hoidis Julia kõigest jõust walu hüüet tagasi, mis temal wägisi rinnust tungida tahtis. Õnneks sai teda pea ühe haige juure kutsutud ja Julia pääsis omast piinast. Julia läks jälle korra seatud ajal, mill Roettgeri kodus ei olnud, Dorisse tuppa, leidis aga neid mõlemaid, lapsukest woodis ja Dorist tooli päält magamast. Julia heitis woodi ette põlweli ja karastas oma südant wõera õnne waatlemisega. Korraga kargas tema kohkudes püsti, aga enne kui tema wõlja jooksta jõudis, seisis tohter ukse paäl tema ees ja waatis imeStanult tema otsa. Sina siin? küsis tema ja kohe ärkas temale meele, et Julia tema last ei sallida. Wabanda, ütles Julia trotslikult ja tahtis temast mööda ja wälja minna. Oota enne üks silmapilk, mina otsin just sind natukese aja eest sain mina telegrammi Friederi käest selle sisuga, et tema ühe saksamaale sõitma sõjalaewaga Ahwrikast ära toodakse ja et tema oma põdenemise aega siin mööda saata tahab. Siia tahab tema tulla! hüüdis Julia kohkunult. Kuhu tema siis minema peaks? Siin, meie juures on ju ometi tema kodu! Tema ei pea oga mitte siia tulema! ütles Julia hirmunult. Mis sa ütlesid? küsis tohter, kes wiimse lause ajal lapsega rääkinud oli. Ei midagi! wastas Julia toast wälja minnes. Kõigel tulewal ööl ei saanud Julia silma täitgi magada; tema ees seisiwad ühtepuhku Frieder ja Tereese ja nende pilgud, milledega nemad ühe suwiste pühade aegus üks teise otsa waatnud oliwad. Wõifiwad kaks inimest, kes nõnda waatnud oliwad, ialgi üksteist hoopis ära unustada? Walutawa pääga tõusis tema teisel hommikul  ülesse; et Frieder siia tulla ei tohi oli tema juures kindel. Häkitselt ärkaS aga tema wana trotslik waim tema sees jälle elusse ja: „Mis see kõik minusse puutub!" mõtles tema. (Järg tuleb). ehitatud. Meie omalt poolt wõime teatada, et teise kiriku ehitamise asi praegu weel wäga küsitaw on> Kõige suurem takistaja selles asjas olla raha asi. Kui kudagi wiisi nii palju raha saaks, mis uue kiriku ehitamine maksab, siis oleks ehk loota, et uut kirikut ehitama hakataks. Pole raha saada, siis pole ka uut kirikut loota—  Raha wähe seda kaebtust on praegusel ajal igal pool kuulda. Ja tõepoolest,  raha ongi rahwa seas wähe liikumas. Selleks on ka omad põhjused. On ju see aasta kehw põllupidajate olnud. On aga põllumehel raha wähe, siis on ka teistel seda wähe. Üle selle wiiwad nõndanimetatud  „Saksa laadad" Saaremaa rahwa käest palju raha igal aastal ära, mis mitte enam tagasi ei tule. Saksa laatade sisseseadet tuleks siin linnawalitsuse poolt parandada selles mõttes, et raha enam Saaremaale wõikS jääda. Siis wähendawad rahwa raha märksa! mõõdul kroonu wiinapoed  Kui ka endisel ajal rohkesti joodi, siisgi jäi raha rahwa sekka liikuma, nüüd läheb aga kõik wiina eest maksetaw raha siit ära. Sellepärast teeksiwad karskuse seltside koratoriumid hästi, kui nad õige rohkesti rahwathecmajasid asutalsiwad, karskuse seltsidele abi annaksimad j. n. cet  raha jälle rahwa sekka tagasi tuleks. Siis wähendawad raha liikumist märksa ka kroonu hoiukassad. Nii hääd, kui nimetatud kassad ka on, oleks sellegi pärast jälle tarwilik, et rahwale -võimalikuks tehtaks kergete tingimistcga raha hoiukassast laenata, et sel teel jällegi raha rohkem rahwa keskel liikuda wõiks. Sest kui üleüldse  raha wähe liikumas on, stis on ka igal ühel raha wähe- Kihelkonna kiriku juurde on herra Hõbenik raamatukaupluse awanud. Mõne nädala eest teatasime, et Lümmada walla wolikogu wallawulitsuse ettepanemise püäle otsustanud, walitsust paluda, et Kihelkonnal olew kroonuwiinapood  teise kohta wiidaks, kus wähem rahivast käib. See asjakohane wolikogu otsus leidis igalpool kiitust, sest nimetatud otsuse läbi on Lümmada wallaivalitsus ja wolikogu eeskujulise teo korda saatnud, mis rahwa üleüldises elus ja hääkorra edenemises ütlemata tähtis on. Soowida aga oleks, et ka Kihelkonna wallaivalitsus Lümmada walla walitsuse eeskuju järele teeks ning ka Kihelkonna walla wolirogule sellesama aSja otsustamiseks ette paneks. Loodame, et Kihelkonna walla walitsus seda oma walla rahwa hääkäekäigu kasuks mitte tegemata ei jäta ning et ka kihelkonna wolikogu sammase kiiduwäärilise otsuse teeb. Ega siis Kihelkonna wald selles asjas Lümmada wallast taha ei taha jääda- Mustjala kiriku köster ja koolmeister hr. Teeäär pühitses 17. oktobril oma abikaasaga hõbepulmi. Tallinnast. Raplast. Iseäraline looduse nähtus oli 33. oklobri õhtul kella seitsme ajal. Lõuna-õhtu pool tacwa serwal oli iseäralisi mälgusarnaseid walguse sähmatufi näha. Kindla ühetasase wahe järele tõusis üks walguse laene teise järele, nii kui oleks kusgil kaugel oleiva tuuleweski tümad walguse laeneid üleSse wisanud. Sarnased walguse laened tõusiwad arwala 12 korda minutis ja ikka waStU tuult. Nähtus kestis umbes pool tundi. Tallinna korstnapühkijad on palunud, et Tallinnasse iseäraline korstnapühkijate kool awataks  ja Wenemaale ühine korstnapühkijate waStastikku  abiandmise selts asutataks. Koolis peetakse ainult tegelikka harjutusi ja need, kes kooli läbi teemad, saamad korstnapühkija selli nimed. Kosjakuulutust mõistlikud ajalehed enam ei amalda, sellepärast katsunud üks isand Tallinna linnas neidudega teisel teel tutwust sobitada, uagn „Po6!imehele" teatatakse. Ta kuulutanud ühes ajalehes, nagu oleks temale üht kautsjoni-wõimuiist  naesterahwast tormis. Neiud, kes kuulutuse pääie kirjalikult järele küsinud, saanud kutse „trehwama" tulla; ühtlasi teatanud isand, et kuulutus ainult tutwuse aistmiseks awaldatud. Et niisugust teguwiisi wäga kawalaSti ka kõige pahemate otstarbele jaoks wõidakse tarwitaoa, siis olgu see lugu kohasoowijatele neidudele hoiatuseks. Eesti keelest on ju nii mõnigi laul ja jutuke wõõraslcsse keeltesse tõlgitud, iseäranis Saksa keelde. Neil päiwil on ajaleht ~Rew. Ism." Anna Haawa laulu „Sügise" ja L. Koidula laulu „Üürikene" Wene keele tõlkes aivaldanud. Tõlkeid wõib kordaläinuks nimetada. Hiiumaalt. Kooliraamatute ladu otsustas Kõrgesaare wallaivalitsus möödaläinud suwel asutada, niinelt wallamajasse ja wallaivalitsuse kullil, et koolitöö edenemiseks kooliõpetajatele ja õpilastele tarwilikud raamatud, mida Hiiu saarelt kusagilt saada ei ole, käepärast olekstwod. Nüüd on, nagu „Teatajast" näeme, kommisari kaudu teatas tulnud, et selleks kuberneri poolt luba ei anta, sest ma l laiu  nj a olla kog u n i ise f ug use k S ol üt  a r b e k s e h i t a t n d. Riiast. WabrikuasutuStes mäheudatakse wiimasel  ajal tööliste hulka õige mürksasti. Paljud jääivad sääl juures ilma ülespidamiseta ja rohkendama!)  kahtlaste isikute armu. Jõuumecs Lurich on ka Riias jõuitkatsumisel wõidumecs, nagu sääljed ajalehed teatawM Muude huigas on ta ka Saksamaa suurema jöuumehe Eberle 55 minutilise mõillemisc järele maha paunad. Malgast. Õpetaja protsess. 17. okt. tuli Malgas ringkonnakohtu istumisel end. Marienburgi õpetaja Plamschi asi harntnsele, kelle pääle oli kaebtus tõstetud, et ta Greeka õigeusulisc leeriõpetusele ja armulauale olla wõtuud. Kohus mõistis kaebtusealuse, endise kohtuMusega ühendades, ametist lahti ja kohtukulude kaardiMseie. Möndasugust. ZtZMI) hammast. Inimesesugu ja ka kõik komad peawad õnne tänama, et ühelgi muu! loomal nii hirmsaid murdmise riistu pole, kui wäikesel tigui, sest siis oleksiwad ju kõik hukka saamisel. Igaüks, kes korra tähelepannud ou kudas tigu mõnele läbineb, on muidugi imestanud, kudas sarnane õrn loomake wõib lehtesid nii teramalt katki lõigata. Tigu sööb keelega ja suulaega. Keel ulatab suust kaugele -välja, ta on sae taoline, mille pinda 3t),vvö -väikest hammast katawad. Need on -väga terawad. Ühe hammustamise  jumes ei tarwita tigu korraga kunagi enam kui 5 —SOOO hammast. Uue pikanäpumeeste tembu kohta, mida hilja aegu Parist kullasepa ärides tarwiiatud, teadustatakse järgmist: Keegi toredas riides herra astub ehteasjade kauplusesse ja laseb omale priljantsõrmuseid  näidata. Ta otsib kaunis kaua, ei leia aga midagi meelepnralist. Kui ta minema hakkab, märkab kaupleja, et üks kallis sõrmus kadunud. Ostja awaldab kaastundmust ja laseb ennast läbi otsida. Tema juurest ei leita midagi ja -vabandustega lastakse ta minema. Tüki aja pärast tuleb keegi naestevahwas poodi ja ostab mõne odawa ehteasja. Sääl juures oli tal aga -võimalik, esiti kadunud sõrmust, mida seltsimees wahaga letilaua alla on kinnitanud, kaasa-võtta. Ämblik on kihwtine. Wanal aja! oldi kindlas arwamises, et ämbliku hammustamine wõib inimesele kardetawaks saada. Nüüd lähemad aga uurijate arwaintsed selle kohta lahku: ühed ki-mita-vad, et ämblik ei ole sugugi kihwiiue, -või et ta ei suuda inimese nahast läbi Hammustada, teised liialdawad jälle tema kihwiilist mõju. Prohwessor Koberg on uurima hakkanud, kui kange Smblikuie kihwt on. Pääie taranleii, „tantsuämbliku", kelle kihwtine olek ammugi tuttawaks  saanud, tähendab ta ühe putuka pääle, mis Kirgisi lagendikkudes elab ja karakurti nime kannab. Selle ämbliku hammustamine maksab, kui õigel ajal abi ei stzada, inimese mvi koma elu. Ka meie kodumaa ristiga-ämblikul on nii paim kihwii, et seega wõiks tuhat kassi surinata. Abinõuuks cimblikukihwti iv astu foowitakse higistamist,  wahcl aitab ka salmiuk. Kokkuhoidlik. X. linnakeses Saksamaal ov üks kurjategija surma mõistetud. Et aga linnakeset  cuesci limukat ei ole, keö kohtuotsuse kurjategija  kallal täide saadaks, küsitakse naabri linnast järele, kui palju säält linna timukas mõtab, kui ta T. linna tuleb ja asja ära õiendab.  Kosteti, et 150 rubla. Küsiti teisest linnast  järele nõuti niisama palju. Nüüd tegi linna nõuukogu otsuseks: „Surmo mõistetud kurjategija saab linna käest 75 rubla ja Ivõib ennast siis jääl üles puua lasta, kus ta ise tahab." PaawSli sukad. Paanist Pius XI. oli sagedasti naija tujus. Iseäranis naeris ta palwere-sijate üle ja nende kerge --su üle imetegude sisse, mis paawsti asjade läbi olla sündinud. Üks wana proua kõneles kord vaawStile armastuse silmawcega: „AH, püha isa! Ei ole jõudnud Teie wana sukke jalga tõmmatagi kui mu jalgadest jooksja kadus." „Mu tütar, teie olete minust õnnelikum," «vastas Pius Xl pilgates, „ma kannan oin» sukke igapäeiv, aga sellegipärast ei kao jooksja jalgadest."  Mõtteterad. Inimene «valitseb maailma, aga kuld «valitseb  «niinest. Inimese iseloom paistab kõige paremini sellest wälja, kuda ta nende inimestega ümber käib, kellest tal mingit kasu pole loota. --- Ilma kindla iseloomuta mees polegi mees, maid on asi. Liig ruttamine, millega lahkust ja häätegu püütakse kätte tasuda, awaldab tänamata meelt. Kõik ei oska õigel ajal ivait olla ega õigel ajal ära minna. Sõbra löök ei ole nii kardetaw, kui maenlase suuanne. .N 4-! Saarlane 1902.