aga Ba! tlm a iN "ywSMled rahvad," kui sakslased endid fiin rahwakS piawad? Meie tähendame fiin kohal aga kõige kindlama rõhuga, et siinsete ,wäikeste" rahwaSte ajakirjandusel kohaliste olude selgitamise juureS kaugelt suurem tähtjuS on, kui Saksa ajalehtedel, keS rahvast, sõna tõsises mõttes, kaugel seisavad. Rahwal aga, perekal, töökal, agaral ja edasi püüdjal wäikepöllupidajote seisusel,  kui ka suuremal hulgal käsitöölistel ja tähtial hulgal linna kodanikudelgi on Eesti ja Läti ajakirja». duS häälekandjaks, ja kui suurpöllumeeSte häälekandja, tele waba sõna osaks saab, wäikepöllupidajate ja tööliste  seisuse häälekandjatel aga mitte, siis näeb juba igaüks ilma pikema seletuseta, et seesugune olek koguni ühekülgne, erapoolik ja õiguseta oleks. Eestlane, näituseks, tunneks siis terawamine, kui ialgi enne, et tal täielist kodaniku õigust ei ole. ja ta ei suudaks ilmaSki aru suada. millega ta niisugust nuhtlust  ära on teeninud. Mis läbiStikulisesse rahwa haridusesse puutub, siis on see ammugi igal pool teada, et eestlased üks kõige enam haritud rahwas terwel  Wencmaal on. Wöi ehk antakse seda eestlastele süüks, et neid ükS miljon on, aga mitte kümme miljoni? Soowitaw on wäga, et Eesti ajakirjanikud ja kirjanikud nüüd, kus õige aeg, eneste eest nii palju kui wöimalik, kosta püüaksiwad. Saksa uaabrite  „ilmjüütat" soowi tuleb aga igatahes kõrwa taha kirjutada. Kohtukojast. „TeatajaS" kirjutatakse järgmiselt: Wörumaalt Sõmmerpalu walla ametnikud : wallawanema abi Pee» ter Kinna. wallakohtu eesistuja Mihkel Samarütel, Vallakirjutaja abi Jaan Lapp ja talupoeg Jakob Maran  oliwad nimetatud walla ja wallakohtu juurcS hoitama  waestelaSte raha warguse pärast kohtu kätte antud.  Riia ringkonna - kohus leidis nimetatud isikud süüdi olewat ja mõistis: Peeter Kinna kõigi iseäraliste  öiguSte kaotamisega üheks aastaks waugiroodu. Mihkel Samarütli, Jaan Lappi ja Jakob Marani kõigi iseäraliste õiguste kaotamisega 8 knuks wangi ja kohtukulude  kandmisele. Pääle selle mõistis nimetatud kohus, et süüalused Sõmmerpalu walla hääks 2236 rubla ja waestelaSte hääks 1056 rubla 34 kop. wälja maksuksiwad. Ringkonnakohtu ötsusega ei olnud süüalused Peeter Kinna, Jaan Lapp ja Jakob Maran rahu! ja kaebasiwad asja Peterburgi kohtupalatisse edasi ning palusiwad endid õigeks mõista. Nimetatud asi dli 10. weebr. kohtupalati 2. kaelakohtu-jaoskonnas arutusel,  kus ilmsiks tuli, et süüalune wallawanema abi Peeter Kinna sellest wargusest midagi ei teadnud ja erapooletu oli, mispärast ta õigeks mõisteti; aga süüaluste  Jaan Lappi ja Jakob Marani kohta kinnitas kohtupalat ringkonnakohtu otsuse ja mõistis nad kõigi iseäraliste õiguste kaotamisega 8 kuuks wangi. lühendas  aga Kõigekõrgemalt.poolt antud mamfesti põhjusel nende wangiStuse aega kuni 6 kuu 10 päewoni. ühtlasi piawad süüdlased kõik kohtukulud kandma; maksujõuetusel  wötob kroonu kohtukulud oma pääle. Pääle selle nõutakse kolme süüaluse Samarütli käest, kes ringkonnakohtu  otsusega rahule jäi, niisama ka Jaan Lappi ja Jakob Marani käest Sõmmerpalu walla hääks 2336 rubla ja waestelaSte hääks 1056 rubla 34 kop. Asjaarutusel  tuli ilmsiks, et päätegelane nimetatud warguses Jaan Lapp oli olnud, kes warguse toimesaatmise korral Sõmmerpalu «allakirjutaja juures abiks oli ja hästi teadis,  kuidas wõtmeid kerge saada oli. et rahakapp! lahti wötta. Peeter Kinna oli oma kaitsjaks wolitatud Vannutatud  adwokadi hra Hwolsoni wötnud, teistele süüalustele  oliwad kroonu poolt kaitsjad nimetatud. Toimetusele saadetud raamatud. Üleüldine ajalugu 16. ja 17. wihk, suures kaustas, nagu ennegi, P. Schmidti kulul, Jurjewis, iga wihk 25 kov, Kleptomanie näitemäng, 42 lehekülge, H. Leokese kulul, Wiljandis. Wichern, Pöide õpetaja P. Sitzka kirjutatud, 23 lehekülge. J. Reewitse hinnakiri. Kirjawastused. Xoikide üle, mis kätte oleme saanud, oleme vastanud Mimsest sasdetussst kaks ledss,  kolmas ei ilmu. leiate selle juba omal dalva olejat, kuidas võite siis soonida, et seds kaldast teistele õpetame? k-ainela. Imedes. dv duH. Laos, axa lädi vaatamata Telegrammid. Mukdenist, 23. weebr. (10 hom) Kõige kangem  suurtükkide paukumine kostab wahetpidamata müristamisena põhja-lääne poolt. Mukdeni majade seinad wärisewad. Lahing on keiserlikude haudade juures. Ilm on kewadine ja soe. Mukdenist, 23. weebr. (kell 3 P.1.) Mukdenist lääne pool kestab lahing edasi. Meie wäed lähawad  Shahe seisukohtadelt ja pahemast  tiiwast 'Huni jõe ääres olewate kindlustuste liini pääle, Mukdeni alla tulewate  jaapanlaste wastu endid kokku tõmmates. Mukdenist Põhja pool tungiwad jaapanlased Unluntuni  pääle, kuni kolme wersta pääle raudtee  lähedale ulatades. Nende pommid ulatawad raudteeni. Tokiost, 24. weebr. (Reuter.) Ametlikult anti teada, et wenelased eila hommikul Shahe juurest ära minema hakkasiwad. Peterburgist, 23. weebr- Trükiseaduste üle nõuupidamise kommisjon otsustas, 12 häälega 8 hääle wastu, et päälinnades asutatawate lehtede eest 5000 rbl. kautsioni tuleb maksta, ja kubermangudes  ilmuwate lehtede eest 2500 rbl. Kindral-adjutant Kuropattini telegramm 23 weebr. (Huni paremalt kaldalt.) Nähti, et waenlane põhja lääne ja osalt põhja poolt Mukdeni pääle tungib. Meie keskkoht ja pahem tiiw lähawad, ilma sõjaliste kokkupõrkamisteta. kindlustatud seisukohtadele.  Huni pahemal kaldal tungis waenlane täna põhjapoolse wäerinna pääle, kus juures meie wäikenc  eelwäe osa Patisjasa külast, 2 wersta Taenktunist  põhja-õhtu pool, wälja sai litsutud; selle juures  tapeti wäeosa komander, oma wohwuse läbi kuulsaks saanud Georgi ordu kawaler kindralstabi Polkownik Sapolski. Sellele järgnesiwad mitu tormijooksu  meie seisukohtade Pääle põhjapool Mukdeni, mis waenlasele raskete kahjudega tagasi sai löödud. Läänepoolsel wäerinnal tormas waenlane  meie seisukohtadd pääle Nüssontuni küla juures, aga sai tagasi löödud; sellele järgnewa wastutormijooksu  ajal sai suur hulk jaapanlasi wangi wöetud. Teistel seisukohtadel läks päew ilma wöitlusteta mööda. Kindral Saharowi telegramm päästabile 24. weebr. Põhjapoolsel wäerinnal pani waenlane mitmed  kanged tormijooksmised ette; kallaletungimised löödi tagasi. Teistel seisukohtadel läks öö waikselt  mööda. Mukdenist, 24. weebr. (2,30 min. öösel.) Eila tungisiwad jaapanlased meie seisukohtade Pääle põhja Pool Mukdeni. Hommikul algas lahing põhja-lääne Pool keiserlikka haudasi. Padjast küla juures tapeti polkownik Sapulski; meie eeswägi läks küla juurest ära. Jaapanlased tungisiwad öösel Santaidsõi küla pääle, põhja pool keiserlikka haudasi. Lahing kestab hommikul edasi. Jaapani eeswäed lõunapoolsel wäerinnal  tulid kuni Huanschanini; Praegu antakse suurtükkidega kangesti tuld. Tokiost, 28. veebr. (Reuter.) Eila oli võitlus tervel wäeliinil jaapanlastele edurikas, kes wenelasi tähtsaselt seisukohtadelt wäljasurusiwad. Kuropatkin leidis waja olevat ära minna. Oku tväe piirkonda jäi 8000 tapetud wenelast; teised väed sünnitasid kolm korda nii suurt (?) kahju... Jaapanlaste kahjusi arvatakse 50,000 mehe pääle. Ühtekokku langes palju rohkem kui 100,000 meest. Laiemaid teateid tveel ei ole. Mukden on tveel venelaste käes. Matshuntani ära võttes, surusiwad jaapanlased wenelasi Titast välja. Ojama andis vägedele käsku, ära keeldes, et mitte suurte kogudena Mukdenitzse ei tungitaks, neid kohustades, Hiina keiserliku perekondade haudasi auustama ja elanikude hääd käekäiku kaitsma. Jaapan saadab üle Tshisu 2500 haawatud Port- Arturlast kodu. Tokiost, 24. weebr. Ehk kül jaapanlaste wõidu suurus weel teada ei ole. pühitseb Tokio juba wõitu; uulitsad on lipudega ilustatud, ajalehtede eralisasid ostetakse hulgana, rahwas awaldab sõjaministrile  ja päästabile terwitusi. Ametlist teadaannet  lahingite järeldustest oodetakse täna. Oku sõjamäest, 24. weebr. Pahemal wäekogul  Jaapani pahemast tiiwast oli kange kokkupõrkamine wenelastega, kellede  arw jaapanlaste st kolm korda suurem  oli, nimelt 7 penikoormat Huni jõest põhjapool  ja 5 penikoormat raudteest lääne pool. Kahjud 10,000 meest. Oku söjawäest, 22. weebr. Jaapanlased tormasiwad  kaks korda selle nurga pääle, mida Huni jõgi ja raudtee sünnitawad. Wenelased paniwad kangesti wastu ja põleta siwad 12 küla ümberkaudsuses maha. Pääle lõunat nähti laialist Wene wägede liikumist põhja poole. Pole teada, kas wenelased taganewad, wöi wiiwad nad oma abiwägesi teiste kohtadesse. Pärast lõunat liikus pahempoolse wäe parem tiiw üle lahtise oru Mukdeni poole. Njutshwangist, 24. weebr. Jaapanlased nõuawad  hiinlastelt, et nad 450 tonni riisi Sinmintini piatvad wedama. Artvatakse, et jaapanlased senini ainult hiinlaste meeleolu teada saada tahawad. Täna wõtsiwad jaapanlased Sinmintini telegrahwi jaama oma alla. Tokiost, 25. weebr. (Reuter.) Jaapanlased wõtsid  Tita oma alla. Wenelased kaitsewad kangesti Huni jõest põhja pool olewaid seisukohte. Lumetuisk  pani la hingi seisma. Kindral-adjutant Kuropattini telegramm 25. weebr. Öösel wastu 25. weebr. algas kõikide  wägede äratulek. Lahingit öösel ei olnud,  aga püssidega wastastikku laskmine ja arw suurtükkidega  tuleandmine kestis terwe öö läbi. Oku sõjawiiest,. 23. weebr. Tähtsuseta wõitlused kestawad edasi. Üleüldise seisukorra muutunemist ei ole. Wäed nihkuwad põhja poole, wististe tuetamiseks.  Tokiost, 25. weebr. Hingani pool küljes tormasiwad  jaapanlased mitu päewa wenelaste pääle, kes tugewatel seisukohtadel kangesti wastu paniwad. 24. weebr. ööl ke11.4 said wenelased wälja löödud; jaapanlased jäiwad Huni pahemale kaldale ja tormawad  wenelaste tugewate seisukohtade pääle. Kindral - adjutant Kuropatkini telegramm 24. weebr. Täna ei pidanud waenlane meie lõuna- ja läänepoolsete wäerindade wastu mingisugust tõsisemat  wöitlust. Kell 10 hommikul sain ma teate, et waenlane wõideldes Kiusano (?) ära on wötnud, mis 20 wersta Mukdenist ida pool on. Waenlane töötas  pääasjalikult meie põhjapoolse wäerinna wastu, selle otstarbega, et Mukdenisse ja raudtee juurde läbi murda. Sintaidsõi küla, 6 wersta Mukdenist põhja-õhtu pool, oli jaapanlaste käes, aga nüüd on ta neist puhas. Thenituni küla juures, 4 wersta Ungertunist lääne pool, kestab praeguse ajani, kell 10 õhtul, lahing weel edasi. Meie saime kaks kuulipritsi ja suure hulga wangisi. Jaapani wägede liikumine Põhja poole kestab edasi. Tamintun, 10 wersta Huschitai waksalist põhja õhtu pool, on Jaapani wäejagudest alla heidetud. Berlinist, 25. weebr. „Berl. Tageblatt" sai Tokiost 24. weebr. telegrammi: Kõik 5 Jaapani wäge töötasiwad päästabi ülema Kodama poolt ammu walmis tehtud plaani järele. Kõige werisemad lahingid  olid läänepoolsel tiiwal, kus nähtawaste Kuropatkin  ise juhatas ja kõige paremaid Wene wägesi kokku tõmbas. Wenelased pidasiwad kaua aega jaapanlaste  pääletungimisele wastu, aga kesknädalal, kui Nõgi laialt wäljamõeldud wenelastele pääletungimise  plaani täide saatma hakkas, hakkastwad wenelased  taganema. „Berl. Loc. Anzeiger" telegrahweerib  Rennenkampfi wöest: 8 päewa ja ööd wöideldi  Madsjandjani juures, Fuschuni teed kaitstes. Wenelased seisawad kõikumatalt shrapnellide hirmsa tule all. Wenelaste äpardus seisab wananenud sisteemis,  et nad tihedalt kokkusurutud ridades asuwad. Parisist, 25. weebr. Nodo telegrahweeris 23. weebr. õhtul: Wenelased taganesiwad teise kindlustatud  liini pääle. Jaapani pommid kukuwad 1500 meetert raudteest eemal maha. Kange lahing kestab edasi. On weel lootust, et asi wenelastele õnnelikult  lõpeb. Tokiost, 25. weebr. (Reuter). Wenelastel on Mukdenist läänepool kaks korpust. Jaapanlased, kes raudtee ära purustasiwad, tungiwad põhja poole, kuni 5 penikoorma Pääle Fuschuni juurde jõudes. Jaapanlased wötsid palju suurtükk  a ära. Berliuist, 25. weebr. „Lok Anzeiger'i" teate järele algas Wene wäejagude taganemine 21. weebruari  õhtul. Nõgi jõudis eila hommikul Mukdeni alla, aga ei läinud sinna sisse, waid ruttas Põhja poole. Wenelased taganesiwad Jaapani keskwäe pääle surumise pärast. Tokiost, 25. weebr. (Reuter.) Ojama teadustab,  et Mukden täna hommiku! ära on Wöetud. Lähekorras kesta wad kanged lahingid edasi. Fuschun on ära wöetud;  Põhja pool kestab lahing edasi. Njutschwangist, 25. weebr. (Reuter). Teadustatakse,  et wenelased Mukdenist wälja on surutud. Fuschun on raudteest ära lahutatud. Wenelased taganewad  mägisele maakohale idapõhja pool, üksikute jaoskondadena rutuste endid kindlustades ja ajutiselt 1905. S a t » l » » lk. 127 Aos«oFe«o - tslxi.o»'»' 2S. chospSUs rvA«