Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. »k ss. Teisipäeval, 18. julil 1906. XX!!. aastata,k „S<»<»rr«T<Te" maksab: V- SS .. ' V. .. -..T5., maapostiga: „ , „ SO .. V- .. 1 .. - .. V» .. -..50 .. Üksik number S kop. —H— Ilmub ükskord nädalas, igolteistpiielval.  Toimetas AarcsaareS PitiaZ aul Treffcni 13. Kuulutuste waStuUiõtmiue kuni Kuulutuste petit-rida Z kop., lehe eesotsas 20 kop. Kõigekõrgem manifest. Jumala armust Meie, Nikolai 11, Wenemaa Keiser ja Jsewalitseja, Poolamaa Kuningas, Soomemaa Suurwüist jne., jne., jne., Meie tahtmisel kutsuti rahwa poolt Valitud  inimesed loomale seaduseandmise tööle. Jumala armu püäle kindlasti lootes, Meie rahwa selgesse ja suurde tulewikusse uskudes  ootasime Meie mnde tööst riigile kõigis  rahwaelu harudes hääd ja kasu. Meie olime juured uuendused ette märkinud ja kõige esimeses reas seisis Meie päämurs rahwa pimedust hariduse-walguje abil ära kaotada ja rahwast koormawaid olusid põllutöö kergendamisega parandada. Meie ootustele on aga rasked katsumised tulnud rahwa walitud asemikud pöörasiwad  loowa seaduseandmise töö asemel niisugusesse  piirkonda, mis mnde alla ei käi, ja hakkafiwad Meie poolt ametisse määratud  ametnikkude tcgewuft uurima, Meile näidates, et põhjusseadused, mille muutmist  ainult Meie Keiserlikul tahtmisel ette wöib wõtta, puudulised on, ja ka selgesti seadusewaStalrft tcgewuft aivaldama, nagu wolikogu nimel rahwa poole pööramine on. Niisuguse korratuse läbi segatud talurahvas  hakkas, ilma et oma seisukorra seaduslist parandust oleks oodanud, mitmes kubermangus awatikult wõõrast waranduft rööwima ja ära wõtma, seaduse ja seadusliste  ametnikkude wastu pannes. Pidagu aga Meie alamad meeles, et rahwa olukorda  ainult täielise korra ja rahu juures kindlasti wõib parandada. Saagu teatamaks.  et Meie ei lase mingisugust omawoli ega seadusewastalist tegu sündida ja et Meie kõige riiklise wõimu jõuga seadusest üleastujaid Meie Keiserliku tahtmise alla heitma sunnime. Kutsume kõiki häämõttelisi Wene inimesi ühinema, et seadustest wõimu toetada ja Meie kallil isamaal rahu jalale seadida. Saagu Wenemaal rahu jalale ja aidaku Meid Kõigekõrgem Meie lõige tähtsamat  Keiserlikku tööd korda saata talurahwa jõukat olekut tõsta. Meie tahtmine  selles asjas on kindel ja Wene kündja wöib, ilma et wõõras omandus kahju saaks, säül, kus maad wähe on, seaduSlisel ja ausal wiisit oma maaomandust  suurendada. Teistest seisustest isikud tarwitawad Meie kutse järele kõike jõudu selle suure ülesande täitmiseks, mille lõpulik  otsustamine seaduseandmise korras uuesti tokkulutsutawa wolikogu hoolde Mv. Meie aga, riigiwolikogu ta praeguses kokkuseades laiali lastes, kinnitame ühes sellega, et Meie muutmata tahtmine on selle asutuse loomise seadust jõuS hoida ja sellepärast määrasime oma käsus, mis 8> julil s. a- walitsewale senatile andsime, tema uue kokkukutsumise 1907 a. 20- webr. pääle. Määramata usus Jumala armu za Wene rahwa sisse ootame Meie rngiwolikogu  uuest kokkuseadest Meie lootuste täideminemist ja riigi seaduste muutmist selle järele, kuidas uuendatud Wenemaa tarwidused nõuawad. Truud Wenemaa pojad I Teie Keiser kutsub teid, kui isa oma lapsi, meie puha isamaa uuendamise ja uuestisündimise asjas koiku hoidma. Ujume, et mõtte ja teo mägilased ilmuwad ja et nende iseenesest hoolimata töötamine Wenemaa kuulsust tõstab. Antud Peterhofis 9. julil 1906 a. pärast Kristuse Mdimist, Meie walttsuse 12 aastal. Algustirja pääle on Keisri Majesteet oma tõega kirjutanud: „Nilolai." Peterburis, 9. julil. kell 3, 55 min. hom. Ametlik- Walitsewale Senatile Kõigekõrgem  tüjukiri Rngiwolikogu laialisaatmise  za uuesti watitud Duuma kokkutuleku  kohta. Rügl pöhjusseaduse 1906 a. waljaands paragrahw 105 põhjal käsime Rngiwolikogu  laiali saata ühes selle määrujega, et uueSti walitud Rngiwvukogu 20- webr. 1607 kokku tuleb. Uutest Rilgtwolikogu wallmisteft antakse Meie poolt izearaltie käsu läbi teada. Walltsew senat saad selle käsu täitmiseks tarwilisi müärusid tegema. AlguSkirjalt on Keisri Majesteet enese käega alla kirjutanud: „Nikolai" Kirjandus. üks tähelepanemise «vääriline  ajaloolik raamat. Omal ajal on Saaremaa ajaloo, maapinna,  taimede j. n- e. kohta tähelepanemise  «väärilisi ja wüga hurvitawaid kirjatöösid  raamatute kujul awaldanud Dr. Z. v. Luce, Fr. Schmid, Russ w u r, M. Körber, Z. B- Holzmayer j. m- Tähendatud raamatud ilmusiwad muidugi Saksa keeles. Kuid ilmugu nad, mis keeles ka tahes, iöik on hää, mis meie maa elusse ja olusse teaduslisest seisukohast  erapooletu pilku heidawad ja inimesi,  keda asi huwitab, temaga tuttawaks  aitawad teha- Nüüd puhtamad wiimased sarnaste raamatute kirjutajad õpetaja M. Kõrberja ülemkovlwpetaja J B. Holzmayer juba mõni aasta maamullas, ia nüsi mehi, kes sarnase armastusega tähendatud tööd keksimad, kui nemad, ei ole Saaremaal praegu mitte on endine Anseküla õpetaja M. Köcber, kes iseäranis oma eestikeelsete rahwaraamatukeste läbi eestlastele laialt tuttaw, Saksa keeles trükkida lasknud : „Bausteine za einer Gejchichte OeselS" „Oesel einst und jetzt" I- ning 11. anne. Kuigi nimetatud raamatud mitte mast sügawat uurimise-tööd ei awalda, mis terawawaimulisest teadusemehest tunnistust annaks, on nad siisgi palju ajaloolist ja muinasjutulist materjali unustuse hõlmast päästnud ning pakuwad mitmesugust huwitawat  lugemiseainet. Õpetaja M. Körber suri 1893 aastal, nii et 11. jagu raamatust „Oessl einst und jetzt" kuus aastat pääle tema surma kohaliku Saksa ajalehe toimetuse äratusel Kuresaare ajaloo Seltsi poolt tema käsikirja  järele trükki anti. See raamat toob üleüldise ülewaate ja üksikuid tähtsamaid lugusid Mustjala, Kihelkonna, Anseküla, Zamaja, Waljala ja Püha kihelkondade kohta. Kuidas kuuldub, olla nüüd kolmaS zagu raamatust „Oesel einst und jetzt" käsikirjas malmis ja tahetawat ligemal ajal trükki anda. See kirjeldaks siis Kärl a,Kaarma, Karja, Zaan i ja Pöide kihelkondi, tooks aga la seletuse Saarema mapi ja üksikute kirikupitserite  kohta. Et tähendatud raamat kaunis paks saab ja tema Väljaandmine kulukas on, siis ei ole tema trükkida laskmine mitte kerge. Loodetawasti aivatakse tema pääle ligemal ajal eiteiellimine, ja siis saagu ka Eesti ringkondade tähelepanemine selle pääle juhitud,  et tähendamd raamatu trükkuoimetamift  tellimise läbi lahkesti toetaraks. S. Kodumaalt. Kuresaarest. Endine Saaremaa maamarjchal  kammerherra O. v. Ek e jparre on riiginõukogu poolt rahaasjanduse kommisjoni  liikmeks waliiud. Teade riigiwolikogu lahtilaskmise üle mõjus ka Kuresaares põrutawalt. Et sel ajal RiigaS täheladujad streikima hakkasiwad  ja ajalehti Riiast ei saadud, sus oli ärewus üsna suur. Mitmed supelwõõrad tahtnud kohe ära sõita kartes, et nad edaspidi  mitte enam koduse ei Pääse, tui suuri korratust ette peaks tulema. SiiSgi on kõik see kartus ilmaaegne. Sündmus, et riigiwolikogu lahti lasti, ei ole weel kusagil  suuremate korratuste tekkimiseks põhjuseks  olnud. Et Riigas ja mõnes teiste» linnades täheladujad ja mõned muud töölised  streigiwad, siis ei ole neil streikidel mingisugust ühendust riigiwolikogu lahtilaskmisega.  Neil streikidel on köigtt majaa- MM" Neljapäeval, 20. julil kellu 9 õhtul parkis kurttummade-pidu. Suur tulevärk, ilutuled ja muusik.