jäänud mched ütlewad, et -venelastel wöidusaamisekS  mingisugust lootust ei olnud. Tokios, 22. mail. Togo käis Sasebo mere-hospidalis, kus Roshestwenski wiibib. Togo awaldas admiralile oma kahetsust saadud haawade pärast ja kõneles wäga waimustatult -venelaste meelcäraheitwaft wahivusest. Tema awaldas lootust, et Roshestwenski warsti Wcnemaale tagasi wõib minna. Roshestwenski tänaS Togot ja soowis Jaapanile wahwuseks ja isamaaarmastuseks  õnne. Ta ütles: Minu kurwastus ja kahetsemine asja nurjamineku  pärast maheneb selle teadmise läbi, et mul rüütlilikkude wöitjatega tegemist  on. Reuter teatab Tokiost, et esialgse rehnungi järel -venelased merelahingus 7000 —9000 meest kaotanud on, -vangid -veel arwamata; neist olla suurem hulk üra uppunud. Jaapanlased on 809 meest kaotanud. Teated Mandshuriast. Sõjawäljalt teatatakse Londoni lehtedele, et Ojama Tschantasu juurest edasi hakanud  liikuma ja KaulbarS'i juhatuse all olewad Wene eesmäed tagasi ajanud. „Now. Wrem." teatatakse, et jaapanlased warsti üleüldiselt edasi hakata tungima. Punaseristi  asemik Gutschkow, kes MoskwaSse on jõudnud, awaldanud, et Roshestwenski laewaStiku häwitamine Mandshuria sõjamäe  pääle mingisugust mõju pole awaldanud.  Sääl pole ialgi ustud, et Roshcstwenski  wösdab, maid armutud juba ette, et ta kaotab. Keisri ihu-haawaarst prohwessor Dr. O. Ott läheb sellekohasel käsul kaugesse idasse sõjawäljal arstlist abiandmist rewideerima. Palgaks on 20,000 rubla kuus määratud. Sõda wõi rahu. Londoni leht „ Standard" ütleb, kolmapäewal olla TsarSkoe Seloos nõuu peetud, kaS sõda edasi pidada, wõi mitte. Berlini „Kohalik Teataja" teab ütelda, et sääl iseäranis Wladiwostoki kaitsmise küsimust harutatud, mille ümbruses Kamimura oma laewastikuga  Valitseja olla. Edasi olla sõjariistaderahu  ettepanekuid järel kaalutud, mis Washingtonist, Londonist ja Parisist saadud olla. „Timessi" sõnumi järel tahetawat sõda edasi pidada. „Birsh. Wed." on Parisist sõnumi saanud,  et ööl wastu neljapäewa Delcasse ja ta Peterburi saadiku wahel palju sõnumid wahetatud. Prantsusemaa tahtwat Wenemaa ja Jaapani wahel rahusobitajaks astuda. Kõige püült olla ta malmis, Jaapanilt järel küsima, .mis tingimistega ta rahu tahtwat. Ei soowiwat Jaapan waholikõnelemist, siis tahtwat Prantsusemaa kõiki Europa riikisid mõju awaldama kutsuda. Rahulootused hakkawad kaduma. Peterburist teatatakse wäljamaale: Sõjanõukogu  tegi neil päiwil otsuseks edasi sõdida. Kõik ettepanekud rahutegemise asjus lükatakse tagasi. Enne rahu ei tehta, kui maamägi kord ei ole wõitnud. Praegusi  Jaapani nõudmisi täita ei taheta. Maamäele tahetakse uut toetuswäge saata. Kindral Saharow andis käsu kõiki masinaid  ja wagunisi, mis Siberi jaoks määratud,  Wenemaalt kolme päewa jooksul Aasiasse tagasi saata. Tahetakse iga päew kolm rongitäit sõjawäge MandshuriaSse läkitada. Ligemal ajal saadetakse sinna 200,000 meest. - Soldati arwamine. „Od. Ag." «maldab ühe soldati kirja, mis 4. märtsil Gundschulinist saadetud. Selles kirjas öeldakse lõpuks: „Km Wemmaa Jaapanit wõita tahab, siis tuleb weel palju werd ära walada. Japanlased on wahwad sõjamehed. Nad wäsiwad wähem ära kui meie hobused, Nii palju kui mina wangiwõetud ja haawatud japanlasi olen näinud, on need kõik noored tugewad mehed, kuna meie kõik wanad halli habemega, nälginud mehikesed oleme. Pettus on siin nii suur, et meie wõitu ei wõi saada. Kõik tahawad oma taskuid täita, soldatid aga pcawad nälgima. Meie oleme 300 wcrSta taganenud. Japanlased tuliwad ikka külle poolt . . Isamaalt. Knresaarest 25. mail, Keisri Majesteedi Kõrge Keisri Proua Aleksandra Feodorowna  sündimise päewal, oliwad meie linna majad lipuehtes, kirikutes peeti jumalateenistust, mõisnikkude kojas mängis muusika ja õhtul pölesiwad ilutuled. Saaremaal lühemad mehed harilikult kodust ära ülemale tõhe; naesed tehku töö. Wõetakse meel suilane, aga mees peab wälja saama. See Luua ju maale suure kasu ja ilma selleta ei saawat läbi. NaiS-suilasels antakse 30 rbl., mees toob koju ehk 25 rbl. See on enamisti kõige suurem. Olgu weel ka see tähele pandud, et mehe kodus suurem jõud on töötada, kui naesel, siis on see kiidetud kasu käpugakatsut  aw. Et Saremaal tööd pole, näib minu silmis kahtlane. Ons siis siin kõik need tööd nii hästi ära tehtud, mis need samad mehed ülemaal teemad, MiiusekS sood kraawitatud,  põllud, heinamaad korralikult haritud  jne. Kas ei saaks ka Saaremaal maast rohkem sissetulekut, kui see hästi oleks haritud. Ma arwan, et suurem wabaduse tung see on, mis rahwast kodust wälja meelitab. Wäljas oled ju omaksete silmist ära, wöid purjutada ja muud lõbu maitseda,  mis kodus nii waba ja ilus ka kuulda  pole. Kas ehk asi pole nii? Kaarmalt. Missuguse suure rõõmuga usupriiust igal pool terwitatakse, näitab ka ka pidulik jumalateenistus, mis Kaarmal 8. mail s. a. ära peeti. Kiriku tornis mängis kohalik mängukoor „Üks kindel linn ja -varjupaik."  Sellcpääle läks kogudus pärgadega ja tuledega kaunistatud kirikusse. Õpetaja luges altari ees Keisri Majesteedi Manifesti  usupriiuse üle ette, mille pääle kogudus laulis: „OH wõtkem Jumalat suust, südamest nüüd kiita." Siis pidas Õpetaja  südamest woolawa tänupalwe. Ka jutlus  oli tähtsa pidupäewa kohane, kus ristiinimese  kohusid näidati, mis temal Jumala kui ka Keisri wastu on. Oli tunda, et waimustatud jutlus südamest tuli ja oma mõju ka koguduse pääle ilmutas. Jumala teenistuse piduliku tähtsust tõstis weel koorilaul ja mängukoor. Pärast jumalateenistust  saatis Kaarma kihelkond oma kalli Keisri Herrale sisemise asjade ministri läbi tänutelegrami. Ansekülast. Oder ja kartulid ühel põllul korraga on Salme meeste poolt tehtud. Üks lülinud odrad põllule,  sest et põld kaardi järele tema on, teine läinud järgmisel päewal ja künnud odrad üles ning teinud kartulid maha, sett et ta sennini seda maad ikka on pruukinud. Nagu igal aastal, nii läks ka sellel kewadel hulk poissa Kuramaale. Kõik meie koolid jäiwad enneaegu kinni, sest et lapsed enam kooli ei tulnud -- poisid enamisti, et Kuramaale minna ja tüdrukud, et karjas käia. Aga püüle pühi oliwad ometigi kõik poisid alleS Kuramaale minemata, kuna nad ometegi kooli ei tulnud, et kooliaja oleksiwad lõpetada wõinud; samuti ei käinud ka loomad weel karjamaal, et tütarlastel oleks karjas olnud  käia. Siin tuleb see paha asi nähtawale, et meie lapsed õpiwad kooli katsele ja leerile tarkust, aga mitte endale. On õpetaja kooli katsunud, siis enam kooli ei tulda. Koolikohta  puudub arusaamine ja seega ka armastus- Pärnumaalt. Ususalliwuse kuulutamine  sünnitas siinsetes kogudustes suurt rõõmu, kuid mõnelpool olnud ka pahandus  selle üle õige suur. Kui keegi waimulik  teada saanud, et tema koguduse liikmetel nüüd wöimalik on enesel usku oma südametunnistuse järele walida ja paljud seda ka tarwitada tahta, hoiatanud ta neid „waleuSku" mitte wastu wõtta. Peterburist. Uue passiseaduse eelnõu». Riiginõuukogusse sisse antud uue passi- ehk elamisetähe-seaduse eelnõuu järele ei ole keegi kohustatud passi pidama, olgu oma alaliseks, woi ajutises elukohas ehk jälle ümber rännates. Selle määruse alt arwatakse wälja: 1) juudid, kes alati ehk ajutiselt wäljaspool oma lubatud asumisepiirisid  elawad; 2) isikud, kes kohtuotsuse  ehk andministratiivilise walitsusemääruse  järele politsei walwuse all elawad  ; 3) wäljamaa alamad, kes Wencmaale  tulewad. Isiku kindlaks määramise tarwis antakse ilma tähtajata passiraamatud,  mis kõigil Peterburi, Moskwa ja Warssawi elanikkudel ning nendesse linnadesse  sissesõitjatel kaasas peawad olema. Politsei nõudmise pääle elukutse, nime, elukoha ja wäeteenistuse kohuste täitmise üle teadete andmiseks wõiwad pääle paSfiraamatute  ka ristimisetähed, koolide lõputunnistused,  wäeteenistuse-dokumendid, walitsusliste  ja seltskondliste asutuste tunnistusekirjad, kaubanduse - dokumendid ja igasugused muud ametlised kirjad, kui ka ametnikkude ehk erainimeste suusõnalised tunnistused tarwituft leida. Passiraamatud  antakse isikutele nende nõudmise pääle wälja, kui nad 17 aastaseks on saanud, abielus naesterahwastele weel warem. Nende linnade nimekiri, mille awalikkude asutuste elanikud peremeestele oma isiku üle teateid peawad andma, seatakse sisemiste  asjade ministeriumi poolt kokku ja kinnitatakse miniftrite-komitee poolt. Passide sissekirjutamise-makS kaotatakse Peterburis 9 aasta jooksul 1905. aastast alates hoopis ära. AdreSsikontorid jääwad päälinnades  endiselt alalt. Passiseadus maksab riigi piirides ka Soomemaa alamate kohta, kui nad wäljaspool Soomemaad asuwad. WäljamaalaStel peab Wenemaal wiibides Wene saatkondade, saadikute ehk konsulite poolt tõeks tunnistatud passid olema. Wäljamaa passiseadus jääb wanawiifi maksma, kuna ilma passita isikute Peterburist  wäljasaatmise kohta mõni muudatus tehtakse. Uus passiseadus tahetakse 1. januaril  1906 a. maksma panna. Rahwahariduss ministcrium on, nagu „Rig. Ruudsch." teatab, seaduse celplaani walmis töötanud, mille järel erainimestele kui ka seltskondlistele asutustele  õigus antakse erakoolisid asutada. Koolide programmi wõib ise walmistada, peab tema aga walitsusele kinnituseks ette panema. Ka see jäätakse täitsa wubaks, mis keele pääl koolis õpetust antakse; ainult seda nõutakse, et usuõpetus, Wene keel ja Wene ajalugu programmi üles wõetaks. 22. Saarlane 1905