Wenemaalt. Peterbvrgist. Kontsert, mida Adelina Pätti Wene haawatud söjameeSte hääkS andis, tõi 22,000 rubla sisse. Ministrite komitee, kelle kätte plaanitatawate uuenduste walmistõötamine on antud, seisab, nagu ,Nowoe Wremja" teatab, järgmistest isikutest kooS: I) Komitee president, riigisekretär S. Z. Witte. 2) Suurwürst Miha il Aleksa nd rowitsh. Z) Suurvürst  Wladimir Aleksandrowith 4) Suur. würst, kindraladmiral Aleksei Alesandrowitsh. 5) Riigi nõuukogu president, Suurwürst Michai! Nikolajewitsh. 6) Kaubalaewa sõidu ja sadamate  ülem, Suurwürst Aleksander Mihailowitsh.  7) Riigi nõuukogu esimees krahw D. M. Solski. 8) Riigisekretär E. W, Frisch 9) Kindral-adjutant, admiral N. M Ti s chchatschew.  10) Riigisekretär N. N. Gerhard. II) Püha sinodi ülemprokurör, nigisekretär K. P. Pobedonostsew. 12) Majesteedi Enese kantselei juhataja Keiserinna Maria asutuste üle, kindral-adjutant  krahw N N. Protassow-Bachmetjew. 13) Keisrikoja minister, kindral-adjutant W. B Frederiks.  14) Sõjaminister kindral-adjutant W. W. Saharow 15) Sisemiste asjade minister, kindraladjutant  würst P. D. Swätopolk-Mirski. 16) Rahaminister W. N Kokowzew 17) Põllutöö  minister, riigisekretär A. S. Jermolow. 18) Kohtuminister, riigisekretär N. W. Mur a w j ew. 19) Wälimiste asjade minister, riigisekretär krahw W. N. Lambsdorfs. 20) Teede minister, riigisekretär  würst M. J. Hilkow. 21) Hariduse minister, kindral-adjutant W G. Glas o w. 22) Riigi tontrulöör,  kindral P. D. Lobko. 23) Mereministri kohuste  täitja, kindral-adjutant F. K. Avellan. 24) Riigisekretär, parun 3. A. ÜkSküll-Güldenband Ministrite komitee asjatalitaja on riigisekretär parun E. 3. Nolde. Moskwa semstwo tegi otsuseks, koolimajade ehitamise  abirahadeks 300,000 rubla määrata ja seda abiraha  Tsesarewitsh Aleksei stipendiumiks nimetada. Enve, kui semstwo teist koosolekut algaS, peeti, nagu ,Russ" teatab, era koosolekut. Kohe pärast istumise awamist luges saadik Sokolow järgmise seletuse, millele 42 saadikut alla oliwad kirjutanud, ette: Meie palume presidenti, istumist mõneks ajaks katki jätta, sest et meil, täna ilmunud walitsuse teadaann? läbi jügawaöte  äri totult, mitte selleks tarwilist rahu ei ole, et oma tööd edasi teha." Selle pääle tehti 7. hääle enamusega atsusekS, istumist teadmata aja pääle edasi lükata. Urali maakonnast, Gurjewi kreisist teatab Wene tel. agentur, et sääl mõnedes kasaka külades inimeste seas muhu-katk lahti on läinud. 11. nowembrist kuni 13. detsembrini on sellesse 190 inimest surnud. Kust kardetarn haigus sisse on toodud, pole weel teada. Astrahanist  ja Peterburgist saadeti arstis! ja welSterisi katku waStast rohtu (serumi) kohale. Külad, kus katku haigus liigub, hoitakse muist kohtadest kõige waljemine lahus. Schuschast. Linna politseimeister Sacharow  sai 14. skp. kell 10 hommikul pää uulitsal seitsme kuuli läbi ara tapetud. Ajakirjanduse ringwaatus. „Westnik Jew ropöi" teeb meie rahaasjanduse  kohaliste komiteede tegewuse üle ringwaate. Ettewõtetest, mis komiteedel teoksil on, pöörawad järgmised kõige rohkem tähelepanemist oma pääle: 1) Riigi rahalisi jõuudufi tuleb pääasjalikult küla elu tõstmiseks ja selle algusteenistuse põllupidamise  ja kõikide sellega ühenduses seiswate harude edendamise pääle pöörda. 2) Maksu fisteemi tuleb muuta, selles mõttes, et otsekohene maksu koorm kergitatud  saab ja kaudsete maksude sistemi päält järkjärgult  otsekohese sissetuleku maksu pääle ülemindud saab. 3) Lahtiostu maksust alandada ehk suutu mahakustutada, sest et kapitali wõlg juba tasa on. 4) Raudteede ehitust ja raudtee majandust Wenemaa pöllupidaja rahwa wajaduste kohaliseks teha. 5) Joogimaksu ära kaotada, sest et see kahjulikult rahwa pääle mõjub, ja selle asemele muid maksust seada, ühes sellekohaliste abinõuude ettewõtmisega, et piirituse  walmistamine ja joomine wäheneks. 6) Küla kogukondadele wiina monopoli sisse seadmise läbi sündinud kahju ära tasuda. 7) Tollimaksust põllutöö  masinate, kunst Põllurammu jne. päält alandada ehk suutumaks ära kaotada. 8) Aksiifi maksu kõige esimeste tarbeasjade (suhkru, odawamate thee sortide jne.) ära kaotada. 9) Semfiwosi neist kuludest wabastada,  milledel üleriikline tähtjus on, ja ühte osa kohalistest maksudest (nagu riigi maamaks, tööstuse maksud jne.) tema tarwitada jätta. «Uudised" teatawad huwitawaid asju Tallinna  linna wolinikude walimisest, kus eestlased hiilgawa  ühismeelsusega töötafiwad ja sellega linna wolikogus endise enamuse kindlustafiwad. Walimise ajal seletasiwad sakslased seda nähes awalikult, et „haridus hädaohus" on. Saksa wanameelne erakond  töötanud siis ka agaralt, aga missuguste abinöuudega? Meelitustega, jootmise ja söötmisega, äraostmisega ja korratuste ehk «skandali" tegemistega.  Mõni nädal enne walimist hakkanud sakslased  eestlastega järsku lahkelt ümber käima, nimetanud  neid «armsateks föbradeks ja hingedeks;" tehtud rohkesti joodu- ja söögi pidust, kuhu wõimalikult rohkesti eestlasi kutsutud, tehtud wiimaste wastu lahket nägu ja pakutud õlut wiina ja worsti pääle «sakuskaks;" palgatud agentid jooksnud majast majasse  ümber ja walimise kaartide eest, mis eestlaste omad olid, Pakutud läbisegi 5—25 rubla ja rohkemgi, nii et saksa meeste raha walijate äraostmiseks «kui laine" liikunud; Eesti edumeelsete partei ees koosolekutel  teinud nende saadikud «skandali," nii et neid isegi wägiwallaga wälja tallutada tuli. Aga kõik see ei aitanud: kui ka mõned endid ära osta ehk meelitada lasksiwad, siis ei mõjunud see üleüldsuse kohta midagi. Eestlased näitasiwad selgesti, et nad niisugustest meelituse abinõuudest kõrgemal seisawad. Leht tähendab lõpuks, „et tänawuse  Tallinna uute linnawolinikude walimiste tagajärg  ajaluolik sündmus meie maa politika ilmas on. Loodame, et Pärnu, Wiljandi, Paide, Wõru ja Emajõe linnake Tallinnale kord järele jõuawad. Aeg on selleks ju ammugi käes. Tarwis aga mehi, äratust ja ühendust, siis on wöit kindel." Kui häämeelega meie oma soowisi ka «Uudiste" soowidega ühendaksime, siiski kahtleme ometi, kas igas kodumaa linnas lugu pea nii kaugele jõuab; Igal linnal on ju omad kohalikud tingimised. Näituseks  on Wiljandihe see wanne osaks saanud, et päris linn, praeguste tingimiste all, kaswada ei saagi; linn kaswab ainult kiwistikus (ehk Kelmiküla agulis) ja Kantrewäljal, waksali lähekorras. Ja nii kaua, kui neid jagust Päris linna jagudeks ei tunnistada, Pole pärislinna eestlastel naljalt midagi pääle hakata. Igatahes tuleks aga siiski asja aegsaste läbikaaluma hakata. Kirjawastused. asi ov muutavuä ja sellepärast, ei iv6i soäa mitte tarwitaäs. äie tali kiri, Lonksvt. Lüsituä lekta ei ole evsm, voiä sai vii palju vrädom trükitaä kui evoe wäüäucl sai, jutu olete ju leäes muiäuZi luKeuaä. Kaatmise rada mada arvata, kai tsrvrs summa ssaäate; pooliku päält mitte —L. kiäaäe robvuvg ov liig woouaka orjus, igaüks  teod vii, kuickas tal isamaa ja rabvea too armas ov ja kuui ta omsä kodusoä täiäetuck tuoved olevat.  ?sljas vimokavcija ivist ka koegi mõistlik oi tada olla oi ole säuäsaä liVirolaioe. Laos, tarvitame oässpiäi. Telegrammid. Washingtonist, (Reuter). Telegrammis Norfolkist,  Wirginia riigiosast, teadustatakse, et aurulaew „Adria" 20. jaanuaril Hamburgisse sõidab. Kauba hulgas on kaks weealust paati, millede eesstht Hamburg  on. Arwatakse, et neid Wenemaale müüakse. Tshifust (Reuter). 20. dets. tilli fiia suur, nelja korstnaga Wene miinipaadi häwitaja, nähtawaste  ainult kerge wigastusega. Jaapani laewad ajasiwad teda taga ja lasksiwad. Miinipaadi mehed ootawad käskusi ja on täiesti sõjariistus; tuli katalde  all kustutadi ära. Miinipaadi häwitaja seisab kalda juures ankrus. Käskjalg, kes telegrammidega Port-Arturi alt tulnud, teatab, et jaapanlased läbikäimist  Ljaoteschani ja teiste kindluse osade wahel katkestada püüawad. Salk wenelasi, 500 meest, pani ülitubliste wastu. 12. detsem. ööl tungistwad jaapanlased  Gidshiatuni küla pääle, Tuwilahe lähedal; tugewad Jaapani jalawäe osad hakkafiwad pääle tormama,  aga tõuswa kuu walgusel nähti neid ära ja nad pidiwad taganema. Sellegipärast omaudafiwad nad tähendatud paigas tähtsaid seisukohte, mis neile lubab, pääletunginnst uuendada. 13. dets. koidu ajal said jaapanlased, eest kallale tungides, raskeid kahjust,  aga küljest kallaletungimine läks neil korda. Wenelased olid sunnnitud taganema. 15. dets. ööl tungistwad jaapanlased Tshiantschatunis, mõni sada meetrit Gidshiatuni külast eemal pääle, aga pidiwad wenelaste kuulipritfide kange tule all taganema. Wenelased  kaotastwad poole osa oma kangelastest, keda selles kohas 500 meest oli. Arwatakse. et jaapanlaste  kahjud kõikide nende tegewuste ajal wäga tähtsad on. Jaapani suurtükid annawad Ljaoteschani  Pääle tuld. Tfhifust, 20. dets. (Reuter). Wene miinipaadid  „Skorõi," „Wlastnöi," „Stalnõi" ja „Serditõi,"  ühe suure lodja saadetusel tuliwad siia. Nad tõiwad ühe paki telegrammist. Miini paadi „Statnõi" kapten seletas, et laewad sellepärast Port- Arturist ära tulid, et pärast Kõrgemäe ärawõtmist neid sadamas hukatus ähwardas. Kindral - adjutant Stösseli kõigealandlikumad telegrammid Keisri Majesteedi nime pääle, 1) 30. nowembril, 1904. Pärast Kõrgemäe ära wötmist pöörsiwad jaapanlased oma 11 tolliliste suurtükkide tuleandmist meie hospidalide pääle, kus haawatud asuwad. Täna kell 9 sai hospidal raskesti kahju. Wanem tohter, kollegia nöuunik Krshiwets on haawatud,  aga jäi ametisse. Niisuguse seaduse wastase tegewuse üle kirjutasin ma nende sõjawäe juhataja kindral Nogile. Minu hoole alla usaldatud wägede waim on ülitubli. 2) 5. detsembril. Täna kell 2 p. l. purustafiwad  jaapanlased ühe kindluse põhjaida poolsel wäerinnal  ära, niisama ka Wene-Hiina pangamaja. Kaitsewäe Maim on laitmata; nad on kõik kangelased. 3.) 6. detsembril. Suur Keiser! Meie oleme õnnelikud, et Teile Teie nimepäewa puhul Port- Arturist õnne soowida wöime, mida meie Jumala, ja Teie palwete abil juba üheteistkümnendat kuud omas käes piame. Meie Mägede Maim on suur. Mürisew „huraa", mis täna parade ajal meie Isakese  Tsaari auuks kostis, tunnistab selle suurt wagewuft  ja ilmapiirita truudust Teie Majesteedi, oma Tsaar-Jsakese wastu. Kindral - adjutant Kuropatkini telegramm 19. dets. 1904. Linschinpu küla piirkonnas anti waenlase  poolt 17. skp. suurtükkidega kangesti tuld. Meie suurtükid wastasiwad edurikkalt. Meie kahjud: alamwäelistest 2 tapetud, 11 haawatud ja 2 riiwatud. Tokiost, 19. det. (Reuter.) Jaapanlastel on nähtawaste nõuu, Dalnit wäljamaa kauplusele awada. Praegu lastakse sinna ainult neid laewu, milledele iseäralised lubatähed antud. Uued mere poolt ümberpiiramise  tingimised algasiwad 19. skp. Tokiost, 20. dets. (Reuter.) Jaapanlased wõtsiwad  eila tormiga Wantai kindluse ära. Nõgi teate järele Wantai ärawötmisest algas Jaapani pahempoolne  Mäekogu Wantai pääle kell 9 hommikul tormijooksmist,  kus juures nad edurikkalt pombarteerimise järeldusi tarwitasiwad. Sõjamäed tungisiMad kindlusesse  ja wötsiwad seda lõpulikult oma alla, ühtlasi  7 suurtükki oma kätte saades. Jaapanlaste sõjasaak  Sunsuschanis ja Sassunschuschanis oli ka 7 suurtükki.  jooksul jätsid Menelased mitu kindlust maha. Hommikul purustasiMad nad suurema osa laewu Port-Arturi sadamas ära. Tshifust, 20. dets. (Reuter.) Kell 4 päewal tuliwad sadamasse kolm suurt Jaapani miinipaadi häwitajat. Wenelased purustasiMad eila ise kaks oma kindlust randtee lähedal ära, nimelt inimeste ja sõjamoona puudusel. Pääle selle purustasid wenelased „B aiani" ära. Miinipaadi häwitajad  . Smelöi" ja „Boikij" sõitsiwad eila Port- Arturi sadamast Mälja; nende saatus on teadmata. Mukdenist, 20. dets. (oma sõnum). Ljaojani ümbrus on kangesti kindlustatud. Jgapäew töötafiwad  250,000 inimest kahe kuu jooksul. Wabrikud Tokios walmistawad agaralt willaseid asju sõjamäe tarwis. Seisukohtadel on Maikne. Tshifust, 20. dets. (Reuter.) Kiaotshoust tulnud telegrammi järele tuliwad Wene miinipaadi häwitajad  „Smelõi" ja „Bodrõi," kui ka üks suur kauba aurulaew 800 soldatiga Kiaotshaosse. Wene miinipaadi häwitajad, kes siia tulnud, panid sõjariistad  maha; Jaapani miinipaadid läksid pärast  seda ära. Port-Arturis on 1 5,000 haiget ja haawatud; 5000 wõitluse wõimulist ja paranejat  kaitsewad kindlusi. Londonist, 20. dets. (Reuter). Jaapani saatekond  awaldas Tokiost 20. skp. järgmise telegrammi: kindral Nõgi teatab, et Tun-Kikwanschan ja Ma kindlus wenelastest maha on jäetud ja ära purustatud.  19. skp. toõtfid jaapanlased kindlused, kui ka kõrgustikud N. ja M. kindlusest lõuna pool ära. Pea kõik Wene laewad on sadamas, sissesõidu koha juures wenelastest 19. detsembri hommikul ära purustatud.  Selsamal hommikul jätfiwad jaapanlased tuleandmist kuni läbirääkimiste lõpuni seisma. Tokiost, 20. dets. (Reuter.) Kindral Nõgi saatis järgmise teate kindral Stösseli ette paneku Üle, selle kohta, et läbirääkimist allaandmise üle algada. Kell 5 ilmus Jaapani seisukoha eelmise liini juurde Wene 754 S a k a l a X, 92. 1904 Hos»o»oso Itouv^pnio, 21. ASKSvps 1904 rvA»