midagi paremat saab, kui see ümbrus on, kust ta wälja tulnud- Olen juhtumise korral ikka maadelnud ja liigutatud olnud selle ahastuse pärast, mis kana tiigi SärcS tunneb, kui tema wälja hautud pardipojad laenetele liuglema lähemad. Aegapidi  tuleb troosti: küll on südant lõheStaw, aga stisgi nii kaunis pilt emalikust armastuselt. Keeletuks jääd aga, kui Eesti ema näed, k-ö oma pardi-tütarde üle nii õnnelik on, et need temast lahku läõwad ja enam kööki tale järele ei lähe alamat tööd tegema . . . Linnas ei maata naeSterahwaS toidu walmiSta-mss  kutse pääle mitte parema pilguga. Kel wühcgi mahti, see on end köögist juba vabastanud. Neid söödawad ja joodawad weel palgalised pereemandad. Kahetsemise wäärt on mehed, kelle teenistus ja palk ci luba oma naeStele niisuguseid köögitüdrukuid palgata, kes .keeta Maks." On ka linnas mehi, kelle juured  küll alles meel maal on, keS aga fiisgi juba hoobelda oSkawad, et nad oma naist ometi köõli ei lase minna, saab raswaga, heeringa lõhn tuleb juurde... Kuidas linnakodaniku perekonnas tütreid köögi pääle waatama õpetatakse, seda teeb järgmine  näitus selgeks. Olin juba karjapoiss, kui isa käest wiimost korda vitsahirmu sain, muidugi koeruse eest. Ma aga karjusin nagu ratta pääl, et isa meelt haledaks teha. See jälle oli nõrkumata. „Jaon, kui sa kisendamist järgi ei jäta, siis viiakse sind sealauta ja uksele pannakse pulk ette. Ära tahab körwu päüst ajada..." (Järgneb.) arvata, mil viisil ta seda käsk» täitis. Gabriele  tahtis ise minna, et kõigist asja olemistest  selget aru saada, aga hommiku kellu kümne ajal hakkas woenlane tormi jooksma, sellepärast oli tormis wae«!ase vastu rutata. Gabriele niklis imelSpanemije wäärt vahvust üles, nagu ei oleks ta! üks ainuö elu, maid kaks. Ts Mi ka kaht elu päästma. Kai ta iseäralist vahvust üles näitab, võib olla, st tema kuulsus siis ka Diana kõrwu ulatab. XXXII Usuteadline jutustus PWIe tormijooksu läks Gabriele väsinult ja rõhulult GaSpar ds Caligne seltsis kodusse. Uulitsa! kuulis ta, et kaks inimest, kes nendest kolme samm» kaugusel' mööda lõksuvad, oma j»w seeS õde B-ny nime niinctasivad. Ta ruttas  nende immest! juurde ja küfis neilt, mis uudist uad nimetatud õest teavad rääkida. Neis ei tea sugugi rohkem, kui Teiegi, kapten, Ales teine nendest, kes keegi mu» ei olnud, kui Jean PccoiS. Nisa ja ms seltsimees  oleme lelle üle rahntumad, et tcrwel päessl  keegi auväärt' neidu ei ole näinud, tuna uiikugufe palava lahingu järele, kui täna oli, palju õnnetumaid haavatuid on, keS tema abi tarvitavad. Aga meie saame varsti teada, kas ts tõesti haige on, sest homme õhtul on tema kord hospidalisse ööseks valvama tulla. Kuni Aia-ajau! ei ole ta ühtgi korda vahele Muud, Pst nonnefid on «äga vähe. Homme õht»l näeme teda tõesti ja ma tänav Jumalat meie haigete »est, sest õde Bevy vaigistab ja trööstib  verd. kui kaitsja ingel. Aa tänan Teid, sõber, ütles Gabriele Jeav Pecoi'e kätt südamlikult pigistades, kes Mkszuse aupM»»ise üle päris oli. Saipar de Coligie oli Zea» PlcmS'e W uu tuulaud ja Gabriele rõõmu tühele pannud. (JSrgueb.) Kodumaalt. Kurtsaarest. Piihap. 6. skp. pani Kuresaars  SeSli Welts perekonnaõhtu, oma talwise sesongi (hooaja) omamiseks, toime. Awamise kõnes selgitas Seltsi esimees hra Piip südilt ja liigutama! ioonil seltSkondlist olu ja tegewust kultura ilmas. Kõnes tähendati: on inimene ennast orjapõlwe mõistest wadastada jõudnud, siis on ta ka teaduse abil looduse vägesid oma eluülesannete paremaks otstarbeks töötama pannud.  Praegu, kus inimene ka õhuwallaS linnuna  liikuda wõih ja kultura ilm nii mitmeti tõusnud, wõib ja peab ka inimene hariduse juhtmõttest - kõlblusest, mis ka feltskondlise tcgewuse läbi armastuse jõul ennast ilmutab kinni hoidma. Ülemaa seltsielu tcgewust ja jõudu näidates, soovitas kõneleja soojalt igale ühele, nii kuidäS see kellegi! võimalik ja milles keegi töötada wõib, ikka hariduse ajakohasust ja kõlblust silmas pidades, ka siinses oma seltskonnas  edasipüüdja seltsi liikmena tööle jääda. Wee! ülendas tundcrikas muusika klaweril ja wiiulil hra Linnamägi ja prl. Reichardti puhtal ettekandel päältkuulajate meeli. Deklareerimine  hra Koppel'i ja monologeerimine (üksiklane)  prl. Liiast ettekannetel pattufiwad omalt kohalt huwitust ja lõbu. Osavõtmine oli wähene.  Soovida on, et edeöpidiStel Seltsi perckonna-õhtutel  osawõtmine rohkenema saaks. K> Politsei kordaseadmise järele raiutakse uulitsate ääres kõik puu oksad ja põõsad «aha, mis laternate ja lux-lampide walguft pimestawad. Kiirlait. Sauverest. Edenemine põllutöös. Alles mõne aaSla eest oli siinsete  «väikemaapidajate enamus rehepeksumasinate wastane. Nii mõnigi arwaS, et masinaga peksmine  wilja raiskamine olewat. Nõud hakkab aga lugu selle poolest ikka enam ja enam muutuma.  Viimasel ajal võravad juba isegi ka need masinaga peksmise tarvitusele, kes enne kanged masinate vastased olivad. Pea iga mees sooviks wilja masinaga peksta, ära nähes, et sel viisil tööga mitu korda jõudsamalt valmis  saadakse. Siin ligilähcdal aga masinaid polegi. Toodakse mõne versta kauguselt, mille tõttu rändaw-mafinameestel muidugi liig palju tööd on, nii et nad kõikide soovi täita ei jõua. Masinaid on veel liig vähe. Soovitav oleks, et maapidajad omale mitme pere pääle kokku masinad muretscksiwad. Siis oleksiwad nad alati parajal ajal saadaval ja löö läheks ruttu. Selle asja läbiviimiseks oleks oga jällegi kor- raidust ning ühinemist maja. mida nüüdsel ajal pea iga asja jaoks soowitatakse. Tulutõotaw oleks ühinemine, wõi teiste sõnadega, rehepeksu, masina ühisuste asutamine meie rahwale tõesti. Peaks aga otstarbekohaselt asja otsast kinni osatama hakata. Omega. Pllhast. Siinne kaubatarwitajate ühisus on möödaläinud sume jooksul mitmed koosolekud ära pidanud, kus ühisusesse puutuwaid, küsimusi harutatud ja selgitatud. Wiimascl ajal on asi juba sedawõrd edenenud, et kaupluse awamist käeSolewa kuu lõpul ehk oktvbri kuu algul oodata wõib. Pühapäewali ö. sept. waliti-Ähisuse kaupmeheks Priidu Lember Tõllustest. Senine esimees Gustaw Tuuling Ladjalalt astus ame, tist tagasi, kuna tal pika tee pärast esimehe kohuste täitmine raske on. Asemele waliti senine  kassahoidja kohaomanik Friidu Jalakas Jlplast, kuna kaSsahoidjaks kohaomanik Mihkel Hallik Kõnnu külast sai. Residentideks waliti kaupw. G. Jäs, A. Punab, KuSti Sääsk ja Leemeti kohaom. Mägi Tõllustest. Soowime, et Püha kihelkonna rahwas kaubaühisuse tähtsusest  aru saaks ning rohkel arwul ühisuse liikmcks  aStuks, et kauplus täiel hool käima saaks. See oleks majandusliselt suur samm edasi. PLrnust. Uut ajalehte tahetawat Pärnus osaühisuse poolt käima panna. Praegu tehtawat  osaühisuse loomiseks eeltöösid. Leht saawat eduerakonnast pahemai-pool seisma. „Wir." Tartust. Liiwimaa kirikuõpetajate juubelisinodi osalised kõgusiwad endid S. skp. kell V-10 Tartu raekoja  saali kokku, kus liuuapSS v. Grewingk neid linna Kasu pärast. 4 Kes helistas, kui Teis Ka olite? KeS helistas? Mis kell see oa? Teie toa kell. Süda tahtis mul rinduS tuksumast seisma jääda- Keegi pidi süül toas olema, kus tähtis paber laua paäl oli. Koridoris ja toas ei olnud  hingegi näha, aga mis» kätte usaldatud paberid oliwad jäljetM kadunud. Holmes õõcus äritatult tasa. S« mõistatus  oli just tema meelt mõõda. Ja mis teie fiiS tegite? küsis ta. See oli mulle selge, et waraS suurest trepist  üledse ei tulnud : fiiS oleks is mulle waS> ts pidanud juhtuma. Järele jäi ainult teine trepp, mis Kaarli uulitsast ülesse miis. Wõib olla, et ts kambri wõi koridori ennaft  ära püüdis peits? Ei, see on wõimata. SäÄ « ole kuhugil  ürapeitmise kohta. Tänan. Olge lahked, Knelege edasi. Kui uksehoidja mu ssgs oli näinud,  tuli ta kohe minu järel trepist üleSse. Reie jooksime läbi käigu, mis Kaarli uulitsale sMja wiis. Reie tegime ukje lahti ja läksime wälja. Sel ajal lõi tornikell parajasti kolm korda, see täheudaS, et kell to!»»ceraud kümme  oli. HolmeS tähenda» selle arum s»s mauseti MM Ms. ÕueL sadas p-enikest uruuvaaia ja öö oli kottpime, »ii et kaafilampide nõrgal sslguse! uulitsal smewslt midagi näha -ss-s. Kaarli uukts M tühi, kuus aga Whits müüsal, kuhu esimene rrõlza miib, ela» liitumine «alitses. Reie jooksime paljaste Mädrga urlüsal edasi ja saime nurga pääl ühe ameruikuga 'ok?u. WäliuüSte asjade «iuistermmist on üks «äga tahtis paber s« ««MMch. kähistafin sa l:-tsut-des. KaS olete «ä-nM fiit kedagi «ööd, ««ivat l Ma olen j«ba wecrand tunni siin seisnud. Ainns inimene, kes siit kaudu läks, oli Üks suur, rätiku sisse mässitud wanapoolne naesterahwas. See oli siis minu naene, rääkis uksehoidja. Ega mõnda muud siit kaudu ei läinud? Ei ole. Siis oa waraS teise külge põgenenud, üt« les mees ja hakkas minu käest kinni. Ma ei lasknud aga ennast eksitada. Mida enam ta mind kaasa püüdis kutsuda, seda rohkem  kaswas minu umbusaldus. KaS panite tähele, kuhu poole naesterahwas  pidi minema, küsisin ma. Ma ei pannud seda tähele, kostis ametnik. Ainult seda märkasin ma, et ta wäga ruttas. Kui palju aega sellest juba mööda on läinud? Arwata wiiS minutit. Teie raiskate muidu ilmaasjata aega, rääkis  uksehoidja. Uskuge mind, minu naesel pole selle wargusega wkHematgi ühendust. Teie wöite teda igal ajal meie korterist kätte saada. Kus ts elate? küsisin ma. Bcistouis, Efeu uulitsal, nr. 16. Aga ma hoiatan teid weel kord: ärge minge wale jälgede pääle. Teie wiidate ilmaasjata aega. Meie läksime ministeriumisse tagasi, otsisime  kõik nurgad hoolsasti läbi, aga see oli ilma tagajärjeta. Minu töötoa ukse ees oli punane ri« põrandal. See näitas mulle mi imelik olewot, Zt Ml wähemaidgi jäljemärkifi näha ei olnud. Km kass sadav wihma? Kella kuuest saadik. See ei sõi võimalik olla, et naeSterahwaS,  kes kella üheksa ajal teie toas oli, poriseid  jälgi maha ei jätnud? Ma möllesiu siis ka selle Me järele. Puhastajad  naesterahwad tõmbawad uksehoidja toas saabaste asemel harilikult kingad jalga. See teed asja selgeks. Olge hääd, rääkige edasi. (Järgneb.) Saarlane IW9 M Kü,