sundigu hiljemalt umbes kesk septembert; fiis ei ole enam mingit kahju karta, waid taimele jääb weel küllalt aega, wõsa ajada ja tugewaid juuri kaSwatada. Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Rahutus, mida Portsmouthi leping Jaapanis  ärataS, ei ole seniajanigi weel waikinud. Mitmesuguste kogukondliste ühisuste ja asutuste poolt on otsekohe keisrile kuni 40 palwekirja saadetud; kõik need on kindlaSte rahulepingu waSlu ja kõigis palutakse keisert, et ta sellele lepingule mitte alla ei kirjutaks. Üks palmekiri  on Tokio ülikooli poolt sisse saadetud ja on sellele kuus kõige kuulsamat Jaapani prohweSsori  alla kirjutanud. Sellest hoolimata, et ajakirjandus ministeriumi  ametist lahkumist nõuab, tõendatakse, et see wähemalt nii kauaks ametisse jääb, kuni kõige tähtsamad ettewõtted läbi on wiidud, mida sõja lõpetamine tarwiliseks tegi, ja kuni rahalised,  kui ka Hiina ja Korea küsimused pääasjalikult  korraldatud on. Praegusel ajal on, Katsura wastu-seletustest  hoolimata, kindlatzte selgunud, et Jaapan ennast kohustanud on, Laperouse wäina mitte kindlustada. See teate sünnitab terawat pahameelt, iseäranis kaubanduSliSLeS ringkondades,  kus seletatakse, et Jaapan sellega oma tegewufe wabaduft oma enda pinnal kitsendanud  on. Kõikide nende teatede tõttu wõib Jaapani praeguse valitsuse seisukorda koguni kõikuvaks ja hädaohtlikuks pidada. Nüüd ei aStu Katsura  ministeriumi vastu mitte enam üksi litsa-inimesed" üles, kes veriseid mässus: Tokios ja teistes linnades toime panivad, vaid niitugusev  isikud, keda Jaapan: seltskonna õiteks võib pidada, kui ka paljud seltSkondlised ühisused  ja mojanduSlised seltsid. Muidugi ei ole kõigil neil vastuvaidlejatel,  kõigest omast jõuust hoolimata, võimu, rahulepingu  allakirjutamist keelda, aga hädaoht, mida see asjaolu Jaapanile järjeldab, seisab selleS, et parteilik vaen Jaapani rahva ja va» litfuse ringkondades kahtlema talt vaga teravaks lähab, mis Jaapanile rohkem kahju wõib saata, kui PortSmouthi leping. Kuna maailm selle üle hõiskab, et PortSmouthiS  ometigi rahu teha jõuti, avaldavad mõned üksikud lehed, näit. Zeitung" selle hõiskamise üle imeStust. „Parandamatad rahusõtrad laulavad praegu kiidulaulust," kirjutab  leht, „mis rahu üle, mis kahe vaenulise riigi vahel tehtud, tais vaimustust on. Aga selleks ei ole tarviski prohvet olla, et tulevikus  uut sõda ette kuulutada, Menemaa ühelt poolt ja Jaapan ja Inglismaa teiselt poolt, kuS Wenemoa pää-lõõki Inglismaa waStu JndiaS  annab. Teise rahukonwerentsi kokkukutsumine Haa» gis näib lähemas tulewikus tõeSti teoks saama. Wenemaa asemikuks sellel konverentsil saada Witte olema. Wene walitsusele teeb see suur süte hulk muret, mida RoshestwenSki laevastiku tarwis mitmete kauge ida sadamatesse kokku weeti. Selle Wenemaale wedu teeks määratumat kulu, kuna paiga päält müümise korral ka palju kahju saadaks,  sest et paale sõda süte hinnad kangeSti langenud on. Siiski arwab mereminiSterium viimast abinõuu wiStiSte paremaks ja müüb Med 30 shillingit puud koha paal ära, kuna nad omal 140 shillingit puud makSma läksiwad. Wene „punase-riSti seltS" on Wene-Jaapani  sõja ajal 28 miljoni rubla ära tarwitanud.  Meie sõjavangide saatus näib uut sihti omandama. Nagu „Slowo" selle asja lähedal seiSwa istku suust kuulnud ütleb olevat, saada meie sõjavangid, keS praegu Jaapanis on. selle asemel, et neid kodumaale vedada, MandshU' riasse elama asutatud, kus neile elu asutamiseks teataval mõõdul abiraha saab antud. Inglismaa ja Jaapan. Jnglise-Jaapani leping on praegu diplo. matia ringkondades tähtsamaks huvituse ainelS, iseäranis elavalt aga Inglise ajakirjanduses. Kaugelt suurem enamus on lepingu poolt, milleS  nad Inglise valitsuse julget ja osavat sammu näevad, mis Indiale pealetungimist Indias wõimataks teeb ja nii sääl Inglise kaubanduse sulget olekut kindlustab. Ehk kitt lord Lands' dvwne Wene valitsusele pikalt ja mahedalt seletada  püüdis, et leping kellegi vastu sihitud ei ole, vaid ainult praeguste olude alalhoidmiseks,  nimetab „Daily NewS" ometi täitsa õieti seda Wene ja Saksamaale vaenulikuks. »TimeB" arutab seda küsimust veel avalikumalt, kui teised lehed, ehk ta kül Wenemaad nimega ei nimeta. „Waikeste Asta riikide äraneelamine, mis veel hiljuti pika maa pääl India piiril meie naabrid olid ; kindla sisteemiline teiste riikide  aluste õõnistamine kavalate vigurite, ara ostmiste, ähvarduste ja salakiuusude läbi; vahetpidamata  sõja raudteede lähendamine nende punktidega, kus nad teisi otstarbeid võiksid täita, pääle selle, et meid alati ähvardavad; vägede kokkutõmbamine ja igasugu kallalekippumife  abinõuude ette valmistamine; kindlasisteemline  püüe, meie eest kõigerikkamaid kauge ida turust kinni panna, olgu sellega, et neid maid tegelikult oma alla võetakse, ehk et kohaliste  valitsuste käest mitmesugust eesõigusi, ainuõigust ja iseäralisi lubasi välja nõuutatakse, kõik see ärataS viimaks ometi meie riigimehi  üleS ja sundis neid niisugust sammu aS- tuma, mis Inglismaad põhjalikult kõiksuguste hädaohtude eest, mis teda ähvardada võiks, kaitseb." Pääle selle kuulub, et Inglis Jaapani lepingul  10 salapunkti on. Ühes neist määratakje  kindlaSle ära. mil wiisil Jaapan Indiat kaitSma piab; teised punktid määrawad Inglise  merejõuudusi ära, mida Inglismaa kauge ida weteS paigal seista piab laskma. Kolm lepingu punkti käiwad Hindo-Hiina, Tiibeti ja Filippmide kohta. Kuuendamal falalepingu punktil on Jaapani kohta määratu iähtjus. Wene-Jaapam sõja ajal pidi Jaapan mitmetel turudel raha otsima, kuS juures tale kõige ras« kemaid tingimisi ette pandi. Nüüd on aga kindlaks  tehtud, et sõja korral Inglismaa Jaapanile  3 lsz protsendiga tarwilifel mõõdul laenu muretseb, kaS otse omalt poolt, ehk kui mujalt, siis wõtab selle laenu oma wastutusele. India kohta käiw punkt on põhjuSjoontes järgmine: Inglismaa wõtab kõik Jaapani wägede toitmise  ja weo kulud oma kanda ja maksab ka tapetud ja haawatud sõjameeste perekondadele kahjutasu. Räägitakse ka, et lepingus ka see punkt olemas on, kuidas Inglismaa ja Jaapan  ühel nõuul Hiina ümberloomises tegewad piawad olema. Kõigest sellest paistab kõige heledama selgusega,  et uus JngliS-Jaapani leping Wenemaa  politikale kaugel idaS surma hoopi lüüa ähwardab. Ühtlasi on see leping ka teiste Europa  mannermaa riikidele, kelledel kaugel idas tegemist on, näituseks Pramsusele ja Saksamaale  wäga kahjulik on. Saksamaal räägitakse selle pärast awalikult, et tingimatult waja oleks, JngliS-Jaapani mõju waSLu Wene-Saksa- Prantsuse ühendust luua. Wõib olla, et see mõte ka teoks saabki, aga igatahes piab Wenemaa selle lepingusse aStudeS wäga ettevaatlik  olema, sest uue sõja korral oleks jal» legi ainult Wenemaa see, keS Jaapani wägede pealesurumisele wastu piakS panema, kelledel seesugusel suhtumisel ka mõnesugust kõrwalisi abimehi saoks olema. Igatahes on sellega kaugel  hommikumaal suutu uus ilma kord loodud ja ainult uuenda tud Wenemaal oleks wast lootust, seda uuesti oma kaluks ümber muuta. Ungria. Et Viimast katset teha, kas WiiniS ungarlaste  nõudmist tähele pannakse, sõitsid hiljuti Ungria rahwa asemikud keiser-kuniuga jutule. Raske on aga kirjeldada, missugust mõju see Ungria rahwa paale awaldas, kui teada saadi, et saadikute käik wahematki järeldust ei annud. Budapesti uulitsatel on liikumine enne nägemata  elaw. Tõsised, ähwardawad sündmused on ootusel, kui Wiinis weel mitte Viimasel silmapilgul  järele ei anta. Rahwas nõuab igal minutil Koschuti laulu uuesti ette kandmist. Asjatundwad inimesed raägiwad, et ka see enam tulewaid sündmusi ara hoida ei jõua, kui Valitsus  liig hilja järele annab. Rootsi Norra. Norra Välimiste asjade minister Lövland seletas Kristianias olewa kaastöölisele,  et wõõrad walitsused Vistist wastu tõrkuma  ei saa. Norra ajutist Valitsust makswaks tunnistamast. See ajutine Valitsus saada wis- Liste kuni 1906 aastal ettewõetawa üleüldise Valimiseni ametis olema. Lähem riigipäeva saada otsustama, kas tühjaks jäänud troon Daani prints Karlile antud saab, wõi kas wa« bariiklme Valitsuse sisteem stsse saab seatud. Kuninga Salomoni kaewandused. 9 R. Haggardi järele J. Lossman n. IX ! Kuningas Twala. Kahe päewase marssimise järele mööda Salomoni  teed. mis läbi kukuanide maa wiis, jõudsime wiimaks Luu linna. Mida rohkem meie päälinnale liginesime, seda näis maa minewat; külasid oli siin rohkem, mis kõik ühe plaani järele ehitatud oliwad ja enestes suured söjawäed peitsiwad. Kukuanide juures piab iga üks sõjariista kandma ja söjawäes teenima, üksnes wanad, poisikesed ja wigased wälja arwatud. Tee pääl läks meist palju sõjamehi mööda, kes kõik pidule ruttasiwad. Niisugust wahwat  sõjawäge ei ole ma enne kuskil näinud. Päälinn oli wäga ilusa koha pääl, kust üks jõgi läbi jooksis, mida meie Grudi Sheba mägedel näinud olime; jõe üle oli mitmel pool sillad ehitatud.  Linnast umbes 99 wersta kaugusel seisiwad lageda maa pääl kolm suurt, lumise ladwadega mäge, mis kolmes nurgas üksteise ligidal seisiwad. Kukuanid  nimetasiwad neid „Kolm nõida;" neis mägedes  oli palju läbitungimata kuristikust. Kui Jnfadus nägi, et meie uudishimuga neid mägesi waatlesime, tähendas ta: Sääl lõpeb Salomoni tee! Miks ta sääl otsa lõpeb? küsisin mina. Kes wõib seda teada! wastas wanamees. Need mäed on täis koopaid ja nende keskel on määratu suur kaew. Sinna läksiwad vanaaegsed targad inimesed sellepärast, mikspärast nad siia maale ilmunud olivad; meie matame nüüd sinna eneste kuningaid; sääl on nende surma ase! Aga mikspärast läksiwad sinna wanal ajal targad inimesed. Kuidas wöin mina seda teada, valitsejad? Teie, kui tähepojad, piate seda paremine teadma! lisas ta. meie pääle vaadates, juurde. Oli näha, et ta rohkem teadis, kui ta rääkida tahtis. Ja, sul on õigus, Jnfadus! ütlesin mina tähtsalt, meie, sääl kõrgel, tähtede seas elades teame muidugi rohkem, kui teie surelikud, meie teame, et vanaaegsed targad inimesed sellepärast siia tuliwad,  et siin ilusaid läikivaid kiva ja kollast rauda korjata! Walitseja on wäga tark, wastas wana- mees külmalt. teite ees ei ole ma muud, kui rumal laps, kes tarkade inimestega kõnelda ei mõista. Rääkige teie meie wana, targa Hahuuliga, sest tema üksi on nõnda tark, kui teie. Kui manamees meist kaugemale läinud oli, näitasin ma oma seltsimeestele kaugelt paistwaid 190 ü S a k a l a 72. 571