des on west odrad ja linataimed ära wõtnud. Ehk küll inimesed nädalite wiisi heina on teinud,  aga kuiwa heina pole meel keegi kokku panna saanud. Madalad heinamaad on nii mee all, et regedega heina kõrgemate küngaste pääle weetakse. Teadmata on, kas warsti tuimale läheb, wõi mädaneb seegi natuke ära, mis nüüd suure tööga meest wälja on weetud. Sarnast mesist suwet pole ligi kümnel aastal enam olnud. Murega maatawad põllumehed tulewikusse. * Jurjewist. Tartu Eesti Põllumeeste  Seltsi näituse tarwis olla loomade ja asjade ülesandmisega juba rõõmustama! musil hakatust tehtud. Sel aastal olla isegi kaugelt Wenemaalt osawõtmist loota, kuna näituse esskamasid ja ülesandmiselehti Peterburisse,  Wladimiri kubermangu, Tuulasse za iseäranis  Moskwasse olemat nõutud. Wenelaste ärkamine ja üleüldine näitustest ja awalikkudest  asjadest osawõtmine hakkab siis edaspidi ka meile uut hoogu ja liikumist andma, arwab „Postimees". Sellepärast ei tohi meie rahwas mitte oma mäljanäitust mööda minna lasta, ilma et ta neist loomade ja asjade wäljapanemisega  ja nende waatamaskäimisega osa wõtaks.  Loodame, et see aast' aastalt tõuseb ja iseäranis ka eesolemal Tartu Eesti Põllumeeste  Seltsi näitusel 3., 4. ja 5. augustil hääst edust tunnistust annab. -K- Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekule 30. juunil 1902 oli 56 seltsiliiget ja rohkesti wõõraid ilmunud. Koosolekut  juhatas abiesimees eanä. Mr. T. Jürine. Põlluteadlane M. Johannson kõneles «põlluasjanduse  kapitalist". Sellega mõeldawat harilikult  ainult raha, tõepoolest tulla aga pölluasjanduse kapitaliks maad ja majad, põllutööst  m. riistad, kariloomad ja hobused, mitmesugused  põllu- ja karjasaadused jne. lugeda. Meie põllumehed peaksiwad omale raamatupidamise  sisse seadima, mis läbi nad otsekohe ära näha wõiks, kus nad kasu, kus kahju on on saanud. Siis tsaksiwad nad endid tulewikus  kahjude eest hoida ja kasutoowate tööde ja ettewõtete pääle enam rõhku panna. Kapitali,  mis näituseks H 5 busekaswatamise alla kinni pandakse, wõib alles 3—4 aasta pärast kätte saada, kuna selle wastu piimatalituse alla kinni pandud kapirali lühikese aja sees tagasi saada wõib. Raamatupidamine teeks põllumehele selgeks, kui palju ta kumbagi tegewuse läbi kasu on saanud. Wäljamaadel pandawat päärõhku  just jookswa-liikuwa kapitali pääle, mis end kergesti muudab. Näituseks kaswatatawat Daanis wiimasel ajal rohkesti kanu, kellede munad lühikese aja sees rahaks muuta saab. Meie põllumehed panemad raha aga weel liiga sagedasti seiswa-liikuwa kapitali alla kinni: muretsewad sõidu-, hobuse- ja majariistu, ehk lihtsamate ja odawamatega küllalt hästi läbi saada wõiks. Kõne oli üleüldse õpetlik ja huwitaw.  Juhataja ettepanekul wõtstwad koosolijad nõuuks laenukassad asutada. Walitakse  kolmeliikmeline kommission, kes eestseisusega  ühes asja ära korraldab ja järgmisel koosolekul koosolijatele kindla plaani ette paneb, kuda asja just ette wõtta. Kunstsõnnikut  otsustas selts sügisese külmi jaoks endiste aastate eeskujul tellida, ainult 250 kotti superwoswati,  500 kotti thomasjahu ja kainiti ja mõnisada kotti luujahu. P. Heinrichson waliti seltsi poolt järelkuulajaks, kust kunstsõnnikuid kõige paremate tingimistega saab. -- Üks uus liige wõetakss wastu. Juhataja annab seltsile tulnud kirjadest aru. Läbirääkimise alla wõetakse tulewal suwel ära peetama põllutöökursuse  asi. Mitmed seltstliikmed awaldawad soowi, kursusel peaks päärõhku praktikalise õpetuse  pääle pandama. Selleks on ometi siin mitmed raskused ees. Kursuse õpetaja A. Johannson teatab, päärõhku pandawat, nagu see teisiti ei sünniksgi, küll teoretikaliku õpetuse  pääle, kuid sääl juures peetawat, nii palju kui siinsed olud lubawad, ka praktikalist õpetust silmas. ->A- Heinatööga on Wiljandimaa! kõik põllumehed alganud, kuid pole mitte wesl palju kaugemale jõudnud, sest igapäew tuleb wihma. Selleläbi on wäga palju heina niidetult  maas seistes osalt halwaks läinud, osalt ka täiesti rikutud. See maksab nimelt mõisate kohta; Väikepõllumehed oliwad heina mahaniitmisega ettewaatlikumad. Wiljakasw on wisa edenema; praegune otsus wilja kohta oleks rahuloldaw -- hää. Kõige paremad on aga kaerad, mis külmast ega wihmast ei hooli. x. Kolga-Zaamst. Mesilaste pidamise  kursus, mille tuntud mesinik Fr. Kask siin hrä J. Tiedt'i mesilas toime pani, lõppes 22. mkp. Kursusest osawõtjaid oli üleüldse  20, 13 meeste- ja 7 naesterahwast. Osawõtjaid oleks kahtlemata rohkemgi ilmunud,  kui teadaandmised aegsasti oleksiwad wälja läinud; kuid ülemalt poolt tuli kursuse luba nii hilja, et laialisem kuulutamine wõimata oli. Mis kursuse enese kohta ütelda, siis ei wõinud see näitliku õpetuse ja tegeliku harjutuse poolest just paljut pakkuda, sest selleks puudusiwad  tarberiistad ja abinõuud, ja pääle selle oliwad ka ilmad enamasti wilud ning segased, mis mõndagi talitust mesipuude kallal takistas wõi wõimataksgi tegi. Seda enam saime suusõnal juhatusi, sest auustatud kursuse juhataja  wõttis terwe mesilaste-teaduse meisterlikult läbi, nii et kuula aga täie hoolega, pane tal- M 2 Testi postimees 356