Saarlane maksab: k»»»»»P0«tig«! g r. kop. V- .. I »s . '/« „ -.. 75 .. ma«P»»tiaa: „ t„ SS „ V- „ » „ V. - ~ »0 .. Üksik number s kop. Jlmut ÜI«k»»d n!>d,llj», ig«l t»ist< päewkl. ToimetuS Kur«saar«e, Plikal »»l. Tr-ss-ni m°jl>z lg. Kuulutuste waStuwõtmiue keni Kuulutuste pitit<»>d» S i»p. lihe «lotsa» AO kox. 3. Teisipäewal, 16. januaril 1907 XXIII. aastakitik Saaremaa maakonnanöukogu. 7. dets. m. a. kell b õhtu awas Saaremaa maamarschall Kuresaare linnas mõisnikukojas  maakonnanöukogu kõnega, milles ta selle pääle tähendas, et juba 22. aasta eest olnud rüütelkonnal eelnõuu wälja töötatud, mille järele teised seisused pidiroad  kutsutud saama maa omawalitsusest osa wõtma, kuid see eelnõu ei leidnud mitte kinnitust. Kõneleja awaldas lootust, et see praegune ühine töö hääd wilja kandma saada. Kõigepäält wõeti Saaremaa maapäewa poolt wälja töötatud eelnõu järele maa iseseiSwuse küsimus nõutamise alla. Riiginõukogu  liikme herra von Ekesparre ettepanekul,  mida herra preester Paiwel toetas,  tänas nõukogu maamarschalli püüde eest, Saaremaa iseseiswust alal hoida. Eelnõu Üleüldised määrused saiwad wastuwõetud  ja Riiginõukogu liikme herra von Ekesparre ettepanekul sai see töö ühe komisjoni  hooleks antud. Sellesse abikomisjsni saiwad hrad maamarschall  baron Buxhöwden, riiginõuukogu  liige von Ekesparre, preester Paiwel ja Tamm walitud. Seega lõppes selle päewane  istumine. 'Järgmisel koosolekul pidi sestsamast asjast edasi harutud saama. Seksajaks  pidi abikommisjon oma eelnõuu iseäralised  määrused ette panema. 8. ja 9. dets. istumistel sai kõige päält aine- ja teomaks rahaliseks maksuks ümbermuudetud,  millega peaaegu kõik üheSnõuuS oliwad. Siis tuli selle järele kooli küsimus  läbirääkimise alla. Kooli projekti kohta  sai nõutatud ja otsustatud: Keskkoolide küsimuses Liiwimaa otsused wastu wõtta, herra preester Paiweli ettepanek, et koolide asutajatele, olgu erainimesed ehk ühiskonnad,  saagu õigus antud kooliõpetajaid walida, sai ühel häälel waStu rvõewd. Rahwakooli küsimus, kas koolid ainult ühe, wõi mitme usulistd peawad olema, sünnitas elawalt waidlemist- Hrad von Ekesparre, von Güldenstubbe-Kaarmalt ja Kuresaare linna saadik Dr- Mkywald nõudsiwad ühe usulisi koolisid, kunaHrod Paiwel, Tamm ja Maripuu seesuguseid koolisid nõudsiwad, kust mitme usulised lapsed üheskoos koolis käiwad.  Häälte ärawõtmise juures oliwad 7. ühe usuliste koolide poolt ja 6 wastu, seega saiwad siis ühe usulised koolid wastuwõetud.  Küla kooliõpetaja palga kõigemadalam  piir sai 199 rubla ja Kihelkonna  kooliõpetaja 399 rubla pääle kinnitatud- (Järgneb.) Rahwa nõudmised. Mets oleme juba kord tähendanud, et meie käremeelsed mehed ja lehed itta kiidawad,  et nad rahwa kasude eest wälja aStuwad- Rahwa kasude eest wülja astumine  wöib kahesugusel põhjusel elule kutsutud  saada, esiteks : kui nende rahwa poolt awaldatad nõudmiste eest wälja astutakse, mis rahwale Lkstt kasulikud on, ja teiseks : kui neid aSju nõutakse, mida küll rohivas ise, olgu teadmatuse ehk mõne! muul põhjusel, awaldanud  ei ole, mida aga siiSgi rahwa tegelaste  poolt kui rahwale tõsiselt käsulist asju awaldatakle ja kätte saada püütakse. Sagedasti awaldawad aga käremeelsed nõudmisi, mis ühe ega teise liigi nõudmiste alla ei käi. Toome mõmd näitused: Käremeelsed  on enamisti kõik sotsialismuse poole hoidjad, ning awaldawad nõudmist, mis sotsialismuse seisukohast wälja tekiwad. Lugejatel on eht küllalt teada, mis sotsialismuse  eessihi on- See on pääaSjalikult eraomanduse ärakaotamine ning ühisuse riigi asutamine. Üks pää eraomanduse alalhoidja wõimudest on maao m a ndu  s, sest see on põline. Sellepärast nõutakse ka käremeelsete poolt põlise rendi maksmapanemist, mitte aga maa eraomandust.  Saaks põline rent maksma pandud, siis oleks see suur samm sotsialismuse poole, sest siis oleks pärast poole palju kergem maapidamist ühisuse ehk sotsialistlike  riigi kätte wõtta, nagu seda „Wirulane"  kinnitas. Põlise rendi maksmapanemine  käiks aga just rabwanöudmistcle wastu, st st ct rahwas maad e rooman- Kusena omale soowib, ning see käiks ka rahwa kasude wastu, sest et igarrhes rahwale kasulikum on maa täieline peremees  olla, kui põline rentnik- Teiseks on kõik käremeelsed suuremalt osalt suured usuelu wastased- Jumala, kui iseteadwa wõimu uskumise asemele tahawad nad mate  rialiSmuse usku maksma panna, s. o. usku, mis iseteadwat kõigewägewamat wõimu, nimetame seda Jumalaks, Loojaks wõi mõneks muuks, mitte õigeks ei tunnista, waid tõendab, et kõik wägi, mis maailma ülewal peab, materiast, s. o. kõigest loodusest  enesest wälja tekib, millel aga mitte iseteadwust ci ole. Seega ei ole ka Jumalat.  Sellest pshjuSmõttest wäljaminneS, jookstakse tormi selle pääls, mis usuga iseteadwa kõrgema wõimu sisse ühenduses on: ses on kiriku ja usuõpetuse pääle. Kirikut, kui usklikkude ühisust, tahetakse niisamasuguseks ühisuseks teha, kui meil Bürgerklubbe, Karskuse wõi Lyca seltS on. Niikaugele on asi juba Prantsuse maal läinud, kus seltside seadus ka usuasjus maksma pandi. Ring meie käremeelsed lehed tundsiwad selle üle rõõmu, et nüüd Prantsuse maal ometigi täielik usu «vabadus  maksmas on ning näekstwad ka häämeelega  meie juures sarnase seaduse maksmapanemist.  Edasi. Koolides tahetakse usuõpetust  eraasiaks teha ning nõutakse, et rahwa koolmeistrid mitte ei oleks kohustatud  lastele usuõpetust andma- Jällegi küsime  : Kas tekiwad niisugused asjad rahwa enese nõudmistest wälja. Ei sugugi mitte! Meie rahwas su weel täiesti usklik ning tema poolt ci tule niisuguseid nõudmisi mitte wälja. Mõnda noorukest, kes käremeelsetest sotfialistlistest mõtetest joobnustatud. ilma et ta ise sellest aru saaksgi, meie ju rahwakS lugeda ei või! Ja kui meie rahvalt usu iseteadwa, kõigewägewama wõimu Jumala fisse ära wõtame, siis oleme temalt kõik ära wõtnud ja teda täiesti õnnetuks teinud- Sellepärast  lugesime mõne aasta eest imestusega sõnumit Muhu-Suure walla wolikogu üle, et ses otsustanud, usuõpetust koolides mitte sundusliseks õpeasjaks sisse seada. See küll rahwa tõsisest nõudmisest wälja ei tulnud, waid see otsustamine sündis küll kellegi käremeelse  isiku ettspan- ku tõttu, kellel wolikogu pääle mõju oli. Sest mie wolikogud ütlswad ju enamisn ikka nende ettepanekute pääle, kus mitte raha wälja ei tule anda, jaatawalt, ilma et nad aZja põhjalikult järele kaaluwad. —Koolides usuõpetuse andmist  lastele mitte sunduSliseks teha ei nõua ka rahwa kasu sugugi mitte. Rahwa kasu nõuab just, et usuõpetus koolis sunduslik oleks. Sest usuõpetus istutab lapse südames  aluse kombelisele elule, ning komblus on üks pää rahwa hää käekäigu edendajatest. Schweitzi maal, kus wabadus kõigesuuremalt  maksmas, on usuõpetus koolides sunduslik  Seega ei taha meie aga mitte öslda, et meil usuõpetuse asi mitte parandust  ei nõua. Ta on mitmelt poolt ainult wormi asjaks saanud, ning selle pärast ei ole temal kg mitte sagedasti ikka elawat tagajärge- ' Nii tuleb weel paljudesgi küsimustes ette, kus käremeelsete nõudmised mitte rahwa nõudmised ei o!?, ega ka rahwa igapäewasele elule mingisugust kasu ei tooks- Sellest näeme, et käremeelsete! mitte rahwa tõsine kasu silmas ei ole, waid midagi muud. Sest oleks neil rahwa tõsine  kasu pääasi, siis ei nõuaks nad mitte niisuguseid asju, mis rahwa kasudele just risti wastu käiwad. Muidugi tuleb ka nende nõudmiste hulgas nii mõnigi asi ette, mis rahwale kasulik on. Noh pime kana leiab ju mõni korrd wiljatera ka! Aga see ei tule mitte selle tõttu, et käremeelsete päästht rahwa tõsine kasu oleks, waid et sarnased asjad nende eeskawasse ka passiwad.  Sellepärast: ärgu rahwas käremeelseid  ei tea kui suurteks rahwameesteks ning rahwa häätegijateks pidagu! Kodumaalt. Kuresaarest. „S aare maa Eesti Põllumeeste Seltsi" aastakoosolek  9. Jan- 1907. Esimehel ei olnud mitte wõimalik koosolekule ilmuda, sellepärast awas abiesimees hr. G- Markus  koosoleku, seltsiliikmetele meeldetuletades,  et seltsil juba 4. eluaasta selja taha jääda. Ta soowis seltsile uueks aastaks rohkesti ühist meelt, sest ühine meel ja mõtete kokkusündimine olla seltst kõige tugewam nurgakiwi, mille pääle seltfiliikmed  oma Lhistegewust üles ehitada wõida. Selts saada alles siis õunerikkaft wilja kandma, kui liikmed ainult põllutöö hääks tööd teha ning muud kõrwalised mõtted, politika j- «. e. eemale hoiawad.