laewastiku tähtsust märksa suurendaks. Wõib olla, et raha puudus ehk takistab seda suurepäralist ettewõtet ajawiitmata täide saata, kuid wöimalus seda ehitust ettewõtta on igatahes olemas. Moskwas, 4. dets. Prantsusemaa ja Amcrika hakkasiwad Wene mänguasju tellima. Nüüdne Atnerika tellimise summa teeb 100,000 rubla wiilja. Minskist. Juutid e suur wäljarändamine.  Nagu „L. Ztg.-le" Minskist  kirjutatakse, on juutide wäljarändamine Amerikasse nii suureks läinud, nagu seda jälgi enne nähtud ei ole. Mitte ainult noored käsitöölised ei rända wälja, waid ka manad mehed oma perekondadega. Linnas on hulk agentisid liikumas. Väljarändamist  loetakse mitme-aaStase majandussist  kitsikuse tagajärjeks ; kõik tarbeasjad ou kuulmata kallid. Neil asjaoludel on wäljarändamine meeleüraheitmise samm, millest mitte kõrwale ei saa põigata. Orellist. Sunduslik kooliskäimine.  Ikka enam ja enam maldasid püüab sunduslikku kooliskäimist sisse seada. Nõnda on Horutowo walla 95 liiget ennast kohustanud sel korral koolile 10 rbl. maksma, kui nemad oma lapsed enne koosikursuse lõppu koosist ära peaksiwad wõtma. Polotskist. polipoe pääle tormijooksmine. PolotSki maakonnast kirjutatakse: Walla koosolekutele järgneb meie juures siin harilikult kange joomine. Hiljuti piiras umbes sada isikut, kes ennast pääle koosolekut purju joonud, kroonu wiinapoe ümber ja wõttis tema wiimaks tormiga. Selle kindluse kaitsemisel  oli kordnik sunnitud tuld andma. Kishinewis, 7. dets. Odessa kohtukoda  mõistis, pääle selle ku' ta kinniste uste taga Kishinewis Lihawötte pühadel olnud juudiwastaste rahutuste! asja läbi waadanud, nagu awaldatud kohtuotsusest näha, Gretfiu ja MaroSjuki, keda pääle rööwimise ka mõrtsukatöös süüdistati, sunnitööle, esimese 7 ja teise 5 a. ; edasi 25 kohtualust I—21 —2 aastaks wangiroodu, 1 kuueks kuuks wangi. 12 mõisteti süüst wabaks. Kõik ä8 eranõudmist jääti ilma tagajärjeta. Kohtukulud tulewad süüdlaste kanda. Wjasmas paniwad kaks talumeest sõjamäe  kommisjomle imeliku palme ette, et nende poegadelt sõjamäe teenistuse kergitused  ära wõetakse, sest et nad oma wanemaid kõige wähematki pole toetanud. Seda täideti, ja noored neljandama käsu wastu patustajad läksiwad kroonut teenima, mille pääle nad waremalt polnud mõtelnudgi. Balahsa maakonnast. Eesti asunikkude  üle Baiahnamaakonnas kirjutab „Nishegor. Semsk. Gaieta": Wiimasel ajal hakkawad siin mõned Eesti asunikud maad ostma ja lasewad endid kohalikkudesse kogukondadesse üles kirjutada. Nende asunikkude elu on wäga raske; nad rendiwad  maad ilma hooneteta, nii et nad kaua aega kõik oma jõuu elu- ja majanduseinajade ehitamise pääle ära tarwitama peawad. Põldu hariwad nad palju paremini kui Wene talupojad; eestlane oskab kõik raskused ära wõita ja rõõmustaw on näha, kuda maike solk -võõraid, rasketest elutingimistest  hoolimata, ainult ise oma jõuu abit enesele  kindla aluse paneb ja tublideks põllumeesteks saab. Koduigatsuse üle eestlane ei kaeba, tema tahab ainult, et kohalikud talupojad teda enesega üheõiguSlisekS peaks. Imestada on, et Wene talupojad, kes ise oma töö -väärtusest ometi lugu Pidada oskawad, sisse rännanud eestlaste tööst lugu ei pea. Nõnda oli. näituseks, üks eestlane koerad maha külmanud; mõne aja pärast näeb ta, et naabruses elawad -venelased tema orasel oma karja söödawad. Eestlane läks karja omaniku  juurde ja külawanema ning mitme teise asjatundja juuresolekul määrati kahju suurus ära. Aga kui asi wallakohtu ette läks, ei tahtnud  üksgi tunnistaja tunnistada, et wenelase kari eestlase orase ära oli söönud, ja waese eestlase  kaebtus jäeti tähelepanemata. Kiiewist. Kohalik politehnikum on rahaministri ettepanekul kinni pandud. Üiivplasi,  kes wälja astuda soowiwod, kutsutakse üles, et nad oma paberite järele tuleksiwad. Ka säälne ülikool pandi rahutuste pärast kinni. Dwiuskist. Politseimeistri päewakäsk kirjutab  politseiametnikkudele ette, rahwaga rohkem -viisakalt ümber käia, sest et politseimeistri juures selles asjas palju kaeblusi on tõstetud. Wavshatvist. Kas wilsad -või teeni  s tus c st lahti! Selle -valimise paneb ühe siinse nahaparkimise koja direktor igale oma töölisele  ette, kes kudagi wlisi on eksinud. Kuna Warshawis ja sääl ümberkaudu töö-oluv rasked on ja lööd wäga raske leida, siis walib suurem osa töölisi wilsanuhtlusc, mis direktori herra juuresolekul täide saadetakse. Ja see sünnib 20. aastasajal! Aschabadis, 2. dets. Kesk-Aasia raudtee  walttsuse kassast on 102.700 rbl. ära waraStatud. Wäljamaalt. Juglisemaalt. Örnakesed tülis ja muidugi wäga tähtsa asja pärast iluküfimuses. Tulema aasta hakatusel peetakse New-UorkiS suurt üleilmlist  „iluduse-näitust", ja et sääl Jnglisemaa muude kõrwal auuga wõistelda wõlks, siis mõtsiwad Inglise naesterahwad nõuuks, sinna oma poolt asemikkusid walida. Selleks peeti Leedsis kodune näitus ja waiiti siis kaks „kõige moodsamat" Amsrikasse minema. Aga selle otsusega ei oldud mõnel pool sugugi rahul, maid tõstetakse walju nurinat, et walimine õiglaselt pole sündinud. Nimelt heidetakse walitutele ette, et nad riietega uhkustanud, nii olla üks omale laia, sinise wöö ümber sidunud, millega armustajate otsust eksitanud.  Ja nüüd antakse üksteisele kibedaid sõnu. Londonist. Kuidas „TimeS" teatab, on kõik Londonis elawad japanlased, kes sõjamäes teenima on kohustatud, isamaale  kutsutud. Tokios, 7. (20.) Arwatakse, et Wenemaa oma waStuses Jaapani nõudmise  pääpunktid tagasi lükkab. Kui Wenemaa  meel kord politika seisukorra üle saab järele mõtelnud ja Jaapani nõudmistele  mitte järele ei anna, siis on sõja eemale hoidmine peaaegu wõimata. 7. dets. Asjatundjad ringkonnad awaldawad Jda-Aasia seisu kohta suurt muret. Awaldatakse kartust, et Wenemaa neist piiridest wälja on läinud, milles läbirääkimiste rahulikult lõpetamine wõimalik on. Kahtlemata wõib arwata, et Jaapanil «võimalust ei ole neid tingimisi  waStu wõtta, mis Wenemaa wiimases märgukirjas nõutud on, sest et nemad päänõudmistele wastu käiwad. Jaapanil on ka teada, et Wenemaa wäljakutsuwalt toimetab. Sellepärast tuleb aSjaseisukorra pääle tõsisemalt waadata kui seni, ehk küll ütelda ei wõi, et kõik diplomatilised abinõuud juba otsas olelsiwad. 8. dets- Kauge Ida seisukorras ei ole mingisugust muudatust ette tulnud. Tema on, nagu seni, hädaohtlik. Et Jaapan Wene wastust wastu wõtnud ei ole, fiis saab tema paluma, et Wenemaa omad ettepanekud uuesti läbi kaaluks Kui sellele nõuusolemine järgneb, siis on läbirääkimised mõlemate riikide wahel uuesti woimalikud. Tientsinis on jutud liikumas, et Jaapan Wenemaale wiimase nõudmise  ette on pannud. Kui palju selles tõtt, ei tea weel ütelda, sest et niisuguseid juttusid juba warematt kuulda oli. Brüsselist. Wõitlus joomise wastu. Brüsseli aguli Jxellesst walitsus on otsuseks teinud, edaspidi mitte neile abi anda, kes mõnda alkoholi tarwitamisest tekkinud haigust põewad. Sohwms, 5. dets. Ehk küll Türgi teadete järel meriseid kokkupõrkamist türklaste ja mässuliste  wahel ette on tulnud, on nüüd ometi kindel, et mässuline liikuminelõpetatud on ja komiteed ära ootawad, mis Makedonia paranduste asjus ette wõetakse. New Aorkis, 7. dets. Mõni päew tagasi pidasiwad Jaapani asemikud siinsete panga p id ajat s g a läbirääkimisi laenu asjus, kus juures nemad sugugi ei salanud, et raha «võimalikul korral ka sõja pääle wõib minna. Läbirääkimistel ei olnud aga iningi suguseid tagajärgesid. Rahameeste  seas «valitseb arivamine, et wäljamaale enam laenusid wälja ei wõi anda. Möndasugust. Missuguses wanaduses onnaesterahwas kõige ilusam?  Mõnegi naese soow, weel kord plika wanadusesse tagasi saada, on õieti rumal; iga naene, kes loomulikult ja korralikult elab, peaks 40 aastaselt palju ilusam ja külgetõmbawam olema, kui 16 aastaselt. Ajalugu õpetab, et kõige ilusamad naesterahwad  35—40 aastade wahel oma kuulsuse tipule jõudsiwad. Kuulus Egiptuse kuningaana Kleopatra oli üle 30 aastat mana, kui ta Rooma pääliku Antoniust oma külge köitis. Aspafia oli 36 aastat mana, kui ta Periklesele läks, ja 30 aastat hiljem olla ta weel õige ilus olnud. Austria printsess Anna oli 33 aastat wana, kui teda Europa kõigeilusamate  naesterahwaSte hulka loeti. Preili Mars, kuulus Prantsuse näitlejanna, oli 45 aastaselt, ja Rekamier, naesterahwaliku iluduse kuningaana, 40 aastaselt weel kõige suuremas iluduses. Liia kütmise kahjulikud tagajärjed  on prof. Reclami teate järele järgmised:  Kes toa soojemaks kütab, kui 15 kraadi Reaumuri järele, märkab peagi, et tema soojatarwidus  kaswab ja et peagi 17 ja 20 kraadigi wähe ou. Selle põhjus on: Kestisalt kange kütmise  läbi kuiwanud toa seinad ja toas olewad asjad ära. Mida enam niiskust nad kaotawad, seda enam imeb kuiw õhk niiskust säält enesesse, kus seda weel on: inimese seest. Nahk ja kops halkamad niiskust enam wälja aurama. Et see niiskuse wäljaauramine meilt palju sooja ära wõtab, siis tõuseb ahjusoojuse tõusmisega ka meie tarwidus sooja järele. Kõrgendatud toasoojuses aurawad siis ka teistd asjad oma niiskuse wälja ja õhk muutub ikka pahemaks. Soojas õhus hingame meie wähem hapnikku, mis meie elu kõige suurem tarwidus on, ja ollustewaheldus jääb aeglasemaks ning wähemaks; söögiisu maheneb,  meeleolu muutub tusaseks, uni on lühike ja rahutu, kõik keha toimetused jätawad midagi soowida. See on truu ja kurb kujutus kontoritöõlislest,  kes palju toas istuwad, lühidelt igast inimesest, kes talwel toas wiibib. Kuresaare kiriklikud sönumed. Kesknädalal, 17 detsembril. Eestikeeli piiblitundi kellu S õhtu peab ülemõpetaja  Lemm. Pühapäewal, St. detsembril. Eestikeele jumalateenistust ja lauarabwa wastuwõtmist  kellu i/sl 2 peab ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal kellu 1 pääle lõunat. 50 Saarlane 1903, Wastutaw toimetaja Hartwig Satz, oani. 000. xol.