kes sinulegi üsna tundmata pole, saab mehele ja missugusele meel! Tubli puumaa koha peremehele! Oi, see on ju tõepoolest kena uudis! Wõi Liisa saab mehele? Mis siis soowin õnne! See oleks juba warem pidanud  sündima Liisa pole ju enam ammugi esimestes neitfi-põlwe aastates. Zah, aga tal pole meel praegugi himu mehele minna, teeb seda aina wastu tahtmist.  Kuida? küsisin ma imestusega. Mis selle tüdruku meeles siis õige on, kui nüüd ka meel mehele minna ei taha, kuna, nagu ütled, nii tubli partii saadawal on? On ta siis päris mandunud manaks tüdrukuks jääda? Ma olin juba waremalt mõnikord selle üle imestanud, miks toatüdruk Liisa mitte mehele ei lähe, kuna teised tema wanaduses tüdrukud ümberkaudu kõik omale kaasad nõuutanud oliwad. Et poisid teda tahtnud  poleks, sellel armumisel polnud põhjust, sest Liisa oli ilus, töökas ja igapidi tubli, mõistlik ja miisakas neiu. Ei oleks ka keegi tohtinud mõtelda, et Liisal, nagu tihti suurema hulga ilusatel inglitiimade marjul terawmd, toekamaid okkasid peitus on, selle jaoks tundsin ma neiut, kellega ma mõni aasta tagasi ligistikku elasin, mäga hästi. Mis pidi siis põhjuseks olema, et ts mehele polnud läinud? Ja nüüd, kuna õde mulle ütles, et Liisa nii hää kaubaga kokku juhtunud ja siisgi meel päris waStu tahtmist abielusse astumise sammu teeb, näitiS lugu mulle päris mõistatus  olcwat. Sulle näitab wiStisti arusaamata olewat, miks Liisa nii kaua piiga põlwest pole lahkunud ja nüüdgi seda ainult waStu tahtmist  teeb? kõneles õde. Jah, see on mulle päris arusaamata. Noh, tea siis põhjuseks on siin see, et Liisa juba kaua aega ühte nöörimeest on südames kannud, keda ta praegugi meel ühesuguse kuumusega armastab, kuid lootuseta  armastab. Nüüd hakkas mulle tume mõistatus mähe selginema, ma teadsin nüüd, miks Liisa selkajani wecl tanu pähe polnud saanud. Seda jänulisem olin ma aga nüüd terwet lugu teada tahtma. Kuidas põhjuseta? pärisin ma. On ta armaZtataw noormees siis juba nooriku kosinud? Ei, ta on praegu alles poissmees, aga Liisat ei armasta ta wististi ka mitte! See on ju kurb, lõpmata kurb, nii ilma lootuseta armastada. Sarnane armastus, milles midagi rõõmustawat ees näha pole, teeb ju noore inimese kõige õnnetumaks, wnb ta õitsema jume enneaegu hauda. Sellepärast tahabgi Liisa abielusse astumise  läbi endistele unistustele kõigile lõppu teha, selle pääle waatamata, mis ta süda selle juures walu tunneb, ütles õde. Waene neiu! sõnasin ma liigutatult, wõi tema noorcpõlwe eluaastad saamad nii haledal kombel ära kihwtitatud! Nüüd aga, õde, jäta oma mõistatuslik kõnewiis ja seleta mulle asjalugu põhjani ilusasti ära sa näed, ma olen uudishimuline terwet lugu teada tahtma! Kannata ikka, saad marsi kõik kuulda. Sa tunned ju Wcskikingu Priidut, seda mabadiku poissi meie külast, keS aastat kolm tagasi mõisa sulaseks läks? Miks ma teda ei tunne oleme ju poisikese põlwest tuttawad. Noh, seesama ongi, keda Liisa nii tuliselt  armastab, ilma et ta teaks, kaS noormees  wähegi õrnemate tundmustega tema pääle peaks mõtlema, wõi mitte sugugi. Kui Prits ja Liisa mõisas esimest kord kokku puutusiwad, tundsiwad nad teineteist meel kaunis mähe. Liisa oli siis alles efimisteS neiupõlwe õitseaaStates, wärske ja punane, nagu rohtaja lill. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Borki päewal, 17. Oktobril ja Keisri Herra Majesteedi  trooni pääle astumise päewal 21. Oktobril peeti meie linna mõlemates kirikutes  tänujumalateenistust, majad oliwad lipuehtes ja õhtul polesiwad ilutuled. Esmaspäewa õhtu poole kell 4, 45 min. kuulutas Peterburi kohtukoda Saaremaa  endise talurahwaasjade kommissari kohtuasjas järgmise mõistuse: Joosep Kossatski, 50 aastat wana, tuleb pooleks teiseks aastaks wangiroodu anda ja temalt wõetakse kõik iseäralised õigused ja eesõigused  ära. Kosfatskilt tuleb Saaremaa maakonna 10 walla hääks kokku 2244 rubla 15 kopikat sisse nõuda. Mõistuse jvuusse astumise järele tuleb mõistus kaelakohtu  - protsessiseaduse põhjal Keisri Majesteedile  ette panna. Siis otsustas kohtukodu  Kassatskit kuni mõistmise täitmiseni mangift wabastada, kui keegi tema eest 3800 rubla kohtule sisse maksab. „Kuresaare Nädalalehe" teatel olla orased Saaremaal sooja sügise tõttu kohati nii lopsakalt kaswanud, et põllumehed kardawad,  et nad enne talwet kõrt hakkawad ! kaswatama. Nad püüawad kaswamist selle > läbi tagasi hoida, et orase lehti niidawad wõi karja orasepõllule lasewad. Tallinnast. Surm kihlweo järelduS.Talliuna  lehed kirjutawad: Kaks töölist wedasiwad  siin ühes söögimajas lõunasöögil kihla, et see, kes oma söögiportsjonist enne jagu saab, teise käest pudeli wiina wõidab. Mõlemad hakkasiwad siis ruttu sööma. Äkitselt kukkus teine tööline selili ja oli surnud. Wististi oli mees liiga suure lihatüki alla neelanud ja nõnda enese ära kugistanud. Riiast. Nagu Riia jubelinäituse toimekonna  seletustest näha, kirjutab „Rish. Westn.", on näitus toimepanijatele 70,000 rbl. kahju toonud. Liitvimaa kindral-superdendi G. Oehrni kohta kuuleb „Post.," et tal soetõbi hiljuti uuesti tagasi on pööranud, nii et haige seisukord õige hädaohtlikuks on läinud. Niisama lamawat ka kindral-superdendi lapsed soojatõbe käes. Arwatawasti on haiguse põhjuseks Riia mesi, mis puhtuse poolest mitmepoolset arwamist mööda wäga palju paremaks peaks minema, et tarwitajatele  mitte kahju teha. Mitawist kirjutawad Läti lehed weidrast  loost. Keegi majaomanik M., kelle maja wõlgade pärast ära müüdi, tõsteti majast wälja, sest et ta ise wälja ei läinud.  Wäljatõstetud mees aga ei sõitnud teise korterisse, maid seadis oma majaaSjad  uulitsal iilesse, päälegi maitserikkalt, ja hakkas „uulitsakorteris" elama, ka külalisigi  wastu wõtma. Uulitsalatern andis talle maksuta w algust. M. saatis oma imelikus „korteris" mitu päewa mööda. Wiimaks ajas politsei ta uulitsalt ära. Peterburist. Mõned ajalehed on jutu wälja ajanud, et Keisri Majesteedi külaskäik Prantsusemaal uuele laenule, mida Wenemaa Prantsusemaal tahtwat teha, teed walmistanud.  Rahaminister teatab nüüd ametlikult,  et ei Keisri Majesteedi reisimise ajal, ei ka pärast seda mingisugusest laenust juttu ei ole olnud. Põllutöö ja riigi waranduste minister  on nõuks wõtnud lääne ja lõuna pool Wenemaal olewad kroonumõisad wäikeste tükkide kaupa rendile anda. Põllutöö departemang soowib tulemaks  aastaks 60,000 rbl. põllutöö näituste toimepanemiseks saada. St. Pet. Eesti Jaani koguduse õpetaja  asjus. Pühapäewal 14. s. k. p. andis  õpetaja vr. J. Hurt kogudusele teada, et ta oma ameti (21 aastase töö järel) maha on pannud ja selleks ka ülemustelt Möndasugust. Wäikene klawer. Austria kroonprints Rudolf oli nooremas eas, juba seitsme aastase poisikesena, tubli klawerimängija, kuid ta ei ulatanud oma pisikeste kätega oktawi (kaheksat klahwi) wõtta. Siis laskis  keisriproua wähema klaweri walmistada, mille pääl wäike mees wabalt mängida suutis. Wäike klawer seati keiserinna tiiw- klaweri kõrwale ja peaaegu igapäew mängis noor prints keiserinnaga ühtlasi klawerit. Praegu olla wäike klawer ikka weel Wienis keisri lossis. Etendus kohtukojas. 72-aastane pottsepp Otto Salbach seisab kohtu eeS. 37 aastat oma elust on see mees juba wangimajades mööda saatnud ja nüüd on ta jälle warguse pärast süüaluste seas. Esimees küsib tema käest: „Aga Salbach, mis meie peame teiega tegema? Meie peame teid jälle wangimajasse saatma." Süüdlane: „Jah, esimehe herra, muud hääd nõuu ei ole. Mis peab minusugune manamees muud tegema kui warastama. Tööd teha ma enam ei jõua." Esimees: „Kas ei oleks parem kui teie oma kaasinimeste  südame külge koputaks?" Süüdlane:  „AH esimehe herra, mind mõisteti wiimati kerjamise pärast kaheks aastaks töömajasse. Enam ma ei kerja. Parem lähen wangimajasse, see on mu kodumaa." Kui süüdlane wiimaks kuulis, et ta kaheks aastaks kinni istuma oli mõistetud, oli ta nähtawaste wäga rahul ja soowis, et ta sedamaid kinni wiidaks. Mis wiisakus wahel teeb. Kusagil Parist alewis kõlistatakse hilja öösel uksekella  lahti. Ukse juures seisab ilus naesterahwaS  ja palub meest, et see tuleks teda kodu saatma. Kolm kahtlast isikut kõndida juba tüki aega tema järele. Wiisakas prantslane, maja ainus elanik, tõmbab palitu selga, paneb kübara päha ja ruttab uulitsale. Naesterahwas nimetas oma nime ja elukoha. Meie mees, kes majade marjus  kolme wõõrast näeb, läheb naesterahwast  saatma. Tee on pikk, aga mis ei tehta kenade naesterahwaste hääks? Korteri ligidal lahkub naesterahwas palawate tänusõnadega.  Mees tuleb oma kodu tagasi ja leiab, et see wargate poolt tühjaks on tehtud. Wene leidused. Kümme aastat enne Inglase Watti leidust walmiStas keegi Altai meister aurumasina, mis a. 1761 Urali mägestikus töötas. 20 aastat enne Beffe» meri leidis meister Makorw malmi. Aastal  1801 sõitis meister Artamanow Mosk» was keiser Pauli ees jalgrattaga. Aastal 1901 .M 42 Saarlane.