Kartulid tulewad õhedalt külmale põrandale  laiali ajada, sagedasti läbi segada, ehk kui idud juba kaswama hakkawad, tuleb neid maha öõruda, et edastkaSwamine seega takistatud  saaks. Laseme neid aga keldri nurgaS kuhjas rahulisti liigutamata paigal seista, siis kaSwawad nad nõnda kokku, et sülega wälja wiia wõib, siis on aga ka kartuli maitse ja toiduwäärtus suurel wiisil alanenud, ainult maitseta kõhutäide jääb järele. Hoolega külmas keldris hoitud kartulid seisawad toiduks kõlbulikud, kuni värskeid hakkab  saama. „Põllutäöleht" Just nimelt, Martin. Mis peaks taga sel rahutumal ajal siin juhtunud olema? Ma pean tunnistama, et ma admirali käest selle kohta midagi ei julgenud küsida. Ja kas ta oleks mulle misgi teadnud waStata? Wist on Diana oma nime muutnud, kui ta kloostrisse läks. Ja, waStaS Martin, ma pean tõendama, et ta nimi imeilus, oga natuke pagana nimelaadi  on, mis kloostri müüride wahele ei passi ja kõiges selles on madam Diana de PoitorS süüdi- Õve Dianal Kui imelik kõlas see I Mis nüüd teha tuleks? küsis Gabriele. Wõib olla, et Benedikti ordu kloostrist kõigeparemaid  teateid saame? Ja, ütles Martin, ja siis läheme üleüldise asja juurest era asja juurde, nagu minu endine preester ütles, kellest axwati, et ta Luteruse usku on. WSga hääl Niihästi ühes, kui teiseS asjas tcchan Teile abiks olla. Meie läheme igaüks ise külge, Martin, sel wiisil saame ühel ajal kahelt poolt teateid. Ole aga osaw ja ettewaatlik ja ära purjuta enam; meil on tähtis asi ees. Oh, herra. Teie teate, et ma juba Parifis  oma eluwiifi muutsin ja et ma ainult puhast  wett joon ; ma ei ole oma kakfikkuju enam kordagi näinud. Tänu Jumalale! ütles Gabriele. Hää küll. Siis ole kohe tunni pärast jälle siin» samas tagasi. Olen, herra. Ja nad lahkusivad. Kahe tunni pärast saiwad nad jälle kokku, nagu maha tehtud oli. Gabriele pale hülgas, aga Martin oli tusane. Ta oli ainult seda teada saanud, et Benedikti kloostri nunnad üheS teiste linna naesterahwastega haawatuid küiwad ravitsemas ja ainult õhtul kloostrisse tagasi tulevad; soldatid ja linna kodanikud olla nende üle väga vaimustatud ja käia nendega Mesti aupaklikult ümber. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa esimese jaoskonna  rahukohtunik hra Melnikow sõitis tunaeile Riiga mõneks ajaks termist parandama. Tema ametikohuseid täidab tema äraolekuajal rahukohtukogu esimees hra Moschewitinow. Kaarma-Suurewalla jagamise aSjuS on Abroka walla wolikogu jaatama otsuse teinud, Kärla wald aga eitama otsuse. Eitama otsuse põhjuseks on Kärla walla wolikogul see arwamine  olnud, et walla suuremais minemise läbi ka maksud suuremaks tõusta. See arwamine on ekslik, sest walla suurenemise läbi lähemad ju maksud wäiksemaks. Ka Loona walla wolikogu  on ühendamise poolt. Suur osa supelwöõraid elutseb Tori külas. Tee, mis Tori küla linnaga mereäärt  möööa ühendab, on täiesti halb, ja läbikäimiseks  kõlwatu. Juhin meel kord linnaisade tähelepanemist selle silla püäle, mille parandamine  üks linna tõsistest tarvidustest on, sest et sellel ka supelelus oma tähendus ei puudu. Ka paneksin Tori elanikkudele siin kohal ette, selles asjas palwet linna omavalitsusele «maldama.  Loodan, et sellel küsimusel linna wolikogus  paremad järeldused saawad olema, kui „õnnetul" elektri valgustusel. s. Endistel aastatel toodi maalt Kuresaare  turule rohkesti kurkifid. Sel aastal on aga rohke «ihm ka kurkidele maal kahju teinud, nii et nendest ka õiget saaki loota ei ole. Selle läbi jääb nii mõnigi maapidaja mõnest hääst rublast ilma, kuna aga linnaelanik ilma kurkideta  leppima peab ehk nende eest õiget kõrget hinda peab maksma. Pllhapäewal jooksis suur koer pargi lähedal uulitsal ühe wäikese lapse pääle ja ajaS selle maha. Õnneks ei teinud koer lapsele mitte suuremat wiga, kuid kohutas teda raskesti. Kui kaua antakse siis ometi meie linnas koerte omanikkudele woli oma koeri wabalt mööda uulitsaid  ümber jooksta laSta? KaS siin siis tõesti nii kaua oodetakse, kuni mõni suurem õnnetus selles aSjaS abinõusid sunnib tarwitama? Töömeestest on praegu KuresaareS suur puudus. Et wihmaste ilmade tõttu beina  ja põllutöö maal kava wältab, siis on paljud  .linna töömehed" praegu maal .maatööd" tegemas ja ei saa linna tulla. Wäga palju, ei suurem hulk on aga Ülemaal töös, ja ei ole meel mitte tagasi jõudnud. Ainulr wähene arw on linnas tööl. Ja muidugi nõudwad need ka kõrget hinda. Nõnda maksetud siin ühe suurema töö juures, mis tähtajal malmis pidanud saama, kiwitöõmehele 1 rbl. Sv kop. päewas, mis Kuresaare olude pääle kaunis kõrge  palk on. Upa küla mehed on hää teenistuse haru üleSteidnud: linna liiwa wedamise. Upameeste liim on wäga puhas ja hää. Liiwa wedamisega lööb Upaküla mees nõuda ütelda .kaks kärbest"  ühe korraga. Linna tuleb ta liiwa koormaga  ja kodusse lähtb sõnnikukoormaga põllu wäetamiseks. Ansetülast. Põllutöö tähtsus on suurem, kui seda meil praegu tuntakse. Põllumehe pääle ei pandagi suuremat tähelepanemist. Sellejuures  on aga põllutöö üks kõige tähtsamatest tööstuse harudest. Ei ole ühtegi ametn-kkn ega kaupmeest ilma põllumeheta. Põllutöö on tööstuse süda. Põllutöö najal ainult wõiwad teised tõöstuseharud edeneda. „See jalg on ikka õigel teel, mis adra taga käib I" nõnda üt- leb Eesti tähtsam laulik Jansen. Tema näib põllutöö tähtsusest õieti oru saanud olema. Igasugused  kiusatused ning tülitsemiscd kaowad põllumehel juba loomulikul teel ära. Põllumees töötab isesciswalt, kindla käega adra juhtides, waba igast kergemeelsest tülist, kahetsusest ning nnhawaenust. Tema rind hingab wabalt, looduse ilu mõjub rahustawalt tema pääle, trööstib  teda rasketes elu muredes, mis ühelgi elawal  puuduma ei saa. Kahjuks on meie küla elu meel madalal järjel. Meie põllutöö wiibib weel lapse kingades. Loodame meie noorest Põllumeeste Seltsist siin juhatajat ja äratajat. Meie poole hakkawad ka priiusuliscd asuma. Tiirimetsas L. talusse käib linnast hra H. iga kahe nädala tagant siin .jutlust" pidamas. Rahwast korjab siis sinna ÜSna rohkesti kokku, enam muidugi uudishimu kui usuliste tundmuste täitmiseks. Ehk meie küll scllepoolt oleme, et igaühel usk tema südame asi olgu, stisgi ei wõi .priilaSte" usku mitte foowitawakS usuks nimetada,  sest .priilaSte" usk on waimlisest segadusest  wäljatekkiw jampknime. Karjast, ülemaal, nimelt Tartu kreisis olla mustad rubid liikumas. Hiljuti tuli siia üks mees ülemaalt töSlt tagasi, keS haigeks jäi ning ära suri. Muhu terwisehoiu ametnikkudel saab töömeeste Saaremaale tagasituleku ajal haiguste  järelewaatamiscga rohket tööd olema. Muhus müüdi wabatmehe puu elatismaja  ja wäike warandus konderbandi trahwiraha tasumiseks ära Ju Muhu mehed ikkagi ajajooksul  arusaama halkamad, et sala wiina wedamise  järeldused hästi karedad on. Pärnust. Suur tulekahju oli öösel waStu kolmapäewa, 12. skp. linnas. Maha põles 4 Glabe maja. Arwata 20 perekonda jäi ilma pää. marjuta. Sisse jäi palju kraami. „M. K." Tartust. „PoStimecS" kirjutab neil päemil  Narmas ära peetud Eesti karskuseseltfide kongressi kohta muu seas: Ühiskond, kes eneses arwustusejulgust ja loomiserõõmu ühendab, on tõusu teel- See tunne oli meil neil päewil iseäranis Eesti kars« Liina. 7 Mis oleks Jüri Ütelnud, kui ta tcmakahwatanud  palet oleks näinud? WistiSti oleks ta jälle Liinale nõu hakanud andma Ranowskit mitte armastada! Mis finna parata on? Ta armastab teda ja peab igaweSti armastama. Jüri tuli õhtul hilja kodusse ja läks kohe Liinaga Jumalaga jätma. Wiimasel oli raamat pihus. Liina, ma saatsin Teile ilma misgi mõtlemata  selle raamatu. . . Teie naerate? Ma ei mõtelnud enese pääle, aga mulle tuli mõttesse, et Teile wõiks üks teine jälle meeldida. . . Ma taha» Teie eest Ma ja alati, kui wõimalik, muret kanda- Ärge mõtelge palju oma tõotuse pääle. Hääd õõd! —Ta wõttis wäljafirutatud  käe wastu ja läks waewalt selle külge puudutades toast wälja. Üks teine meeldida! Kui paha nali! Temal pole ju pooleSgi niisugune kergemeelne loomus, et tõotust murda. Täna ci hakanud ta enam Leili Nikolajewna  kirja ära saatma ja uinus nagu kellegist pahandatud magama. PooleSgi niimoodi ei otsustanud ta päeva mõõda saata. Tunahomme juba sõidab Ra« nowSly ära. Ja tema Liina pole weel tema mängimist kuulnudgi. WÜd meeldib R. talle «äga, aga kui ta tema mängu weel kuuleb, stis ei saa ka Jüri enam selles aSjaS kahtlema, et ta teda ikka ja igawesti saab armastama. Homme pidi ta tingimata tema mängu kuulda saama. Tänane püew läks asjata ootuses mõõda. M. Missugune imelik loomus Jüri Andrejewitschil  on! Ainult mõni päew jäi tal weel selles majas elada, k»S tema armastatud vaesterahwas  elab, aga ta sõidab hommikul välja ja tuleb alles hilja õhtul tagasi. See pole sugugi lahkus ja KaupwSh võib viimati selle üle weel pahaseks saada. Oim ei lahku mine minutiksgi külaliselt. Hommikul Liinat terwitades, küsts ta temalt  : Miks sa nõnda kahwatu oled? Ehk oled sa «ost pahasti maganud? Liina nägi, et ka komponeeris» teiseks on muutunud. Ta näitas enam nerwlikum olewat,  kui enne. Na ei wõi poolesgi nii kanget theed juua! ütles ta, ja waene Emilia Jwanowna hakkas häbelikult tema theele keewa wett juurde lisama. Tema ohkas sggawamini ja ütles Liinale, et ta enne ikka kanget theed oli armastanud juua. „Oh, ta oli nii armas, nii armas poisikene I" lisas ta juurde, juba tuhandat korda oma kuulsast  sõbrast jutustama hakates. Liina wõttis nõuks kõik tema karakteri „wäikesed weakesed" ära kannatada,  kui ta aga täna midagi oleks mänginud. Õhtupoole läks tema nägu weel enam kahwatumaks. Kuhu Jüri oli kadunud? Wõib olla, et tema oleks paremini Ranowsky  tuju mõistnud parandada. Silmanähtawalt  on komponeerijal igaw. Küll olla toolil  wiga, küll käia tõmbetuul toast läbi, küll haiseb lamp õliga. . . Onu naeratab sõbralikult, -vaigistab teda ja räägib: Suured inimesed on mõnikord ka kärsitumad. Liinale näitas, et onu seda tema poole vaadates ütles- Ta pole isegi täna hääs tnjuS. Päew venis wäljakannatamata pikali. Ilm läks p«- hakS, ja Liina mõtles komponcerija tuppa lillekimbu  jätta, mis ta omast lilleajast oli kitkunud.  Homme tulevad need lilled ära võtta, enne kui nad välja visatakse, ja stiS ära kuivatada.  Ühe võib Leilile saata. Ju ta, waenekene,  fiis ka rõõmustab, kui kuuleb, et need lilled tema toas on olnud ja ta neid, wõib olla, on nuusutanud! . . (Järgneb ) 59 Saarlane 1909