kord ette tulnud, et mecS ühekorraga kuus angerjast ahinga otsa on saanud. Nüüd on need katad süült lõppenud ja püüdjatel pole mast oma tarbekSgi- Suurt rõöwpüüki  saab ka õngedega toimetatud, iseäranis  noori angerjaid saab selle püügi läbi palju otsa. Õngedega kalapüüki toimetawad  enamasti kaks kuni kolm meest seltsis, igal mehel umbcS 500 õnge. Sagedasti olen niisuguste õngemeeSte kalasaaki silmanud:  suurem osa sellest on angerja pojad. Ja neid saab mõnda sada igapäew kinni wõetnd ja merekaldal ära wisatud, sest niisugune mihmousfi sugnne angerjas ei sünni ju süüa- Nii wiifi lõikame ise oma ihusse- Aga kudaS tuleb asja parandada ja kalapüüki korraldada? Selleks leidub pea abinõuufi, kui aga hääd tahtmist on. Kõige esiti tulekfiwad kohased kalapüügi eeskirjad wälja töötada, iseäranis püüsete merde paigutamise ja mnde silmade suuruse  kohta- SoowuSkala mõrra silmade suurus peaks nii suur olema, et wähemad kalad sääit läbi pääsemad- Ühe mõrra aia kauguS peaks teisest wähemalt 50 sülda olema; Ühe mõrra liini kaugus teisest niisama  S 0 sülda olema; iga jõe ja aia keskkoht, arwata kolmas osa jõe laiusest, peaks kalakudumise ojal igasugusest püüsest maba olema- Niisama tuleb Saksamaa eeskuju  järele kalapüügi inspektorid ametisse seadida, kes selle järele malwawad, et kalapüügi  eeskirjad karma päält täidetud jaamad.  Need wähesed määrused, kui neid pisutgi täidetud ja tähele pandud saaks, wõikfiaad meie kalandust märksa tõsta. Meie kuuleme küll alatasa kalapüüdjate kaeblusi kalade wähenemise üle, aga rohkem keegi selle üle järele ei mõtle, kuni kord aeg tuleb, mil teotus maast lade käib: meri on kaladest tühi. Ja see aeg tuleb abi ei saa muretsetud.  Põllumeesteseltsid  wõikfiwad ehk seda küsimist ka arutuse alla wõtta, sest see ei küi mitte ühe üksiku isiku kohta, waid see puudutab suurt osa meie ranna rohwast. Nende ridade kirjutaja  on ligi kolmkümmend aastat kalapüüki  ja saaki kodumaa rannas tähele pannud,  ning selle aja jooksul on meie kalasaak  wähemalt kolmwccrand osa tagasi jäänud. Ja on ka nüüd juba rannaäärseid kohti, kus endised püüdjad nüüd ise kalu peawad ostma ja päälegi kauge maa tagant tooma- Abi on hädasti waja I klaasi ja weel muud söögi poolist. Ma waatafin teendri pääle ja panin tähele, et ta oma saladuSlist waadet minu päält ära ei pööra. Mongomeri Ütles, et ta täna minuga seltsis lõunat sööb, sest Morol olla kiire töö käsil. Moro! hüüdsin mina. See nimi on mul tuttaw. Ah, pagan wõtku! Kuidas see mulle meelde ei tulnud? Muidugi peate teie, tui biolog, teda tundma. Siikgi, rvarem ehk hiljem, oleksite teda ikka ära tunnud ja pääle selle saab ta nende päswade sees teile oma saare saladused awaldama. Kas pean Teile wiina ivalama? Ei, tänan- Ma ei iso- Kahju. Noh, aga mina joon- Olen enne joonud ja nüüd on juba hilja joomist maha  jätta. Talli ust on hilja lukku panna, kui hobune juba on ära ivaraStatud- Tõtt ütelda, uimel! siin ongi selles süüdlane, et ma siin pean elama- SiiS oli mul weel see õnneks, et Moro mind enesega ühes wõttiS- Imelik looduse mäng- Sel silmapilgul läks teener wälja ja ma ütlesin järsku: Mongsseri! Kuidas Teie teenril terasa  otstega kõrwad on? Mongomeri ehmatas  nõnda minu häkilise küsimise üle ära, et ta söömise ära unustas- Terawa otstega kõrwad? küsis ta kogeledes- Hm - - . terawa otstega kõrwad  . . . See on imelik. Ju, ütlesin ma. Tal on terawa otstega kõrwad, nagu metSelajal ja pääle selle weel mustade karvadega koetud. Mongomeri walaS endale klaasi wiina, jõi see ära ja tähendas siis järele mõteldes: Ja pääle selle meel mustade karmadega kaetud? . - - Wäga imelik . -- Ma ei ole seda meel mitte tähele pannud. Ma nägin tema körwad täna üsna ligidalt,  kui ta mulle tohwi tõi. Üle selle olen ma tähele pannud, et tema silmad pimedas läigiwad, ütlesin ma. Mongomeri oli selle mahe aja fees oma ehmatusest toibunud ja ütles ilma kawalufeta:  Missugune imelik asi! Ma olen seda juba ammugi tähelepannud, et ta oma kõrwu ikka ära peita püüab. Za Teie ütlete, et nad terawa otstega on? Ma nägin selgesti, et ta minu eest midagi salata püüab, oga ma ei tahtnud talle otsekohe seda ütelda, et ta maletab. Sellepärast tegin ma koguni ilma süüta näo ja ütlesin: Jah, wäikesed, terawa otstega ja karma» dega kaetud. Ülepää ei ole ma enne niisugust  imelikku elukat näinud, kui teie teener on- (Järgneb.) Riigiwolikogu. Koosolek 7. märtsil algas esimehe Homjakowi  juhatuse all kell 2,7 min. JookSwate asjade ettelugemise järele auustati mõrtsuka käe läbi langenud teise riigiwolikogu liiget, tõõerakondlast Or. Karawajewi  mälestust püsti tõusmisega. MuStamere lacwasõidu lepingu eelnõuu wõeti teisel ettelugemisel muutmatult wastu. Wangist tingimise wiifil wabaStamise seaduse eelnõuu teisel lugemisel wõeti esimene  paragrahw muutmatalt wastu. KolmandamaS punktis lükati paranduse ettepanek tagasi, et tingimise wiisil wabaStamist  ka kindlusewangide kohta laiendada. Tagasi lükati ka see ettepanek, et tingimise wiifil wabaStamine juba K-kuulise wangistuse  juures alata wõib- Talupoegade parandus,  et hobusewargad ja sarwloomade wargad mitte tingimise wiisil wabaStamise alla ei käiks, läks 205 häälega 139 wastu läbi- Neljandat paragrahwi täiendati sellega, et tingimise wiisil wabaStamine juba enne kolmweerand wangistuse aja kinnitamist algada wõib. Seaduse-eelnõuu esimene ettelu.vaine järk järgult wõeti läbi- Koosoleku lõpul andis rahaministri abi PokrowSki TurkeStani maamaksude üle seletust- Koosolek lõppes kell 7 õhtul- „M. K." Seda ja teist. WiifakuS. Turenne, kuulus Prantsuse Marshall G 1675). nägi kord sõjawäge üle maadates, et ühel ohwitseril wäga mana ja laisk hobune oli- Ta kuulas asjalugu järele ja kuulis, et see ohwitser enesele waefuse pärast paremat hobust oSta ei jõudwat. Turenne laskis ohwitseri oma ette kutsuda. .Mul sn Teie wastu üks palme," ütles ta ,ja ma loodan, et Teie selle täitmist oma marshallile ei keela- Minu hobused on minu jaoks liig tulised, nad wäfitawad minu kergesti ära ja teemad mulle ratsutamise  juures liiasti tööd, sest mina jään juba manaks ja nõrgaks- Aga täna olen ma ülewaatusel Teie hobust näinud, see oleks minule just kohane- Kas ei lubaks Teie oma hobust mulle? Teie wõikfite tema wastu minu hobuSie hulgast enesele teise walida." Ohwitser sai Marshalli mõttest aru, kes temale paremat hobust tahtis muretseda, ilma et ta teda selle juures haawata olek» tahtnud, ja wõttiS wahetuse liigutatult wastu Ilma asjata oleks tüli sellega lõpetada,  et wihastks saad. see oleks õliga tuld kustutama, ehk löõtsatuulega tuliseid süsa kustutama. Kui sa õppida ei taha, fiiS jääd elust, ajast maha. Kui meie waranduse poolest kehwad oleme, siis ei pea meil ka mitte suuri tahtmist  olema. Wäike king pigistab ainult stis, kui jalg kingast suurem on. Waese laud on rutemini roogadega kaetud, kui rikka oma. Kuule wennas, mispärast sa magajal uuri „üle lõid" ? Kas sul häbi ei ole? Ja, aga mul oli kahju teda üleS äratada. Kerjaja: „Lubage mõni kopik tööta töölisele!" Herra: „Kui kaua olete teie ilma tööta?" Kerjaja: „Juba üheksa aastat!" Kodumaalt. Kuresaarest. Nagu lugejatele tuttaw, plaanitsewad kihelkondlased uut Eesti loolt ajuiada,  mis lapsi kõrgematesse õpeasutuStesse ettewalmistab.  Õpelceleki soowitakse emakeelt, mis põhjusmõttelikult täiesti õige ja loomulik on. Põhjus kooli asutamiseks on pääaSjalitult see, et lapsi niikaua kui wõlmalik kodus ehk kodu lähekorras  kaswatäda, nagu jõukamad seda sagedasti kodus koolitamise läbi toime panemad. Ilma niisuguse toolita on wanemad sunnitud oma wäikesid lapsi linna ettewalmiStamise kooli wiima, mis teatawaSti liiga palju kulu teeb ning lapsi Kihelkondiaste ettcwõle selles mõtte» on täiesti auuS ja eeskujulik, mit terme ümbruskonnale palju kasu wöib saata. Aga mis ütleb „ArenSburger Wochenblatti" kirjasaatja selle kohta? Kihelkonnal polla niisugust kooli tarwisgi, säälsed koolid olla juba kõigekõrgemal hariduse astmel, laulu knllura olla nii kõrgel, el kogudus kirikus nelja häälega wäga hästi laulda ning see olla kõik endiste õpetajate tööwili. On ju wäga hää, kui kirikus ilusasti lauldakse, aga see üksi ei ulata meel mitte kõrge hariduse äramääramiseks ning ei saada lapsi mitte kõrgematesse  õpeasutuStesse. Kui kõrgel järjel Kihelkonna  -vallakoolid on, näeme juba sellest asjaolust, ei sääl suurem jagu wallakooliöpctajad ilma seminari  hariduseta oma ametikohasid täidawad, kes S 5, Sl) ja 40 rubla palga eest aastas tecniwad. Üksainukene nendest saada SO—SO rubla. Niisugused  ilma eksamita ning tühja kõhuga õpcjõud ei tähenda ju ialgi kõrget hariduse astet. Pääle seda ütleb „Wochenblatti" kirjanik: Parem olla, kui see 1000 rubla, mis uue kooli loomiseks kokku tahetakse korjata, kihelkonna koolile  antaks ning seda 2>klatsiliseks ümbermuudslak». See tool töötada juba 100 aastat rahwa kasuks, praegune juhataja pakkuda ka paiju kindlamat öpejöuudu, kui wõõrad, sest et ta endiste kooliõpetajatega  perekondliselt sugulane olla. .s- 20. Saarlane. 1908