Nimetatud «KajaS" kiidetakse ühte õpetajat kange õhinaga: ta silmad, otsaesine, pale, põsed, huuled, habe, nina kõik leitakse wäga kena ja iluS olewat. Aga pai «Ustmala", kas see siis meel ajakohane on, mõnda õpetajat kiita? Olete Teie siis ajawvolus! nii maha jäänud, et Teie ei tea, õpetajat peab ikka ja tingimata laitma? Ma kohkusin üsna ära Teie tagurluje pärast. Siis aga sai meel Me lahedamaks, kui nägin,  et Teie ise ka oma wiga olete märganud ja õpetajast, keda Teie ajast ja arust läinud julgusega  «armastuse määriiiseks meheks" nimetate, midagi laita leiate: kümne reakesega muudate Teie tema «ilusa kõnehaale" kurja kubja sarnase hääleks. Waadake, armas «Uskmata", see on juba Midagi, mis igamees Teile järele teha ei saa. Ühe hingetõmbamisega «armastuse wääriline mees ilusa kõne häälega" ja siis «kurja kubja sarnane hääl." See hüpe paneb juba mõnelegi lugejale osja ette, millest oru ei saa. See «ilusa kõuehäälega" ja «kurja kubja sarnase  häälega" õpetaja kõneleb kantslist: «Arrrmas kogudus ... ma pean tunnistama, et sa kaugelt eksiteele oled läinud. Johannes kandis kameiilarwust  kuube sa nahkwööd wõöl ja ei söönud muud, kui rvhutirtsusid ja metsmctt; aga sa kaunad uhkeid riideid ja sööd ja priiskad liiasti . . Ja siis tuleb «Uskmata" kajaiaja poolt lisaks: „Mu tõcwol seisab wauakeuc, öv-aastaue mees. Tema äcakuiwanud lahja paie oli sinikas-tollane ja hormad hallid ning musiad habemekarwad oliwad selle marjuks. Ta auku mõjunud silmadest ei mõinud oru saada, mis karma need õieti viimod. Ja hallid, äramäärdiuud ja wilelsad riided katsiwad  ta keha. Wanamehe wälimus tunnistas tõsisest nälgimisest. Kuid wahcte wahei pühkis ta laia labakindaga oma silmi, kus juures alumine  lõug mürises. Ju tundis ta ennast tõesti õpetaja süüdistama kõne mõjul süüdlase olewat! Kelle kohta käis aga kantslimehc kõne?" Et ma arwau wlimase küsimise pääle kosta wõiwat, sellepärast pääasjnlikult ma kirjutan. Kas «Uskmata" tõesti usub, et õpetaja kõne selle puudust kannataja wanakese kohta käis? Oleks ometi «Uskmata" siin uskmata ! Olgu nüüd meie õpetajad missugused nad olgu, nõnda töisele  «uhkeid riideid ja priiskamist" halkamad ette heitma. Aga õpetaja manitsemise puhul pühkis wanake filmi ja ta alumine lõug wäriseS. Ju ta siis ikka tundis enese süüdlase olewat, wõi kuidas tunnete nii hirmus mähe oma kchelkonua inimest!  KaS Teie siis ei teo, et sellel wanakejel, kes kirikus Teie naaber oli, kaks poega on, kes oli wanake liigutatud, kui õpetaja uhketest "riietest ja priiskamisest kõneles. Wäga häa, et meie rahwas kenasti riides käib, oga halpimist ses asjas põlgan mina ja wist ka Teie, «Uskmata". Ja iseäranis siin peaks wist küll meie mõlema armamist mõõda mõõtu peetama, kui teised tungiwvd kohused läita on, nagu neil kahel wanakese pojal oma isa wasiu. Pange iähele, «Uskmata", kuidas meie saarlased õlles sa munas sipleme, kuidas pidud ja laigud waadake ka wiijasalwe ja supikaussi nii argipäiwil  mõtle waewoks oma ümberkaudu särele  kuulata, mitu perekonda lima lehmata peamai)  läbi ajama missugune kurb pilt kerkib Teie silma ette: kui palju waesusl ja wiletsust ja ometi priisatokse toorustades Fikkadei pidudel! KaS Teie õpetajaga ci hüüa: Ärge priisake! Wõi arwale Teie, «Uskmata", et „olud" ikka ja ainult „oiud" ainsad süüdlased on, ja meie ise sarnased inglid oleme, kellel midagi wiga parandada  ei ole, mis meie eneste küljes on? Ma ei pea seda miite tõsiseks rahwasõbraks, kes rahmale mitte ka kibedat tõtt ütelda ei julge. Ja Teie arutused ei tõenda seda miite, et õpetaja  mille ses mõttes ei manitseuud. Seega oleks wastus Teie küsimise pääle antud  : „!lel!e kohla käis aga kantslimehe kõne?" KaS saate nüüd assast aru? Uskmatu uskmata. Haridusliste kursuste asjus tuleb meile järgmine kiri «maldamiseks: SagedaSti küsitakse minu käest, kuidas lugu haridusliste kursuste käimapanemiscga on. Tuniten  selleparast kohustatud olewot järgmist seletada. Kursusi mõteldi kohe pääle Jõulude käima pauna, esialgul korraldatud cttelugcmisle näol järgmistes õpeasjadcs: matcmatikaS (rehk. ja geom.), Wenc, Eesti ja Saksakeele õppimises, ajaloos, maadeteaduses,  looduselvos, füsikuS ja joonistuses, kõrgema  rahwakooli eeskawa piirides, kuna ruumisid linnakoolist loodeti saada. Õpetust oliwad üle 10. kooliõp. malmis andma, nende seas ka kohaliku  linnakooli õpetajaid. Õpetus pidi õhtuti kolm korda nädalas, kellu olema. Kuid omamisega tulimad raskused. Esiteks oli wõimata seaduse pärast igakord kuberneri käest pidanud paluma, mis tüüiaw oleks olnud, kuna kursuste lüüasaamiseks turwilisi cellingimist ei olnud. Sus tuli takistus ruumide pooli. Praeguse seaduse järele ci tohi kursuse programm suurem olla, kui kooli programm, kus juures kursused astuvad. Ainukeseks kohaseks kooliks on linnakool, kuid neid ruumisid on üksikul isikul wZimala kurjuste toimepanemiseks saada koaliülem peaks ka kursuste eest wastutoja olema, aga sellega ei laa linnakooli ülem nõuus olla, sest kursused oleksrwad  Eestikcelcs, kuna Icma mille leda ei mõista. Secga on kursuste owannne praegu wõimata. Nüüd katsutakse nii loimeiada, et sügisel õpeaasta algul ivõimalik oleks neid awoda. Tänawu kewaiseseiswa  haridusesellsi awamise mõte walja, mis sellega lõppes, et S. jkp. niisuguse seltsi põhjuskiri  alla kirjutati ja kubernerile registeerimiseks tähtsõl! sihti kätte saada" Kuresaares, IS. 2. 07. H. Piip. Kodumaalt. Kuresaarest- Minewal pühapäewal peeti Saaremaa kolm andama (2. rublalise) nmtmisekassa otsuStawat üleüldist liikmete koosolekut. Aruandest on näha, et see kassa Uigeparcmate järeldustega rahwa kasuks töötab, Minewal aastal on 12. liikme surmakordadel abiraha antud üleüldse 2672 rubla, neme seast kümnele 240 rubla, suuruses. Uuteks liikmeteks on minewal aastal astunud 50 meesterahwast, 10 naesterahwast iscseiswate liikmetena ning 46 mehenaist. 1907 aastaks on kassal  : Maksjaid meesterahwaid 101, maksjaid  naesterahwaid 10; mittemakswaid naesterahwaid (naisi) 91, leski 15, auuliikmeid  (kes maksust priid, sest et nad 7 5 korda juba maksnud) : mehi 40, naesterahwaid  7, naisi 34. Kassas oli 31, detsembril  1906 : a) wäärtpaberites 4453 r. 41 kop. d) renteis 557 r. 36 kop., o) Jssajewi raha kohtusse sissetundmiseks antud  808 r. 54 kop. ä) puhast raha 291 r. 89 kop. E-stseijuje liikmeteks walili : hr. Dr. Mywald, E. Jakobson, A. Silbernagrl,  T. Brofch ja M- Kitt ja rewifionikomik  joni liikmeteks : C- Palk, Fr. Ko ch - mjakin ja E- Allimann. Praegu on kassa liikmete arw küll täis, siisgi wõib igal aial ennast kandidadikS üles anda. Nende päewade sees ilmusiwad kassa pbhjuskirjad ka Eesti keeles. Seega wõiwad ka need isikud, kes ainult Eesti keelt mõistawad, ennast kassa põhjuskirjadega  lähemalt tutwustada. Uusi pöhjuskirjasid  on saada „Saarlase" trükikojast Tartust. Wanemuise seltsimaja on ehituse  toimekonna aruande järele 131.891 rubla 56 kop. maksma läinud- 1906 aastal  on selts sisscwõtnud 83-041 rbl. 7 kop-, wäljaandnnd niisama palzu, käcSolewal  aastal arwatakse sissetulekuid ja wäljaminetuid  21-400 rbl- tulewat- Seltsil oli 1906. aastal warandust: Jaama uul. plats sthcs mitmesuguste majadega  IäVVV rbl- «väärtuses; liikuwat warandust 8148 rbl. 89 kop- eest ja Aia uut- plats ühes uue teatrimajaga, mis 13t,891 rbl- 5K kop. maksab, nõnda siis lõik kokku 152,040 rbl- ja 45 kop- «väärtuses.  Uue maja ehitomise, liikuma «varanduse  ja näitelawa sisseseade wõlgasid on nuut 97039 rbl- 79 kop. kanda, nõnda et seltsil praegu 55,000 rbl- kk kop. wäärtuies puhast warandust on. Rahwa asemikkude kodust lahkumise puhul peest 18 webruaril „Wanemuises" pi u ikku koosolekut. Peeti sütitawaid kõnesid  ja meeleolu oli elaw. Neiud ehtisiwad saadikuid lilledega ning neile laulti ~Nad elagu !" Koosoleku lõpul laulti „Mu isamaa,  mu õnn a rõõm! Rahwa saadikute ärasõidul oli suur hulk rahwost nerd waksalis  saatmas. „Jiamaa" jääb I> märtsist selSma, nagu „Postimres" teatab. Esialgu ajutiselt,  aga kui loodetawat parandust ej tulla, siis jäadawakt. „Põhjanarl" teatab oma wiimafes numbris, et ta mitmesuguste ettetulnud  takistuste pärast ajutiselt seisma jääb- Tallinnast. 18- webr. Kuberneri lulwl peen esimene teenijate kooSolek ära, nullest kuni 2000 inimest, mõlemist sugust, osa wõttis. Koosolekut juhata» naeStkrahwas  Seati terme rida nõugmisi üle», nagu 8 tunniline tööpäew, palga kõrgem dus 50°/ o, pühapäewane puhkeaeg. Otsustusi  ametlühijust asutada- Põhjuskirja wäljatöötamjseks asutati kommiSjon, millesse 2 mcesterabwast ja 1t naesterahwast waliti. Tallinna Eesti seltsid on otsustanud  ühist Eesti teatri ja kontserdi maja ehitada Linna poolt on selleks kohane maatiUk antud. Ehk pühendab Kuresaare linn ka midagi Eesti seltskondlise elu edenemise  hääts. Budbergi koleda tapmise üle teatud  „R v. Z il.": Laupäewa lõuna ajal pea kella 2 jär. le sõitis baron Budberg oma lokuga Wigala 10-sist, kus ta IK,OVV rbl. rendiraha kokku 01l wõtnud, saaniga talwe teel Risti jaama. Arwata 3 wersta Wigalast.  Slenhuseni piirtl, tuli neile 4—6 meheline salk waStu, kes neile kogutuid andfiwad. Baron Budberg ja kokk langefiwad  saamst maha- Kutsar, kes niisama raskelt haawata sai, ajas ennast selle jürel  üles, kui mõrtsukad baron Budbergi sõiduriistaga ära kihutanud oliwad, ja ronis jalgsi Wigala metsawahi juurde, kus ta sündinud lugu teatas. Warsti pääle selle kaotas ta meelemärkuse. Kui Vigalast  kuritöö paigale jõuti, leiti baron Budberg  ja kokk surnult lumes lamamaS. Kutsari tunnistuse järele olnud mõrtsukad oma riieti järele arwatawaSti linnast pärilt  Konowere sillal on baron Budbergi hobustega saani Pärnu poole nähtud sõitma. Rendirahad, mis baron Budbergi kaasas olnud, oliwad suuremalt osalt saani pakitud sa on rööwlid põgenemisel kaasa wõtnud. Baron Budbergi tapmise kohta pole lähemaid teateid weel saadud. Prokurör on Wigalas ja uurib asja. Kurjategijad pole weel kätte saadud. - Rngiwolikogule on Tallinna linnast riigiwoltkogu saadiku Pär n i kaudu telegramm  saadetud, milles sõjaseaduse lõpetamist.  surmanuhtluse kaotamist, üleüldist amnestiat, politikalisi wabadufi ja isiku M 9, Saarlane 1907