Saarlane maksab: ' V ' 1 .. ss .. V» ~ .. ?K ~ maapostiga: „ t ~ 30 „ V- .. ».. - .. Vi .. „Kv .. üksik number 3 kop. - ..4,^ Ilmub üiskord M-l°s,iKi teifl. Päewal. Toimetus Ku»laar.S, Pilka» uuk. Tnff- i malaS IZ. KuaiutuStc wastuwõtmwe kuni Kuulutuste pclil«tida T lehe erSolsas 20 lap. j»l° S 3. Teisipäewal, 5. junil 1907. XXlll aastatiiit Rasked ajad on praegu Wene riigil üle elada. Tapmised,  rööwimised, wargused on igapäewased nähtused. Ja mis weel kõige pahem on : paljud Peawad sarnast lugu õigeks, sest see olla abinõu lvabaduse kättesaamiseks I Eks ole imelik wabadust püütakse kätte ja sääl juures häwitatakse wabadust. Kas fee ei õle siis teise wabäduse häwitamine, tui tapetakse, rööwitakse, warastatakse? Wöi arwawad „wabaduse wõitlejad," et selleZgi see uue woolu wabadus seisab, et tappa ja röowida wõi b? Ja kas see ei ole isiku enese kombelise wabaduse häwitamine,  kui ta ennast niikaugele kombluseta tegewuse wõimu alla annab, et ta kuritegusid  tegema läheb, et ta seda õigeks peab? Aga meil käiakse selle jesuitide sõna järele: eesmärk pühitseb abinöuu- Kuid on abinvuud pahad, siis on ka nende abinõuude tarwitajad pahad, ja mis Md wõiwad pahad isikud pahade abinõuudega  luua ? Wna imelik on mõtelda, kudas nende poolt, wavadusest räägiwad, asjast aru saadakse. Mulle tuleb juhtumine et mida Noor .wabatlane" rääkis. Tudendi pölwes jonnuo ta maal posthvbustega. Tulnud jõukas talumees hää hobusega kärmesti  sõites wastu ja hüüdnud: „Saks kurat eest ära!" Ta tundnud küll ennast niisuguse hüüde läbi teotatud, aga siisgi rõõmustanud ta, sest see sündmus näidanud,  et mees wabadusele, iseenese tundmisele  jõudnud. Ja kui palju on sarnaseid juhtumisi, kus toorust, ja wägiwalda wabaduse  ning iseenesetundmise Vägitegudeks nimetatakse ja peetakse. Meil ei ole tõesti mitte põhjust niisuguste nähtuste üle rõõmustada,  maid kurwastada. Wabadust ihaldab iga elus olemus. Kuid kõigil on omad piirid, nii ka wabadusel. Söömine on elu ülewel pidaja. Sööd sa aga üleliia, siis on see kahjulik. Ka wabaduse  kurjasti tarwitamine sünnitab kahju. Aga millest see tuleb, et meil wabaduse tunded nn madalal on, et meie mitte aru ei saa õigest, külblisest mabaduseft? Kasw  a t u s on siin süüdi! Õige kaswatuse eest ei ole riik, ei ole seltskond õieti hoolt kandnud. Isik, kes õige kaswatuse on saanud, sellel peab ka õige arusaamine mabaduseft olema. Aga meie koolid ei kaSwatanud mitte lapsi, neid ei tehtud mitte «vabadeks isikuteks, maid kooli orjadeks.  Ei pandud mitte lapse kölblise  edenemise pääle rõhku. Ka ei pöörtnd Mitte koolmeistri kõlblise seisukorra pääle tähelepanemist, ja ei tehta seda ka praegu mitte. Mikspärast peetakse, näituseks, niisuguseid  koolmeistrist meel ametis, kes oma kõlblise oleku, oma ilmawaate poolest mitte koolmeistri kohta täita ei wõi. Olgu küll, et ilmamaade on igale ühele prii aga iga ameti Ml olgu kohane mees! Rätsepp ei aita mitte sääl juhatajaks, kus, saabasseppasid  õpetatakse, usu ja kirikuwastane ning kombluseta isik ei Wõi mitte laste kasmataja olla, kus lapsi kristlisel alusel komblusele, südame haridusele kaswatada tuleb- Õige kaswatuse hääks peab siin riik, peab seltskond tööle hakkama, tõsisele tööle. Ja eesotsas seisku siin laste maaemad.  Mitte see ei ole patustamine laste wastu, kui neid usuõpetust õppida lastakse, maid see on patustamine, kui selle eest hoolt ei kanta, et lapsed kodu ja koolis õiget kaswatust, õiget wabadusest arusaamist  saaksjwad. Seda „peaksiwad wanemad  enesele küll kord selgeks tegema," Küll ei ole Saaremaal niisuguseid koledaid  juhtumisi mitte ette tulnud, kudaS neid kaugemal riikis sünnib, kuid siisgi ei wõi meie mitte salata, et meil ka mitte õigest wabadusest õieti aru ei saada. Ka meil on kaswatus puudulins. Kui wiletsal  järjel on meil kooli elu, kui wiletsal järjel on meil kodune laste kaswatus, iseäranis  linnas. Koolide pääle ei taheta mingisugust kulu teha, koolmeistrid saamad  wähem palka, kui liht töölised kudas wöib siis kooli elu edeneda, kudaS möibgi siin koolmeister lapse kölblise kasmatamise  pääle suuremat rõhku panna? Õige lastekaswatamise eest hoolitseda ja õige seltskonna korra kindel pant. Selle eest hoolitsegu waimulikud ja ilmalikud, ülemad ja alamad. Kodumaalt. Kurelaanest. Pühapäewal pidas Saare» maa õpetajate sinodi arwamise puhul Eesti kogudusele Muhu õpetaja hra Meeri 23. Taweti laulu üle jutlust. Pöide õpetaja hr. Sitzka pidas altari algusjumalateenistust ja ülemõpetaja BloHfeldt altari lõpujumalateenistust.  Saksa kogudusele pidas praost hr. Walter Joh. ew. 14, I—7 üle sinodi jutlust Altari jumalateenistust pidas ülemõpetaja Blossfeld t Eile pidas Püha õpetaja hr. Reitag Saksakeele  õhtujumalateenistust ning täna õhtul peab Waljala õpetaja hr. P und t Eestikeelelist  missionitundii Kuresaare Ew. Lutheruse kiriku abiõpetaja  sõitis kaheks kuuks ametipuhkusele. Minewal nädalal rewideeriti kohast sõjamäe walitsust kõrgemate ametnikkude poolt. Wildenhergi wabriku 50. aastase jubeli päewa puhul on selle wabriku töölised  järgmiselt kingitusi saanud: Kes 1 kuni 2 a- teen. 1 r. —? k. a. p. „ 3 „ 5 „ 1„50 ~ „ „ 6 „ 9 „ 2 „ ~ ~ ~ 10 14 ~ 2 „ 50,, „ ~ 20 25 „ 3„50 „ ~ Üks isik, kes 2S aastat teeninud, sai 104 rubla, ja teine, kes 31 aastat teeninud, 144 rubla—  Kommendandi uulitsal kukkus minewal  nädalal ühes majas hommiku wara lagi sisse. Toas. kus lagi sisse kukkunud, magafiwad Õnneks : pole. neile mingisugust wiga juhtunud. Sääl kohal, kus nad magafiwad, jäänud lagi terweks Asi on uurimise all. Wäljamaa kalapüügi seltS on Wahase saarel enesele majad üürmud ja ehitab sääl praegu pütingute ahju. Kaks Tori meest käisiwad seksi „kutteri" järele. Selts olla ka oma kalapüügi riistad nimetatud  meestele selle kaubaga wälia rentinud,  et nemad kalapüügist Lv ja seltS 40 protsenti saamad. Näikse üsna kindel olewat, et nimetatud selts Saaremaal töötama  hakkab. Kaarmglt. Loona ministeriumi koolis oli Taevaminemise päewal lastepiduõhtu  laulu, kõnede, näitemängude ja ettelugemistega. Lõpuks oliwad mitmesugused  lastemängud. Peab ütlema> et niisugused pidud koolis wäga kasulikud on, ehk nad küll rohkesti aega ja rvaewa ettewalmistamiseks tarwitawad. Ilma liialdamata  wõib ütelda, et niisugust pidu mujal koolis enne näha pole olnud ning waemalt wõib paremat mujal üleüldse loota. Lastelaul oli iseäranis ilus ja korralik:  17 laulu Eesti ja WenekeeleS laulti niisuguse osawufe ja tundmusega, et üsna pani. Näha on, et laste hääled siin korralikult  mälja haritud on, nii et nendest edaspidi häid lauljaid loota wõib. Soomida  oleks, et hra Kukk ka täiskaswanute koori alustaks ja hakatud lauluharimise tööd edasi jätkaks. Herra preester ja usuõpetaja  Paiwel kõneles ..Saaremaa arstirohtudest."  Kõne oli wäga asjakohane jä kasulik. Herra Kukk'e kõne „Töö ja termis"  oli teaduslik ja näitaS, et inimene üle 8 tunni päewas eduga tööd teha ei wõiks, sest et organismus muidu selle all liiga kannatab. Aga nagu näha, ei M herra K. siin eeskujuga mitte kaasa, kuna ta laste juureS wähemalt l 6 tundi päewas tööd on teinud. Laste lugemised (Eesti ja Wene keeles) oliwad hääd, niisama kaks laste näitemängu: „Õiguse otsijad" ja „Buurid on hääd inimesed-"  Osawõtmine  oli keskmine ja oleks wõinud suurem  olla, kuna sissetulek Eesti keelse raamatukogu  hääks oli. Soowida jääks, et see ilus pidu Nelipühil weel korrataks. Herra preester Paiweli kõne wõiks lendlehena  Saaremaa Põllumeeste Seltsi poolt ära trükkida ja rahwa kätte laiali laotada. Piduline. Tallinnast. Baron Budbergi tapmist tagajärjel pandi Wigala ja Welise waldadele kummalegi 3000-rublaline trahw pääle- Wigala mehed makfiwad ühe osa sellest summast ära, Welise mehed ei annud aga kypikatgi, sellega wabandades, et nad süüta on. Eestimaa kuberner küfis kindralkubernerilt  järele, mis ta selles asjas te» gema peab. Nüüd tuli stlle astmiku Mja« sewi käest wastuS, milles muu stas öeldud on, et nejd talupoegi ja elauikka, kellede politikalist kui ka kõlblise uStawuse kohta mingisugust kahtlust pole, kuberner oma hääkssrwamisel trahwimakSmiseft wabaStada  wõih.