Vise pääle on wähendanud ja nimelt sissesaadetud  rahwa palwekirjadc pääle. Palmekirsasid  oli 4, nimelt: 1) Kihelkonna konwendi  saadikute ja kiriku wöörmündrite poolt, 2) Karskuse seltsi eestseisuse, 3) terwe Kursi koguduse 4) Zakob Paratsi ja tema naese poolt. Nende kõikide käest, pääle üksikute koguduste liikmete, wöeti allkirjad, et nad seda Kõigekõrgemat armu on teada saanud. Rabwas on oma kalli Riig!-isa wastu wäga tanulik. Riiast Liiwimaa erakorralise maapücwa otsustest paneme siit Riia Saksa lehtede järele mõned tähtsamad üles: Liiwimaa kindral-superdendilc maksetakse edespidi 3000 rbl. asemele 5000 rbl. palka.  Baltimaa  ajaloo ja wanawara uurijate seltsile lubati aastas 2000 rbl. abiraha, millest pool osa Liiwimaa Rootsi aegsete maapäcwade  kirjelduse wäljaandmiseks määrati. Liiwimaa uueks kindral-superdendiks pandi kaks kandidaati ülemale pole ette  esimeseks  kandidaadiks Riia Peetri kiriku ülemõpetaja Emil Kachlbrandt ja teiseks Jurjewi Jaani kiriku ülemõpetaja Gastaw Oehrn. Liiwimaa pidalitõbe wastu wõiu lewale seltsile määrati maakassast 5000 rbl, ühe plaani täidesaatmiseks, nulle selts maapäewale ette oli pannud. Selle plaani järele on Liiwimaal pidalitõbe arstid ametisse  seada, kellel riigiametnikkude õigused on ja keS neid pidalitöbiseid, kes mitte hääga ramitsemisemajadesse ei taha minna, sinna ametliku wõimu abil wöiwad toimetada;  niisama wöiwad need arStid haigeid tenvetest lahutada ja üleüldse tõbe laialilagunemise  eest ametliku woli mõjul hoida. Plaan on ministri poolt kinnitada, - Kaua pidas maapaew aru, kuhu paika asutalawat Liiwimaa waimuhaigete maja ehitada. Otsustati  wiimaks, paiga walimift mõisnikkude konweudi hootde anda, niisama ka kulude arwe kokkuseadmist. Maapäewa wiimastest  ettepanekuteks oli maa-ümmaemandate  kooli asutamine Riiga, Liimima Läti osakonda jaoks, ning selle asutuse üheuduseSse-seadmine  Tallinna ämmaemandate kooliga,  mis Eestimaa ning Liiwimaa Eesti osakonna jaoks asutatakse. Niisamati oli weel harutamisel ümmalmandate tegcwuse korraldamine maal. Juba 1899 a, peetud  maapäew oli kaks esimest küsimust ära otsustanud, oga kubermangu-ülcmus polnud otsustega rahul, sest et ju Jurjewi ülikoolis ämmaemmandate kursuseid peetowat. Et aga maapäew arwamise järele iseäralisi õpeasutusi  maa-ämmaemandate jaoks tungimast  maja on, siis otsustati ikkagi sarnast kooli Riiga asutada ja teda Tallinna kooliga  ühendusesse seada. Ämmaemandate tegcwuse korraldamiseks maal waliti kommission,  kes sellekohased määrused kokku seab ja neid esiotsa kihelkondadele maksmapanemiseks  peab soowitama. Kihelkondadele,  mis nende määruste järele ämmaemandad  ametisse seab. lubatakse seks maakassast  abiraha. Seega lõppefiwad maapäewa  harutused- Schlekis. Windawi maakonnas, on hilja aja eest, nagu „Düna-Ztg." teatab, kogukonnackohus „hää abinõuu" laemamise wastu üles leidnud ja seda ju kellegi mehe kallal, kes laimujuttusid wälja laotanud, tarwitanud, nimelt 5 hoopi witstega anda lasknud. Sellest ei olla aga weel küllalt: ka teisi sellesama p rekonna liikmeid wõetawai  samasuguse asja pärast wastutamisele, mis lugu wistiSti nõndasamati saab lõppema.  Schleki kohtunikud on armumisel, et muud nõuu laimujuttude wäljalaotamise wastu ei ole kui wstsad- „On küll Ilmasüüta ehk wõit õiguse teel. Bö. Kirjutanud —su. Willemann imestas iseäranis selle ilu üle, mis siin tema silmade ette tõusis, sest igal pool ulatasiwad kõige uhkemad kuni mererannani, kus wahel mitmet karma lilled  õitsefiwad. Warsi läkfiwad nad maale ja sõitsiwad linna, kus neil iseäranis meel palju imenähwfi ette tõusis Teisel päewul  sõitsiwad nad linnast wälja, selle ümbruses  olewaid tähtsamaid kohte järele waatama.  Siin nägi Willemann weel mitmesugust  puid ja kasust hoopis teistwiisi, kui Indiamaal ja otsata lehtede haljus ja mitmet  tuhandet karma õilmete sära asus tema silmade eite. Et lordil Kolombv linnas mõnesugust toimetusi oli, siis ei wõinud ta pikemalt oma aega raisata, saare tähtsamaid kohti waatamaS käia. mis temal ju muidugi enam uudised ei olnud, waid ta pööras selsamal õhtu! linna tagust, kuna Willemann  aga, paari osawa mehega seltsis, kaunist saart laiemalt tahtis järele waadata. Ühes külas pidasiwad oma öökorterit ja teisel hommikul läks teekäik jälle edasi, kõrgema mageda poole, mis eemalt neile Ivastu fiaastwad. Maa oli siin wäga künkline,  aga palgatud ratsahobused oliwad neis M harjunud ja ci teinud see palju takistust. Tna ok aga loodus ütlemata kena, neis leherikkas metsades, kus mitte ainust kalleimad  lehte näha ei olnud, igas kohaS oli vms isesugune haljcndus ja kõigeülem wär- Fzide kenadus! "õuna ajal zõvdNwad m'h d Kandi linna, mis saare keskkohal seisab. SW ei olnud palju uudist näha, sest linn vU wäiie ja kehwa, aga ometi on sääl üks asi, mis waatajaid tuhandate kaupa kokku kutsub. See on buddausuliste kuulus Dulada  tempel, kus Duladat ühe suure, kallikiwidcga  ilustud, kuld karika sceS hoitakse ja mis, sää latse rahwa usu järele, indialaste  pääjumala Budda hammas peab olema. Seda ei tea küll keSgi tõendada, millal see hammas Budda suust wäljakukkunud ja tõe poolest ei ole ta misgi muu, kui üks cl-e--wandi  luust tehtud hammas. Ühte niisugust hammast lasksiwad pordugiislased juba aastal  1560 ära põletada, aga selle järele tehti uus hammas, mida tänapäewanj k»m- mardakse. See hammas on kaks tolli pilk ja pidiwad Buddal isegi mürakad lõualuud olema, kui üks selle kujuline hammas tema suust oleks kukkunud. Seda templit käis ka Willemann waatamas. Järgmisel päewal sõitsiwad nad linnast wälja, kõrgema mägede piirile- Willemann soowis iseäranis kõrgemat Aadami mäetippu waatama minna, kus ühe kalju sees India robwa usu järele, Aadami jalajälg olla. Muist uiuwad ka, et see nende jumala Budda astmemärk olla. Tseisiloni rahwaS arwab kinslaSri, et nende saarel maailma algusel paradiisi aed seisnud ja Aadami mäe püült olla inimeste sugu esiisa wiimast korda paradiisi poole tagasi waatanud,  kui teda säält wälja aeti ja Kiirupit tule ja mõegaga ette pandi. Koht, kus tema jalg selsilmapilgul seisnud, pidada praegu weel kalju sees tunda olema. Mäehari oli nii jarik, et enam hobustega  edasi ci pääsnud ja pidi neid, ühe palgatud teendri hooleks alla jäätama. Oksata wacwalise ja wäsitawa ronimise järele jõudsiwad nad wiimaks mäe kõrgema tipule. Siin ei olnud enam mitte ainustgi haljast wösu näha. sest et kalju päal enam kusgil peotäit mulsa ei olnud- Mitmes kohaS oli kalju nii järsk, et ainult raud rõngaste ja ahelate abil, mis selle tarwis kalju sisse pandud, edasi püüsts. See tee ei olnud mitte üksi raske, waid ka kardetum  ära käia, sest ainult raud tugede ja ahela waral, määratuma sügawuse kohal rippudes, kust alla kukkumine tõsist surma ühwardas, oli Willemamnl tegemist ja hoidmist  küll, et tema püü, alla Vaadates ümber täima ei hakkanud Ometi ei kahetsenud  ta seda hiljemini, et senna mäe otsa romnud oli, sest et see ilus waate pilt, mis nüüd tema silmade ette asus, seda ronimise waewa kuninglikult ära tasus. Ümberringi waadates asusiwad kogu ümberkaudsed  kohad, oma lõpmata ilusa meksadega,  põldudega, küladega ja jõgedega kui kaardi pääl neile silmade ette ja kaua ei raatsinud Willemann oma silmi selle ilusa pildi päält ära käänata- Mäehari ei olnud kuigi suur; keskel oli wäikene tempel ja sääl templis hoiti teatud jälge kuldraami keskel, mis aga wift ometi muud ei olnud, kui üks inimesi jälgi sarnane härm kalju sees, kellele ebausu pimedus jumaliku auustuse  osaks kinkinud- M-ie sõbrad astufiwad  templist jälle wälja, mis püüle kaunis bulk saare rahwast sinna kogus, keS jälje ümbersuurepühadusega oma jumalateenistust alustasiwad. Päälc jumalateenistuse hakkasiwad  nad üksteisele areeka pähklid ja beeteli lehti ajawiiteks närida pakkuma- Ka Willemannile  ja tema saatjatele sai arrekat ja beetelit pakutud, mida need ka, nagu sõbruse tunnistuseks, wastu mõtsiwad. Õhk oli siin ülewel juba hoopis jahedam,  sest et nad juba püüle tuhat sülda merepinnast kõrgemal oliwad. Wähe aja pärast hakkasiwad nad jälle mäest alla minema,  mis aga tükati weel palju raskem oli, kui üles ronimine. Wastu õhtut jõudfiwad  nad Kandi linna tagasi, kust teisel hommikul Kolombo tagasi taheti sõita. Et lordil weel Kolombo linnas aega läks, sus käis ka Willemann pärlite püüdi waatamas  Koht, kust pärli konna karpisi mere põhjast leitakse ja üles tuuakse, kutsutakse pärli pinkideks. Ilm otsata loolsikute hulk oli püüdmise paigal näha ja suur kisa täitis  õhku. Tuukrid, mis ühte puhku merepõhja  kaifiwad, tõiwad sagedasgi igaüks kani sada pärlikarpi ülese lulles kaasa ja nõnda kestis püüdmine hommikust kuni lõunani, kuni tuukrid wiimakS ära wäsisiwad,  mispärast püüdmist selleks päewaks seisma jäati ja randa tagasi sõuti. Mitmesugused imelikud etendused ja tembutused,  mis siin, hulga rahwa seas ette tuliwad, paniwad Willemanni mitmes tükkis  imestama. Isegi pärlite püügi juures tuli ebausu tembutusi juba küllalt ette, kus tuukris ennast nõidade käest nõuu küsisiwad, kui nad mere põhja läksiwad, kuS sagedasti koledad haikalad mid kiusasiwad. Nende ebausu arwamise järele peawad aga nõiad neid haikalade eest kaitsta jõudma, mispärast  ka nõidadele jumaliku auustusi pakutakse. Mitmesugused koledad ebausu tembud ja piinamised tegiwad Willemanni meele tusaseks  ja ta hakkas peaaegu kahetsema, et pärlite puudi waatoma oli tulnud. Tükk ööd oli juba mööda, kui nad Kolombo linna tagasi jõudsiwad ja sääl kuulis Willemann lord Hildeberti käest, et Faringa Tseiloonist ometi ühe Hollandi maa laewaga põgene- 1 saarlane ZVOI