päris halwatud. Rahwa arwamise järele olla pikse walitsejad seitse wenda, kes korda mööda üks teise järele walitsewad, ikka selle järele, mil päewal sel aastal Jüripäew on- Kolmapäewase ja reedise Juripäcwa wennad olla iseäranis wihascd, ja tänawune Jüripäew oli ka kolmapäewal. Lihtne hiirelõks, Wõetagu kannis suur klaaSpurk, köidetagu paberiga päält kinni, nagu oleks purgis mõnda maiustoitu. Paberi sisse lõigake risti kombel kaks joont; siis lööge kaks pilkast kokku, siduge nende külge tükike raöwa nööri otsas rippuma. Rasw peab purgi sees olema. Wüljapoole purgi najale seatagu  ka üks pilbas. Hiir tunneb raswa lõhna ja ronib puud kaudu purgi pääle. Ta astub sammu, astub teise, sest paberi äär on kindel. Hiir astub kolmandama sammu, paber annab järele ja hiir kukub wangi. Paberi äär tõuseb jälle endisesse paika ja lõks on järgmise hiire wastuwötmiseks  malmis. Konnasilmad. Sarwnaha kihi paksenemist, mis kiilu kujul naha sisse juurdub, nimetatakse konnasilmaks. See paksenemine tuleb nende kehajagude pääl ette, kus nahk mõne wäljaulatawa kondi pääl seisab ja alati rõhumist peab sallima. Selle tagajärjel leitakse komiasilmi iseäranis  jalawarwaste juures, milledele kitsas saabas pääle rõhub. Need näewad wälja nagu konna silmad, millest nad siis ka nime on saanud. Sääl, kus konnasilmad warwaste wahel scisawad ja jalahigi pehmendusel walkjad on, tuletawad nad sõrmust meelde. Pääle nende kahe on meel üks kolmas selts konnasilmi, need asuwad jala talla all lehe kujul ja tuletawad naha paksenemist meelde. Üks kõik, kus pigistus tuleb, konnasilmad  teemad suurt walu ja see walu sunnib haiget abi otsima. Harilik abinõuu, mida tarwitatakse, on konnasilmade leotomine saunaS, mille järele nad ära lõigatakse. Harilikult lõikab konnasilmi  mõni, kes sellega harjunud. Aga see lõikamine on hädaohtlik ja wõib lõigatama! sagedasti elu maksta, kui ta asjatundmata poolt toimetatakse, mispärast meie lugejaid selle eest hoiatame. Konnasilme wõib aga palju lihtsamalt ja üsna ilma waluta ära kaotada, nii et nende ärakaotamisest midagi hähaohtu karta ei ole. Abinõuu, mille waral see sünnib, on Wene arsti Lrbedewi „Odobrin", mis apteekidest ostes 35 kopikat klaasikese täis maksab. Selle wedelikuga tuleb konnasilm! 7—9 päewa järgimööda määrida, siis tulewad nad sõrmede aitamisel ise kergesti ja ilma waluta ära ning jalad on kurjadest piinajatest lahti. Enne määrimist tulewad konnasilmad aga puuwilladega hästi ära kuiwatada, et rohi seda paremini mõjuks. Tahetakse aga, et konnafilmi enam ei tekkiks, siis muretsetagu omale lahedad saapad, mis jalga ei pigistaks, sest konnasilmade  ainsaks sünnitajaks on kitsad saapad. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäev»»!, »l. mail. Eestikeele jumalaiecilistust kellu '/»12 peab ülemõpetaja Lemm. lB Saarlane. 1903. «MNKS MWiN. r. Z r. Ss SsN-.«i. S»MSL. vs»xm. llo«!M.esw?H. -LMitsä .XWWMs ««WM, 17. Teadaandmised. Npiö«»!>!N «LNdllAliin LI, f«R»33!« »Sl»^ien 2i esra «an LI, 9 'ise. yrpa. Kuresaarest—Muhuwäma—Haapsalu—Baltiski, Baltiski raudteed  kaudu Tallinna, Jurjewi ja Peterburgi Kure saare st Riiga, Riia - Pleskau raudteed kaudu Jurjewi ja Peterburgi. Kiirsöitja postiaurulaew kapten A. 'Uichsk, sõidab 13. Maist künni 17. Juuli k- p- igal reedel kellu 9 õhtu Baltiski, igal esmaspäewal kellu 8 hommiku ja igal kesknädala! kellu G hommiku Riiga MM- Mõlematel raudteedel ott alandatud sõidukaardid saada. Lähemat teatust annab Thevd. LIINM. Piihapäetvadel on laemukontor kellu 2—4 paali! lõunat lahti Muhusfs, AcrMrtNt» ja Kekerburisss. „Jmperator Nikolai 11. ' , k. R. lunker, M. mail. Riia aurulaewade wäljasöitmise  päewad. „Koustantin ', kapt. C. Wolter, 14. mail. „Riga", kapi. L. Schmidt, 17. mail. „JmPerator Nikolai II.", k R Zunker, 8. mail. „Ko»stantin kapt- C- Wolter, 11. mail. ~Riga', kapt- L. Schmidt, IZ. mail. „Jmperätor Nikolai 11. , k R. lunker, 18. mail. Aumlaewad sõitwad Romassaare sadamast Muhusse, Haapsalu, Tallinnasse ja Peterburisse kellu 8 õhtu ja Riiga kellu 8 hommiku, künni juuli kuu lõpuni. Augusti kuu hakatusest aga Peterburi poole kellu 7 hommiku ja Riiga kellu 6 pärast lõunat- Lähemat teatust annab M. Wildenbevg. MM' Laewakoutor o« pühapaewadel kelln Iv—l 2 eu»e lõunat lahti. Saksamaa jalgrattaid, 85 jalgratta mantlid (kutsad), õhugummid  ja teised jalgratta tarwilised asjad müüb ikka kõige odawamalt ja kõige paremalt K. ScHrVstrSach. R. Natns e riide- ja lõnga aura- wärwimise ja trükkimise,  kanga uhtumise, sheerimise ja pressimise  wasruwõtmise koht KuresaareS proua JSsajewi juures, PitkaS uulitsas 9. Mst-lillt jaha nael, müüakse Trei meski pääl. kop Ms »TM on kohe odawalt müüa. Lähemat teatust „ Saarlase" trükikojas. 1 Art on ära üürida Kubermangu uulitsas 5. Wäljamaa rä-irris ja fiicr püüdmiseks, rröörid, kõiksugu lõtrgad ja korgiö müüb odawalt Schwallbach. Ukö wSikeue kollane Wta! mega üks aasta ivana, kingi-! takse sellele, kes talle hästi süüa annab.s Järel küsiva trükikojast.