Päewaleht Ilmub Igal Srlpäewal. Tallinnas, Suurel turul, raekoja ees, ounhrl uulllfa nurgal, nr. 4. KBjretroat nr. 39a Talswta|a feSnffuad delw 12-.& IM»h liht- Ja rtkflUiJodtUi .Pflenwlelw toimet., Tallinnas, m> r. Peseja. ÜKNK nummer 4 ksp. fldresfl muutmik eeft 10 Zop., sette juurxs en>Ua« oilret» enk leile MuUmer õle» snäa. -- Kuulutuste rwnpareille-ridp makfab 5 kop., lehe eesotfas 15 kop. ivÄiled kuulutused ü a e a □ poole Kallimad, o o a o o ■ B Pücoiaklrt a mattfab ühes haascmnetega: . Koju Mtt< (aates i terme aasta peate 6 rbl. -R kop. poole .. 3 „ 20 , roeerand.. .. 1 70 „ Ohe kuu ptaW 60 TalUnssas tMAÄstt üra mkes i terme aasia sseafc s rbl. —> kop. ( poote ■„ .. 2 „ 70 „ meerand „ „ I „ fp „ , Ohe Kuu peale „ SÜ „ ] Kes 1 korda kuus Umumot perehonnalehte „Kodu" kaota tellida loorotb, (ellel tuleb aastas I rbl , pooles aastas 50 kcw., meerand a. 23 k. juurde maksta. ilr. 300, Ueljapäewal, 31, detsembril 1909 i (13, jaan. 1910.) IV. siisiliikiiik.' Aasta wiimsel õhtul. Kui tark Salomon oma päewade õhtul waikses «Kttes tagasi wpatas, mis ta pika SMejä jooksul 'Amas teinud ja ilmast saanud, siis ütles ta: „Kõik Lihi töö ja Vaimunärimine!" Kui meie täna õhtul möödaläinud! aasta peale tsgasi maatame, sjis paistab meile palju Vähem silnra, '■ 'kui Salomonile ja palju kergemine kerkib meie rinnast Vtsns kõige üle, mis oleme teinud ja näinud: ..kõik Mi töö ja Vaimunärimine!" Meie asjad on Väikesed, aga ka Väikestes asjades  ei ole suurt edu märgata. Tähtsam aValiku küsimus löpipewal aastal on meil Võitlus oma- Valitsuse pärast olnud. Linnades on eestlased püüdnud Linna asjade ajamises seda osa oma kätte saada, mis Äeude kui maa pärisrahwä ja elanikkude suurema enamuse kohane on. Sellepärast on Tallinnas, Haap- Mus, Wörusja Pärnus palawaidValimisewLillusi pee- Äud. teistes linnades ion need akganud, aga ei ole meel lõpule Viidud. Ja kus meie Võitnud oleme, kas on Zneil seal põhjust kiitlemiseks? Kas oh uutel ini-- yrestel Ikka tahtmist kogukonna asju paremine ajada, kui endised seda on teinud? Ja kas suudawad need, kellel tahtmist on, seda ka teoks teha? Wõi ehk peame Mõnikord nägema, kuda meie paremad pMded asjaviude  wastu. mille muutmine meie wõimhses ei seisa, tagasi põrkawad nagu lained kaljurahnu! wastu? Ja kui wörrelda, kui mähe on ära tehtud, ! sellega, mis weel teha on, siis hiilib küll argtus südamesse ja kerkib Salomoni sõna keelele. ! Parem ei ole lugu Vallaomawalitsuses. Awaiik hääl teeb järjest kihutusetööd, et kõige paremad ja tublimad  mehed wallaasjade juhtijateks saafs walitud,- meie trööstime ennast iga Valimiste korkal, et uus põlw üiesse kaswab, kes uusi juhtmõtteid kogukonna Zsiaajamisesse toob, aga siit ja sealt tuleb sõnumeid, et Volikogu otsuse on teinud, mis sainmp tagurpidi tähendab. ! Ja mis peame oma seltside tegewusest ütlema? Kariduse-seltsid wõitlewad raskustega, njis paiguti üle jõu kipuwad käima, emakeelne kool leiab Vastaseid isegi omade hulgas. Aleksandrikooli põllutöökooliks muutmise sootus ou kaugemale edasi nihkunud, Eestimaa  põllumeeste-seltside talwekursused jäiwad keelekeelu  taha kinni, sellesama kitsenduse pärast ei saa mesilastepidajate ja mõni muu sdlts edeneda, Tallinna Eesti teatri- ja rahwamaja ehitamise osatihisus on ainult kolmanda osa sellest liikmete armust suutnud kokku koguda, mida ehituse alguseks karmis on. Niisama ei ole kirjanduses läinud aasta jooksul midagi suurt ja tähtsat ilmunud, mis nagu Verstasammas seisma jääks ja taganttultzjatele tunnistust annaks, et tneie tüki teed jälle edasi oleme saanud. See kõik on tõsi ja seda on tormis aeg-ajalt meelde tuletada ning kainelt asja seisukorda üle waadata. Sest midagi ei ole kahjulikum, kui edewas enesemeeldimuses  ilutseda. Aga ka siis, kui meie kainelt armastades tagasi waatame, ei wõi meie mitte ütelda. Nagu oleks lõppema aasta kadunud aeg ja nagu oleksime ilmaaegu elanud. Meie silmad otsiwad suuri, kaugele paistmaid  teetulpasi, aga meie unustame selle juures ära, et inimescsoo edutee pisikestest, waewalt margatawatest  sammudest koos on. Seitsmepenikoorma-sacrpaid  leidub ainult muinasjuttude Vallas. Kus aga riikide ja rahwaste ajaloos aastakümnete pikkusest arenemisteest ühe hoobiga taheti üle hüpata, seal tuli tagasilöömine, nagu meie seda ise läbi oleme elanud. Wana Kreeka tark ütles: ~Kunst on pikk/ elu lühike", weel suurema õigusega Võib ütelda: ~töö on pikk, aasta lühike" ja pikast tööst Võib lühikese aasta jooksul ainult Väikest osa ära teha. Ning kui meie seda meeles pidades möödaläinud aasta peale tagasi waatame, siis peame tunnistama, et ometi edu on olnud, niihästi omawalitsuses kui seltsi elus, koolis ja kirjanduses. Küll ei ole suurt saadud ära teha, aga õigeid sihtifi on otsitud, selgeid põhjusmõtteid kuulutatud, hulkade arusaamist selgitatud ja nõnda tukewiku teed rajatud. Linnade omawalitsuses oleme peatamata edasi tunginud, mitte üksi, et meie rohkem linnasid 0111 a mõju alla oleme saanud, wakd linnarvialitsuste tegewus muutub külturalisemaks, nad hakkawad rohkem  rahwahariduse eest hoolitsema, joomise wastu Võitlema, tööolude korraldamisest osa wõtMa jne.; needsamad püüded tulewad ka Vallaomawalitsuses üksi- Me tumedate joonte tormal ikka rohkem fa rohkem itahtamale. Ja emakeelne kool on aasta jooksul kahtlemata  edasi jõudnud ning kindlamaks saanud. Arusaamine  selle tarwidusest mõidab ikka rohkem maad. pxrstaste hääled mai lirvad, rahwa osamõtmine lä- elarvamaks, nii et juba mitmed koolid oma ka- Mse alla on rõõmud asuda. Jg kuigi palju püüdeid  korda ei ole läinud, sest et takistused aramõitmata  oliwad, nagu Aleksandri kooli ümbermuutmise ja Tallinna Eesti .Põllumeeste-seltsi talwekursuste asutamise  asjas, siis ei ole töö, mis katsete kallal tehtud,  ometi mitte ilmaaegu, maid aitab rahwast politikaliselt  kaswatada ja küpsemaks teha. Loodus puistab seemneid lõpmata hulgal rvälja. Nad ei hakka mitte kõik idanema ja rvrlja kandma. Aga kui ka sadanded kaotsi lähemad, siis ei ole see vmeti kahju, sest selle pillamise tagajärjel tärkab mõnikord  idusid seal, kus Mid keegi ei oodanud, ja wõrsub  senini tühjal pinnal. Nõnda Võime kindlaste uskuda,  et meie püüded w alguse ja wabaduse, tõe ja õigluse poole lõppemal aastal mitte ilmaaegu  ei ole olnud, maid kui meie ka üheski asjas eesmärgile  ei ole saanud, siis oleme ometi sellele ligemale  jõudnud. Kes mõib ütelda, et elustaw sõna, mis ajalehe Veergudel, linna- wõi mallamolikogus, seltsis, rahmakoosolekul wõi koolis räägitud, et magune  ja silmapaishnata töö, mis perekonnas lastekaswatamisel  tehtud, kadunud on, kuigi tagajärgesid  kohe näidata ei saa? Nad kannawad mõnikord milja seal, kus meie seda ei oodanud ega aimanudki. Nii palju kui meie ustamalt oma kohust oleme täitnud, ülesse walguse ja tõe poole tunginud ning selleks tööd teinud, et tõde tõuseks ja malgus mõitu saaks, nii palju ei ole meie mitte ilmaaegu elanud,  maid meie mõime rahuga mana aastat lõpetada  ja julgusega uut Wastu wõtta. Wäljamaalt. SlaGa laewastik. /CaNa laewastiku kasroamine tõmbab laiade rlnZkandade  tähelepanemist oma peale. Juba ei jõua kroonu laewatehased kõiki laervu walmistada, mille ehitamist laewastiku suurendamise programm nõuab. waid Taetrnt antakse Viimaste aastate jooksul iseäranis era-laematehaste kätte ehitada. Nü on 34 lahmgUjkaemast  ainult 7 ; ja 27 wäiffest ristlejast ainult 7KmonU laematehastes ehitatud, teised on eratehaste töö. Wiimrate  aasta on Saksa laewawäe arenemisele iseävanis  tähtis olnud, sest selle aasta jooksul saiwad EaM ~Dreadnough t s"-taolist laewa malmis tehtud ja läheda mere laewastiku hulka asetatud. Mõlemad esimesed laewmnürakad, ..Nassau" ja , .Westfalen"? õn oma proomisöidud hästi teinud. Peagi saamad Veel kaks niisamasugust laeWämürakat malmis, mis siis kahe esimesega üheks dimisKoniks kokku ühendatakse.  : , ; ; Et Inglismaal ja teistes merewagemates riikides  miimasel ajal lahingulaewu meel suurema tvnni-armuga  on hakatud tegema kui siiamaani/ M on ka Saffamaal miimased lahingulaemad s uuremM tehtud kui enne. Neist on mõned miimasel ajal juboj malmis saanüd ja zn-erde lastud, mõnedele on ggoj alles kiil pandud. Miimasel ajal on hakatud lahinguloomadele  turb mi liikumisewärkisid sisse tegema. Spömusristlejad  ja mäyemad ristlejad ning torpedopaadfti on juba ennemalt turbhtidega tehtud. Kolm wäikest ristlejat/ mis a. 1909 merde kästud, jookfewad 23 sõlme, torpedopaatide hulgas vn niisugusid,  mis koguni 34,7 sõlme jooksemao. Aga loodetakle  meel Tiiremaid laemu ehitada. Weealused laemad on ka oma äkiitpjes edenenud.  Katsed, mis nendega tormi ajal Saksa PõHjameres  tehti, on hästi korda läinud. Niisama vn nad laemawae manöwrite puhul sügisel oma ülesannet  hästi täitnud. Sügisesed manömrid on kõige suuremad olnud, mks siiamaani Saksa metes on peetud. Terwelt  130 suuremat ja mähemat laewa wõttis neist osa. Alles peale seda on ülemalnimetatud kaks ..Dreadnaughts',"  laewa ja kolm uut ristlejat laemamäs hulka paigutatud. Mõned laew.äd on küll ka laemostiku hulgast manaduse pärast mälja praagitud. I«M Walimisekihutused on ametlikult alles esmaspäewast saadik amatud, sest et alles siis ametlik parlamendi lahtilaskmise käsk wälja anti. Tõepoolest oliwad nad aga juba ammu enne täies hoos. Muutust tuleb peale esmaspäpwa ainult niipalju, et lordid nüüd enam wälimisc kihutusetöõd  teha ei saa, sest pohjusseadus keelab jneile kihütusetöö ametlise walimiseaja puhul ära. Nende tegewusel just palju tagajärge ei olnud, nagu ka eila kirjeldatud lordinuitingust selgus. Esmaspäewal hakkasiwad ametlikild walimise ettewalmistused,  mis Inglismaa! õige wana-aegsed ja keerulised on. on ltoomi i? õ ukogu, kes walimisekäsnd kohtunikkude, piiskoppide  ja kogukondade kätte saadab. Kui watimised! toimetatud, siis tnlewad roalimlfedokumendid jälle sellesama  kroonu nõukogu kätte hoiule. Tema asupaik on ülemkojas. Wal im ise käsud, mis laiali saadetakse,  käiwad ligikaudu järgmiselt: Eduard Seitsmes, Jumala arniuft Ühendatud Suurbritannia ja lirimaa kuningriigi ja Briti meretaguste  maade kuningas, usukattsja, saadab terwit ... krahwikonna (linnal eestseisjale. Sest et Meie oma kroonu nõukogu ettepanekul otsustanud osleme, et Westminstri lossis ... kuupäewal parlament kokku astuma peab. siis käsime Meie, et Teie, kui Teile enne walimise aeg ja koht seatud korra järele teada on antud,  selle eest hoolt kannate, et (nii mitu) parlamendi liiget seaduse järele walitaks ja et Teie walitud meeste n«ned, olgu nad paigal wõi olemata, ilma wiibimata Meile Meie kantseleis teada annate. Antud Westminstri lossis ... kuupäewah Meie walitsuse ... aastal ja Issanda sündimise ... aastal. Kõik need käsud on pergamendi peale trükitud ja Madetaise nad mõned tunnid peale ametlise parlamendi  lahtilaskmise käsu wälja andmist paksude koorte sees määratud ametnikkude kätte. Kõik käsud ttnidafse korraga peapostitalitusesse ja wiija on ametnik, kes niinelt selle toimetuse jaoks ametisse nimetatakse ja ..suure pitseri käskjala" nime kannab. Posti pealt saab ta kalli saadetuse wastuwõtmise üle kviitungi. Peale walimisi tuleb Londonisse mitusada kotitäit  wastMlcraamatmd ja walimisepaberisi kokku, need on kõigd. seitsme miljoni walija walimisedokumendid. Need hoitakse üks aasta ja üks päew parlamendi tulekindlates  keldrites alal. Selle joosta müümiste pulpi l on sa sir EdmarÄ Grey oma arwamist Sofia ja xngüsniaa mahekorra üle ühes awaldanud, mis la Edinburis pidas. Ta ütles,/ et müla&fi nii rvähe põhjust Jolrtub ei wk sõja üle tpafia- ja Inglismaa wahel rääkida, fui just nüüd. millaski ei olla inglased nii palju wastutulemist  sakalaste paolt leidnud, et sõbralikult kõik tõuswad ki>limused läbi harutada, kui just wiimase aasta jooksul.. Mis laenmehituse kuludesse puutuda, siis olla nwimalifixet wabatahtliüilt mõni kofkuleppimme  lelles asjas sünnib. Kui aga ka niisugust kokkuleppimist  ei peaks tulemagi, stis olla inglastel Saksa laewaehitamise programm muidugi teada ja nad pidada  selle eest hoolt kandma, et Inglise laewastif üfe Teadusewallast. Suur w auke r Kõigist tähepiltidest. mis majesteetlikus rahus iöö ajal taemaruumis heljumad, on suur wanker meile kõige tuttamam. Ta on teatamaste seitsmest tähest koos. neli tähte neljanurka nagu Vankrirattad, kolm 'tähte rataste ees aisaks. Seda tähepilti oliwad juba Manad greetlascd tähele pannud ja tema järele seadis kamal Odyss/us onra sõitu. 28auadele greellastele paistsiwad tähepildid sessamas  kujus nagu meilegi, aga ometi ei seisa neejd tähed, ehk meie neid küll ..kindlateks tähtedeks" ui- Mctaiue, nutte ühe koha peal paigal, maid lsndamad pr.hjatusuure kiirusega ilmaruumis edasi, nimelt 21 penikoormat sekundis ehk 6? iniljoufPenikoormat aastas.  Greelamaa õitseajast kuni nieie ajqni on siis suure mankri tähed 200.000 miljoni penikoormat meist kaugemale lennanud, aga kui Sokrates hauast üles tõuseks ja taema poole maataks, siis aripaks ta, et need lähed tema pikal magamiseajal oma seisukohta nähtawalt mitte muutnud ei ole. Sellest märkame, k! nad meist põhjal,i kaugel peawad olema. Ja ust see on. Meie maakera ja päikese wghet on 20 :ui.st penikoormat. Kui meil nüüd küünarpuul oleks, mis maa pealt päikese juurde ulataks, ning nteie hakkaksime  selle küünarpuuga tecpikkust maakera pealt mana mankri miimase tähe juurde mõõtma, siis saaksime 6 miljoni sarnast küünart! Walgns lendab nii kiireste edasi,- et ta kahe Veretuikamise Vaheajal 4 korda' ümber maakera ära jõuab käia, aga sel maledajalgsel jooksjal kulub umbes 100 aastat ära. enne kui ta luure roaulii meie j uurde jõuab. Meile mäi° lamad wankri tähed üksteisele üsna ligistikku seis- P>at, nii et lugem mees teise tähe teise pihku uOijks Volta, aga .tõepoolest on Välimisest mankri rattast luni Peeduni laisa kõrmal olewa täheni) kaks miljoni  korda nii palju maad, kui päikesest maakera juurde. Need kaks tähte on siis teinetesest nii kauget, fui meie maa Siriusest. Kui meie päikese asemel nimetatud: vankri täht oleks ja meie maakera selle ümber rändaks, ltagu praegu päikese ümber, siis pimestaks tema maigus  meie silmad ära ja tema soojus oleks inimestxöe pvist surmaw, sest see tähti õõgub 70 korda tugewamme fui väite. Ka teised Vankri tähed õõgunPld pplju enam walgust ja soojust oma ümber mälja kui päike, üks nendest, mida õpetlased Mizariks nimekamad, umbes  90 korda rohkem. Suure mankri tähed on siis päikesed, ligi ,100 korda suuremad kui meie päikene. Kui nende päikeste ümber rändawad tähed käiroad, nagu meie maakera, siis näewad nende elanikud tähtis kaemast hoopis tcises  kujus kui meie. Suurt wankrit kui ka teisi meile nähtumaid tähesalkasid ei ole seal mitte olemas, selle asemel on seal teised, millest meil aimugi ei ole, aga kõige heledamad tähed on seal siiski teised suure mankri tähed, Spektroskop ja päemapildi-apparat on nende tähtede  juures meel üht haruldast iseäraldust näidanud: suure mankri neli tähte muudawad teatamata ajajärkude  järele spcrigdiliselt) oma kiirust maapoolses sihis, mis armaina sunnib, et' igaüks nendest tähtedest  ühe teisega, mida meie ci näe, ühise raskuse keskkoha  ümber keerleb. Mizari kõrmal on pikksilma läbi geledat kaaslast näha, mis gnitutuhat aastat tarmitab,  enne kui ta peatähe (Mizari) ümber ringi ära lõnaü täia, kuna üks meile nägemata kaaslane seilesama  tähe ümber 20'/» päemnga ringi ära käib. Õlced mõlemad tähed kokku on o'/» korda suuremad kui päike. Nende iscäralduste juurde tuled meel see mäga tähclepancmisewääriline asjalugu, mida juba aastakümnete  eest aimati, aga mida Dr. Ludendorf Potsdami  tähetornis alles hiljuti mõis tõeks teha. Tema ei rehkendanud mitte üksinda suure mankri wiie tähe kaugust mälja saagu ülemal nnueiatnd), maid lejdis ka, et need tähed teineteisega ühesuguses kauguses (parallel) ühesuguse liirusega ilmaruumis edasi liigumad ühe pnufli poole, inis Ophiuihuse tähekujus  näitab alewat. Nõnda on nad siis üks põhjatu laialdane tähelama taewalaotuses, aga meil ei ole pifematki  aiindust, kus kohal see keskpäikene on, mille ümber manawankri tähed ringi käimad. Aga meel enam on uuemad uurimised meie teadmisi  selle tähekama üle rikastanud. 3. mail j. a. seletas  professor -Schwarzschild Göttinqenis ühe noorema  õpetlase Ejnar Herzsprungi uurimisi, millest selgus,  et meel mõned teised tähed kuure mankri tähtsedekawasse  kuulumiad, nende hulgas ka heledam taematäht  sirius! Kus on fee jõu keskkoht,- mis seda päratu laialist tähekama koos hoiab ja ühisele rändamisele läbi suure ilmaruumi sunnib? Ja kuhu wiib minnaks see tee? Kas see tähtederong, mis aastas 87 mil» ioni penikoormat edasi tormab, kindlatel radadel rkindab  wõk ilmaruumis mi imaks ühe suure 'kokkupõrkamise  sünnitab? Nende küsimiste peale ei tea praegune teadus meel mingisugust wastnst anda. Prof. s>. Kleini j. Ed-lssni tulewikl»-kujut«s. Nem-Jorgist teatatakse i Edison on prohroetite hulka läinud ja oma armumist selle üle amaldanud. kudas 200 aasta pärast ilmas elatakse ja oldakse. Sel ajal'saamad inimesed palju suuremal mõõdul, kui see neil senini korda on läinud, kõigi loodusemägede üle maa sees, maa peal ja õhus malitscma urng Tdj - nikalisi inietegusid korda saahna. 'Eluülespidamine (äheb nii odawaks, et iga lihtne tööline enesele seda toredust ja mõnusust wõib lubada, mis meie ajal ainult  neil inimestel lättesaadaw on, kes aastas 400 tuhat rubla sisse mõtawad. Edison ei uju mitte üksi rndiumi iuietegewa jõu sisse, maid armab . ka, et inimesed sel ajal juba inägede jõudu oma kasuks on hakanud tarwitaina. Senini olenie meie, ütleb ta, alles pinieduses ümber kobanud ja leeme alles algussammusid. ~Kui wäikene on meel meie teadmine! Meie ei tea meel mitte, mis raskus on, meie ei tuuue soojuse, malguse ja elektrimäe loomust/  ehk meie küll wähe-haawak neid oskame tar- VNada. Meie oleme nagu koerakutsikad, kes esimest TotSa pesast ivälja on roninud ja ümberringi maatamad.  Meie peaaju peab meel määratumalt arenema, et meie tõeste edu kõrgusele mõiksime tõusta." Selle tulemase õnneaja paradiislikkudest oludest jeab Edisou  imeasju jutustada. Naislerahmastele meeldib wististe  uudis, et lutcwitus riided nii odamaks minna, et iga naisterahwas kõiki uusi moodffid kohe mõib järele  teha. Nagu nüüd puupapp i tehtakse, nn hakatawat  puupudrust Kunstlikult siidi tegema, mis parem ja läikiwam olla kui loomulik siid. Juba 50 aasta pärast  ijlla siidiuss ülearuseks loomaks saanud. Ilus küll ja wõimata ei ole see ka mitte, aga l cstotfo meie seda ometi meel näha ei jaa. 51 M o«mc. 1. jaanuaril on Ä f .Mvliltht" kotttor Kells 11—2 flßiaW.l Ä _ lehe ilmumise päewal muud tööd juba isegi rohkeste kogub, kergitaks fee talituse T jgi iegewust wäga, kui muist linna tellijatest oma tellimised juba homme ara annaksiwad. Aa tellijatel  enestel on kergem, kui nad lehe ilmumise ajal suure tungi seas oodata e pruugi. fW Z ..Piieisaleht" taljlvs. K paberossid 15 tükki 6 kop: I esimese headssega. odawa hinnaga! Ühisus „hafcrm" ■