piiskop Albert üle kinnikülmanud lahe esmalt Muhumaale. Waewalt elas weerandsaja-aastase  sõja laastamise järel MuhuS ja Saares ülepää meel niipalju hingesid, kui waenlas.l sõjamehi oli. Ülewõim lämmatas saarlaste südika «vastuhakkamise Linnusel ja Waljala maalinnas. Kui 12K0 ordurüütlid Durbeni järwe ääres  rängasti lüüa saiwad, tõusiwad saarlasid, noor ja wana, kui üks meeS üles ja tegiwad endid jälle wabvks. Aga juba järgmisel talwel tuliwad üle jää tugewad sakslaste ja daanlaSte «väehulgad Saaremaale. Kaarma maalinna lähedale  kogufimad saarlased meeleheitlikule waStuhokkamisele.  Kaitsmiseks raiusiwad nad oma leeri ümber murdu puid ette. Ühel pühapäcwa hommikul 1261. aasta algul langesiwad ühendatud  sõjamäed saarlaste seisukoha pääle. Wahwasti  sõdisiwad saarlased, aga waenlase ambukütid  ajasiwad nad peidupaigast wälja. Paljud  langesiwad. Ülejäänud riismed pidiwad rahu paluma ja käemehi andma. Uusi raskusi tuleb eestlaste pääle. Neljandat  korda 50. aaSta jooksul tõstawad saarlased  1284 a. mässu. 1343 puhkes jälle wihatuli leekima. Miniast  korda mindakje põgenewat wabadust tagasi tooma. Pöide loss wõetakse ära. Lossirahwale lubatakse wabalt ära minna. Aga tee pääl wist Tumala mõisa ligi, püha ohwrikiwi juures kargawad saarlased äraminejate kallale ja hukkavad nad ära. Et sakslased seda ei kingi, on saarlastel selge. Aegsasti walmistawad nad waStupanemisele. Keset Saaremaad Karja maalinna ümber, Pamma metsa, ehitatakse kindel  leer, suur ja lai, kuhu naesed, lapsed ja kõik wara marjule wiidakse. Kiwidest ja Uimast  aetakse mallid kõrgesse, pihaaed tehtakse meel pääle, igale poole leeri ette raiutakse puid murdu maha, et waenlane ligi ei pääseks. Oktobri-kuuS  jõuab Preisi kõrgemeistri saadetud abiwägi Riiga. Aga tali on pehme. Alles seisawad wäinad  lahti. Uue aasta pakane külm loob mii- maks filda. Küünlakuus 1344 põletab meister juba Saaremaal. Pamma metsa kogub saarlaste  kuningas Wesse oma mehed kokku «viimasele  «võitlusele, naeSte laste kaitseks. Tuhkapäewal,  16. webruaril 1344, tuleb lahing. Pikkade konksudega kisuwad sakslased maharaiutud  puud karmale ja rajawad teed kindluse ette. SOVO Saare sõjameest langemad meeleäraheitlikuS  lahingus. Weel ei jõua ordo sel taimel oma tööd lõpetada: meri läheb lahti, ordumehed  peawad koju ruttama. Jällegi puhkeb saarlaste  taltsutamata wabaduse-armaStus lõkkele. Walatud wereojad ei ole teda mitte uputanud. Uuesti tõstetakse mässu. Aga küünla-kuuS 1345 tuleb ordomeiSter teist korda Saaremaale. 8 päewa  otsa rüüStatakse Karja külasid mööda. Kes siis weel saarlastest elusse on jäänud, heidawad  alla. Oma sõjariistad peawad nad Lihula wiima, Karja kindluse maha kiskuma. Kooljamägedeks  nimetab rahwaS tema jätiseid. (Järgneb.) mind enne ära minna, kui nad meie ligidale jõuawad, ma palun Teid, lubage mind põgeneda. Zi, juba on bilja, wastas Gabriele teda tagasi hoides. Kui Teie praegu põgenete, annate  ise ennast ära. Parem lähme siia, mu õde. Diana läks wärisedeS Gabriele järele; nad astufiwad treppi mööda üles, mis walli pääle wiis. Sinna jäiwad nad walli sakkide za tühja «vahiputka wahele seisma. Wahisol» datid läksiwad neist 20 sammu kauguselt mööda,  ilma et nad neid olekfiwad näinud. Siin on kõige wiletsamini kaitstud kohti ütles Gabriele iseenesele, kellele kõik selle oja ikka linna päästmine meeles seisis. Siis pööris  ta end Diana poole, kes ikka meel kartis. Olge nüüd mureta, õde, ütles ta temale: hädaoht on möödas. Aga kuulge mind, sest aeg läheb mööda ja mu! on weel kaks asja südame pääl, mis mind waewawad. Teie ei ole mulle weel Ütelnud, et mulle andeks annud olete, see rõhub mind. Kuida wiisi wõib sellele inimesele andeks anda, palawikuS haige on ja kelle hinges mceleäraheitmine walitscb? küsis Diana. Selle inimese waStu tuntakse haledust ja teda trööstitakse,  mu sõber. Ma ei ole Teie pääle pahandanud,  waid ainult Teie pärast nutnud; nüüd olete Teie uuesti elama hakkanud ja täie mõistuse kütte saanud, sellepärast heidan ma end Jumala tahtmise alla. Siin ei ole mitte allaheitmisest jutt, mu õde, ütleS Gabriele, waid Teil peab lootust olema. Sellesama pärast tahtsingi ma Teiega kokku saada. Teie olete mind südametunnistuse piinast päästnud, mis mind minewiku pärast waewas, selle eest tänan ma Wd. Aga Teie peate ka mind sellest murest päästma, mis mu! Teis tulewiku pärast on. Teie olete minu elu hiilgaw eesmärk. Sellele eesmärgile pean ma rahulikult läheneda püüdma. (Järgneb.) Kodumaalt. Knresaarest. Lümmada meeste kohtuasja süüdistuse-akt. (Lõpp.) Ülemal tähendatud põh» justel süüdistatakse Lümmada walla talumehi Jaan Juhani p. Kuiwjögi 31 a., Peeter Jaani p. Kuiwjögi. 45 a., Aleksander Peeti p. Kuiw< jõgi 17 0., Aleksander Kaarli p. Kuiwjögi 24 a., Eduard Peetri p. Kuiwjögi 19 a., Mihkel Peetri p. Kuiwjögi 23 a., Mihkel Peetri p. Toopi SS a., Peeter Mihkli p. Krauni 43 a, Jakob Mihkli p. Parti 39 a., GuStaw Taweti p. Ani 37 a., Ado Tooma p. Haaba 42 0., Jaak Peetri p. Hirschi (ta on ka HirS) 30 a., Adu Mihkli p. Kaart 33 a., Priidu Jaani p. Kaari 41 a., Peeter Jüri p. Toopi 41 a., GuStaw Taawi p. Kaari 45 a., Peeter Mihkli p. Jänki 45 a.. Jaan Andruse p. Pindewanni 54 a., Jaan Jüri p. Toopi 41 a., Peeter Riidu p. Treirati 28 a., Mihkel Peetri p. Jasneri 52 0., Taniel Mihkli p. Tõsist 20 a., Mihkel Laast p. JrSst 47 a. ja Mihkel Hansu p. Kupou 58 a. selles, et nad 5. detsembril 1905 awalikust salgast osa on wötnud, kellel püssid, rewolwrid, kirmed ja kaikad käes olnud ja keS ennast majanduslistel põhjustel tolku kogunud ning ühendatud jõul Lümmada kroonumõisa  tunginud, metsas tööliste maja ja mõisa rentniku poolt walmistatud 1000 lodja küljepuud  ära põletanud, pääle 50 sülla muud kokku pandud ehitusematerjali Ümber ajanud, Lümmada  mõisa sissetunginud, kuS juures nad ähwardanud nimetatud mõisat ära lammutada ning sellest v. Ruckteschelli wäewõimuga ära ajada, missugune kuritegu nuhtluse seaduse § 2691 esimeses jaos ära on nähtud. Sellepärast  ja kaelakohtu pidamise sead. § 209 ja 1338 põhjusel tulewad nimetatud talumehed Riia ringkonnakohtu mõistmise alla. Selles asjas on tunnistajateks ette kutsutud: 1) Ed« mund v. Ruckteschell, 2) Karl Sitz, 3) Mihkel Jakobi p. Sepp, Anna Himmist, 4) Sophie Peetri tütar Jänk, 5) Peeter Mihkli p. Jank, 6) Mihkel Peetri p. Pichel ja 7) Priidu Mari poeg Tamm. Ülemal tähendatud asi küll enne tulewat kewadet harutamise alla ei tule ja ta saab wist wiimane Saaremaa liikumise aSjaS olema, selles aSjaS, mis nii mitmeidgi ettewaatmatuse  ja kihutuslise tegewuse tõttu õnnetusesse  on wiinud. „PoSt." kirjutab: Vaaä pliil. Aawik, kelle kohta hiljuti teate tõime, nagu oleks ta Prantsuse keele kooliõpetajaks Kuresaare gümnasiumi  juurde kinnitamata jäetud, olla nüüd, nagu „Rishsk. Westn." teatab, selle koha pääle ikkagi ära kinnitatud. Meie teada on hra Maillet kuratori poolt Kuresaare gümnafiumi Prantsusekeele  kooliõpetajaks kinnitatud ,ja täidab juba paar nädalat siin oma kohusid. Nagu meile teatatakse, ei ole mitte koolikollegium  kohalisele gümnafiumile harmoniumi muretsemiseks raha määranud, waid seda on Saaremaa maapäew teinud, et sellega Ew.-Lut. usu kirikulaulu koolis tõsta. Õienduseks. „Srl." wiimaseS nrs. tähendab keegi „ —rg", et TranSwaali ja Kasu pärast. Conan Doyle särele a 8 Teis ei saa minust õieti aru. Ma räägin ülepäa, mis wõimalik on. Täna saame meie aulikku lordi näha. LoodetawaSti saame fiis ka kuulda, mis tal meile selle asja kohta on ütelda. Selle wohe seeS on mul juba mitmed sammud astutud. Kuidas, nii ruttu juba? Ma saatsin Londoni ajalehtedele telegrahwi teel kuulutuse, mis õhtustes numbrites ilmub. Ta andis ühe taskuraamatu seest «väljarebitud  lehe minu kätte, kus pääl järgmised read seifiwad: Kümme naela sterlingit saab fee waewapalka,  kes trodka numbri teada annab, millega keegi 23. mail -välimiste asjade ministeriumi juurde sõitis ja kella kolmweerand kümne ajal Kaarli uulitsas ehk sääl lähedal troska päält maha tuli. Lähemaid teateid selle üle saab Bateri uul. nr. 221. b. Kas te arwate, et waras trsskaga pidi sõitma? Wöib ka olla. et ma eksin, aga see ei tähenda midagi. FelpS tõendab, et kambris ega koridoris peidukohta ei ole; sellepärast peab arvama, et waraS wüljast sisse tuli. Kui ta jala oleks tulnud, fiiS oleks ta porised jäljed Põrandale ja ukse ette maha pandud riide pääle pidanud jätma. Aga et jälgi ei olnud, siis pidi waras wiStisti troSkat torwitama. Üks punkt, mis weel selgust nõuab, on kella helistamine.  Mis otstarbeks teda helistati? Kas waras sellega häbemata nalja tahtis teha. Wõi püüdis keegi tema kuriteo kordasaatmist takistada. WM 0110, et see kogemata sündis? Ehk oli —? Tal oleks nagu uus mõte pääst läbi käinud. Jaama puhwetis wõtfime meie weidi einet ja lätsime siis otseteed politseisse. Forbes ootas  meid, stst et HolmeS taie meie tulekust telegrammi  ISdj teada oli annud. Ta wSttis meid wäga külmalt wastu, niipea kui meie reisuotstarbest kuulda sai. Herra Holmes, ma olen teie uurimise wiistst mõndagi kuulnud, sõnas ta hammustawalt.  Enne püüate politseilt tema uurimised wülja meelitada, siis wiite asja oma käe pääl lõpuni. Pärast räägitakse, politsei ametnikud ei oskawat uurida. Teie eksite, herra ForbeS, ast ei ole poolesgi  nii, waStaS Holmes. Kõige wiiekümne kolme asja kohta on minu nime ainult nelja juhtumise juures nimetatud. Suur au on kõik politseile jäänud. Kust wölfstegi teie seda teada,  sest te olete hiljuti alles oma ametit alganud.  Kui te uues ametis edasi soowite jõuda, fiis teete mõistlikult, kui minuga ühes uurimisest  osa wõtate. Teil wõib õigus olla; mõne juhatuse wõtaksin ma tänuga wastu, rääkis salapolitseinik  leplikumalt. Kas te olete selles asjas midagi juba teinud? Meie oleme uksehoidjat Tangheit ja tema naist mitu korda üle kuulanud. Soldati teenistuses  pidanud ta ennast ausasti ülewel, nii et meie kahtlustel tema wastu mingisugust kindlat  põhjust ei ole. Naist aga ei wõi meie sugugi usaldada. Nagu meie kuuleme, ei olla ta mitte auS inimene. KaS teda on walwatud? Üks naesterahwas politseist oli temaga mõne korra seltsis joonud ja ehk küll wiina mõjul temalt palju oleks loota olnud, ei saadud tema käest siisgi selle aSja üle wähematgi teatust. KaS see tõsi on, ek uksehoidja juure» warandust  on käidud ÜleS kirjutamas. Tõsi, aga nad makfiwad wõla ära. Aga kust nad raha pidiwad jaama ? Raha saiwad nad õigel kombel. Mees sai pensioni ja matsis mõla ausaSti ära. Teisi sissetuleku hallikaid neil minu arwateS ei ole. Mis ütleb naene selle kohta, et ta Felpfi kolistamise pääle ülesse tuli? KaS ta leidis enesele selleks mõne põhjuse? (Järgneb.) Saarlane ISO9 KS,