Pääle selle wõiwad aastas paar lehma ära müüdud saada, läbistiku 50 rbl. tükk. Nõnda oleks siis kõik sissetulek kanapidamisest  kokku 400 rbl. aastas. Wilja loomadele söötes jääwad kõik põllult ära wõetud taime toidu ollused lauta, kus nad sõnnikuna jälle põllule tagasi antakse, mis põllu rammu märksa tõstab. Sellest wõime näha, et majapidamist nõnda sisse seades esiteks karja pidamisest enesest kaunist kasu saab ja teiseks põllumees  oma põllu päält ikka hääd wilja wõib lõigata, ilma et oma kallist waewaga teenitud raha kunstsõnnikute eest wälja pruugiks anda. 11. L.. naeraksin mina iseenese üle, ütles tema. Oleksin ma ometi kohe hakatuses sinu käest seletust nõudnud. Roettger ajas silmad pärani lahti. Noore neiu filmist paistis temale midagi wastu, mis temale üht ilusat kewadist päewa ja waikcst põõniiigukambert meelde tuletas, kus tema seda ilusat uhkelt joonistatud suukest, kaua ja palawalt suutlenud oli. Tema mahtis ikka meel ukse poole, kui see juba ammu kmmtõmmatud oli. Ei, rahustas tema ennast, see oleks naeruwääriline arwamine  olewat, et tema mind kui õeliku  armastusega armastab —! Rumalus!  mina ei ole temale ometi midagi täna ütelnud, mis temas eksiarwamift minu tundmuste kohta äratada wõiks. Mõni silmapilk hiljem süütas tema sigari põlema, ja hukas ühte teaduslikku kirja südamehaiguste  üle kirjutama ja unustas selle kallal kõiki naeSterahwaid ja nende pilkusid suurumaks ära. Proua Minna tuli Juliale juba kojasse wastu ja hüüdis! Mu Jumal, mille üle teil ometi nõnda palju lobiseda on? Sellest on ju terme igawik möödas, millal rviimane haige ära läkS; sina pidid mind ju ometi kasukaid ivülja pakkida ja tuulutada aitama, õues sajab juba lund. See töö oleks ammu tehtud pidanud olema! Ja tema tegi, ilma et Julia õõguwat nägu tähele oleks pannud, wäikese, kitsa kambrikese ukse tukust lahii, mille seina ääred suurte kappide ja kastidega täidetud oliwad- Sääl nwttis  tema suure tammest kasti lukust lahti, millest sedamaid kampri ja pipra hais kõike tuba täitis. Kuule korra, Ales tema, kasti ette põlwitades,  kaS sina midagi iseäralikku tänini märkanud pole? Rida ms Ms märkama pidin? päris Julia, proua Muna suurt ilwese nahkset Mvhsi käes hoides. Noh, kaS ss pole seda weel wälja saanus,  keda Tereese omale tulewaseks teiste seast wälja wallnud on. Kas tema sinule fiiS midagi enam ei rSSgi? Ei, tädi, wastaS Julia. See on ainult sinu oma süü, ütles proua nõunik tusaselt ja lõi kasukakraega nii waljusti  kasti ääre wastu, et selle seest päris pilw peenikest pipart ümber lendas. Hatsihh! aewaStas tema. Mis sinusse küll armastuse lood puutuwad? hatsihh! Sind ei ole need ju ialgi huwitanud? Jumal aidaku sind, tädike! ütles Julia, kuna kelmlik naeratus tema harilikult ikka tõsist nägu ilustas. (Järg tuleb) Isamaalt. Kuresaarast. 25. juuni kuu p. saada Liiwimaa kuberneri herra kindral-major Paschkow Kuresaarde tulema. Sel aastal oli suwi wäga was- Lane tulema. Ikka wältasiwad külmad ilmad. 30. ja 31. mail oli isegi wecl öökülma, mis mitmel pool aiawiljalc kahju olla sünnitanud. Nagu teada, ehitatakse läbi Abaja weetoru, mis kõik linnast kokku kogunud  wee meresse peab wiima. Ehitus on suuremalt osalt malmis. Nüüd tuli aga awalikuks, et weetoru wäga kõrgesse olla pandud, nõnda et wesi sisse ei pääse. Pääle seda räägiwad asjatundjad, et torud ise wäga kitsad olla, nii et wesi kõik sisse ei mahtuda. Ka olla karta, et talwene külm torud, mis sawist on ja wäga mähe mullaga kaetud, ära lõhkuda. Wist tuleb torude panemise töö kõik ümber teha. Siiaajani olla weetoru panemise töö linnale  juba tuhanded maksma tulnud. Kurefaare gümnasiumis tegiwad sel aastal järgmised kaswandikud lõpucksaami: Johann Aawik (eestlane), Wilhelm Grubener  (sakslane), Aleksander Kalino (tatarlane),  Harry Liepschütz (juut), Konstantin Sirotkin (wenelane), Jwan Cholostow (wenelane); wöõrad: Mauring ja Ernst Pohl (lätlased). Kolmandama! nelipühi õhtul löönud siin keegi noormees teisele noaga suure haawa käe sisse. Ehk küll arsti abi kohe saadawal oli, on siisgi haawast wäga palju werd wälja jooksnud, nii et mees ära nõrkas. Praegu on ta haigemajas parandamisel.  Arstide arwamise järele ei ole aga haaw mitte elukardetaw. Ehk küll haawatu õnnetus mitte kerge ei ole, siisgi pole haawaja südamewalu ka mitte palju kergem. Haawa on ta täielises purjus olekus teisele löönud ja kahjatseb nüüd oma tegu südamest. Kõigest sündmusest ei teada ta ise enam midagi. Saaremaalt kirjutatakse Eesti Postimehele: Hiljuti põles Kaarmal Uduwere külas Kusta kohi maani maha. Oötontide süüd. Põhjus armukadedus. Naabri nukud olla põlenud talu perepoja lahkelt „kaissu" mõtnnd, põletaja aga lükatud tagasi. See sajatama: „OH, arwate teda paremaks? Ta peab worsli minust waesem olema. ÜkS ime peab sündima täna öösel." Läinud ja pistnud neiude armuosalise kodu põlema. Tuide jäänud kõik majakraam ja ka loomad. Maja oli Suure-Kaorma walla wastasiikuse  abiandmise seltsis kinnitatud? kuid peremehe kahju on siisgi wäga suur. -- Oh, peremehed, sõdige ise ööhulkujate wastu! Praegu, kuna neid ridasid kirjutan, räägitakse mulle, et Jumala arm ise hoidnud mincwal ööl T. talumaja, mis ööhulkujate läbi juba tule ohwriks oli saamas. Nimelt põlenud neitside woodipõhud ja riided juba lausa tules. Isad, manitsege oma poegi! Emad, hoidke oma tütreid! Ärge laske neid lakka wõi mõnda muusse kohta magama, kuhu poisid tulla wõiwad.  „Kus tal raibet on, sinna koguwad kotkad." Kus neiud magawad, sääl poisid rügan? ad. Kaotage õõhulkumine, seega kaotate kõige halbtuse juure. Praegune eluwiis peletab hariduse meist kaugele. Näituseks tahab mõni koolmeister laulu juhatada. Palub nooremaid kokku, ei ilmu kedagi. Mulle tõendas, näituseks, keegi Anseküla koolmeister, et tal nõuu olnud koguduse laulu leeripühal ülendada. Laulud olnud õpetatud. Leeripüha langenud suure reede pääle. Palunud suure neljapäcwa õhtuks weel lauljaid katsumiseks kokku. Wastatud: „Pole aega. Öösel tulcwad poisid muidugi „hanesid andma" ja wiidawad und." „Hanede andmine" on aga järgmine wana wilunud paha pruuk: Salgad noori mehi käiwad suure reede hommikul wara Möndasugust. Kudas inimesed magama d. Inimene saadab oma elust umbes kolmandama  osa woodiS mööda, siis pole ka ime, et ta magamise paiga eest hoolitseb ja suuremaid kulusidgi selle hääks kannab. Europlased tarwitawad enamasti matratsid  ja waipa. Skandinawia ja Prantsuse  woodid on oma kõwaduse poolt kuulsad.  Norramaal on woodid nii seatud, et neid alles tarwituse puhul nurgast wälja  tõmmatakse. Ka Rootsimaal on woodid  enamasti kolme jaotised, kokkulükatawad,  kolme jaotise matratsiga. Kesk ja Löuna-AmcrikaS walitseb selle wastu jälle rippuw wõrkwoodi. Emana indiaanlased  oskawad rohust wäga ilusaid wõrkwoodisid punuda. Hiinlastel on madalad  woodid, kuid matratside ja waipade asemel taritawad nad aina matkisid. Talwel panewad nad ööks weel puuwillased, wäga tülikad riided selga. Kõige wähem tüli teeb magamine Ahivrika neegrile: ta heidab samasse paika maha, kus ta just wiibib ja uinub paremini kui meie rahwad udusulgede püäl. Kentsakas testament. Berlinis suri hiljaaegu iseäraline manamees Pfeiffer ära. Omas testamendis ütles ta, et iga sugulane, kes tema puusärki surnuaiale saatma ei tule, saab zgo marka, muu warandus jagatakse aga iseäralise nimekirja järele, mida pärast s»r»a kihti teha. PuusSrki saatma Ms ainult Pfeifferi wana majatalitaja, ka ku- gelt sugulane. Nimekirjas seisis aga: „Minu terme waranduse saab see sugulane, kes 300 margast ilma jääda tahab ja minu puusärk! hauale saatma tuleb." - Teised sugulased sülitasiwad nüüd muidugi. Piiberlehtede ehk karikellade (aoovsllaria  majalls, Maiglöckchen) eest, mis oma ilusate kellukeste, walgete ja magusasti  lehkawate õiete pärast häämeelega tubadesse toodakse, hoiatatakse wiimasel ajal kohalikkudes lehtedes. Kõigis selle taime jagudes, warres, lehtedes ja õites on kange kihwt, nõnda nimetatud glykosid ehk convallamarin,  mis siis, kui ta milgi kombel meresse pääseb, isegi surmamalt wõib mõjuda. Isegi nende lillede närtsinud osad wõiwad meel kanadele kardetamaks saada, kui nad wälja wisatakse. Iseäranis hoitagu aga lapsi hoolega nende lillede eest! Abinõuu koide wastu, Willased riideid ja kasukaid tuleb järgmiselt  koide wastu hoida: paberilehtede pääle määritakse õhukene kord terpentinimaimu  HTerpentingeist) ja pandakse paberid siis riiete ehk kasukate pääle rippuma, mille järele koid pea ära kõngewad. Terpentiniwaimu  wõib ka riiete pääle ja kappidesse tilgutada, kus koisid olemas on. Et riideid pärast jälle wängest haisust wrbastada, riputatakse nad natukeseks ajaks õue õhu kätte tuulutama. Uhkuse langemine. Kas näete, wargad, kerjused „N Teil tahan keppi näita. Te' laisad, ilma hulgused Nii saate kõhtu täita l" Mi karjus rikas wihaga Ja wehkle» uhkel meelel. Kui palus keegi kerjaja Talt andi kurwal keelel. Nüüd manaks saanud uhke mees. Ka nuhtles Jumal teda: Käid kerja kepil ilma sees Ja näeb et ilmas häda. Elli Põllu lill. 24 Saarlane 1902