Lõuna-Ahwrika sõda. Hiljemalt tulnud sõnumed kuulutawad  wõitlustest, mis inglastel buridega olnud. Nõnda teatatakse: Dewet lõi kindral  Knoxi tagasi, tegi inglastele palju kahju ja marsib nüüd lõuna poole Kapimaale. Kleinfonteinis on burid kaewandused ära rikkunud. Kahju arwatakse umbes 200,000 naela sterlingi suur olewat. Inglased arwawad, et buride wäljaajamine  Kapimaalt wäga raske saab olema, sest et mägine maa sõdimist raskendab. Buride pealeer seisab Kapimaal niisuguses kahas, mida Kapimaa wiljaaidaks loetakse. Moona on buridel rohkem kui tarwis ja naabruses olewatest maakondadest saamad nad hobusid. Inglise sõjamäele wabariikides saadetakse  nüüd kõik moon Nakali kaudu. Sellest on näha, et raudteed, mis Kapimaalt  OranjeSse lähemad, buride walitsuse all on. Londonist telegraferitakse Düna Zeitungile:  Kuidas usaldawalt poolt kuulda, on lord Kitchener teist korda Inglise -valitsust  tungiwalt palunud ruttu obiwäge saata. Kitchmer teatab, et Inglise soldatid, kes juba aasta otsa Afrikas sõdirvad, buride wõitlnse wiisi ja kliima läbi täitsa wüsinud  on, nõnda et nad ainult wacwalt raudteed kaitsta jõuawad. Inglise -valitsus  on Kitcheneri nõudmise täitmise juures suures kimbatuses. Suurest palgast hoolimata  tuleb wühe mehi ennast soldatiks pakkuma. Londoni lehed teatawad, et Inglis- maa Saksa keisri abil buridega tahab rahu teha. Niipea kui Keiser Wilhelm Berlini tagasi läheb, wõtab ta esimehe Krügeri jutule ja pakub ennast wahemeheks. Brüsselist  teatatakse aga selsamal ajal, et burid Inglismaa ettepaneku rahutegemise asjas ainult siis arutamisele wõtawad, kui Inglismaa  läbirääkimiste juures wõõraid wahemehi  ei tarwita. Hiina sõjast. Mõned Hiina ametnikud, kelledele riigid nuhtlust nõudsiwad, on juba ära hukatud, teatatakse Pekingist. Kuidas mandarinid Sinangsust kirjutawad,  kahetseb Hiina keiserinna, et ta nõnda kergesti on rahutingimised wastu wõtnud. Hiinlased seletawad, et riigid, ehk küll Peking nende käes on, Hiina walitsust  ei jõua rahutingimisi täitma sündida. Kirjandusest. Karja õpetaja sulest on peagi jälle uus raamat ilmumas, milles ta abielurahwale  kuldseid juhatust õpetuseks eluteele pakub. Juba ainult raamatu päälkin „Kallid kaasad, kaunist rohu" kõlab nii mahedasti, et ainult selle läbi meie kallid kaasad wõiksiwad äratatatud saada rahule, mis iga abielurahwa kuldne alus on õnnelikule  elule. Seda enam mõjuwam saab meel raamatu sisu olema. - Meie oleme sagedasti kaebanud, et Eesti rahwas wähe kirjandust loeb. Nüüd peaksime oga selle kacbtuse tagasi wõtma. Sest wiimascl ajal lendawad sajaandelised roomanid  „ühe käest teise kätte", ja neid loe- takse suure õhinaga. Kuid siisgi ci muuda see mitte meie kaebtust, maid see tõuseb seda suuremaks. Sest sajaandilised roomanid  ei paku ju rahwale mingisugust kõrgemat  luba ega õpetust. Põnewaid sündmusi üksteise pääle tuuakse sajaandelistes ette ning koledaid juhtumisi, mille tõttu sajaandelisi  juba „were roomanideks" hüütakse. Need rikuwad ainult rahwa maitset ja raiskawad  tema aega. Ja kes arwab, et ta niisuguste  roomanide läbi enesele rahwa- ja maade teadust omandab, see petab ennast wäga. Nii kui „Walguse" toimetaja herra Kõrw ükskord ühest Prantsuse jutustusest alguspäralise  Eesti jutu „Luigemäe Olli" seega tegi, et ta Prantsuse nimede asemele Eesti nimed seadis, nõnda tehakse ka endised „were roomanid" „Hiina saladusteks" ja muudeks ümber, ilma et kirjutajal enesel aimugi  Hiina maast ega asjast oleks, millest ta nii sorinal kirjutab. Et sarnaseid wereroomanisid  suure õhinaga loetakse, see on kurwaks tõenduseks, et meie rahwal weel wäga wähe tundmist on kõrgema, parema, enam idealikuma sisuga lugemise kohta. Tundku rahwas ara, et mitte kõdistawad kõrred toiduks ei kõlba, waid tuumakas tuum wilja teras! Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 4. webruaril Eestikeeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. .M 4. Saarlane 1901 Vastutaja toimetaja Hartwig Satz. oaaä. osa. poi z. L » ° - a - i.üttwd M-ik.j-5 1. N. Teadaandmine. Linnaamet annab selleläbi teada, et linnakarjamaa  jaoks muretsetatud sõnn, sellest Nädalast algades igal päewal pääle lõunat 1 rubla maksu eest pruukimiseks Wenc-külus 3, Melkerti majas seisab, mille tarwiks igal korral linnaametist üks tunnistus peab lunastatud saama. Kuresaares, linnaametis, 29. januaril 1901. M. 79. Kuulutus. Leisi wallawalitsus annab sellega teada, et selle mallawalitsuse kantselei- ehk maksupäewad  käesolewal 1901 aastal saamad igal neljapäewal ja laupäewal olema. Nimetatud päewadel on kantselei hommiku  kellu 10 künni kellu 4 päülelöunat lahti za siis saamad kõiksugused kroonu ja wallamatiud wastuwöetud, passid wäljaantud  ja muud toimetused ettewöetud, kuna aga teistel päewadel sarnast toimetusi ei talitata. Juhtub aga neljapäewal ja laupäewal kroonu ehk muu püha ette tulema, siis on kantselei kinni. Leisis, 4- januaril 1901 a- .I.° SZ. Wallawansm: Ai t- Vallakirjutaja: A- Kuld saar. Sacrrerncra »rrstrniss-k«sfcr Wta-lmM on pühapäewal, 4 webruaril kellu S p. l Suures Põllu uu!, .isi 8. Eestseisus. Teadaandmised. Küiinlapiiewnl, Z. Webruaril Bürgermusse saalis >, Klsweri ja Kärla lmlakaari limtsert, !!. Km: « „Kin>" s üle pead õj>. hr. J. Kerg. Ja iiõiida edasi. Hakatus kellu 9 õhtul. Hinnad: I. pl- 30 kop.. 11. pl. 30 kop. ja 111. pl. jZ kop. Piletid wöib saada hrde Jssajewi ja Awiku poodis. DM" Kallet. "WZ C Rosenbergi Mm-iWllis, Kauba-uul lki, Rehschi hoowi wastus joowliab oma auusiatud viijatele omast wiinaksidrist  kõiksugu -minasid, napsisid, konjaki, rummi,  balsami, krislaüt, punast ning walget -veini, pudeli ja toobi miin, kõ-ke liiki Kellamäe, Behmi ja Riia õlut pudeli ja korw! kaupa; kui ka kõiksugu  würift kaupaside kohmi, sukkurt, tubakat, seepi ning mitmct liiki Kuuramaa jahu 3>/z, 4 ja kop. nael ja Mosko-vi jahu 5 kop. nael. Kõiki kaupasid saab minu juu rest odawamalt, kui teised müiiwad. Wiina ja würtsikauplus E. R«sc»dcrlj. Saaremaa Karskuse Selts. Piihapäewal, 4. webruaril ISSI a. Perclüiiidllli ks d s-õd t«. )L tk 'l l ' Hakatus kellu '/z9 õhtul- I makjawad sv kop. Eestseisus Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmase juurest, „ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa jewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. M 5. „Jesus kallis abimees!" Kirjutanud  Karja õp. K Wöhrmann. -/V- k. „Esimene ristiusu naene Europa maal-" Kirjul- Anseküla õp-A-Gr einert. ./N 7. „KeS sureb õndsaste?" Kirjutanud  Kerla õp. J. K e r g. 8. „Ristiinimene on ristikandja". Kirjutanud Mustjala õp. A. Eberhard. DM- Üksiku lehe hind 1 kop. "ME Salla Tammiku mõisas, Tallinnast Rakke jaama kaudu, on eestulewal kewadel 24 wakkamaad 4—5 aastase kuusepuu kännu juurimise lööd wäljaanda- Kes selle tööga hästi harjunud on, wõiwad kewadel —lO meest aegsasti kaupa tegema tulla. w° t alu kohta soowitakse osta. Kirjalikud teated palutakse  „ Saarlase" trükikotta ära anda.