Sakala Politika, kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. W 2«, Mikjanäis. !l. Äprikkik. isos. Ilmub kaks korda nadalis, iga eSmaspaew ja ueljapaew 28- as aastakäik. Tellimise hind: aastas postiga S rbl. S 0 kop. postita S rbl. 80 kop. tun paSle » , 80 » SS » Väljamaale aastas „ S „ pooles aastas Z » 60 „ Ükstk nummer maksab 4 kop. Kes 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata ehk 7 protsenti. Kuulutuste petitria ruum maksab S kop. lehe eesotsas lS kop. Toimetuse adress: „Sa?ala" toimetusele, WiljandiS. Wenekeeles: pvAauuiio rnsv-rki va. Kõigekõrgem käsukiri, antud riiginõuukogu liikme, senatori tõsise salanõuuniku  Goremõikui nime pääle. Jwan LoginowitshMinewal aastal 12. detsembril  Walitfewale Senatile antud käsukirjas kuulutasin  Mina, et Oma hoolitsemises Weneriigi hää käekäigu eest seda mõtet etteotsa sean, mis Wenemaa kõige suurema seisuse, talupoegade, elujärk kõige parema  korralduse kohta käib. Juba warem Minu käsu pääle alustatud sellekohased ettewalnnstuse tööd näitasiwad,  et mõnes Keisririigi sisemises kubermangus selle seisuse majanduslik olukord tähtsalt kõikuma on löönud. Selle kurwa nähtuse kaotamise otstarbega wiibimata abinõuude otsimist tarwiliseks tunnistades, leian Mina kasuliku olewat, et pääle sisemiste asjade ministeriumis wäljatöötawate uuenduste, mis talupoegade  walitsemise kohta käiwad, iseäralist tähelepanemist  otsekohese talupoegade maakorra kindlakstegemise  Pääle tuleb Pöörata, mis rahwa hää käekäigu alus on. Seda silmas pidades tuleb juba nüüd hoolitseda,  mil teel äratähendatud ettewõtet teoks teha, kuna era maaomandamine sellejuures igasuguse kahju eest hoitud piab saama. Eeltulewate sellekohaste tööde juures piab abinõuusid ära määrama, mis talupoegadele  muutunud majanduslistel tingimistel nende kätte antud maade tarwitamist kõigetulusamaks teekfiwad  ja ilma maata külaelanikudele wõimalust annaks  määratud kohtadele wälja rännata ehk oma maaomandamist talurahwa põllupanga abil laiendada, ühes sellega tuleb hoolt kanda, et talupoegade maa teiste omanikude maast ära saaks lahutatud, mis igasuguse  eraomauduse puutumatust rahwa meeles kõige rohkem Piab kinnitama. Ära nähes, et käesolewa ülesande täidesaatmine ainult siis hääde tagajärgedega wõiV sündida, kui sellekohaseid töösid ühendatakse, mis nüüd mitme ametikoha  wahel ära on jaotatud, siis tunnistasin Mina hääks, talupoegade maaomandamise kindlakstegemise Nifimuse arutamise ja abinõuude leidmise tarwis iseäralist nõuupidamist Oma poolt wäljawalitud isikutest  asutada, ühes sellega, Teie kauaaegses riigiteenistuses  omandatud teadmistest ja elutarkusest talurahwa  asjus lugupidades annan Mina juhatamise nimetatud nõuupidamisel Teie kätte, kuna Teie ära- Proowitud usinuselt ootan, et Teie pääle pandud tähtjas ülesanne Minu ettekuulutuse kohaselt ja wõimalikult  lühikese aja seds täide saadetakse. Jään Teile muutmatalt armuliseks. Alguskirjale on Keisri Majesteedi käega alla kirjutanud: ..Nikolai." Tsarskoje Seloos, 30. märtsil 1905. Selle Kõigekõrgema käsukirjale, mida ruumi kasinuse pärast varemalt avaldada ei wöinud, on niipalju juurde lisada, et see käsukiri praegusel talurahva  rahutuste ajal väga tähtjas akt on. Iseäralist  tähele panemist tuleb selle lause pääle pöörda: ..Eeltulewate sellekohaliste tööde juures piab abinöuusi ära määrama, mis... ilma maata küla elanikudele wõimalust annaks, määratud kohtadele wälja rännata ehk oma maa omandamist talurahwa põllupanga abil laiendada." Kül awaldatakse käsukirjas arwamist, et nimelt „sisemistes kubermangudes" talu rahwa majanduslik seisukord „tähtsalt kõikuma on löönud." Kuid keski ei suuda seda salata, et ka meie maal ilma oma maata talurahwa seisukord wähemalt niisama wilets ja kõikuw on, mis niisama hädaste parandamist  tarwitab, kui meie tulewikus suuremaid halbtusi ära hoida tahame. Sellepärast oleks praegu tvistist õige aeg, et need isiuL ' meie kodumaal, kelledesse  see asi otsekoheselt Puutub, oma otsekohese ülemuse,  s. o. kohaliste talurahwa asjade kommissaride kaudu, Palweid ette kannaksiwad, et ka meie kodumaal talurahwa põllupanga abil maa omandamine wõimalikuks  saaks tehtud ja selleks kohalikku kroonu maid määratud; ainult niisugusel luol, kui kroonu maad meie kodumaal selleks ette ei lööks ehk mingisugusel muul põhjusel selleks otstarbeks nii laialisel mõõdul tarwitatud ei wõiks saada, wöiks ühise, sündsa asukoha  nõuutamise Pääle sisemistes ehk kaugemates kubermangudes  mõtelda. Vallimaa ilma maata talurahwa seisukord piab lõpulikult korraldatud saama, muidu sammub meie kodumaa tumedate aegadele wastu. Kunstsõnik ja tema tarwitamine. Lühike juhatus põllumeestele. KunstwäetuSte tarwitamise enese kohta olgu järgmist tähendatud: Woswori-hapu wäetused küntakse ehk äestatakse mulla sisse: päält wäetamiseks ei tarwitada neid ilmaSki. Mis Väetamise asjasse puutub, siis tuleb seda tähendada, et mida wähem sulaw nende sees olev woSwori-hapu on, seda wnrem tulewad nad põllule kätte anda. Nõnda, näituseks, wöib supersosfati mõni päew enne seemne maha tegemist külida; Thomasjahu ja kondijahu piob aga juba nädalat kaks enne seemne maha tegemist, suwewilja alla kõige parem aga juba sügisel, külida. Kaali soolad küntakse eh? äestatakse ka mulla sisse, kuS juures need wäetused üheS woswori-hapu  väetustega iseäranis hästi heinamaadel  ja pöllu-heinte all möjuwad. Kainiti antakse põllule niisama kui ThomaSjahu; kõige parem juba sügisel, taliwilja alla aga kakS-kolm nädalat  enne seemne külwi. Kaali soola wöib üks nädal enne seemne külwi anda. Mis Tsh iili salpetrisse puutub, fiiS piab ütlema, et seda ilmaski mulla fiSse ei panda, waid paalt Väetusena lihtsalt põllu pääle laiali külwatakse. Muud lämmastiku wäetused, nagu weewlihapu  amuioniak ja sarwe- ning were-jahu, piawad  aga nimelt adraga ehk äkkega mulla sisse segatud saama. Iseenesest mõista, et mitmesuguste Väetustena  oma põldu rammutades põllumehel sagedaste kasulikum on, neid enne üksteisega hästi segamine segada ja siis üheS koos laiali külida. Kõiki wäetusi ei wöi aga mitte ilma kahju kartmata üksteisega segamine segada. Tihti tekkiwad selle juureS keemialised protsessid skäärimised), mis ühe ehk teise Väetuse pääle halwaste mõjuwad. Alamal seisaw joonistu? annab põllumehele selles asjaS kõige tormilisemaid juhatusi: Wäetufl, mii ühe peenikese joonega ühendatud on» wõib alati segada. Wäetufi, mii kahe peenikese joonega ühendatud on, wSib ainult nende mahakülimise eel segada. ZLäetufi, "ts jämeda joonega on ühendatud, ei w?i ilmaski segada. Kui palju kunstsöniküt ühe eh? teise wilja tarwiS kõige kasulikum on tarvitada, selle üle leiab lugeja ligemaid teateid selle juhtkirja lõppu mahutatud „kunstsöniku tarvitamise tabelist." Kunfisõniku külimine sünnib kõige paremine külvi masinaga, kui see olemas on, vastasel korral  piab seda muidugi käsitsi toimetama. Kui palju kunstsöniku õigel viisil tarvitamine  kasu toob, seda võib järgmistest katsetest näha: Tshiili salpeter.