President: Ma peatan teid, duuma liige Markow. Teie lubasite enesele kolm korda walitsuse  kuritegewust nimetada. Ma ei peatanud Leid, arwateS, et teie sõna päält eksisite. Nüüd näen aga, et te oma ütelust meelega tarvitate. Niisuguseid Ütelust duuma seinte wahel lubada ei «või. Markow li.: Nõnda siis, ma jatkan edasi. President: Olge hüäd, ainult ilma kihutuseta. (Müra pärast ci ole presidendi sõnu kuulda.) Ma pean teid lõpulikult peatama. Palun koosolekut  mitte soowimata seisukorda saata. Markow: Ma räägin sisu kohta. President: Palun teid sinult rutuliseks tunnistamise kohta kõneleda- Purishkewitsh (koha püült) : Nikolai Alekscjewitih,  jääge rahule! President (Purishkewitshi poole pöördes): Palun teid alandlikult, minu pärast mitte muretseda. Markow: Meie, parempoolsed, nõuame, et see arupärimine Wene rahwa pühade kasude nimel, mida meie wõõrad ollused segawad, rutuliseks  tunnistataks. Meie rahwa seaS kaSwab rahulolematus ja nurisemine. Meie, nende asemikud.  peame neid iga seadusewaSiase «väljaastumise  eest hoidma, aga kui riigiwolikogu arupärimist  rutuliseks ei tunnista, siis saamad meie oma «valijad teada, et duumas neid küllalt ei ole, keS rahwost nende eest, kcS rahwa teenistusest  ilma jätawad, kaitsta tahawad. (Hääl pahemalt poolt: See on ju rüüstamisele üleSkutsumins!)  Meie palume tähele panna, et kui Wene rahwas, kes ootab, et Wene walitudmehed tema seadusltfi kasusid kansewad, mida endiste aastate  targad ainuwalttsejad kaitsefiwäd... (Müra.) President: Duuma liige Markow. Ma leen teile märkuse, selles ettewaatlikum olla, mis teie räägite. Markow: Ma olen wüga ettcwaatlik ja räägin, et targad awuwalltscjad . . . President : Ma hoiatan leid uuesti . . . Teie lähete kordetawalc terte. (Müra.) Markow: Kõige oza on Wcne monoichid Win: rahwa kolusid tõusnud ja meie oleme julged, cl W.ne liaared lruuulamli-e duuma abiga ka edaspldi Mld laiusid saawod kullSma. Sr ulcmwalusuje tähelepanekut meie Wene waii- Me õnneru seisukorra püake juhlida, selleks anname selle arupärimise sisse, kindlad olles, et selle pääle waatsmata, missuguse otsuse duuma teeb, ainuwalitseja asja Wene rahwa kasuks ära otsuStab. Bulat teatab, et nemad neil ausatel ja tõsistel põhjustel, mis pahempoolsed awaldafimad, rutuliseks tunnistamise poolt HSSletawad, aga mitte nende inimeslewihkamise, male j, wõltsitud põhjenduste pärast, mis parempoolsed ette tõi-> wad- (Müra.) President teeb kõnelejale sündmata sõnade pärast märkuse. Hääletamisel ei tunnistata arupärimist rutuliseks. WaStu hääletasimad tööerakondlased, sotsialdemokradid  ja parempoolsed. Otsustati reedel õhtust koosolekut ära pidada,  mil laenu eelnõu harutusele tuleb. Koosolek lõpeb kell 12,10 min- „PoSt-" räägin aga ainult s.-da, mis oma silmoga olen näinud- Meie istandus oli Muttra ligidal, loodc-pooljeie maakondade piiri ääreS. Ööseti punetas kõik taewas tulekahjud-st ja rimdastivad üksikud salgad curvoplcsi nucste ja lastega meie istandusest läbt Agrasje, kus jõjawagt  stisis- Aga bra Abcl White oli liig kangekaelne. Ta tõendas, et kõik ice asjalugu lualtatud ella ja et mäss niisama ruttu salle ära loob, tui ta alganud on Kuna kõik maa müsjaMd täis oli, istus ta oma maza rõdul, fmtiews sigarit ja jõi whlskll. Muidugi teada, ptMme meie, mina ja Dawljon, kes raamatupidaja  oli, ka paigale zaäma. Kuid ühel püewal  tabas meid löök. Mina olin naabruses olemas istanduses ja sõusin kodu poole, kui Ms kõrrega kõrge jõe kalda paäl ühe musta kogu nägin. Lähemale sõites jäin «a ehmatuse pärast kangeks. MaaS lamas Tamisoni obikaasa,  tükkideks karistatud ja shakaliteft ning stepi koertest ära puretatud. Natuke maad eemal sü Tawlson ise maas, laetud rewolwcr käcS ja riided seljast ära kistud. SNlsamas oli ka veli musta surnukeha. Ma jäin nõutalt ftiSma ja ei teadnud, kuhu minna. Selsamal silmapilgul  hakkas Abel White «aja põlema. Ma mõistsin, et siin midagi enam parata ci wõinud ja et ka minu eluotS käcs on, kui ennest aSjaSse  segan- Sadar.ded mustad. punaSKS mantlites,  hulusirvad ja kargastwad põlema maja ümber- Nad nägiwad mind ja kohe lendas mitu kuult minu püäst mõõda. Ma xõõrsin logost ja jõudsin õhtuks Agrasse. Ka jääl oli rahutus. Kõik maa oli pölcmaid  majasid za põldusid tms- Sääl, kuS inglased  endtd wälkesleks salkadeks saiwad ühendada,  nöttlcsiwab nad niikaua, kuni jõud ulatas.  Igaüks tuisus ennast pääsla, kuhu wsis. Rtljomd wõitlkfissd jadandatega ; Wge pahem oli see, et meie ise need inimesed, kes nüüd weie wastu mässafiwad. sõjakunstile olime õpetanud  ja neile sõjariistu, hobustid ja moona oleme annad. Agras seisis kolmas bengalia tütl polk, jalk sichisid, kats room hobusewage ja üks suurctüki batarci. Ametinkud za kaupmehed  asmvsiwad enesest saiga prnuchtsiku wäge; ka mina oma puujalaga pidin sõtta minema. Julk kuu algusel lätsime Schahgungsi mässajate  wastu, teda meie hulk aega wastu hoidsime,  aga et mett püssirohi vtja lõppes, olime sunnitud tagasi pöörma- Igast küljest tuiiwad halwad teated z waadake  kord kaardi paalt järets, siis näete, et meie just mässu keskpaigas olime. Luknow seifis meist sada penikoormat idapoo! za Konpor lõuna pool- Igas kohas tapeti, põletati sa rööwiti. Agra linn, see on kõige nõiduse kunsti ja ebajumala teenistuse keskpunkt. Meie pihutäis mäge oleks nende kitsaste ja lõwerate uulitsate pääle ära eksinud. Sellepärast wiis wäe ülemjuhataja  meid üle jõe, manasse Agra kindlusesse. Ma ei tea, kas Teie sellest kmdiujcst miSgi kuulnud olete. Wäga imelik koht! Ma ei ole ialgi teist niisugust näenud! Esiteks on ta määratu suur za katab mitu akrit maad ära. Meie mägi, naeStcrahwad, lapsed ja moon, kõik ruulmfiwad uude kindluse jaosse, mis ainult  wäga wälke jagu kindlusest sn. Wana kindlus on kõik tühi, kus ainult skorpionid ja kahepaiksed asuwad. Ta on üleüldse keldreid, kõweraid wõlwi-alufid ja pitki korridorifid täis, nii, et sääl wäga kergesti wõib ära eksida. Sinna ei julgetud ialgi üksi minna, maid ainult hulgakaupa ja tulelontidega. (Järgneb) Kodumaalt Kuresaarest. „Korali laulmise" üle laulupidul  tuleb meile weel teiselt poolt järgmine kiri «maldamiseks: „ Saarlase" 86. numbris seletab hr. et kui laulupidu korali lauluga algatawat, wõida see teise uiulisi baawato. Mis ?. siin usulisest haawamisest räägib, näitab mmu silmas täiesti ekslik juti olewat. Kuidas wöib loral, näiiuseks:  „OH wõtkem Jumalat suust, lüdamest nüüd kiita" jne. kellegi ristiinimese usulist tunnel hoawata? Koraltd ei olegi mitte üksi luterlaste  kinklised, waid nad on ka meie maal üleüldselt  tarmitatawad kodused waimulilud laulud. Paneme wühegi rahwast ja nende elu lähemalt  tähele, siis leiame, et korali laul ül-.üldselt meie rahwa jügawamuS südames elab, mltre ükfi Ühe usuliste, waid ka teis- usuliste juures. Nuhästi kodus einet mõttes, kui ka kuSgil wäljas wõõraS kohas pidulaudadel tänab rahwas oma Jumalat itka korali lauluga. Saadawad jugulajed oma armsamaid wnmstle puhkepaigale, fils awoldawad nad oma jügawamaid südametundeid  lahkunutele karalt lauluga. Olen sagedasti  juwinl lõbusal ajal kuuldud, imdas iöötistd  töö juures, niihästi ühe km teise usulised, korall lauluga oma meelt lahutawad ja lõbus- tawad- Keda peaks niisugune wiisakoS rahwa kombe haawata wõima? Ehk kui niisugust olemas on, siis pole need ikka mitte wecl rahwaS,  maid üksikud isikud, keda korali waStasteks kaSwatatud on ja kelledel wist üleüldscgi usku ei ole. Kuresaare linna ranna warane musik (Fcühmusik  am Strande) algab suwel igal hommikul korali ettekandega, kus mitme usuline ja segane publikum kuulamas on. KeS on selle üle kaeõtust  kuulnud, et kellegi usutunne korali kuuldes haawatud oleks saanud. Niisama, kui iga usklik inimene õigeusuliste „Jssa meie" palwe laulust, mis koor kirikus wäga ilusasti ja sügawtundelisclt  ette kannab, liigutud wõib saada, nõndasama  peaks iga ilus ja fügawat tundmust awaldaw  koral ristiinimest liigutama, aga teda mitte ialgi haawata wõima. Lähemas tulewikus annab kuulus Wene Slawjanski koor Riia linna Lutheruse usu Doomi kirikus waimuliku kontserti. Kes mõtleb siin ilusa ja hawitawa ettekande juures usuliste haawamiSte pääle? 81. „Saarlase" numbris seiseb kirjutatud, et «Düna-Ztg." teatel Riia õigeusu waimulikkude  kongressil muu seaS otsuseks on tehtud, Lutheruse usu kiriku eesmärgil kirikutes ühist koguduse liikmete laulmist sisse seada. Kuiva jellest näeme, on õigeusu waimulikud mehed tähele pannud ja leidnud, et meie rahwa hingelise elu kosutuseks ühist waimulikku laulu tarwis on- Ühiseks waimulikuks lauluks on aga meie rähmale  senini ainult koralid tuttawad olnud. Lauiupidu komitee ci tee ju laulupidu mitte iseenesele, waid rahwale, kes korali auustab ja armastab, kelle waimllsed tundmised pühakirja alusel põhjenewad, kus öeltakse: „Andke Jumalale,  mis Jumalale kohus ja Keisrile, mis Keisrile kohus on." N. Balti kroonumaade walitsuS kohuStaS Saaremaa kroonumetsa walitsust Mustjala kroonumõisa  maade ja 5. kroonumetsa jägamisetööstd weel 1908 a- ära teha. Neid tööst on wäga agarasti, isegi talwe kuus, Saaremaa metsaherra oluline herra Ermus korda saatnud. Braakli troonumetsaS on ta aga järsku külmetamise tõttu wäga' raskesse kõhuhaigusesse jäänud ja Seda ja teist. Kõige suuremtornikell maailmas  on Maiino kiriku „Saint- Rombaut" tornis. Sellel kellal on mli numbrilauda,  milledest igaüks 11,72 meetrit kabimööta  suur on. Iga numbrilaua ümbermõõt on 36 meetrit. Numbrid on igaüks 2 meetrit pitkod ja 23 sentimeetrit laiad. Turminäitaja tseier on enam kui 3V> meetrit pikk ja 63 sentimeetrit  lai. Kell XVI. aastasaja esimesel poolel ehitatud ja sest ajast kuni 18S1 aastani sn teda ainult neli korda parandatud. Wiimasel ajal pandi talle elektri regulator, mis ta käiku kõige õigemini korraldab- Kõige tähtsam on see, et löömise märgil 45 kella on, mis neljast oktamist läbi kõige ilusamad  atkordid annamad. Kellad on XVll. aastasajal  malatud- Kõik kellad kokku kaaluwad 35.000 kilogrammi (1500 puuda), milledest tö-ge suurem, mis „si-dsmol" tooni annab, 9000 kilogrammi kaalub; teine „äo" kaalnb 6000 kgrm- ja kolmas, 4000 kgrm. Sa kannatasid eila, mis sa kaebad! Sa kannatad ka täna mis sellest! Täna muutub eilaseis, sest öö ja püew, olgu nad rasked kui taheS, lähemad mööda. Otsi iga inimese juurest häid külgesi ja sa unustad kõik ta wead. „Pml." Walesti aru saadud. Proua andis tüdrukule priipileti klarnetikontserdile minemiseks. Kui tüdruk kontserdilt tagasi tuleb, küsib proua temalt: „Noh, kudaS kontsert meeldis ka?" Tüdruk: „Mitte põrmugi! Kunstnik mängis nii halwaSti, et rahwa käratsemise za hüüdmiste „äa oaxo" pääte pidi mitu korda oma tükkifid üle kordama." Fia." M 88, Saarlane 1908