Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus on Kurefaarcs, Pikas uulitsas, Treffeui majas ur. IS. Kuulutuste waStuwõtuiiur lani kella 1 pScwal Kuulutuste xclit-rida 8 k., lehe eeSotsaS LK k. Adresfl muutmise rest lv kop. Tellimisehind: kromlUpostiga: aastas . . s rbl. kop. Vz „ . . 1„ ss '/, „ . . - .?5 t '/. .. . . - .so „ ükstk number maksab ! kop. 76. Laupäewal 17. oktobril 1909. XXV. aastakiiit Eesti Seltsi maja. Ehitagem EeSti koda, Edendagem Eesti lööd! Saksa Selts on endise Bürgermusse maja ära ostnud ja sinna tahetakse „ Saksa kodu" sisse seada. Meil, eestlastel, läheks ka niisugune kodu, Eesti kodu tarwis. Meil oleks maja tarwis, mis oma suuruse ja sisseseade poolest ajanõudmist  täidaks. -- Kui omal ajal Eesti seltskond Bürgermusse maja üra oSta tahtis, siis ei olnud  meie iseäranis mitte asja poolt. Sest sel korral taheti maja «võlgadega üra oSta. Sissetulekuid  ja «väljaminekuid mitmekülgselt kokku «võttes M aasta kohta itta paar sada rubla puudn. Ehk küll öeldi, et see «mitte asjaks" ei puutu, siisgi ei wõinud niisugustel asjaolekutel majaostmisest siinses EeSti jeltSkondliseS eluS midagi hääd «välja tulla. Ja sellepärast ei maksa meil seda mitte kahjatseda, et Bürgermusse  maja omal ajal ära ei ostetud. Kuid meil on siisgi EeSti seltsimaja, Eesti kodu tarwis. Kuid selle maja ehitamine peab kindlal alusel sündima. Ennem peab selleks tarwiline  kapital toos olema. Sest wõlgade waral maja muretsemine oleks ainult nullidega rehkendamine.  Teade, et Eesti SeltS enesele maja ehitada  tahab ja selleks üleüldist korjandust korda on pannud, on rõõmustaw. Sest ainult üleüldise  korjanduse tädi on siin wõimalik midagi üra teha. Küll ei wõi meie sarnase suuruse pääle mõtelda, mis „ Tartu Wanemuine" meile ette kujutab. Meie Eesti Seltsi maja olgu -väheldane,  aga kaunikene. Kuid ka wähene suurus nõuab suuri kulusid. Ehk tüll meie Kures aare Eesti Seltsi ettewõiet maja muretsemise asjas rõõmuga terrvttame, fiiSgi ei wõi meie seda mitte õigeks pidada, et Kuresaare Eesti Selts siin ütfi asja oma kütte wötab ja et ehitataw maja ainult selle Seltsi tarwis ehitataks. Asjale tuleks rohkem üleüldsem, terroe Saaremaaiine tähendus anda. Kuresaare EeSti Seltsil ei ole oga mitte üleüldist,  üle Saaremaalist, täheudust. Selts, kellel terwe Saare' kohta suurem tähendus on, on Saaremaa Eesti Pölluw. Selts. Asja tulels siin nii korraldada, et Eesti seltsimaja, EeSti kodu, ehitamise asi mõlemate seltside tegewusel ette «võetaks. Siis on loota, et ka põlised rikkad põllumehed asja südidusega edendama saamad. Ja asja tuleks nii seada, et meil mitte Eesti Selrsi maja, maid Eesti seltsimaja oleks. Meil tuleks maja ehitada, mis terwe Saare EeSti elu keskkoha, terwe Saare Eesti kodu sünnitaks. Sinna asugu Eesti laul, muusika ja teater, sinna asugu ka asutatawad Eesti teadete büroo, hoiu- ja laenu kassa, sinna asugu terwe Saare EeSti clu tema waimlise ja majanduslise tegewuse põllul. Siin on üleüldist  ettewõtet, üleüldist tööd tarwis ja see töö sündigu meil kahe tähtsama Seltsi  Kuresaare  Eesti Seltsi ja Saaremaa Eesti Põllumeeste  Seltsi ühisel jõul ja nõul. Lõpuks tähendame, et majaehitamiseks aktsiate  «väljaandmist ka kiita ei wõi. Seega tuleks majaehitamiseks ikka hulk wölgu teha. Ja missugune  lugu siin akstatega on, seda wöime õnnetuseks  Bürgerklubi majaehitamisest näha. Riigiwolikogu. Koosolek 10. oktobril. Koosolek omatakse kell 2 päewal. Wolikoguliikmed  on rohkel armul koos. Ministrite loosheS on pääminister, kohtuminister j. t. Harutusele wõetakse järgmise koosoleku püemakord. Sellest tekkiwad ägedad waielused lähema töökama kohta üleüldse. Schidlorvõki paneb ottobristide nimel ette kõige päält maakorralduse seaduseprojekti ette «võtta, sest see seista 9. novembri seadusega, mis minewal aastal läbi waadati, lähedas ühenduses. Miljukow paneb rahwawabaduse erakonna nimel ette tingima «vabastamise seaduseprojekti kõige päält harutusele wõtta? see projekt wõtta wõrdlcmifi wähe aega. Parast seda wõiks aga see seaduseprojekt harutusele tulla, mida oktobristid  lähemal ajal harutusele lubasiwad wõtta ja mis 17. okt. manifestis lubatud «vabaduste maksmapanemisesse puutuks, s. o. isikupuutumatuse  seaduseprojekt. Kõneleja süüdistab oktobristids erakonda, kes oma kongressil prowintsi saadikute ees pahemale  poole nihkus, nüüd aga, et walitsuS paremale poole sammu tegi (siin mõeldakse mõne seaduseprojekti tagafiwõtmift, mis walitsuse poolt «volikogusse oliwad antud), siis nihkuwad ka oktobristid jälle sinnapoole. Oktobristidest wastasiwad Lerche ja würst Tenischew; ja nad katsusimad seletada, et isikupuutumatuse  seaduseprojektil praegu suuremat tähtsust ei olla. Tööerakonna nimel nõuawad Mjahki ja Kropotow, et isikupuutumatuse seaduse-projekt kõige esiti harutusele wõetaks. Kui Gutshkow ja Miljukow wssl tükk aega teineteisega «vaielnud ja Bulat tööerakonna nimel nõudnud, et pääle isikupuutumatuse seaduseprojekti  kaubaäriteenijate ja käsitööliste puhkeaja, ametnikkude wastutawuse, tingima wangiötamiss ja tööliste kinnitamise ning soldatitele abiandmise  projektid harutusele tulekfiwad, wõttakse hääletamine ette. Keskpaik ja parempoolsed kiidawad oktobristide  ettepaneku hääks, mille järele kõige päält maakorralduse seaduseprojekt harutusele tuleb wõtta. Koosolek lõpeb kell 3,20 min. „Wir." Ruhnu saar ja tema rahwas. s Edasi asustwad sinna õhtupoolse ääre pääle mitmed weeputked kaswama. Need haidfiwad  oma soodu jälle tuiskama liiwa kinni ja nõnda kasivas mäe külg natuke aawalt ikka järsku kõrgemaks. Sinna putkeSte padrikusse Kaks Dianat. 7k Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas ajaloolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Plkl ep. On ta teie wastu lahke? küsis lord Gray. Ma orwan, mylord! Enam kui kaks aastasada tagasi oli ühe meie efiwanemsl kaks poega, kelledest üks, kes kangur oli, St. Quennni  asus, aga teine sõjariistade meister, läks Ealais'e elama. Sest ajast saadik peawad Pccois'ed mõlemis linnas oma esiwanemate ametit edasi. Ehk nad küll lahus elawad, siisgi  armastawad nod Üht-teift ja awitawad, kuS wähegi wõimalik, nagu ausad mehed kunagi. Ma olen selle pääle julge, et Pisrre mulle niipalju laenuks annab, kui minu lahtiostmiseks tarrvis on, päälegi ci ole ma teda enam kümnel  aastal näinud, sest Teie inglased ei luba prantslasi oma kindlusesse minna. Ja, ja, ütles lord Gray rahuloldawalt, warsti saeb sellest ajast kakssada kümme aastat, millal PlcoiS'ed Calais'eS inglasteks on muutunud. Oho, hüüdis Jean ruttu, Pecois'ed... Ta katkestas ruttu oma kõnet. Noh, küsis imestanud lord Gray, mis Pecois'ed teinud on? Mylord, MkiS Jean kübarat käes keerutades  edasi, P«csis'ed ei tee poolesgi politikaga  tegemist. Olgu nad inglased, ehk prantslase  — nad tccniwod omale igapäewast leiba, säälsed alasi ja haamriga, siinsed süStipooliga. HSä küll l ütles lord Gray lustilikult. Mih olla, et Teie siis EalaiS'eS ksugm tSö- Loa sisse seate, saate kuninganna Maria alamaks  ja P.°cois'ed saamad mi kauase Lahus olemise  järele jälle ühendatud. Wäga wõimalik, ütles Jean Pceois naeratades.  Gabriele ei wõinud oma imestust tagasi hoida, kui ta wahwa kodaniku jutustust päält kuulis, kes niisuguse kangelase maimuga oma linna oli kaitsnud ja nüüd niisuguse rahuga ütles, et ta inglaseks saab, nagu oleks see niisama  kerge, kui mantel ümber wahetada. Aga Jean Pceois pilgutas ilma lord Groy nägemata  Gabrielele kawalalt silma ja see rahustas  teda jälle. Lord Groz last warSti mõlemad sõbrad minna. Homme zätame St. Quentini maha ja sõidame kõik üheS koos Calais'e, ütles ta neile. Niikaua «õite oma asju korrale seada ja tuttamatega  jumalaga jätta. Ms lasen Teid Teie ausõna pääle wabaks, päälcgi seisab waht linna wärawaS ja ei lase kedagi ilma kuberneri lubata mälja. Gabriele kumardaS lord Gray poole ja läks Jean Pccois'e selifiS wälja. Ta ei pannud  aga tähele, et tema sõjariiStadetandja tema järel mitte ära ei tulnud, waid sinna ligidale luurama jäi. Mis nõu Mil on, mu sõber? küsis ta Pccois'e käest, kui nad uulitsale aStufiwad. KaS Teil tõesti mitte sadat liiret ei ole, et oma lunaStuseraha 'kohe oleksite wõinud wälja maksta? Mis pärast tahate Ealais'e minna? Tasa! waStas Jean PecoiS saladusliku näoga- Ma ei julge Mv Hispania õhus sõna» kestgi rääkida. Kas Teie tõesti wõite oma sõjariistadekandjat  Martin Sõdijat täiesti usaldada? Ma wastutan.tema eest, wastaS Gabriele, ehk ta küll wahest unustab ja mõnes asjas eksib, on ta fiisgi truu. Hää küll! waötas Pceois. Siis ei ole tarwis teda fiit otse Parist Teie luuastuseraha järele saata, waid tulgu ta meiega seltsis Calais'e ja saadame teda süült minema. Kolm paari filmi nüewad rohkem, kui kaks. Mis see ettewaatuS tähendab? küsis Gabriele.  Nagu ma näen, ei ole Teil CalaiS kedagi sugulast. Miks ei ole! wastas Pecois. Pierre PrcoiS on tõesti olemas. Ta armastab oma endist kodumaad Prantsuse maad ja kui tarwis, oskab ta niisama hästi «võidelda, km minagi. Kui Teie näituseks ühe wügimehe plaani olete walmis mõtelnud, siis ... Tänan Teid, sõber, ma mõistan, ütles Gabriele wanamehe kätt pigistades; aga Teie hindate mu wüärtuft suuremaks, kui ta oa. Teie ei tea weel, et mul pääle isamaa kaitsmise  kohuse weel üks püha kohus täita on, millepärast ma oma kangelase tSSd olen teinud. Ms sellest! wastaS Jean PecsiS. Teie täidate oma kohust ja ei unnsta Wl juures isamaad ära. Olgu meie oma wahel öeltnd lisas ta tasasemal häälel juurde wõib olla, et Teie juhtumise kombel Ealais St. Quentim eest kätte maksate.