ohwitseride jaoskonda waatamas, kuna hiljem Wene Keisri Majesteet ka Saksa keisrilaewa „Hohenzollerni"  ohwitseride jaoskonda waatas. Reedel, 26. juulil, hommikupoolel, käis Saksa keiser Wene keiserliku jahtlaewa „Poljärnaja Swesda" ohwitseride jaoskonda waatamas, kust ta ,Mandarti" Pääle lahkumise-pidusöögile sõitis. Wiimasest wõtsiwad pääle Majesteetide saatkondade ka kontr-admiral Roshestwenski, Eestimaa kuberner Bellegarde ja Tallinna sadamakommander kontradmiral  Wulf osa. Kui keiser Wilhelm laewäle jääjaid Jumalaga oli jätnud, astus ta Keisri Majesteedi saatel paati. Majesteetisid saatsiwad suurwürst Aleksei Meksandrowitsch, prints Friedrich Heinrich ja t. Wene Keisri-laulu ja huraahüüete all lahkus paat laewa juurest. Kell 3,40 min. jätsiwad Majesteedid üksteist „Hohenzollerni" Pääl Jumalaga. Selle pääle lahkus  Keisri Majesteet wägewate huraahüüete all Saksa keisri laewalt ja läks tagasi „Standarti"  pääle. Kell 4 hakkas „Hohenzollern" liikuma. Tema ees läks „Standart", järel „Sleipner", „Prints Heinrich", „Nymphe" ja „Poljärnaja Swesda". Reidile maha jäänud laewadelt kostsiwad lahkujatele  suurtüki-paugud ja kaua kestaw hurra järele. Kui keiserlikud jahtlaewad „Standart" ja „Poljärnaja  Swesda" Saksa laewastiku reidilt wälja oliwad saatnud, keerasiwad nad tagasi oma kohale. Selle järele käis Keisri Majesteet soomuslaewa  „Pamjat Asowa" pääl, ja siis järgemööda kõigi sõjalaewade pääl, kus ta ohwitserisid ja laewamehi  nende teenistuse eest tänas. Kella 6 ajal sõitis Keiserlik jahtlaew „Standart" jahtlaewa „Poljärnaja Swesda" ja ristleja „Swetlana"  saatel laewastiku jumalaga-jätmise paukude ja mürisewa huraa kajal sadamast wälja. Keiserlikka  laewu saatsiwad aurupaatidel reidilt wäljaminekuni  Eestimaa kuberneri kohuste täitja A. Bellegarde.  Tallinna sadamakommander kontr-admiral Wulf ja Keisri Majesteedi saatkonna kontr-admiral Roshestwenski. Sellega lõppesiwad Tallinna Keisrite-Päewad, Tallinnale ja hulgale maalt sisse rännanud inimestele  nähtud hiilgusest, toredusest, liikumisest ja awaldatud rõõmust, millega Riigiisa siinolemist auustati, armast mälestust järele jättes. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Keisrite koosolekust Tallinna all kirjutab Saksa poolametlik „Kölnische Zeitung": lepinguid ei ole mõlemate riigiwalit- fejate wahel mitte maha tehtud, küll aga selgus keisrite ja juhtiwate riigimeeste läbirääkimistest,  et mõlematel riikidel kindel tahtmine  on, oma jõudu üleilmlise rahupolitika edendamisele pühendada. Selle nõuu täitmiseks  ei ole praegusel ajal mingisuguseid raskusi  olemas. Üleüldise politika seisukohast waadates wõime seda suureks wõiduks nimetada,  et see tänapäew üksikute riikide sõbralikku läbikäimist sugugi ei takista, kui ühed riigid kaksiklepingu, teised kolmiklepingu osalised on." Saksamaalt. Rudols von Benni gsen. Saksa rahwuswabameelsete erakonna kauaaegne juht, suri Hannoveri linnas 8. augustil (26. juulil). Austria-Ungriast. Mitmesaja-aastane waen Galitsia poolakate ja wenelaste (ruteenide ehk russinide) wahel on neil päiwil iseäralise waluga leekima pääsnud. Poolakad on walitsew rahwakiht, sest nende käes on mõisad, kapitalid ja ametikohad, kuna wenelased talurentnikkudena ja töölistena põldu hariwad. Poolakad on wenelasi wanast saadik nöörinud ja kurnanud, wiimati ka weel walimiste  wõltsimisega nende käest politilised õigused  ära petnud, ja püüawad neid koolide läbi wägiwaldselt ümber rahwustada. Petetud  wenelased on nüüd jälle kord kokku heitnud  ja tõusewad kui üks mees oma Poola sugu isandate wastu üles. Nad jätawad töö igalpool seisma ja lasewad mõisade küpse lõikuse  hukka minna. Mõnes kohas on nad mõisnikkude  wara rikkunud, kuid suuremaid rahutusi  pole nad siiamaani sünnitanud. Sellest hoolimata  möllawad Poola ametnikud nende wastu kui mässajate ning kurjategijate wastu sõjariistade ja köidikutega. Husarid ja shandarmid on igalpool  platsis, rahwa wastu tarwitatakse kõige suuremat toorust. Busakowka külas pidas, näituseks,  suur rahwahulk rahuliselt nõuu, kuda mõisnikkudega lepitust teha ja läbi saada wõiks, kui korraga husarite salk rüsinal rahwa pääle tormas ja paljaste mõõkadega hoopa jagama hakkas. 173 inimest wõeti kinni, seoti nööridega  üks teise külge, tüübiti loomaksuta ja pandi luku taha. Sääl peeti neid 24 tundi ilma söömata ja aeti siis kui loomakarja, ikka seotult, Tshartkowi wangihoonesse kinni. Basari  külas kippusiwad jalasoldatid koguni kiriku sisse ja ajasiwad sääl koosolewa rahwa wäljas  peatawate ratsameeste kätte. Wiimaste sõnumite järele ei ole põllutööliste tõrkumine weel sugugi kahanenud. Walitsus ähwardab sõiaolekut kuulutada, mispääle tööliste asemikud  wastawad, et sellest mingit kasu loota pole, sest meeleäraheitmisele aetud talupoegadel olla ukspuhas, kas joobnud husarid wõi timmukad neid maha notiwad. Ü9OZ, 387 Le s õ Postimees.