talu maadelt enam raiuda ei olnud. Konvendi otsus on siiamaani lubi rmangu walitiusest tagasi jõudmata ning kohalik kirstu nstseisja on kooli juures tarwismimwaid pmd lahkesti omast metsast  omal tulul kooli juurde saatnud. Igal nädalal rändab nüüd juba töömehi  siit Riia poole. Poidelt. Pöide Põllumeeste Selts pidas 22. skp. Uuemõisa wallamajaS esimehe õp. C. Sitzka juhatusel koosoleku ära, KooSolek oli iseäranis sellepoolest tähtis, et temast Saaremaa maakonna loomatohter hra Ainson osa wõttis. Ta oli Seltsi esimehe palme ja terwe Seltsi soowi püüle lahkesti waewaks võtnud kauge maa tagant meile pöidlastcle koduloomade  kardetawamatest haigustest seletust andma  tulla. Halwa ilma ja meel halwema tee pääle waatamata oli kaunis hulk seltsiliikmeid ja wõõraid,  nende seas kä naeSterahwaid koosolekule tulnud. Tähelepannes kuulati külalise selgeid seletust ja pandi mitmed küsimised ette, mis kõik lahket wastust leidsiwad. Muu seas saime kogutud teadete järele teada, et maksa lutika haiguse kätte, mis Saaremaal minewal aastal iseäranis kangesti möllamas oli, Üle 18,000 lamba surnud on, s. o. 50°/°, sest järele jäänud 22,000 lamba hulka on juba talled ligi arvatud on. Kui selle pääle vaadata, et ka suuri lSomi selle haiguse kätte lõpnud on, siis wõib aasta» saadud kahju Saaremaa kohta julgesti 100,000 rbl. pääle arvata. Tohtri herra nüitaS nüüd võimaluse kätte, mille kaudu kurjale taudile tõket võiks teha: heina- ja karjamaad tuleksid kuivaks lasta. See nõuab aga ühistegevust, üksikute tegevus ei tähendaks palju. Ühistegevusest arusaamine ei oie aga Saaremaal meel mitte suur ja seni kui see kaSvab> võivad maksalutikad keelmata sigineda. Arutati meel hobuste hiiruhaiguft ja sigade punalohe lühemalt. Õhtu oli kätte jõudnud, kui huwitaw koosolek lõppis. Selts aga tundis südamlikku tänu lahte seletaja waStu, mida püstitõusmisega awaldati. Seda ja teist. On ka niisuguseid nalja-üleSandeid olemas,  mis selle pääle endid põhjendawad, et sugulust otsekohe ära ei tähendada. Olgu mõned  näituseks: 1. Meestcrahwa pilti waadateS ütles keegi: Tõepoolest mul ei ole küll iialgi wendi olnud, kuid pildi pääl olema ifilu isa on minu isa poeg. KudaS tuleb seda harilikult Ütelda? 2. Wanadlane naeSterahwaS käib uulitsal nooremehe käeall. „Kohwe-tanted" naerawad, et niisugune mana uaesterahwas nooremehe käe all «patseerib". Pole naerda midagi, Ütleb wanadlane naeSterahwaS- See on minu sugulane:  tema ema on minu ema ainukene tütar. KudaS oliwad nad sugulased? g. Võõrastemajasse tuliwad hilja õhtul S naeSterahwast ja palufiwad öömaja. Võõrastemaja  peremees küsib toast: Kes te olete ja mitu teid on? Raesterohwad wastawad: Meid on 2 ema, 2 tütart, wanaema ja lapselaps- Ei, kuuele isikule mul ruumi ei ole, ütleb wõõraStemaja peremees. Meid ei ole mitte 6, maid kolm, tõendafiwad  naeSterohwad. Võõrastemaja peremees tuli waatama, ja oligi ainult kolm kuid stisgi oli süäl 2 e«a, 2 tütart, AS wanaema ja ükS lapselapS.  Kuidas see vii wälja tuli? Niisugused prillid on wäljaarwatud, mille abil seljataha ka näha wõib. Ei sa edenda fiiS häSduft, kui sa kaitsed lambapüüdust. Et finn oma jõest on must ja segasogane, sest ära mõtle kallis Jaan, et segane on ostan. A. Gr. WWsns Karla, kellele arst hiljuti hamba plomberrinud: „Jsa, miks sa musta kohmet jood k" „Mul sn pääwalu poeg !" „Noh, stis lase parem oma püüd plom« beerida." Tallinnast. Tööpuudus ja tööliste  palk. Wiimasie aastate jooksul, kUS tööpuudus ka ennast Tallinna töStistele ikka mõjuwamalt ja mõjuwamalt tunda andma hakkab, on ka nende sissetulek silinanähtawalt kahanenud. Muidugi seisab selles asjas metallitööstus, kuhu see kohutan, tont, tööpuudus,  kõige sügawamale tunginud on, esimesel  astmel. Kaunis lühikese aja jooksul (maemalt paarkolm  aastat) on „Volta" wabrikuS tükitöö hinnad  isegi IVO protsenti alanenud, näituseks «ehanikajaoskonnas. Tihtigi ei teeni nimetatud  wabriku lukuscpajaoSkonna töölised tükitööga  oma päewapalkogi wülja; niisama on ka lugu teistes jaoskondades. Näitusi, kudaS tükitöö  hinnad alanewöd, wõib ka mitmest teisest Tallinna «vabrikust tuua. Kõige terawamalt tuleb see aga «viimaste  päewade jooksul ..Dwigateli" wabrikuS  nähtawale, kus praegu suured lahtilaskmised  päewakorral on- Näituseks saamad nimetatud wabriku sepapajast, ratta», «vedru- ja käärimajast 3. märtsil Umbes sada töölist lahti, nõnda et nelja jaoskonda kokku ainult 7ö meest järele jääb. Minema neljapäewa hommikul ilmus üks wabriku insheneridest rattamajasse ja teatas, et kui töölised tükitöö hinna alandamisega 20 protsendiwörra nõus on, siis wõiwad kõik mehed tagasi jääda ja tööd jätkada, isegi terwekS aastaks. Wastus pidi juba kella kümneks ära antama. Muidugi pidiwad töölised, kelle silmade ette tööpuudus oma kohutawate tagajärgedega  ilmus, ettepanekule „meistriputkas" alla kirjutama. Tööliste nõusolemine anti telegrafi teel wabrikuwalitsusele teada, kes wift siis muidugi tellimise odawama hinnaga wastu wõttis kui teised. Umbes niisamasugune ettepanek  tehti ka esMaspäewal treialitejaoskonnas,  kus aga töölised tema tagasi lükafiwad.  Kuid palkade alanemisega on siiamaani ka toidu- ja tarbeainete hindade tõusmine käsikäes  käinud. TõeSti raskeid tagajärgesid toob tööstuse kitsikus enesega kaasa ja waewalt wöime meie »i'pea tööstuse tõusu eneste juures oodata. „Wir." Lätimaalt. Riiast. Palwetundide pidamise asjus olla Liiwimaa kubermangu walitsuS seletanud, et koosolekuid,  kus palweid ehk jumalateenistust ära pidada tahetakse, igakord ilma politsei esialgse lubata kokku kutsuda woib. Neid koosolekuid wõib ainult siis kinni panna, kui neil seaduseehk  malitsusewastalisi kõnesid peetakse. „Jsam." „Nemad on sellest ometi wiimaks aru saanud" selle pääikirja all awaldab endine Ziiia Spekonna kurator Lewshin kirjutuse Wene lehes „GoloS Moskwõi". Lewshin terwitab hariduseminiSteriumi  otsust, algkoolide uude seadlusesse  emakeelt kui õpekeelt kahel esimesel aastal  üles wõtta. Seni olewat selle võhjuSmötte wsstu Wene rahwuslise idee nimel wõideldud, muidugi teada ainult selle idee kahjuks. „Post." Kaugemalt riigist. Peterburist. Liiwamaa saadik baron Meien» dorff pidas 20. skp. wolikoguS riigi põhjuSseaduste  ja rahwaasemikude kogu kaitseks toreda kõne, mis «volikogu pahema tiiwa ja keskkoha poolt kaua kestvate ja tormiliste kiidu ««valdustega «astu «Seti. Muu seas ütles ta ka, et ta kui Liimi» maa asemik, omaks kohuseks peab, seda tunnis» tada, et Eesti-Läti rahwaSte suur kogu kogunistegi  mitte sotfialistliStest aatedcst ega Wene» riigist lahkukiskumise püüetest täidetud ei ole, waid et nad otse selle wastu omas kaugelt suuremas hulgas «viljakat, ülesehitavat tööd teemad- Sellepärast saada need pärast seda, kui neile nii wäga soowitud maa omamalttsuse asutused antud saamad, terwele riigile majon- VusAeS mõttes iseäranis kasulikud olema ja Mast riitlises mõttes praegu maksma õiguse H«»ti Mkk« lattswallik». tk' Moskwast. Moskwa intendantur. Nagu lugejatele juha teada o»z rewideerib se« nator Garin praegu Moskwa intendanturi walitsust.  See on Wenemaal juba ammust ajast niimoodi, et kui inlendanturist (sõjamäe moona ja riiete muretsemisest) kõneldakse, siis ikka ta mehed meelde tulewad, keS kroonu ja selle kaudu riigirahwa kulul omad taskud täis ajawad, kuna waesed soldatid pahatihti' kõlbmata toitu sööma ja lagunenud riideid ning saapaid kandma  peawad. Ometi ei ole aga keegi lihtsurelik wist kunagi unekgi näinud, et intendenturi mehed nii suurcwiisilisett oma asja wõilvad ajada, nagu scnator Garini rewiderimistl nüüd awalikuks tuleb. Ju mis pääafi on: pääteateid selle üle, kuidaS intendanturid kroonu rahale kanda taha panemad, ei saa scnator Gbrin mitte erainimcStelt. maid Moskwa kontrollpalatili ja muudelt amctilistelt asutustelt- Moskwa kontrollpalati paberitelt selgub, ei kroonu ainuüksi Moskwa intendanturiwalit» suse läbi muretsetud kaupade päält umbes IV miljoni rubla rohkem on wülja andnud, kui tormis oleks olnud; sõjaaastatel aga, kus asju suurema rutuga aeti, olnud ülemaksetud summad  nii suured, et nende kohta päris wõimata on kindlat armet saada. Möödaläinud aastal tuli kontrollpalati! korraga «õite Moskwa intendanturiwalitsuseS walmiSriietc- ja ammunitsa-ladufid pisut rewi> derida. Rewideerimisel tuli wälja, et ladudes 200,000 rubla «äärtuses riideid ja ammunitsat  puudub. Intendantur ajas kõik' süü sõja pääle: olnud tuline rutt, nn et mahti ei saanud wäljaantud kraami sisse kirjutada. Sellest hoolimata tegi kontrollpalat otsuseks ametnikkudelt,  kellede walitsusc ja hoole all lodud seisawad,  200.000 rubla wõlga nõuda. Sellega lõpes see asi. Jntendaturis ei teinud aga see otsus kellelgi suuremad pääwalu, sest Ml wõidakse teile iga sammu pääl ametnikku näidata,  kes umbes IV- tuhat rublä palka saamad, kelledelt aga stisgi 3—4—B tuhat rubla «kahjutasu"  aastas wõib sisse nõuda- Kust ametnikud selle raha wõtawad, see pole ülemuse asi. Huwitawa 100 jutustab .Retshi" kaastööline  Lwom, kelle järele need teated toome, muu seaS Moskwa intendantur» pihtlasukatrst. WlimaSte aastate jookim on intendantur umbes 100,000 niisugust kasukat ostnud. Hind muidugi hää: kuna niisuguste kasukate hind harilikult 4V-—8 rbl. on, maksis kroonu nende eest 6 rbl- 80 kop. tükist. Kõrgest hinnast hoolimata ei kölbanud aga kasukad kuhugi: nad oliwad tükkidest kokku õmmeldud  ja tuletafiwad lappidest kokkuõmmeldud waipafid meelde. Pääpuudus tuli aga alles siis awalikuks, kui kasukaid OmSkis, kuhu neid määratul hulgal saadeti, selga passima hakati. Intendantur  oli arwanud, et soldatid Siberis wäiksekaswulised  on. See oli aga kurb eksitus: soldatid oliwad pikemad kui arwati, nii et kasukad ümber teha tuliwad, ja nimelt nii, et kahest kasukast parajasti üks sai. Ufas on neid kasukaid praegugi meel tükki 14 tuhat wäikese kaSwulisi soldatid ootamas. „Wir." Tiflisist Alamwäelised, kes kirikuaial jalutafiwad, leidstwad säält kogemata lõhkeainete ladu, hulga püssi-ja üle 100 dünamidi-padruni ja 4 pommi. Wäljamaalt. Wienist. 23- webc. teaduStatalje Sankt Johannast, et suur lawin Anlaufi orgu on langenud ja ühe töölistemaja/ kus 30 töö» lift sees oliwad, oma alla matnud. 17 töölist, nenge seast 6 surnult, on wälja käewatud. Tabrisest 22. webruari hommikul wõt» fiwad Samadkhani ratsanikud pääletungimise ette. Rewolutsionärid ei suutnud alguses suuri jõudusid kokku koguda ja pidiwad sellepärast taganema, terwelt 6 uulitsat üksteise järele puhta!» tehes, kuni Hoknabadi kwartälini. Ratsanikud panivad mitu maja põlema ja hakkasiwad riisuma. Kella 1 ajal päeval saiwad  rcwolutfionärid lisa mäge ja sundisiwad ratfanikka põgenema, nende seast mitmeid mangi «Stte», »Wir,* M 15. Saarlane, 1909.