Uuemad sõnumed. Kuresaarest. Neljapüewal, pääle lõunat  käisiwad Kuresaare linsakooli kaSwandjkud  ühes kooliõpetajatega hr. Wilde «- bergi wabriku tegewust waatamas. Hr. Wildenberg, kes sel talwel Kuresaarcst ära wiibis, tuli minewal nädalal  siia tagasi ja tõi enesega üheS Saksamaalt tõõmeistri. Homme maetakse Saksa koguduses leerilapsed 7 nöörimeest  waStu—  Praegu on '8 Kuresaare linna maja linnamaksu wõlgade pärast müümise all. Maa! on juba paljudes kohtades turupäewad sisse seatud ja neid seatakse alatasa juurde. Põhjust andis selleks kül Kuresaare uus turuseaduS, mis talurahmale palju raSkendusi turule toodawate asjade müümises tõi. Turupäewade läbi aga linnaturule majapidamise asjade toomine  wäheseks ning nende asjade hind tõuseb  kalliks, mis linna elanikkude elu raskeks teeb-Linnawalitsus peaks kull selle pääle tõsist tähelpanemist pöörma ning selleks omalt poolt tarwilifi abinõuufid eluse kutsu«a--—  Homme õhtul, kellu 7, on Ew.-Luth. kirikus hr. Feyerabendi waimulik kontsert. Kaarmalt. Mõned nendest Pähkla küla meestest, kes Pähkla kroonumõisast maad saiwad, andsiwad omal ajal kroonumaade  pääwalitsusele selle üle kaebtusekirja, et kohalik komisjon Pähkla mõisa maid mitte õieti ci ole jaganud, nimelt olla üks Kuresaare linna kodanik, kes Pähkla mõisa heinamaa lähedal elab, ka maad saanud ja üks osa mõisamaid ühes mõisa majadega ei olla sugugi jagamise alla tulnud- Püüle selle ei tahta nad Pähklasse õigeusu palwemaja  ega kihelkonnakooli. Nüüd on Balti  kroonumaade walitsuS nimetatud meestele  teadustanud, et nende kaebtuS tagajärjeta  on jäetud ning et komisjoni töö Lige on leitud olewat. Seega saab tulewikuS PähklaSse kas õigeusu palwemaja,  kirik wõi kihelkonnakool asutatud- Kuda kuuleme, olla nimetatud linnakodanik  ennast linnakodanikkude hingekirjast maha kustutada ja Kaarma - Suuremaila kü!gs kirjutada lasknud, et maad saada. Sest mitte-talupoegadele maad ei antud. Kärlalt Hr. Saulini aurujahuweski, mille ta oma linkriwabriku juurde asutas, on juba mõne aja eest oma tegewuse lõpetanud,  sest et tulud kulusid ära ei katnud Inetu tegu on siin kättemakSmise mõttes tthtud- Hr- Jürgenfeldtil on Kandla metsas 136- liipril kaks serwa nii kerwega ära raiutud, et need liipriks mitte enam kõlblikud ei ole. Kah>u on umbes 200 rubla- Kurjateo kordasaatmises kahtlustatakse  ühte noortmeest, kelle kerwel niisugune  „hammas" sees olnud, kui liiprite ärankkuja kerwelgi- Räägitowtegu tuletab  üht teist kurjategu meelde, mis siin mõne aasta eest sündis, kus jällegi wist kättetasumise mõttes ühe waese mehe noortel  õunapuudel tema ainukesel worandusel  kroonid saega maha saetud, nii et õunapuudest ainult kepid zärele jäänud. Mustjalast. Mustjala walla wähese ja ilmamaata inimesed on hr. M. Kaju usaldanud kroonuga selle Üle kaupa teha, et Mustjala mõisat Ühe aasta pSäle ära rentida. Pühas tahetakse rahwahariduse seltsi elule kutsuda, kellel uue kooli asutamine Pühasse eessihiks oleks. Muhu meeste „konderbandi" asjas saime  täiendawaid teateid. Kohtupalatis on nendest  3 meest õigeks tunnistatud, keda ringkonnakohus  ka süüdlased leidis olewat, kaks meest on aga 2V« aastaks kinni mõistetud ja peawad igaüks 3760 rubla trahwi maksma.  Enne pidiwad selle trahwi 7460 rbl. kõik 5 süüdlast ära maksma. Süüaluste kä st on kül raske midagi saada, sest et nad oma talukohad ennemini jõudfiwad ära müüa, kui need kohtu poolt oleksiwad kinni pandud- Ainult wähe liikuwat warandust on omal ajal nende junres maksmise kindlustuseks  üles kirjutatud- Riiast. Hasenpoti mässuast tuleb selle kuu lõpul sõjakohtus harutamisele. Kahlu all seisawad 77 isikut. 7 aurulaewa on „Jermaki" abil Riiga sisse ja 14 wäija sõitnud. 1400 ruutsülla suurune maatükk, mida Aajõe jooks ära oli õenestanud, langes teisipõewal  Majorenhofis sisse. Kahju olla 13,500 rbl. suur. Selle maatükki pääl olnud 2 maja, 2 küüni ja mitmesugust puumaterjali. Inimest ei ole surina saanud. Kasanist. Politsei mattis 400 üliõpilast kinni. Jekaterinoslawift. Siia jõudnud rongi postiwagunis  nr. 4. leiti posteljon ära tapetud olewat. Postiametnik, kes ka ses waguniS sõitis, owaldas nõrku elumärkisid, suri aga warsti. Kotid on lahti lõigatud ja pakid ära wiidud. M 25 Saarlane, ISOB »S«WLS ,«pw. r. b äWch-s isc-Lr. M-. »»»-,-.««»,- Trü-iwd.Sm°k«NSd-I-I."mm.. «MS.uul.is Hiljuti on Saksamaal kellegi Thomas Peter Hermanseni tütar ilma testamendita ära surnud ja üle 5000 marga raha järele jätnud. Et temal sääl lähemaid sugulasi ei ole, siis on õigus seda raha pärida tema isa sugulastel, kes arwatawasti Saaremaal  elawad. Nimetatud Thomas Peter Hermansen on 1833 tvöi 1834 aastal Saaremaalt „Dräugs (wõib olla ka Draugs ehk Drangs) Tomas" nime all Saksamaale  rändanud ja sinna elama asunud, kus ta ka 1884 a. ära surnud. Hermanseni nime on ta alles Saksamaal omandanud. Ka on teda „Petriks" ehk „Petrich"iks nimetatud. Passi järele on ta sündinud 6. jnnil 1815 a. ja Saksamaale tulles 19 a. wana olnud. Nagu laulatuse tunnistusest näha, on Hermansen,  tema enese ütelust järele, Peter Hermanseni  ja tema seadusliku naese Luise sünd. Olsen, poeg ja Saaremaal sündinud. Ülemal tähendatud Thomas Hermanseni (Dräugs Tomas) sugulasi otsib ja lähemaid teateid selles asjas annab Adwokat Fichtenberg, Kuresaares. klilgM ahingatega ja pootshaakidega kõwaSti ära keeltud. Liunawolitsus. on leitud ja wvib „Saarlase"  trükik. kätte saada. W« AA A 7!ZY rubla eest müüa. Lähemat teatust  Luures Sadama uu!. M v. Märksa alandatud hindadega müüakse mitmesuguseid riideid, nagu paliio riiilsili naeste- ja meesterahwaSte  tarwis, villast ja poolvillast trllcoll ülikondade jaoks, villast riist naesterahwaste ülikondade larwis, meestsrahwasts pesu jnd. J. Zaunit. Hääd sMOwpit loowitab A. Kivkeldt Teadaandmised. Xu?SZgg,?ö Lssti Lslts. Teisel Lihawõtte pühal 14. aprillil IVOB a. -H« Bürgerklubi saalis „Hans Hädawares" suur 3. järguline naljamäng. Lähemad teated «urgalehtedel Laimjala wallawalitsus kuulutab  seega, et iga aaSta li. ja 12. aprillil Laimjala walla Üiwere küla talumeeste karjamaal  Maadewahe jõe juures ürapeetam  laat saab sel aastal 16. ja 17. apr. ära peetud. Laimjalas, 20, märtsil 1908- aastal M 322. Wallawanem: G. Tamkiwi. Wallakirsutaja: A. Küng. Jurst mõisas seijawad 2 täkliu paaritamiseks. Üks nendest oa krootwtäkk  „liaäi". Et Kärla kiriku torni ehitamise  töö wäljapaktumine 21- märtsil ilma tagajärjeta jäi, siis pakutakse see töö kolmandamal ülestõusmise pühal, 15. aprillil, kellu 12 päewal, Kärla wallamajaS  wähempakkumife teel uuesti  wälja. Lähemaid tingimisi wõib säälsamas näha. Kärla tirikuwalitsus. Kaarma - Suuremõisa põllu elanikkudelt wõtan rendi-raha wastu iga päew kellu 9—lo hom. ja 4—5 pärast lõunat. Pääle selle annan teada, et tõik need rentnikud, kellel meel rsndikontrahti  ei ole, 1. mai k. p. s. a. landrati kollegiumiga kontrahid teeksiwad. Wastasel korral saamad nende käest kohad ära wõetud. Landrati-kollegiumi wolinik adwokat Ch. Fichtenberg, Kuresaares. Kuuramaal, Suures- ja wäikeses Bliedeni mõisates tarwitatakse kraawilöikajaid ja puuraiujaid. Tööd on 10. mehel terme sume jaoks. Watitseja räägib Eesti keelt. Emt Riiga tööliste, Riiast kohale mõisawalitsuse  kulul. Teatust annab walitsija  A. Gulcke, üle Bächhofi TaxeetW ja darWii ilusas wäljawalikus A. Eistfeldti juures. Kuresaare kiriklikud sõn. Puhap., S. «pr. (Palmip. p.) Eestikeele jumalateenistust kll IÄ peab õpetaja Drechsler.