Hollandis asuwad burid seletawad, et «vabariikidel wäe Kapmaale saatmisest kasu palju on. Sõjamäli läheb nüüd palju laialisemaks, ja Jnglisemaa peab oma «väikest  wäge «veel rohkem tükeldama kui seni. Pääle selle saamad burid Kapmaa hollandlaste  poolt toetust- Sõjariistu ja sõjamoona  on Kapmaal olemas, sest kui buri wägi säält Wcbruari-kuul taganema pidi, mattis ta hulga sõjakraami maha, mida nüüd jälle ivälja wõib wõtta. Inimeste ja loomade toitu on Kapmaalt saada küllalt, sest Calesberi linna ümbrus, kus burid manast ajast saadik asunud ja kus neil nüüdgi palju sõpru, on wilja ja rohu-rikas. Säälne maa on mägine, mispärast suurel Inglise mäel sääl liikumine raske on. Linna kaitsta ei ole kerge, sest et tal kõrged mäed ringi on, sellepärast jätawad burid ta ka wõitmata. Edasi seletawad Hollandi burid, et mabariikide wägi Kaapmaad mööda Rihmondi, Muraysburi, Viktoria-Westi ja Beaufort-Westi kaudu, kus ka palju Inglise  wastaseid burisid elamas, edasi lähemad.  Siis wõtawad pea Preiska elanikud, keS juba Wecbruari-kuul mässu tõstnud, sõjariistad kätte. Põhja ja ida mail hoiawad  Botha, Delarcy ja Wiljoen Inglise wäe kinni, kuna Dewet ja Hertzog Inglise wäikesle linnamägede käest sõjariistad ära wõtawad. Noor Hollandi kuninganna saab, nagu Amsterdamist kirjutatakse, oina kaitsealuselt, esimehelt Krügerilt iseäraliku, lihtsa aga kena pulmakingituse, nimelt sõrmkübara. Teadagi, et see sõrmkübar kuninganna kohane on. Väljaspool tülle peal on sõrmkübaral salk töölegijate tütarlaste kujusid. Selle sõrmkübara eeskuju järele tehakse mitu tuhat teist lihtsat sõrmkübarat ja saadetakse müügile,  et noortele tütarlastele tööarmastust õpetada- Hiina sõjast. Pekingist, 18. (31.) Dets. Enhay, Saksa saadiku Ketteleri mõrtsukas, hukati Mõõgaga ära. Hiina walitsus wõttis riikide rahutingimised  löpuotsuslikult wastu. Hiina rahusobitajate  wolikirjad tunnistati täiesti ustawateks.  Harutused rahu üle algawad arwatawaSti mõne päewa pärast. Hiinlaste nuhtlemine wältab edasi niihästi Pekingis kui ümbruses. Detsembri kuu algusel laslsiwad sakslased Pekingis 13 inimest maha ja inglased hukkasimad selsamal päewal 3 inimest ära. Iga weikese  süü eest mõistetakse hiinlased surma nuhtluse alla. Kui Saksa wäejaod linnast wälja lähemad ja mõnda põgenejat hiinlast  näewad, siis saadetakse talle alati kuul järele. Filipinidelt. Filipinlaste poolt tuleb sõnumid, et nad ameriklasi mitmes wõitluses  löönud on. Ühes langenud ameriklastest  1 ohwitser ja 10 soldatit mangi, teises saanud neist 75 meest surma ja haawata.  Ameriklased põletawat filipinlaste majasid maha. Rahu ettepanekutega ei ole suurem osa filippinlasi nõus, ja enam jagu mässajaid tahta wõitluft kindlasti edasi pidada. Teistest lehtedest. Esimene laste-leht Eesti keeles. „Pribalt.  Krai" kirjutab: Ammu tunti eestlaste  juures niisuguse lehe puudust, mis lastele mäljaspool kooli töösid hääd ja edendawat lugemist pakkuda wõiks. Wene keeles on palju laSte raamatuid ja lehti ja neid laotatakse palju teiste rahwaste laste keskel laiali. Aga kas nad teiste rahwaste lastes, kes Wene keelest halwasti aru saamad,  lugemise himu äratada wõiwad, see küsimus on kõrwale jäänud ja jääb praegugi.  Kohalikkude algkoolide praeguse õpetuse  korra juures õpiwad lapsed esimesel kahel aastal (talwel) ainult algmõisteid, mis kooli-elus alatasa ette tulewad, tundma.  Sellepärast jääwad raamatud, mis Wene keeles lugemise tarwis kirjutatud ja arusaamiseks õige palju Wene keele tundmist  nõuawad, nendele arusaamatuks. Pääle selle on mitme-kooliealisi lapsi, kes ainult emakeeles lugeda oskawad. Nii hästi nendele  kui teistele on lugemiseks raamatuid emakeeles iseäranis tarwis. Eesti ajaleht ..Postimees" tuli eestlastele sellega appi, et ta ..Laste-lehte" iga kuuS maksuta kaasandena wälja andma hakkas. Esimene proowinummer ilmus neil päiwil. See nummer on sisu poolest õige mitmekesine:  temas on wäikseid juttusid, laulusid, teaduslisi kirjatükka, mõistatusi j. t. Ka on selles numbris kaunis hääd pildid ja päewapildid. Kõik „Lastelehe" jutud, kirjatükid,  laulud on kirjutamise wiist ja keele poolest eeskujulisel». „Lastelehe" puuduseks  wõiks ehk waheft ainult seda pidada, et temaS laulusid, üksikuid mõtteid ette tuleb, millest lapsed aru ei saa. Sellele uuele ja Hääle ettewõttele wõib edu, suurt laialilagunemist ja kaastundmust soowida. Rigafche Rundschau" ütleb, et ta ennast täiesti „Pribalt. Krai" sõbraliku soowiga ühendab, teeb aga selle „LaStelehe" „Postimehe"  ilustatud kuukaaSandeks. Kuresaare kiriklikud sönumed. Laupäewal, « Januaril. (Kolme kuninga püha). Eestikeeli jumalateenistust kellu Vs!2 peab ülemõpetaja Lemm. Piihapäewal, 7. Januaril Eestikeeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. F2 Saarlane Z9Ol Wastuiaja toimetaja Hartwig Satz, oauä. oss. poi. Ue-Z5757-> xszMm. r- S SsvsM ILM. N. z. SsM-vWi-o Z-'>bUiZNo — TkKKWd Nõbskl." trülilsMjtsM-M. ?S 17, IM AA-Stg- Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, ÄuresaareS kirikuteeuri Timmasc juurest, „ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. WÄjaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. 1- „Jssand õvmstagu stnd!" uud Püha õp. G. G r o h m a n n. 2. „Kes otsib, see leiab!" Kirjuta nud Kaarma õp. F.Ederberg, ! 3. „Anna ennast ohwriks! Kirjutaj  nud Kerla õp. J. Kerg. I 4. „Küll sest saab!" Kirjutanud I Kaarma õp- F- Ederberg. ! Üksiku lehe hind 1 kop. "WD Pühapäetval. ZK. Januaril ISOI (mitte 14.) Kmlli>«»iade ZöoliM mitmete muude lõbustega- Andeid kurttummade laste ja basaari hääkS palutakse proua A. Jssajetvi, preili Uljase kätte ja  trükikotta  ära anda.