nüüd peaksiwad nad wastaste edasitungimisele tõket seadma. Tuhandeaastasest sõprusest Wcne ja Hiina wahel on praegu, wiimasest sõjast saadik, üksnes  armaS mälestus järele jäänud. Hiinamaa pane-vat nüüd ainult Japani wägewust arwesse. Ta olswat usku Wenemaa tulewiku stsss täitsa ära kaotanud, ja ainult uus, wõidukaS sõda wõib Wenemaale uut mõju luua. Kirjutuse lõpul ütleb ohwitser: „Tulgu fiis see sõda, mis paratamata läheneb, aga ta ei tohi liig wara lahti minna, sest meis ei ole meel tormiliselt ette rvalmistatud. Tublid Siberi soldatid, 230,000 kuni 250,000 meest, kui ka mõned ratsakafakate polgud jõuawad küll esimest pääletormamist peatada, aga otsustama nõidu saamiseks on nad liiga nõrgad. Jah, sõber, ma tänan Teid, wastas de Eoligne. Nädal, mis kuningas mulle tingimiseks tegi, on mööda! hüüdis Gabriele. Oh Jumal, oh Jumal, ma tänan sind! Et T.id täiesti julgustada, mu sõber, wastas admiral, siis tõin ma Teile tähtsat uudist. Et St. Ouentin nii kaua on jõudnud saStu panna, kutsutakse wift igal pool sõja mägesid isamaa kaitseks kokku. ÜkS minu salakuulajatest,  kes tänast segadust oma kasuks mõistis  pruukida, on wüeülemaga kokku saanud ja tõi mulle häid teateid. Hertsog de Giese on Piemomi jala wäega Parist tulnud ja kutsub Lothringmi kardinali abil sõjawägsfid linna kaitsmiseks kokku. St. Quentiu ei wõi enam tormi jooksule waetu seista, aga meie töö on tehtud, sõber, ja Prantfusemaa on päästetud. Jah, kõik Naa paneb end sõjariistadesse, kõik rüütlid ja walitsejad astuwad üles, püäle selle on meel kais saksa jalawäe korpust abiks palgatud.  Kui ka waenlane meie pääle wõidu saab, mis peaaegu kindlasti teada on, siis leiab ta pääle meis meel, kellega ta oma jõudu proowida  wöib. Pcantsusemaa on päästetud, Gabriele. Ah, herra admiral, Teie ei tea, kuidas ma nende sõnumete üle rõõmustan, wastas mcsmtt. Kga lubage mind küsida. Ma ei küsi seda mitte lihtsa uudishimu pärast, selleks tunnete Teis mind liiga hästi, ei, minu küsimisel on tõsisem ja tähtsam põhjus. Ma ütlen seda paari sõnaga wälja, herra admiral: kaS Teie aimate, et «mu kaheksopäewaline St. Quentinis olemine on liuna kaitsmises misgi kaiu saatnud, wõi mitte? Ma ei jõua Teid küllalt tänada, mu sõber,  ütles TaSpar suuremeelelise otsekohesusega. Km Teie fiia tulite, nägite seda ise ära, et ma malmis olin linna «vaenlase kätte andma ja »a oleksin seda teinud, kui Teie mitte ei oleks tulnud. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Tänasel numbril on linnawolijate  nimekiri ühes. Kelle uimi mitte õieti sisse ei ole kirjutatud ehk kui keegi täiesti wälja on lastud, fiis tuleb selle üle kahe nädala jooksul, kuni 14 okt. s. a. linnawalitfusels teatada.  Pärast seda aega ei wõeta enam mingisuguseid  a malbust wastu. Ka teatame «olijatele  tähelepanemiseks, et kõik need, kes oma majamuksustd ennenimetatud tähtaega s. o. enne 14. oktobri k. p. ära õiendanud ei ole, «valimisest  mitte osawõtta ei wõi. ArmatamaSti saamad sel sügisel kõik talurahwa «alistuse asutused ka Saaremaal remidssritud. Rewidserijaks on sisemiste asjade «lnisteriumi maaosakonna ülema abiline riigin. hr. Stefunoivitich, kellel ministeriumi poolt kaks ametniku ühes on. Hr. Stcfanowitschi oodeti juba eila Riiga svitwat. - Kuresaare poSti-telegrahwi ametnikuks on hr. Wachstein Orrisaarest tähendatud. WastuS „Srl." 68 ilmus minu poolt märkus Transwaali ja Landrathi uulitsate kohta, kus midagi ülearulist  wõi liialdatud asja ei ole. Seda mür- kust peab keegi «majaperemees" suureks klekohtuks:  nemad nende! uulitsatel olewate majade omanikud, olla töölised ja scllep., kui sääl puhtusepuudus,  korratus jne. walitseda, siis olla see neile, kui töölistele ondeksantaw. Seega on fiis «majaperemehe" seletuse järele töölised kõik puhtuse «vaenlased! Mind juhatatakse Aia-, Sepa- ja Wana>Roo«osaore uulitsatele ja kästakse Ml hästi ümberwaodata. Tänan hää nõu eest! Kurcfaare linn oma uulitsatega on mulle wäga tuttaw. Kui ehk mõni uulits mähe korraldamata on, kui teine, fiisgi ei näe keegi nendes uulitsates niisugust haosst, nagu „tööliste-inajaperem?estc" uulitsatel. Mis aga nendesse uulitsatesse puutub, kuhu mind auwäärt  «majaperemees" juhatab, siis wõin ütelda,  et sääl uulitsate tasandamiseks mitte sajupuudalifi  kiwa ei ole tarwitatud: öösel põlewad  sääl lambid ja käial ei pruugi kiwimürakate  ja maaslamajate koerte pääle komistada. «Majaperemees" seletab, et mitte uulitsate korraldamist nõuda ei wõida: nad pidada waewaga omale leiba teenima jne. See on ju osalt õige, kuid mis uulitsakorraldamise ja puhtakshoidmifesse puutub, siis ei ole ju see nii wäga raske ja kulukas, et seda nendelt, kes juba majad jakfawad ehitada, nõuda ei wõiks. Kui kõik säälsed majaperemehed uulitsate korraldamise  asjas sarnafi mõtteid awaldawad, fiis on see küll wäga kahetsemise wüärt. rg. P. S. Lootes, et erapooletud majaperemehed  minu kirjas midagi halba ei näe, lõpetan  selle kirjaga waieluse. Kaarmalt Pühapäew, 27. september, oli Kaarma kihelkonnale ülitähtis rõõmupäew. Uus orel sai õnnistatud. Koguduse osawõtmine oli elaw. Suur -vanikutega kaunistatud kirik oli rahwast täis. Õnnistamist ja pidujutlust pidas meie praosti herra. Kohalik õpetaja andis aruannet oreli kohta ja tänas .vaimustatud  kõnes kõiki, kes selles töös kaasa aitanud. Pärast jumalateenistust oli -vaimulik kontsert, mis igapidi hästi korda läks ja mis 10 l rbl. sisse on toonud. Kontserti päätoimepaneja on köster Kirotar olnud, kellele pääle teiste kaastegelaste  suuremat tänu selle eest ütelda tuleb. Oreli meistrid on -vennaksed Kriisad, kes Rõuge kihelkonnas, Wõrro linna ligidal elawad. Töö on igapidi kiiduwäärt ja maksis 2400 rubla. Muusikadirektor hra Feyerabend, -võttis teda asjatundjana -vastu ja awaldaS kõikidele oma täielist rahulolemist. Meie -võime julgesti tõentada,  et Kaarma kiriku uus orel parem kõikidest Saaremaal on. Wennaksed Kriisad on juba mittu suurt orelit ehitanud, nõnda meel hilja aja eest Peetri kogudusele Tallinnamaal 4000 rublalise oreli. Igal pool on nende tööd kiidetud  ja meie soowime nendele ka edespidiseks ajaks hääd edu. (1. Waljulast. Waljala «Põllumeeste Selts" saab pühapäewal 11. oktobril, Waljala kihelkonnakoolimajas  oma 10 aastase kestvuse mälestusepüewa  pidama. K. Leisist. Pangalt Soela pool küljes olla feptembri-kuu jooksul hää kilusaak olnud, nõnda et Lepsmanni soolaja ühel homm. pääle 300 külem. ostnud. Külemet maksab 3 rbl. 50 kop. Tartust. Nekrutitele tähelepanemiseks. Paari päewa eest andsime nekrutitele nõu, kirjutab  «Post.", et nad sõjawäe-ülemusele teataks,  mis keegi mõistab, et fiis wõimalik oleks wäeteenistufes sedasama ametit edafi pidada ja kergemalt läbi saada. Mitmed nekrutid on seda näpunäidet kohe tarwitanud ja kohaliku maakonna sõjawäe-ülema juurde läinud oma ametit teatama. Kohalik maakonna-sõjawäeülem palub meid leheS tühenduft teha, et see teatamine liig «varajane  on. Ei tea ju «veel praegu, kes liisu alla minejatest noortest meestest tõesti teenistusesse  astub. Mitmed jüäwad loost numbri järel järele, kehalikkude puuduste pärast, ja kõigi nende kohta on ametite üleStähendamine asjata töö. Kui nekrut juba kommisjonis läbi on waadaiud ja teenistusesse tõepoolest wastu wõetud, siis andku ta «viibimata oma käsitöö oskamise kohta maakonna «väeülemale teatust, «ida sääl häämeelega wastu wõetakse ja tähe- Kasu pärast. !0 Kas ma ei wõiks teiega meel ühe tähtsa küsimuse üle rääkida? küsis ta. Mis te arwate,  kas warasiatud lepingu sisu awalikuks tulemisel wöib tõsiseid järeldust olla? Lord Holdursti nägu läks tumedaks. Kõige tõsisemaid järeldusi. KaS nad juba tulnud on? Weet mitte? Oleks leping kas Prantsuse wõi Austria wälimiste asjade ministeriumi jõudnud, fiis oleks teil see wististi juba teada? WistiSti, wastas lord niõrudalt. Sellest ajast oa juba rohkeni kui kaks kuud möödas, ja kui teie ikka weel sellest midagi ei tea, siis wõib küll kindlasti ütelda, et dokument  nimetatud kohtadesse ei ole sattunud. Holdurft kehitas õlafid- Seda ju ometi arwata ei wõi nagu oleks waras paberi sellepärast  wiiaud, et teda koju klaasi alla panna. Ehk ootab ta suuremat hinda. Siis ta keks wäga rumalasti, sest et mõne kuu pärast leping enam saladus ei ole. Wõib olla, et waraS häkitselt haigeks jäi, ütles HolmeS.^ Püäaju põletikku, näituseks? küsis riigimees  Holmesile uuriwalt näosse waadates. Ma pole seda ütelnud, waStaS Holmes rahulikult. Kuid meis ei tohi niipalju teie kallist aega wiita; lubage, et teiega wõikfime jumalaga jätta. Ma soosis teie uurimistele kõige paremaid  järeldust, olgu kurjategija kes ta on, rääkis lord, kui ta und uksest saatis. Tubli meeS, ütles HolmeS, kui me miniSteriumist  wälja olime tulnud, aga näha ou, et ta! see amet mitte wäga kerge ei ole, sest temal puudub rikkus, kuna aga seisus toredust nõuab. WistiSti pauid sa tähele, et ta saabastel  uued tallad alla oa löödud. Ma ei teha nüüd eusm rchtt» fisu aega wiita. Wõib olla, et fiis woft, kui ma woorimehe numbri teada saan. Sellega teeksid sa mulle suurt hääd meeit, kui sa minuga homme Wokingi sõidaksid. Teisel hommikul sõitsime meie seltsis Wokingi,  Feipst juurde. Holmes polnud rohkem midagi asja üle teada saanud. Ma ei wõinud ta näost sugugi aru saada, kas ta oma uurimisega  rahul on, wõi mitte. Kui tarwis oli, mõis HolmeS kõiki oma tundmusi warjata. Teel kõnelesime meie Bertilloni mõõtmise süstemi üle, mida ta waimuõtusega kiitis. Meie leidsime Felpst truu rawitseja hoole all olewat. NähtawasN oli ta pisut paranenud. Meie tuppaastumisel tõusis ta sohwa päält üles ja teretas meid elawalt. Missuguseid sõnumeid teie toote? küsis ta. Zt midagi uuemat, waStas HolmeS. Ma olen Forbesega rääkinud, niisama teie onu juures  käinud ja muid. teateid korjanud, mis õigete  jälgede pääle peaksiwad juhatama. Meie wõime teile fiis palju rohkem teatada, kui teie meile, rääkis Felps sohwa pääle istudes» See on wäga hää. Täna öösel oli mul iseäraline juhtumine. wöis hirmu märgata. Uskuge, ütles ta, ma olen selles arwamises, et kurjategijad mu enese elu kallale tahawad kippuda. Sest ei saa weel küllalt, et nad mu au ära rööwifiwad, süüd püüawad nad mind eimast külmaks teha. Kas tõesti? hüüdis HolmeS. Minu arwates ei peaks mul ilmas ühtegi waenlast olema. Aga möödaläinud öö juhtumine  sunnib mind teisiti arwama. Olge lahked, jutustage! Kõige päält pean ma ütlema, et «aimaja esimest korda minu juurest -ära oli. Siisgi lasin ma tule öösel põleda. Hommiku poolt ööd ärkasin ma tasase krõbina tõttu üles. Näis, nagu oleks hiir puud närinud. Krõbin läks waljumaks ja kuuldus metalli lõlisemine. Ma kargasin kohkunult ülesse. (Järgneb.) .N 71 Saarlane 1909