresaore linna poolt tulewad maa omawalitsuse  kasuks järgmised maksud: maksud kauba ja tööstuste patentide päält seaduses ära määratud suuruses, ja lisamaks liikumata  waranduste päält. Ka jääwad need seadused maksma, mille järele Kuresaare linn kohustatud on wangikoja ja nekruti kommisjoni ülemal pidamise ning kohtu uurija sõidu kulude maksmist sl osa wõtma. t».aaaSjadeS töötab omawalitsus iseseiswait  Tema otsused pannakse ainult seaduses  äranähtud kordadel ülemale poole kinnitamiseks ette ja ta asjatoimetus ei käi mitte kontrollpalati reewidecrimise alla. Kõigis omawalitsuse asutustes on kcelewadadus  maksmas. Sellepärast tarwitatakse asjaajamises kirjateel erainimestega seda keelt, mida erainimesed oma awaldusteS tarwitanud. Uue omawalitsuse kohtade sisseseadmisega lähemad endise maa ° omawalitsuse käest uue maaomawalitsuse kohtade lätte: üleüldine  maakonna majandusline walitsus ja maamaksude, poStikohuStuste ning Saaremaa  teekapitali korraldus ühes nende päralt  olewate warandustega, niisama ka laatsareti mõisa „ Laadjala" pidamine. Praegused kihelkonna konwendid ja kihelkonna  eestseisuse ametid kaotatakse ära. Saaremaa omawalitsuse asutused on : I) Saaremaa maakoosolek (maapäew), 2) Saaremaa maakomitee ja 3) Saaremaa maa-amet- Saaremaa maapäew sünnib maa Volinikkudest  ja linna duma poolt walitud linna saadikust. Koosoleku juhataja Valitakse  maapäewol sellesama aja pääle, kui ka maawolinikud- Et maaasju kergem toime' tada, vn maapkewal õigus Saaremaad jaoskondadesse  jagada ning nendesse jaoskondadesse  iseäralist eestseisjaid walida, kelle üle maa-amet on. Saaremaa maapäewast wõtawad osa õigeusu-kiriku saadik piiskopkonna  tähendamise järele, Saaremaa Ew.- Lutheruse usu praost ehk tema asemik ning kroonumaade Valitsuse «olinik. Maawolinikkude Valimiseks asutakse kolm Valimise klassi. Esimesesse klassi arwatakse kõik rüütlini aade omanikud kui ka muude maade omanikud; kus juures maamaksu Väärtus kuni 15,000 suur peab olema; jkise klassi: masmaksu moksmiseft osawõtjad majaomanikud ning I—III liigi kaupluse ja I—VII liigi tööstuse kohtade omanikud; kolmandamasse liiki: kõigi nende maade omanikud, kellede maamaksu suurus alla 15.000 rubla on ja mõisa maade talude rentnikud. (Järgneb.) Riigiwolikogu koosolek 3. mail. Koosoleku awab abiesimees Posnanski kell 2,10 minutit. Pääle selle, kui walitsuse poolt sisse saadetud seaduseprojektide nimekiri ette loetud,  asub wolikogu maaküsimuse arutamisele.  Grabski arwab, et enne maaküsimuse otsustamist tingimata maja on Poolamaale autvnomiat ja maapäew anda. Politikatiselt  olewat Poolamaa Wencga lahutamalalt  ühendatud, ühiskondlik kord aga olewat  poolakatel täiesti omawiisiline. Armastab  lähemalt parempoolsete kõnesid, milledes nad Poolamaad puudutanud. Eldarhanow wõtab mitmesuguste erakondade  esitajate kõned kokku ja seletab lähemalt maaküsimus! Teri oblastis. Opotshinin wiibib pikemalt tööerakonna ja kadettide projektide juures ja leiab, et esimest läbi wiia ei wõi: see ei olewat mitte seaduse eelnõuu, maid erakondliste ihalduste kokkuwõte; kadettide projektid muutuwat iga aastaga; kõneleja arwab, et neist ühtgi wõimalik ei ole tegelikus elus läbi wiia- Tume jutukõmin, mis järele jääda ei taha, annawad Purischkewitshile põhjust hüüda: „tasamini, teie segate kuulmist " Esimees kõlistab. Ministrite lojhees istub Wasstltshikow. Kõneleja arwustab kadettide projekti ikka paragrahmide kaupa edasi- Kuulajad awaldawad kannatamatust; kui kõneleja kogelema hakkab, kõlab pahemalt poolt kerge tagasihoitud naer; selle pääle hüütakse paremalt: „jäme, rumal, tola!" Esimees kõlistab. Opotshinim kõne wäl- Luschenko teatab, et sots.-rewolutfionärid agrar-küsimuse kohta oma projekti sisse annawad, kaitseb selle projekri põhjusmötteid,  eitab omandust, wõerandawate maade äraostmist jne. näeb maa sotsialiseerimises mana ilma lõpu algust. Ettepanekud läbirääkimiste lõpetamise ja lõne-aja 15 ja 10 minuti pääle lühendamise  kohta lükatakse tagasi. Pääle selle, kui Mõned jookSwad asjad teada antud, lähemad matslused maaküsimuse  üle edasi. Abramow teatab, et tema sõnaõigust ei taha tarwitada- (Waljud kiiduawaldused). Laskarew arwab, et mõisnikkude maa ärajagamine rahwale ei õnne ega täit kõhtu ei too, töörahwa hääkorra tõstmine ylewat ainult majapidamise parandamise abil wõimalik.  Inimesed, kes endid kõlama nimega .rahwa sõbrad" nimetawad, tahtwat Wene mõisnikkude ja talupoegade wahel põlist sidet katkestada, sidet, mis lahingutes We- nemaa auu ja õnne eest walatud merega pühitsetud; selleks otstarbeks toodakse pahemalt  poolt agrar-seadnse projektifid ette. Kell 5,45 minutit kuulutatakse koosolek lõpetatuks- Kelepswski hüüab meel koha päält: soowin  teile õnne, et uue abinõuu leidnud olete, kuidas parempoolseid kõnelejaid boikoteerida.  Ruhnusaar. s Õrnama sugukurs seisad sääl wäga kõrgel  ; sääl ei saa mitte ainult nägus, maid ka näotu tanu alla. Manadest tüdrukutest on see saareke üsna puhas. Poeglapfi sünnib sääl enam, kui tütarlapsi, sellepärast tuleb siis mõni kord Ruhnus suur tüdrukute puudus ette. Seesugustel  kordadel ei jäe siis kogukonna «valitsusel  muu nöuu üle, kui peab lubama tüdrukuid «väljast sisse tuua, mida see rähmas  küll häümeelega ei tahaks. Seesuguseid juhtumisi on mõned korrad ette tulnud. Mõne kümmekonna aasta eest sai üks tüdruk Norrarostfist wõi Hiiurootstst ühest Rootsist  see ikka oli - sinna wiidud. See oli küll nende oma sugurahwusest, siisgi ei olnud ruhniased temaga mitte üsna rahul.  Minewal sügisel sai Kuresaare linnas  üks Waljala tüdruk Ruhnu nooremehega  kokku laulatud. Wäljapool abielu sündinud lapsi ei ole Ruhnus mitte ette tulnud. Paar põime tagasi siis olla see ometi sääl juhtunud.  Nüüd on nad suures kimbatuses üsna olnud, mis nendega teha, kaS puuriida  päül ära põletada, wõi eluks ajaks mangi panna. Pitka nõuupidamise pääle on nad miimaks  sellele otsusele jõudnud, neid Jumala kätte anda, „sestZu«nalpi d i kõige targem olema, ta pidi kõige paremini teadma, mistemaga teha, kas elusse jätta, wõi ära surinat a." Seda tarka Salomoni otsust on nad siis seda wiist täitnud: Nad wötnud «väikese lodja (paadi), pannud eksinud poisi ja tüdruku paati, terme leiwa ka seltsi ja siis saatnud nad mere pääle, aga aeru ega uhja, millega paati juhtida, ei annud nad mitte kaasa. Nõnda oliwad nad siis täitsa mere ehk Jumala käes. Kuhu see eksinud ja hukka mõistetud paar jäi, kaS ta ära uppus, wõi kuhugile maale pääfis, seda ei ole selgesti teada, küll aga arwawad mõned ruhnlased neid pärast Kuuramaal näinud slewat. Üks nende õpetajast, nimega ForseliuS, oli ka kord nende wastu eksinud- Sellele oliwad nad oma targa kohtuotsust mööda köie ümber kere sidunud ja fiis meres paadi järele ujutanud. Kodumaalt. Kuresaarest. Minewal kesknädalal peeti Karskuse, Lyra ja Hariduse seltside WoSolekut seltside ühendamise asjus. Päe«a-