keelas sõjariistade wäljawedu Grsekamaalt üle Türgi piiri ja Saloniki sadama kaudu ära. Serbias wõitlewad juba ligi 100 aastat kaks perekonda Obrenowitshid ja Karageorgiewitshid,  trooniöiguse pärast. Mõlemate est-isad on Serbia priiuse-sõjas rahwa juhatajad ja hiljemalt korda mööda walitsejad olnud. Praegune kuningas Aleksander on Obrenowitshide  wõsu. Tema on küll alles 25 aastat wana, aga kidura terwisega; tema abikaasa Drega, kelle ta alamast soost kosis, on temast 13 aastat  wanem ja pääsis tuntud „ eksituse" läbi troonile. Nooresoo paale polla neil lootust ja kuninga ning tema isa Milani tempude pärast on Obrenowitshid rahwa auustuse kaotanud. Sarnane asjaolek tõstab muidugi Karageorgewitshide  lootuseid. Würst Peter Karageorgewitsh elab wäljamaal, aga tema käsi on Serbia segadikkude  juures ikka tegew olnud, wiimati weel suure „üraandjate-protsessi" juures, mis aastal 1899 Milani hiilgama wõiduga lõppes. Sel korral mõisteti ka üks Karageorgewitshide sõber,  nimega Rade Alawantitsh, 20 aastaks wangi, aga pärast Milani langemist anti temale armu. 20. webruaril katsus ses mees Serbia rahwast mässule üritada. Ta tuli mõne seltsilisega Austria linnast Mitrowitsast, kus ta seni elanud, üle Serbia piiri, pani Serbia kindrali mundri selga ja käskis piiriwahLisid enese kaasa tulla. Shabatsi linnast wõttis ta tulekustutajad kaasa ja kutsus ka shandarmide kasarmust mehed wälja. Kaks shandarmi hüppastmad  aga kasarmu tagumisest aknast mälja ja jookstwad asja oma ülemale Nikolitshile teatama. See ilmus ka sedamaid ja nõudis Alamantitshilt seletust, mispääle wiimane teda rewolwriga laskis ja kergesti haawas. Nüüd laskis ka Nikolitsh ja sirutas mastase surnult maha. Nurja läinud mässukatse teised osalised wõeti kinni. Surres olla Alawantitsh tunnistanud, et ta mässukatset würst Karageorgewitshi  käsul ette wötnud, kuid wiimane tunnistab seda awalikult maleks. Noh, muidugi. Oleks asi korda läinud, siis oleks würst wist teist juttu teinud ja Serbia rahwasaadikud ei oleks wist kuningale nii suure waimustussga õnne soowinud, kui telegrahw seda hiljemalt teatas. Inglise alamkojas andis sõjaminister Brodrick  sõjamäe seisukorra kohta mõnda huwitawat seletust. Selle järele on Lõuna- Afrika sõja tarbeks terwelt 550,000 hobust ja hobueeslit kõigest maailmast kokku ostetud; sarnase määratu kaubaäri juures polla mõned ette tulnud „wead ja e'sitused" imeks panna. Nekrutite arm oli kuue aasta eest 27,800 meest; minewal aasta! kaswas see arw, sõjast ja sõjawaimustusest  hoolimata, ainult 45,000 pääle, millest näha olla, st Jnglisemaa oma sõjamäe täiendamise asjus miimsele wõimaluse piirile jõudnud on, kui praeguseid wäeteenistuse-seadust mitte ei muudeta. Neid muudatusi olla hädasti  maja, sest et Jnglisemaa oma sõjawäge mahendada ei wõi, kuna Indias ja Lõuna- Afrikas mäge ennemalt suurendada tuleks. Edaspidi peab palgatud meeste teenistus tegelikus  sõjamäes 3 aastat ja tagamarawäes 9 aastat kestma. Soldatite päewapalka kõrgendatakse  umbes 10 kopika wõrt, nõnda et lihtsoldat  päewas 1 shillmgi (ligi 50 kop.) saab. Praeguse wässuuruse alalhoidmiseks olla aastas  50,000 nekrutit maja, tagawaramäeks olla 150,000-—175,000 meest tarwis. Uue sõjawäeplaani  kordasaatmine tulla umbes 18 miljoni rubla aaastas rohkem maksma. Saksamaalt  saadud suurtükka kiitis sõjaminister  wäga hääks, nende tarwitamine olla Inglise suurtükiwäge suure sammu edasi nihutanud  Muidu olla Inglise palgatud mägi igapidi wähemasti niisama hää kui nende riikide  omad, kus üleüldine wäeteenistus maksab. Seda kiitust oleme Inglise ministrite suust ammugi kuulnud, kuid teiste riikide sõjamäed seletawad seda eneste kohta teotuseks. Omalt maalt. HlteütHiseö tscltsö. Tallinnas. Wsne kirjanik Gogoli 50- aastase surmapäewa mälestust pühitseti 21. skp. ka meis Balti kubermangude koolides sellekohaste  kõnedega, kirjaniku eluloo ettekandmisega  ja ka tema kuulsa pilkenaljamängu „Rewidsndi" etendustega, iseäranis linnade kõrgemates  õpsasutustes. * Eestimaa rüütlikogu endine päämees ja praegune maanõuunik ja Tallinna-Haapsalu  ringkonna auurahukohtunik, kammerhsrra  parun Budberg on tõsiseks riigi nöuunikuks kinnitatud, mille juures temale aga ka kammerhsrra auunimi alles jääb. Hobune ühtlasi saaniga, 135 rbl. wäärtuses. warastati 18. skp. Baltiski maanteel Reinbachi sauna eest ära, kuhu nende omanik, Aleksander J., neid ilma ülswaatusetaoli jätnud. Uulitsarööwlid, kaks tundmata meest, oliwad 21 skp. Narma maantee ääres, „Russalka" mälestusesamba ligidal, talupoja Hans K. kallale tunginud, tema saanilt maha tõmmanud, teda peksnud, rahakoti 1 rbl. 40 kop. rahaga temalt ära riisunud  ja siis tema hobusega minema kihutanud, nagu ..Rev. Ztg." teatab. Politsei jaoskonnaülemal  Pshenjal läinud aga korda kelmisid juba j 902 Testi Postimees. 111