rutake niihästi ülesandmistega kui ka nende ära faatmistega. Loodame, c! agendid küllalt hoolega on töötanüd ning osawõtmine tulewasest EeSti näitusest elaw ja rohke armuline saab olema. Näituse toimekond. Kurefaare gümnosiumis tegiwad sel kewadel lõpueksami: 1) Robert Anderfon Bobrinskist, 2) Wladimir Bauer JekaterinoSlawi  kubermangust, 3) Antsu Wirsn, Kuresaarest, (Hap'alust pärit), 4) JuliuS Sander Kuresaarest, (Dwinskist pärit), 5) Bruno Sarring Lätimaalt, 6) Simeon Selikin, Smolenski kubermangust, 7) Ferdinand  Konstantinowitsch, Riiast, 8) Friedrich  Lichinger Kuresaarest, 9) Eduard Pukk, Saaremaalt, Jaanist, 10) Franz MotzkuS, Kowno kubermangust, 11) Aleksei Sepp Muhust ja 12) Johannes Eberhard saaremaalt,  Mustjalast. Eberhard, Pukk ja Selikin on kõigcparcmad  eksamid teinud; nendest sai Eberhard kuld-, ja Pukk ning Selikin hõbe medaljed  Pääle seda andsiwad meel kaks externi (kes mitte gümnasiumis õppinud ei ole) eksami üra: Stepan Borowetzki Kiltsist ja Rudolf Kerkomius Riiast. Kuresaare linnakoolis lõpetafiwad sel aastal 15 kaSwandikku kursuse ja nimelt  : Timofei Auusmeel, Aleksander Wibo, Feodor Witting. Matwei Kindel, Arnhold Kolm, Konstantin Kuuik, Wassili Külaots, Eduard Lember, Gottlieb Limberg, Madis Ling, Ado Pitk, Eduard Raudsepp, Wasfili  Sild, Jndrik Tamm ja WaSfili Täht, Nendest saiwad Kindel, Külaots ja Ling esimese järgu ja Auukmeel ning Tamm teise järgu auuhiyna osaliseks. I. järgu auuhinnaks  on kiitusekiri ja teise järgu auuhinnaks  kiitusekiri ning raamatud. Pähkla mõisa, Kaarma kihelkonnas, jagatakse sel survel maata inimeste wahel ära. Selleks on juba maamõõtja hr. Kol- j erow Riiast siia jõudnud ja sõidab neil päiwil Pähkla. Maatükid, 10 —15 tesjätini  suured, antawat 12. aastaks rendi pääle. Maaandmise juures maatahtja isiku usu püüle rõhku ei panda, nõnda et siin küll mõne mehe südame soow selles aSjas mett wedama on läinud. Mõisa mõõtmiseks  siia tulnud ametnik srwata päriSwalla talude rentnikud ka maatainimcste hulka. Enne pühi sõitis hr. Koljerow Saaremaal ümber, et ennast temaga tutwustada. Pähkla mõisa praegune rentnik on oma rendiõiguse priitahtlilult ära andnud. Kaarma k„ P- küla mehed on oma kooliõpetajast lahti saada tahtnud, sest et koolmeister palju politikar ajada ja koolitöö selle juures kõrwaliseks asjaks jätta. Elme koolm. M. K, kellega rahwas ka rahul ei olnud, astus juba aasia eest ise ametist ära ja on Amerikasje läinud. —p—  Tähtjas mälcstnjepacw oli teifipäewal  5. junil Eesti ajakirjandusel: „Post." sai poolsada aastat manaks. Z. junil 1857, 50- aasta eest, ilmus esimene „Pärnu PoStimehe" nummer- See leht jäi siis Eestis jäädawalt käima, kuna mõned waremini olnud katsed nurja läinud Rimad.  (Kõige esimene algus Eesti ajakirjandusele  pandi ju 1756. aastal, mil Dr. Wilde .Lühikesed õpetused" lühikest aega wäikeSte IchckeStena ilmusiwad. Pärast tegi O. W. Masing selleks tõsisema katse, kuid ta „Maarokwa Nõdalileht" suri nelja aar tase waewasc elu järele-) Ci otsa oli muidugi esimene Eesti leht marke Ta ilmus uüdalis kord- Sisu ou temal (muidugi selle aja kohta) tubli ja tüse- Toimetajaks oli ju osaw sulemees J, W, Janusem Seitse aastat hiljem asutas ta omale Tartus uue lehe «Eesti Postimehe", mis hulgaks ajaks täbtsaks EeSti awalikuks häälekandjaks sai, kuna „Pärnu Postimees" ainult kohalikuks  leheks jäi. Kuid 1885- a. tõi Dr. Hermann selle lehe Tartu, nimetas ta «Postimeheks" ning muutis enne nädalis kolm korda, siis igapäew ilmuwaks leheks. 1899 a. saadik ilmub ta J. Tõnissoni toimetusel- Oma esimese poolesaja aastasel elueal on Eesti ajakirjandus wägcwalt kaswanud  ligi poolsada lehte on juurde tulnud,  millest umbes pooled praegu elus on. Ning kõik on suuremad kui esimene leht 50 aaSta eest (päewalehcd paarkümmend korda.) «Postimees" on praegu kõige tähtsam Eesti päewaleht ja ei aja oma seisukoha poolest mitte unistusi taga. Soowime  talle tema S 0 a- jubcli päcws puhul südamest õnne i Johannes Kappel -st. Üks parematest Eesti heliloojatest, Johannes Kappel, on öösel 1-/2. jun. Saksamaal Schömbergi  haigemajas siit ilmast lahkunud. Kappeli  loodud wiisideft on «Üksinda" päris rahwalauluks saanud ja teda lauldakse igal pool, kus üleüldse Eesti laulu hääl kõlab; mitmed teised tema lauludest awaldawad  kontsertidel kuulajate pääle täieliku  kunstimöju, tema «Kooli laulmise raamat" on ammu meie koolides koduseks raamatuks saanud ja on tänapäcwani wõistlejata; Kappeli juhatamise osawust kiidawad kõik, kellel wöimalik on olnud kontsertidel ehk laulupidudel tema taktikepi järele laulda. Kappe! suri oma paremas mehe eas ja oleks kül weel paljugi muusika põllul teha wõinud, kui mitte igapäewane teenistus tema jõudu enneaega ei oleks murdnud. ~Koit." Tallinna politseimeistri abi hr. JanitS on kaheks kuuks puhkusele lubatud sa ta on selleks ajaks Kuresaarde suwitama tulnud- Enne pühi kutsuti ta teenistuse asjus lühikeseks ajaks Tallinnasse tagasi. Kuresaare gorodowoidele on kohuseks tehtud oma wahiringkondades wõõraste isikute üle walwada ning järele waadata, et kõik majas elawad isikud majaraamatutesse  sisse saaksiwad kirjutatud. Strajchnjkud peawad praegu igal hommikul laada platsil harjutusi, esiti hobustega, siis jala—  Supelwõõraid on sel suwel juba hästi rohkesti Kuresaarde jõudnud. Kuna teistes linnades enam ehk wühem rahutusi karta on, wõib Kuresaares selle poolest täiesti mureta ja rahuliSti elada. See on ka põhjuseks, et siia supelwõõraid rohkesti  sel aastal tuleb. Kaarma kiriku 500. aastase jubeli päewaks on endine Kaarma õpetaja hr. M. Lipp kirikus laultawod laulud luuletanud  ja need Kaarma kirikule pühandannd. Praegune õpetaja hr- Pass annab sellesama  päewa mälestuseks wäikess ajaloolise raamatu Kaarma kiriku minewiku üle wälja. Kuna Baltikubermangudes kõigilt elanikkudelt püssid ära wõeti ja ainult üksikutele isikutele luba on autud püsfisid pidada, on Ruhnu elanikkudel kõigil püssid alles. See tuli muidugi sellest, et ruhnlased  pääaSjalikult hülgepüügift elawad. Zlma püssideta ei oleks oga neil mitte wvimalik hülgefid püüda. Oleks neilt ka püssid ära wõetud, siis oleks Ruhnu rahwaS  täiesti nälgimisele sunnitud. Sel talwel käinud ruhnlased Heinaste all Pärnu  lähedal hülge püügil. Sääl wõtnud piiriwuhid nendelt püssid ära. Ruhnlased palunud kubernerilt kordaseadmist püsside tagasiandmiseks. Kuberneri poolt tulnud korraldus püssid neile tagasi anda, kui nad rõhulised on. Ja ruhnlased saanudgi püssid  jälle tagasi. RuhnlaStel olla terwe maa kohta umbes 500 püssi. Hülgefaak ei olnud neil sel talwel mitte kõige parem.  Tapetud ligi 600 hülge ära, kuna saak endistel aastatel suurem olnud. Muhumaalt. Pühapäewal, 27. mail, pääle lõunat oli siin wali pikjeilm rohke wihma sajuga. Wihm oli nõnda rohke, et körgematelgi kohtadel lausa wesi oli, mis ojana nõgustikkudesse woolas; kolmes kohas lõi pikne sisse ja tegi kahju; esimene  kahju oli Lalli rannas, kus neli kalapüüdjate maja, küüni taolised hooned, maha põlesiwad. Teine suurem kahju oli Kiriku wallas, kus Lepiku Mihkli talu eluhoone maani maha põles. St rohke wihma tõttu maja ümbruses mitmes kohas wett saada oli, siis jõuti wee mõjul ka tuld nõnda palju takistada, et kõik kraam suuremalt jaolt kätte sai, elawatest lõõmadest  jäiwad sisse kolm kana ja üks part. Kolmas wäiksem kahju oli ka Kiriku wallaS Saadu wabadiku kohas, kuS pikne korstnasse ja korstnast wälja eluruumidesse lõi. Korsten jäi küll ülesse, aga on nõnda pragufi täis, et tarwitusele kölbmata on; kaks ust korstna ligidal puruStaS wälk ära, aga inimestest keegi pääle ehmatuse suuremat wiga ei saanud; küla lastest, kes sinna wihma warju läinud, jäi üks poisikene kui imeteo läbi terweks, kuna tool, kus pääl tema istus, piksest tema atr ära purustatud sai. Nimetatud poisikesel  ja paaril teisel lapsel oli esmalt kuulmine  kadunud, tuli aga teisel päewal jälle kätte. „Pwl." Tallinnast- Wolikogu laialisaatmise  järelkaja. Öösel oliwad  uulitsatel kõwendatud jalamite ja kasakate  patrullid ning pandi paljud kinniwõimised  toime. Mitmed tuttawämad seltskonna tegelased on kinni wiidud, muude seas hrad H. Laipmann, Hanko, T a st ja K r a s s. Läänemaalt. Laikülast. Naljakas kohtuasi- Üks rikkamatest siinsetest peremeestest andnud hobuse ja saani säälsamaS  elawale mehele matusele sõitmiseks, oga kui ta kuulnud, et mees oma abikaasa asemel surnud lapse puusärgi lapse isaga pääle wõtnud, siis saanud ta pahaseks, sest ta oli poissmees ja arwaS oma ebausus,  et ta selle saaniga, mille pääl surnut  weeti, enam kosja ei tohi sõita, muidu on naesewõtmise õnn mokas- Selleparast  kaebas ta mehe rahukohtuSse ja nõudis temale trahwi, et ta tema poissmehe  saani ära olla rikkunud- Teine ei salganud oma süüd, waid tunnistas tõeks, et saan temale ja maesele lubatud ja ta lapse isa ning surnukirstu omawoliliselt pääle wõtnud. Kohtu otsus oli: trahwi ei tule mehel maksta, aga hobuse omanik wõib wallakohtuS prahi raha nõuda selle raskuse eest, mis hobuse laenaja ilma omaniku  lubata rohkem pääle wõtnud- Lätimaalt. Kaks tähtsat seaduse eelnõuu  Baltimaal on praegu ministrite  nõuukogus läbiwaatamise all. nagu ,Düsa--Zeit." usaldusewäürt hallikast kuu!- M 24, S a a r l?sa n e 1907