Palju wõiks siin „Teataja" oma wennaStuse  ideali teoks wiimiseks õpetust wötta! Ja mitte üksnes ..Teataja", maid igaüks kes waenuwankrit wedada armastab. Meil on waenlasi, kes meie iseseiswust rahwnslistes asjades riigiwalitsuse ees määrida ja kaotada tahawad. Hiljuti tõi „Swet" niisuguse kirja Eesti rahwa kohta, mida põlastaw lugeda. Kiri ilmus küll Peterburis. Wüga wõimalik wõib aga olla, et ka mõni eestlanegi selle kirja sepitsemisest osa wõttis. „Rischky Westnik" westab ka sageli halba eestlaste kohta- Palju on weel Neid, kes seda mitte ei näeks, et EeSti rahwas elutseks ja et Eesti keel kõlaks. Kui meie nüüd ka weel isekeskis tülitseme, üksteisele auku kaewame, riigiwalitsuse  ees paraku ka weel üksteist ilm.a-põhjuseta  kahtlustame, siis on see lugu küll kahetsemise wäärt. Sest „riik, mis isekeskis riidus on, ei wõi seista" —ütleb pühakiri. Olgem ühemeelsed, muidu ei wõi meie oma tarwilikkusid kasusid rahwuslises  ja majanduslises asjus mitte kaitsta! Pean ma edasi lugema? küsis Julia iseäranis muudetatud häälega. Sääl ei seisa siis tõesti mitte midagi Ahwrikast sees? päris tädi weel korra. Julia wastas ainult pääraputamisega, ja waatas ise tohtri pääle, kes kübarat käes hoides nende juurde tuli. Siis astus tema tädi tooli taha, kui oleks temal sääl midagi toimetada olnud ja surus tohtrile märku andes sõrme waStu huuli. Tohter istus rahuliselt nende juurde ja hakkas juttu ajama. Julia tõusis ülesse ja läks proua Minnale wastu, kes wöiduroõmsa  näoga tagasi tuli ja ütles temale: Ole nõnda hää tädi ja tule natuke minuga ühes seda kõrwalist teed mööda, minul on sinule midagi ütelda. Mina lugesin praegu ajalehest, et Frieder ühes lahingus, mis neil mctsrahwaga olnud, haawatud on; tädi Rieke ei tohi seda aga mitte teada saada. Wana proua lõi käed kokku. Muidugi on tema raskesti haawatud! hüüdis tema. Ja ehk on tema koguni juba surnud. Oh, suur Jumal! Julia seisis sõnalausumata. Ja sina, pahandas proua, kes sina ometi tema lihene õde oled, seisad saal kui puu tomp ja ei halisegi tema eest. Mina ei ole teda wa' tuulispüäd küll ialgi sallida wõinud, aga nüüd on mul ometi hale meel tema üle, et tema sääl metsrahwa seas nõnda wiletsal wiisil hukka peab saama; on küll hale. Mina palun sind ainult, et sina praegu nõnda erutult mitte tädi Ricke juurde ei läheks, tema on terawa silmaga ja märkab kohe, kui kõik asi korras ei ole, ütles Julia, ilma et oma «vabandusiks sõnagi raiskunud oleks. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Borkipäewal, 17. Oktobri!  ja Keisri Herra Majesteedi trooni paäle astumise päewa! 21. Oktobril peeti meie linna mõlemates kirikutes tänujumalateenistust,  majad olnvad lipuehetes ja õhtul põlesimad ilutuled. Obrisi van Glinsky'le KuresaareS on haruldane auu ojaks saanud. Keiserliku merehädalist- päästmise seltsi pääwalitsuS on temale 28 aastase käsulise teenistuse eest nimetatud seltsis kõige tähtsama auumärgi, suure kuldauuraha määranud ühes tunnistusekirjaga,  mille seltsi eestseisja Keiserlik Kõrgus Keisri Proua alla on kirjutanud. Enne hra Glinsky'l on tähendatud auuraha osaliseks ainult ärasurnud kindral-adjutant, admiral Possjet saanud. Pääle seda on niisugust auuraha meel kaks korda Riia ja Odessa seltsi walitsuse ringkondade tormis j- 17. septembril lahkus kauaaegse haiguse  järele Kuresaare surnuaia hoidja Peter Oskar Mürson, kõigeparcmas mehe eaS, 45 eluaaStaS. Leina on lahkuja oma perekonnale, sugulastele, sõpradele ja tuttawatele  järele jätnud, aga hääd ülendawat mälestust kõigile, sest Mürson oli mees, kes mitte ainult truu omas ametis, hää sõber ja lahke ligimene igale ühele oli, maid kes ka awalikust Eesti elust häämeelega osa wõttis. Ta oli karskuse seltsi asutajate hulgas, kauaaega ka eestseisuse liikmeks, kuni «viimaks  haigus teda sundis oma tegewust seltsis lõpetama. Igast Eesti pidust oli Mürson esimene osawõtmas- Ei takistanud teda paha ilm, ei halb tee Mürson oli ikka kohal, kutsus teda kas seltsi tegelase liikme kohus, ehk rahwuse tundmus Eesti asja edendada. Lõbus oli Mürsoniga ühes seltsi asju toimetada. Ei olnud sääl iseenese  aun ega wöimu tagaajamist märgata,  ameti kohus oli tal püha ja ta tegi tööd ühes meeles teistega- Palju wõiksime temalt õppidg, palju wõiksiwad õppida seltside juhatajad, palju seltside liikmed, palju igaüks omas tegewuses ja teistega Ümber käimises. Ja kui meie Mürsoni mälestust auustava tahame, siis auustagem seda selle läbi, et meie tema tegewust ja elu enesele eeskujuks wõtame ja ka selle eeskuju järele teeme- Minewal aastal wiidi Mürsoni isa kiriku aeda puhkama. Weel ei ole kamargi isa haua pääle kakwanud läks juba poeg järele. Nõnda on siis koduste ja sugulaste  lein suur- „Ärgu sündigu mitte minu maid Sinu tahtmine" see sõna kaunistas  Mürsoni puusärki, selle sõna allä alandas  ennast Mürson ise, alandasiwad tema perekonna liikmed ja sugulased ja alandawad  kõik, kes tema lahkumisest kahju tundwad. Pühapäewa õhtu, 20- oktobril, saadeti  siit selleaastased nekrudid, arwu poolest umbes 140, aurulaewa „ Konstantiniga" üle Riia oma tulemastesse teenistuse kohtadesse.  „Kiriku kellad" ehk lühikesed jutlused on juba kolm aastat ilmunud, esimesel aastal ainult Kihelkonna õpetaja, teisel aastal kõigi Saaremaa ja kolmandamal  aastal Saaremaa ja mitmete Ülemaa  õpetajate kirjutatud. Päätoimetaja ja korraldaja on ikka Kihelkonna õpetaja L. Masing olnud, kuna wiimasel aastal rahaliste asjade õiendajaks Jamaja õpetaja Kirjandus. «Kristlik rahwvkirjanduse agentur" Tartus muretseb suure hoolega kristliku sisuga raamatuid. Jällegi on mei! terwe rida wäikest juturaamatuid nimetada, mis hiljuti ilmunud. . Kõige surem on: «J s a." Kirjutanud K. von Erünewaidt. Hind 20 kop Preili von Grünewatdt on juba tuttaw Eesti kirjanduses. Tema sulest on wiimastet aastatel Aastaraamatus Ew. Luth. usu lastele ilusad algupäralised jutukesed ilmunud. Siin pakub ta nüüd täicealistele tuumaka jutustuse. Teine raamat ltäiecalistele on: „Wäikesed Frommel. Eesti keelde P. Grünfeldt. Hind 10 kop. Õpetaja Freminel on Saksa kirjanduses kuulus. Hää, et nüüd ka Eesti keelde tema kirjasid hakatakse ümber panema. Siin pakub ta meiie omast elust 3 pilti, mis huwilawad on ja ka oma jagu meile naljagi pakuwad: „Wana arm ei roosteta." „Kõik mööblite süü" ja „Kahed pulmad." Wiimati on meil weel 7 kümmekopikulist juturaamatut nimetada, mis Liina Grohshmidt  Ernst Ewerfi järele ümber pannud ja Jumala 10 käsu seletuseks kirjutatud on. 1) Päewade pärli. Jutukene kolmanda käsu kohta. 2) Talupoeg ja ta laps. Jutukene neljanda käsu kohta. 3) Los s i S ja onnis. Jutukene wiienda käsu kohta. 4) Sur n umere ää r es. Jutukene kuuenda 5) Allapoole ja ülespoole- Jutukene seiismendo käsu kohta. 6) Uus sõna. Jutukene kaheksanda käsu kohta. 7) Kooliõpct a j a n n a. Jutukene kahe wiimase käsu kohta. r Eesti Üleüldise teaduse raamatu tellijatele ja sõpradele kirjutab Dr. Hermann „Postimehcs" järgmiselt: Et sellel tululisel kirjal waewait pooltuhat  lugejat on, ei tule nii palju raha sisse, et ta mureta wõiks ilmuda, sest kõige wahem 1000 kuni 1200 lugejat on sels tarwis. Olen küll palunud ja kirjutanud, et abi saaks, aga ei ole mõjunud. Eesti ajalehtede suurem osa on tema wastu külmaks jäänud, paar lehte on teda koguni ära laitnud, paar miljonäri, keda palusin, ei wõta osa, enesel mul praegu küllalt raha jõudu ei ole, sellepärast ou raamatu ilmumine möödaläinud suwel seisnuo. Mitmed on nõuu andnud raamatul lühemal näol wälja anda. Seda nõuu ei wõi wastu wõtta, sest et wäilscst kirjast puuduline haridus tuieb, Eesti rahwal aga täit haridust maja on. Eesti hariduse iöõ ei tohi seisma jääda, ja EeSii rahwaS peab täit haridust saama. Üleüldisel teaduse raamatul on siin suur tähtsus, tema on loomulikult üks hariduse suurem kaew ja peab seda ka meie rahwaie olema. Et aga sellele hariduse kaewule häid rakkeid ja tublid pumpa teha, pidin mina, tema sõber ja edendaja, uut nõuu leidma. Olen siis juba ligi aasta end suurema palgaga kaha saamise käisele ivalmistanud ja poole katset õnnelikult selja tahagi saanud. Õpetlaste katsed ei ale aga naljaks, nad nõuawad palju tööd ja waewa, uurimist ja wirkust ning pikemat aega. GcllepSiust »lri> sunnitud oma hariduse kaewu ehitamise tööd Üleüldise teaduse raamatu kallal mõneks kuuks peatama jätma, kuni kõik tööd on tehtud ja waewad  nähtud. Kui siis ette teatud eesmärk on kätte saadud, saab raamat seda wirgemini wälja tulema nimelt aina minu kulul. Kui kaua kestab see waheaeg? Nii küsib küll mõnigi tulusa kirja sõber. Arwan, et eestulewa aasta aprillikuul  raamat jälle wirgasti wälja tuleb. Seni palun siis tellijaid ja sõpru kannatada. Nendele, kes ehk seda pahaks panemad, olen sunnitud alandlikult ütlema, et seni eestlased ju ilma säärase raamatuta on elama pidanud, nii siis ei oie suurt wiga, kui oiud asja ivähem wõi rohkem wiiwitawad. Tööd seisma ei wõi jätta, ei taha ka. Tellimine läheb ka manal wiisii edasi. Tellimise  hind jääb endiseks, s. o. 5 rubla minu kätte ära saata. Saan siis selle mahe aja L kuu jooksul asjatundjatelt käsikirju rohkesti muretsema  ja ka ise kirjutama, et jürikuul kiri jõudsasti  edeneb ja sagedasti lugejate kätte tuleb. Tululise cttewõtie sõpru palun aga weei kord sellele ettewöiteie truuks jääda ja talle uusi tellijaid  soetada. Or. K. A. Hermann. Möndasugust. Parist öömajadest. Iselaadi kerjuste öömajad,  nagu neid enne ei tuntud, on Parifi tekkinud. Neid ei peeta mitte häätegewate seltside, waid kasuahnitsejate poolt. St. Denis'e uulitsal on wiiekordne „hotel," mida omaniku järele „Maisou Fredi" hüütakse. Iga õhtu kella 10 ajal täidetakse see hotell keldrist pööninguni öömajalistega. Kahekümne  sentüni eest saab igaüks sooja leent ja õiguse saal magada, kus aga ruumi on. Majariistadeks on ainult paksud pingid ja lauad, mis ligistikku üksteise kõrwaS seisaivad. Esimesed tulejad magawad  laudade paal, teised istuwad pinkide pääl ja katsumad pääd laua äärele toetades tukuda. .Sisseastujale  paistab ainult kuklale meri wastu. Halivem, on kõige hilisemate tulejate lugu, kes keldri ruumiga peamad leppima: sääl ei ole laudasid,  maid öömajalised tukuwad seina najale toetades, wõi magawad põrandal ühes kobaras. Natukese niiisakam on naestc-hotcll, mida halastajad  õed Crimse uulitsal peawad. Sääl on woodid, ja iga woodi ees kätki. NaeSte-hotellis käis minewal aastal. 34 naest, kellel aineti! ei olnud, 1390 päewaiõõlist, 333 mõnesuguste ametite pidajat naeSterahwast, 743 teenijat, 164 pesunaest, 26 turunaest, 11 kooliöpetajannat ja 4 näitlejannat. 43 S aa r I a n e, ' "