Saarlane maksab: kroo«»poStig«: » r. k-p I „ »5 ./ V« . ->. 7S „ ««Opottil»! „ t. S« „ '/- - .. '/« . -. Lv .. Üksik number Ii kop. Ilmu» »«,k»r>> nitzal»». lg«i teist. pii«wal. Tl>im«tNA Kur-soa»e», Pilkoj uul Trsjscni mojo« iz. ««ulxtuSte Tvni »u»lut»Si« P.tit.li»- » k,p lihi «iZolsat >v kop. 8. Teisipäewal, 30. webruaril 190?. xxiii, aastaks» Kolgile, keda Eesti põllu- ja käsitöö näitus huwitab. Nagu juba ajalehtedes teatatud, tahab Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts tulewai  suwel põllu ja käsitöö näitust Kuresaare  linnas toime panna. Niisuguse näituse toimepanek tarwitob aga tublit ühistööd ja jõudu. Selts loodab  siin Saare rahwa ärksamate meeste kaastegewuse ja abi pääle, ning palub sellepärast  kõiki rahwa elu ja olu paremaid tundjaid ning põllutöö edendajaid, tulemase näituse hääks oma ümbruskonnas võimalikult  äratuse ning kihutust tööd teha. Nagu teada, on meie rahwale näitused  za nende kasu meel tumedad küsimused.  Semule tuleb ära seletada, et näitusele  tulijad oma wäliapanekutega «vaatlejatele  näidata püüawad, mis inimene hoole, wirkuse ja osawuse läbi kätte rvõib saada ning ära teha. Ei ole teist paremat õpekohta, mis nü ruttu ja otsekoheselt rahwa pääle mõjuda wõib, lm näitus seda teeb, ei ole kasulikumat  koolitundi olemas, kui näitusel «aatlemine. Ärgu olgu sits keegi meie esimese Eesti Põllumeeste Seltsi poolt tordapandawa näituse wasm külm ei äratuse tööo tehes, ega osawõtmises. Mõtelgu igaüks aegsasti näituse pääle. Saadetused näitusele tarwitawad kõik enam ehk wähem aega ettewalmistamiseks- Aza Selts loodab, et igaüks näituse eduks teeb, mis ial wõimaiik, kõike, mis sellele tähisale ettewõttele takistuseks ette wõib tulla, eemale tõriudes. Ülesandmiselehed saadetakse lähemale päewade  sees tähtsamatele isikutele kätte Eestseisus, Silmade selgituseks. i- Ajalehe „Hääle" elulekutsumibga on ka Saaremaal käremeelsed enestle häälekandja leidnud. Ehk küll „Hääl" tömdab, et ta rahma kasuks töötada tahab, siisgi ei tee ta seda mitte. Kui ka ,Hääle" siht wäga segane on ja ta ühe künka päält teise pääle hüppab, ometigi wõib põhjusjoontes  seda leida, et see, mda ta kätte saada püüab, mitte rahwa tõsistest nõudmistest  wälja ei tule, waid asjaoludest, mis meile täiesti wõõiad- „Hääl" torutab  neid mõtteid järel-', mis Ülemaa käremeelsed  lehed ees paitndawad. Ja nendegi mõtted pole uued- Need on väljamaalt sotsialdemokratio laajrist tulnud. Wäljamaa sotsialdemokratia or aga oma ea ära elanud.  Elu on näidatud, et sots.-d- tühi on, et ta kõlbmata on et teda elus läbi wiia wõimata on. Saksimaal on sotsialistid pool aastasada mässinud, mceleäraheitlikult kihutust tööd teirud, ja nüüd on nad langenud  Mikspärak peame siis meie seda järele ahmima, nida teised ees juba läbi yn elanud ninxkõlbmata on leidnud olema. Et , Hääl" sotsialismuse poole hoiab, seda üllls ta lausa oma 3. wälja. Kirjas ..eduerakond" ja ..käremeelsed" (milles ta eduerakonna ja käremeelsete wahet  stlle läbi silmapaistwalt selgeks teeb, et ta ..Saarlast" siunab) tõendab,, Hääl", et sotsialismus olla seltskonna loomuliku  edenemise järg, kuid „Hääle" teada pole Saaremaa temani weel mitte edenenud, mill ls „Hääl" teda muidugi siis edendada tahab- Mis sotsialismus õieti on, seda meie rahwas, iseäranis weel Saare rahwas, mitte ei tea- Nli mõnigi arwob, et kui ta maad tahab, et ta siis juba sotsialist wõi sotfialdemokratlane olla, wõi kui keegi enesest ütleb, et ta on „EeSti wend, kes ialgi ei muuda end" et see siis ka suur ..sotsialist" on. Kuid solsialismufel pole maad, pole rahwust, nende ideal on suur sotsialistlike riigi „moonakete" kogu, kellel oma istteadwust, oma iseseiswust, oma erawarandust olla ei tohi- See, mis praegu ..rõhutud kihtide"  elukorra parandamiseks teha lubatakse, on ainult abinõuu selleks, et sotfialistlist sisseseadet kätte saada. Ainult turva silmapuistumine on see rahwale ning õnn tulele „rõhutud kihtidele." Kiri toimetusele. (Lõpp.) Lõplik» pean ma meel meie Saaremaa postipoiste  aun kaitsma, mille kallale Sinu noorem lvend on tikkunud. Ta kirjutab, et T. kiriku õp. juures «kristlik lõbuõhtu" olnud. Mis loom niisugune  õhtu on, jääb teadmata; wistisli ei ole «Hääl" siin õiget nooti tabanud, nagu ju see talle wahete wahcl juhtub. Postipoiss on saksu «pidule" sõidutanud. Siin kuuleme, et «kristlik sammub postipoiss õpetaja herra akende alt kiiresti  edasi ja tagasi, et külma eemale tõrjuda, sest «külmanäitaja" näitab ju rohkem kui 10 pügalat alla nulli. Ta «lontib" nõnda külma käes tühja kõhuga S—ö tundi; päälegt on kallis pühapäewa õhtu. Kiriku ärber on külm ja pime, ei maksa sisse minnagi ja õpetaja herra kööki kord sisse astuda selleks puudub mehel julgus. Sissekutsumist  pole ta votanudgi, sest ta tunneb hingekarjast  sellest küljest juba wäga hästi. Ja siis hakkab  postipoiss kõrgeid ja sügawaid asju waatlema, nagu kirikutorni, usku, usu kuulutajaid, kirikut. «Külm, külm, külm!" hüüawad külma käes wõbisewad  käed ja jalad terme keha . . . «Ja meil anipraad ja pehme pesa!" waStawad õpetaja herra «valgustatud akna d." Muidugi on täitsa waba luulekujutus see L. kirik ja kirikumõis, kus kõik nii wäga külm on: ilm, ärber, arwatawasti küll ka õpetaja ja tema köögi- ja toatüdruk, sest et nad postipoisi pääle ei mõtlegi; külm ja kõma kui kiivi on ka kirik. See on juba loomulik, sest et ilm külm ja kirik wist küll mitte «kui kiivi", maid päris kiivist on. Ühe sõnaga kõik on sääi külm, wistisli ka «anipraad" ja õpetaja «pehme pesa." Isegi kraadiklaas  on iseäraliselt walmistatud, ta on ainult «külmamõõtja", see tähendab ilma pSälmise otsata.  Ja mis jaoks pidigi sääl ülemat otsa olema, ega sääl sooja ikka mõõta ei oie? Ja nüüd ütelgu keegi ristiinimene, kus maal sarnased olud «valitsemas on. Kõik kupatus korraga  ei taha isegi põhjanaba maa kohta kõlbada. Kui meie Saaremaa õpetajate kohad ka kuulsad oma kehwuse poolest on, aga nõnda mileisad nad ikka ei ole, et postipoisile mille sooja nurkagi ootamist  ajaks anda ei ole, ja ta S--6 tundi peab külmetama. Ja et andjad wähemalt sellepoolest  kitsid ei ole, see on sulam kui sula. Aga arusaajale on asi selge: pilgatakse postipoissi,  keda meile nii nõuutaks kujutatakse, et ta ei mõista kiriku ligikonnast, kellamehe wõi mõne muu mehe majast külma waStu warju otsida, ja nõnda araks tembeldatakse 50-aastane mees, et ta ei julge ka õpetaja kööki sisse astuda, järele waatama, kaS wiimaks wähemalt muist sellest üleüldisest  külmast luuletatud ei ole ja tas ometi köögis õhk mitte pisutgi soojem ei ole, kui wäijas.  Seda kõik ei katsugi postipoiss, waid külmetab  5—6 tundi õuueS ja „mõttetargutab". Ei nii kohmetanud ja nõuta argpüksid ei ole meie postipoisid mitte. Ma loodan, et Sinu noorem wend selle ainsa walge warbiase meie tragide postipoiste  hulgast ära püüdnud ja oma sooja pesasse on wiinud, esmalt seepärast, et mees postipoisiks ei kõlba, teiseks aga seepärast, et ta suuri, kui ka ühekülgseid waimuandeid mõttetarkuses awaldab. Ja nüüd, loodan ma, kirjutab endine postipoiss wägewaid kirju, mis aga paugub. Sinu noorema wenna ja teadagi ka rahwa kasuks. Sinu sõber Kõmin. Kodumaalt. Kuresaarest. Kuda kuuleme, tahta Saaremaa  kolmandama matmisse kassa esimees hr. Dr. Meywald oma ameti nende kahtlustuste  tõttu, inis teatama  wäikek- Sesti ringkonna poolt riigimalimiste  puhul awaldati, maha panna. Dr- Meywald on kaua aega tähendatud  kassa tegewust suure usinusega juhtinud, ja kui ta selle ameti maha paneks,  siis oleks see juba üks nähtaw kahjulik  tagajärg nende isikute tegewusest, kes ka malmis on teiste auusust jalge alla tallama, kui see aga nende püüete kättesaamiseks tarwis on. Eesmärk pühendab  abinõuu see jesuitlaste sõna on ka praegu nii mõnegi mehe juures meel maksaw. Tulema! pühapäewal peetakse matmise  kassa liikmete otsustawat koosolekut. Kassaliikmed! Jlmugem tähendatud päewal  kõik koosolekule ja palugem hr. Dr. Meywald'i, et ta kassa esimehe ametist mitte tagasi ei astuks, ja tõendagem seega, et mitte kõik eestlased hr. Dr. Meymaldi auusa iseloomu juures ei kahtle. Siia juurde tähendan, et suurem osa räägitama kassa liikmetest eestlased on. Minewal pühapäewal peeti Saaremaa  Karskuse Seltsis aastakoosolekut. Päewakorral oliwad: aasta aruanne, uue eestseisuse walimine ja seltsi edaspidise tegewuse  küsimus. Aruande järele on Seltsi sissetulek ühes ülejäägiga 1905. aaStast 525 rbl. 99 kop. olnud, wälja läinud 463 rbl. 84 kop>, ülejäänud 72 rbl. 15 kop. 1907 aastaks. Seltsil on 400 rubla eest waranduft ja niisama palju wõlgafid. Hääle õiguslifi liikmeid 62. Pärast kassaraamatute  läbiwaatamist rewidentide poolt, kelledeks hrd T. Liim ja A> Jürgenson waliti, kinnitati koosoleku poolt 1906 a. aruanne. Une eestseisuse walimise juure» astus C. Palk Seltsi esimehe ametist tagasi, ennast selle pääle põhjendades, et temal ajapuuduse  ning Seltsis olewate meeleolude tõttu mitte wõimalik ei ole edaspidi Seltsi esimeheks jääda. Koosolek käis aga selle pääle, et C> Patt esimehe ameti oma päist