«„ kannatanu)). ©elleta IöWH Bõ#ws* Menemaa |4tfa«roanbti|« tJJsfl(us« asunikkude kongressi armub, mtfl järgmiselt kälwad! IVB4. a. 77 tuhande IJWIoU kohta ofl 98.211 õnnetut juhtumist. 1906. a. oli 83 tuhande tööliste kohta 81.406 õnnetut juhtumist, aga 1908. a. okl 81 tuhande Mllatc kohta 84.849 õnnetut juhtumist. Ucnde õnnetute juhtumiste juures saiwad surma? 1804. a. ISS inimest, 1806. a. 189 ja 1909. n. 296 inimest. ®t nende armude tõsisest tihendusest aru selleks wõrdleme neid wadrikute st» töökodade iööllSte armudega, leS neilsamadel aastatel õnnetute jnhtumtste all kannataflmad.  1984. a. olt madrttutes ja töökoda- H«S l.Sü 1.867 töölise kohta 47.206 õnnetut  juhtumist, see on, tuhande töölise kohta tn» 98 õnnetut juhtumist, millest surmaga olnult 0,21 lõppe st wad. Selsamal -aota! tuti tuhande töölise koht- sietae-mnduseS 868 õnnetul suhtumist ette, valest 2 ,i surmaga  tõpprstmad. Nõnda sits jõuan* -isusele, et söekaewanduötes  18 krtda rohtun õnnetuid Juhjuntsil  on **i wadrikute» ja töökodades, ja et *«o* arw, k«S selle tagajärjel surma simwad, 10 korda rohkem on kui wabrttuieS.  «ut meie nctb armust tähele paneme, siis alles näeme, kai suur tähendas töö- Aste linvttamlsel Snnetute suhtumiste ja haiguse waötu oit. Tüfi, meil warem niisuguseid tööliste kinnitamise asutust ei ainud. Rüüd on sellekohane seaduse-eelnöun «älja töötatud. Oigagi, et see seaduse-eelnöuv meel palju soowlda järele jätab, kuid igatahes peab seda tähendama, et niisugused kinnitamise asutused töölistele hoogu annawad ka selle tegenmsest osa wõtma. Näituseks wõtame Saksamaa, kus igas kohakeses, kus wähegi tööstus aset leiab, on nõndanimetatud „ haigete kassad* stsse seatud. Need ühisused kaSwawad päewpäewalt  suuremaks. Nende eesmärk o» tööliste kinnitamine tööpuuduse ehk haiguse kurrul. Sarnaste ühisuste liikmete arm ulatab praegu üle 12 miljoni töölise. Ühisustes  on otsustaw healcenamuo tööliste käes, kuld see ei takista asjakäiku põrmugi koguni selle waötu, on need ühisused töo andjate filmas lugupidamist ja poolehoidmist leidnud, sest tööandjatel on ühisuste asjus üks kolmandik hea lest, kuna töölistel kais kolmandikku on. Mingisuguseid kokkupõrkamist neis sihisustes  tööliste ja tööandjate mahe! ette ei ole tulnud. Sarimjeld kassasid on ligl Lü tuhat ,ja nad annawad aastas umbkaudu 60 miljoni marka tööpuudust kannatajatele töölistele abiraha Ivälja. Need kassad on täiesti iseseisivad  asutused ja tööliste ning ettewõtjate poolt asutatud. Sellest siis näeme, kui palju weel Wenemaa töölistel ja tööandjatel edasi jõuda tuleb, et sellest lihtsast asjast aru saada, ei mida parem töölise majandusime seisukord on, seda suurem on tema haridus ja meel suurem töö intensiivsus stgiwus Omalt maalt Meeksist. Wõitlus alkoholi wastu on t»'htiafe tipuni tõusnud, mille üle ainult tõemustaba tuleb. Nimelt on abinöuusi tarwitusele  wõetud, et Mehikoorma joogtkohtasid kinni sulguda, «keegi tuntud isik, lell ladedal  monopol ja kõrts [tlsamab, teeb fungtt kihutuje tööd. et kõris trahteriks ümber laaks muudetud, missugustel põhjustel see iarwiiik on. jääb arusaamatuks, küll aga wiötisii omakasu  paneb rai lad käima. Hiljuti korjatud xaimekirjale nende allkirju, kes trahteri sooeviwad.  Peole puru-joodikute ei olla aga palju saadud l Mõned kihutanud allkirjade korjajad minema. Teine seltskond on küla«lantkud  enamasti wemlased, kes monopoii  kinnifulgumiseks wõttlust on alganud, niisamuti allkirjade korjamisega. Koimandl.- maks ühwardawad woltkoguliikmed õllepoele, mida rentija trahteriks soowida muuta, talis- Wfi teha, kas pühapüewals kinni panna, ehk kui õnnistab, siis täiesti ära häwitada. Kaunid  plaanib, kui need ka kohe täide ei lähe, siis wõib igatahes seda lähemal ajal oodata. Ainult trahierimeeleiine isand wöitieb kõigest hingest, meelitab ja kirub, kuid mõime selle peale loota, et paljude soowid selles asjas töhelepanemist  leiawad. Õitseb ju külas isegi salawiiuamüümine, miks siis meel joomist edendada, pealegi ei ole kellegile trahteri tarmis.  Kui seda kahe aasta eest endised Meekfi mõisaomanikud teha tahlfiwad, fiiS korjas nimeiatud  isand allkirju, ei seda mitte tarwis ei ole, aga kui nüüd kõrts temale sülle on sattunud, sits . . . Asjata katse! . . - 8. skp. mkU siin kolm kahtlast isikut kinni, kes senini politsei walwuse all seistwad ja saadeti tapiga Tartu -vangimajasse. kuS ringkonnakohtu õisust ootama jaamad. llolera asjus andis talurahwa asjade kommissar uue nõudmise woitkoguie ette, et tarwiö on ieatawat summat kolera wastu wöitlemtsc peale määrata, kui see ilmuma saab. Krelsiülem nõuab sellekssamaks otetarbeks  sanitari asukohaks mõnda koolimaja, tühja kõrtsi (? I) ehk muud ruumi nimetada. WoUtogu armas, et selleks Mehikoorma koa§  Ilmoja lõige kohasem on, kuna kolera waStu D »M«mis« heaks 10 rubia lubas. z . Põltsamaalt kaebab keegi kirjasaatja I .Nordl- Zeiwngtle", et Wtkjandi ja Pöltsa- maa wohel ei tabata inimest, ta» telejoai ühtsuse liikmed ei ole. telejonl tarwltada. Õigusega nõuad kirjasaatja seda kada ta tetatele, kas wõi maksu eest, sestönnetusk, «arguste ja muu pnhui läheb kttret teadaandmist  wäga tarwis. tkurafaarost. Pühopöewai, lt. skp. peeti Saaremaa EeSti põllumeesteseltsi» koo»- olekut. Kahjuks ei olnud mltte ulipalju liikmeid kokku tulnud, et koosolek otsuse-võimuline  olek» olnud. SiiSgi wõeti hoiu- ja laenvkassa asutamise küsimus koosolijate roahei  arutuse alla. Kõik awaldasimad soowi nimetatud kassat asutada kõige uuemate põhjuskirjade  särele, mis iolewal koosolekul liikmetele  allakirjutamiseks ette panuakse ntng stiü kõrgemale poole kinnitamiseks ära saadetakse.  —« » « e»lm. Mtnemal lanpöemal. enne lõunat, oli siin esimene kõurilm tänawu kcwadel. Pilwed oliwad imemadalaS ja pl« meduk paksude pilwede tõttu utt suur, et majad s peaaegu pilkane ptmeduS maad wõttis.  Kooliklassides ei ninud lapsed enam õieti lugeda ega kirjutadagi. WöneS koolis, niisama ka mitme» teises ametipalgas, oliwad tuled põlema pandud. Nii pandi ka tuled Rita ringkonna kohtu istumisel selle pimeduse tõttu põlema. Pimedus waltaS mõne minuti.  Oli inimest, kes seda nähtust päikese «arjutamiseks pidastwad, mida aga ses päemai  ometigi ei olnud. Ka neist polnud puudust, kelle südamed wtimsepäewa kartusel põksuma lõiwad. Kuid kõik see polnud midagi muud, kui paksu pilwe läbi sünnitatud  pimedus. Peale lõueilma ja wihmawaiingii möödaminemist oli õhus tohe muudatust märgala. Olt märgata, et õhk pehmemaks läinud, ja seniajani keütaw wiludus ka.ui- j maS olt, mille mõjul looduses pärasiiöle k päewade sees oma jagu muudatust ette tuli. Soe paneb rohu ja rvilja kaswama, ning puud lehte minema, milleks fcdni mältawad wilud ilmad rohkesti takistust tegiwad. Esimene kõueilm oli ötge kurjasüdamllne.  Ta ei lahkunud isegi ilma inimesteohwrideta.  Ka annalt. Uduwere külas on wälk ühe naise ära surmanud, kes toas ahsu lähedal  last olewot kiigutanud. Räägitakse, et ta waremalt tuld ahju oli pannud. Sellest wõib arwata, et wälk läbi korstna tuppa tungis,  sest seal korstnas pidi tingimata õige tuntaw õhu tõmbamine olema, kui see alies  lahti oli. Majale ei olla midagi wiga sündinud. Kõue ajal peaks korstna alati kinni hoidma, ja mitte üksnes korstna, waid ka maja aknad ja uksed, sest nenoebse kohtadesse,  kus õhk läbi tõmbab, lööb wälk hoopts  sagedamini kui mujale. Ka kõue ajal peab inimene ettewaatlik olema. Siis sa, nagu kuulda, ka meel teist pikse läbi saadud õnnetusi eltetulnud. «Sri." Kihelkonnalt. Taawi külaö lõi wälk sepapaja põlema. Õnneks oli jee just sel ajal sündinud, lui inimesed, kes waremalt sepapajas  töötanud oiiwad, söömas köisiwad. Muidu oleksiwad ka «emad ühes sepapajaga otsa saada wöiiiud. Kärlalt. MõnnuSteö tabas õue ühte tallis olewat hobust, nlng Mustjala maantee ääres. Nuudi männikus, põrutas pikne ühe puu pihta. Need on sündmused, milledest siin kui esimese kõueilraa õnnetustest praegu kõneldakse. „Saarlave." Riiast. Lõhe Riia Läti haridus  eseltsiü tekkis selle läbi, ei seltsi eestseisus  A. Krastkalni ettepaneku tagasi lükkas. Ettepanek seisis selles, et nende wastu awatikult  üles astuda, sts nooresoo kaswatamises ristiusu, seaduse auustuse ja rohwaarmastuse põhjuSmõtete waStu ou. Peale selle oli lõhe pöhjujesi see, ei eestseisus awakikuli teadu anda ei tahtnud, et temal sotsialdemokratlaga midagi tegemist ei ole. Seltsist astustwad mitmed tuntud Lätt tegelased wülja, nagu fr GrosSwald. Woid. Maldou, P. Jurjan, . õirastkaln, A. Krastkain, Marie Straussmann,  A. Äary GrosSwald, A. Amalneek, P. Peribach. K. Pehkschen ja arh. Laube. Miitawist. Mlttawi ja Echauleni wahel pandi Ib. mail automobilsõit käima. Peale selle, kui automobUid mööda maanteed hakkasiwad sõitma, on talnpo.ad telsa õrn» lift teesi oma sõidu jaoks tarroUam.i halanud,  sest ei nende hobused iaööbaiõtt uaiest aniomobilidest peruks lähemad. Riigiwolikogu. 19. maill Koosolek algab kell 8,13 min Juhata - Homjakow. Päewakorral on KoSsorotowt asja arutamine,  mis uiimasel koosolekul pooleli jäi. Guinin: Alina oleksin malmis Kossorotowi  heaks healeiama, kui ta seda, mtS tal süüks antakse, joobnud peast möi kõrtsis oleks teinud. Kuid Koösorotow kõneles selgi mõistmisega,  sa ei maal saadiku sõnu iseäranis iähele  pandakse, siis ou «limase sõnad seda hädaohtlikumad. Kudas wõib seaduse-andja ieaduse-rikkkuja  olla i Ka Mooses ütles: kurjus eneste seast ära." Kõneleja tuletab meelde, mispärast kadetid  KoSsorotowit kaitseda; sotfialdemvkradid olla miimastele ainult suurtüki lihaks. Kadettide erakond ou Wenemaai kõige kcuvalam erakond. Ka punane ajakirjandus on süüdlane. Peterburis antakse praegu ajalehti  ja ajakirjast wälja, mis rahwast tõesti mässule peamai) kihutama. Eee ajakirjandus on meel kardetawam kui TshelSiihewi «.kosjonka".  Krahw Uwarow kõneles, et kui Dudrowin  ministriks saaks, siis mintsterium erakondliseks  muutuks. Kuid kõneleja armab, et kui krah)v Uwarow  ministriks saaks, siis weel hullemad päewad  kätte tuleks, sest et tema paremale ja pahemate poole keerieks, nagu rebase saba. (Naer. Esimees kõlistad). Näe, krahw Uwarow kõneleb ikka «iõrae palat*, rooja on aga fikne fceleft „rtigirool>. fogu" ütelda. SaaWfute Gegetshkori |a ftnftmttoroi f»W d ole mitte rtigwoklkogua, waid Ja. kulski »b las tlk. N 0 w«t sll 11. ct rofl sellega jkpplba, ei tunnistaja ütelust kõrrou seatav -aga Gegetshkori seda tegi. Mispärast just neid tunavtijoid «»»uma peab ja mitte strashnitusd, mshomedlast Ad. dnl Safarowlt? Uhtö muljamcblaate kildkonnaga tunneb kõneleja ennast wähese haridusega muhomedlase  süüdistuse läbi haaroalnb oleroal. (Heal pahemalt pooli: „Tema on strashuikl") Teda ei wöi mltte enneaegselt waletun. niStusetS süüdistada. (Heal pahemalt poolt? »Teda pole keegi waletnnutstamise» süüdistanud  t)* Et Kossoroioivi wastu kord süüdis tõstetvd  mi, fiis peab ta roäkja heidetud saama. Maklakow: Riigivolikogu soowi» oma õiguste küfimust ühes KoSsorotowi asjaga  arutamise alla roiltta. Mina ei tea, las . meie selle läbi aega wSitflme, kuid ühe kurva tagajärje ou sarnane  arutamine juba owalikuks teinud. See ou, et watelusteöse, m!» täit erapooletut- olekut tarwttaks, juba erakondlist sallimatust on paigutatud.  Selle üle ei imesta ma mitte, et Kõssarotoroi  asja arutamisel erakondliue wiha kõlges  emas täiuses awaiikuks tuleb. Kuid meie ees seisab weel teine küsimus, mis tingiiuala  erapooletumat otsustamist nõuad. See on küfimus, mille wa»tn kõik saadikud, keö wolikoguö isturoad. huwUust peakstwad tundma, see on küsimus, mis asutuse õigust puudutab, kelle liikmed nad on. Selle asemel on aga ka sellegi küsimuse huita crafondlust segatud. Enne KoSsorotowi asja puudutamist ta» haksin ma mõni jõua riigiwoiikogu põhjus» mötülise küsimuse kohta teha, mis miim meelest palju tähtjam on, kui Kossorgtoroi asi. Kahju, et see küsimus enne kõmmisjoni kätte andmist tarrostiselt walgustatud ei saa» uut. Praegu pean ma aga sellega leppima, et na kohtuministrile waetu «vaidlen, mida ma ka kohe algan. Minister tähendab selle peale, et riigiroelikogu  määrused ise juba teatud küsimust õn otsustada. Minister ütleb, et seaduses üteldud olla „iagandatakje ära", mis wolikogule kohustao  olla. Kus seadus aga kohust silmas pab ja miile õigust, seal on teisiti üteldud. Selle särele toob kõneleja näitusi, mis tiendawad, et kohtuministri ja saadiku Sanöslowski  arwamtsed täiest! roale alusel sdsawad. Süüdistata «vaid saadikuid roötb kohub hikka mõista, kuid see ei anna meile weel õhust arvata, nagu ei oleks selle määruse ala heitmine saadiku aun kohane. KoSsorotool  roastutusele võtmine on terroe rooiikogu asi sellepärast ei healeta mina mitte tema ämtagandamtse poolt (kiiduaroaldused pahen>c  -.-ml) ° c J.» ■- lle poolt, ei wolt!c  - .Ta õunaks. Järgneb.) Wäljamaalt. : Hulla Rootsi töölisi ühwardab suur tööpuudus.  Ehitusewabrikute töölised on wltmasel  ojal palju kannatanud, ja arwatawasti jääwad nüüd ligi 50.000 töölist sootu ilma tööta, sest ettewötjate kefkühisuse komitee on otsuseks teinud, et kui 6. juuniks ehitustööstuses  ja selle teistes osakondades mitte ühiselt  koiku ei lepita, siiS on komitee sunnitud ettewöljate kefkühisuse päralt olemaid wadrtkuid  kinni panema ja töölisi lahti laskma. Kuid sarnaseks kokkuleppimiseks ei anna üksgi nähtus lootust. Nõnda wölb siis arwata, et Rootsimaal hulk töölisi nälja kütte jääwad ja uulitsale heidetakse. Muidugi teada, mõjud see ka teiste tööliste seisukorra peale, sest selle tagajärjel laugemad tööpaigad ka teistes tööstustes. ahwuSwaheliue kongress. Maikuu oput peetakse FennlsurtiS esimene rahwubwahcline kongress ära, kus õnnetute juhtumiste juures esimese abiandmise küsimus arutamise alla tuleb. "kongressist wöid igaüks osa wõtta, keda abianomine õnnetute juhtumiste juures huwitab.  ehk kes sarnastesse asjadesse kudagi tegelikult seotud on. Niisama wõib iga riigiwalllsus  kongressile oma asemiku saata, niisama  ka õpetlased, administratiwiiiseö ja .'ogukonoliseo aetused, kõik seltsid \a ühisused, kes abiandmist» asjuö õnnetuste koroadel kas otsekohe trgewuseS on olnud wöi ehk kudagl sellesse tegewuseharuSse puutuwad. Niisama loetakse ka neld kongressi liikmeteks, kes soowl awaldumav kongressist ja tema tegewusesi osa lvõtm. Kongressil arutatakse abinõuusid, mida õnnetuste kordadel esimese abiandmise juures tarivltada tuleb. Ühtlasi püütakse ka uusi abtnõuusid letda ja nende üle lädträäkimtSte  juures otsusele jõuda, missugused kõige soowitawamad olekfiwad Uue Bazari raudtee ehitamise. Januarikuus pidas parun Aehrcnthal Uue- Bazari raudtee ehitamisest kõne ja tähendas, et sellel raudteel ainult majanduSiine tähtsus eesmärgiks alla. Selle waütu rääkistlvad kõik Europa ajaleded, kuid Saksamaa ajalehed „Neue Freie PreSscga" eesotsas töendasiwad, et sarnane mõte, nagu oleks raudteeehitamiseks  weet muid eesmärkisi, päris niötteta olla. Kuid nähtused räügiwad koguni teist keelt. Koha pealt, Uuest-Bazarist teatatakse, et Austria walitsus palanstkusariiase kiirusega raudtee ehitamise juures tegewuseö on. Niisama  ehitatakse raudtee äärde soldatite kasar» musi ja sõjariistade ladusi suure kiirusega. Sügiseks peawad kõik kasarmud sa söjariistade  ladud walmis olema. Präpoli linnas, kus juba üks soldatite kasarm oa, ehitatakse weet kaks kasarmut juurde. Sellest kõigist «õtwe näha, et raudtee eht» tamtsel koguni muu eesmärk su, aga mitte fee, mida „3žeue 7<Vc : c Presse" ja parun tü( üUeftrtWü otcroat. 50il8 mä« märk sekil nudte-eehiiahiisel on, ei ole rakke aru saada, fu( Balkaui poolsaare ja Wätke» Swflo kaarti pisut silmitseme. MüsS «aamof, faavct jstrevu» Saamas, saare elanikkude katet' rott kiirelt mässuks muuta», sündis peaasja» Ujult sellepärast, et Saanust roõifl püftM# rahwakogu («ffafutfnmist takistada ja toeta» wShemuse erakonda, keS Türgi walttsuse poole hoiab. Türgimaa saatis sõjalaewasiiku saare alla, et rahutusi maha suruda. Sõjawägt roõeti rahwa poolt meelearoaldujega waslu. Peale selle algasiwad üksikud kokkupõrkamised elanikkude ja Türgi sSjawäe wahel. Nüüd tulewad teated, et wastuhakkamine saare peal on tätestl maha surutud la roastnhakkajad laiali aetud. Reüf pasha, keS wolitatud on Saamose saarel korraldusi maksma panema, teatab, et täielik kord saare peal mõne põeroa jooksul täiesti jalale seatakse. Teiste riikide saadiknd  arroaroad, et Türgimaa peale wastuhakkamise  mahasurumist oma laewastlku ja sõjamäe ära kutsub ja Saamose pöhjusseadust  ,i riku, roähematt ei saa ta seda esialgul  mitte tegema. Teiselt poolt tulewad teated, et Türgi sijawügi Saamoses rüüstamise on toime paauud, kus juures naisterawad ja laplod Saamosest Hiõsesse põgenenud. Rllsama ka, et Greeka soodil palanud suuriitisi roahtlt astuda ja rüüstamist ning saare elanikkude tagakiusamist ära keelata, mille peale Greeka roalitsus riikidele nõudmise ette pannud, et Saamose roürst lahti lastaks ja sõjawägt rotlbimaia saarelt ära kutsutaks. Asja seisukord on weel päris tume ja keegi ei roõi ütelda, millega see lõpeb, kuid loodetavasti jääb Saamose saarele oma pähjusseadus  alles, fest teised riigid nSnaroad, et see rikutud et tohi saada. Belgia walimlscd. Wlimased roalimised, mis Belgias hil» jutt üra peeti, et toonud parlamenti mingisuguseid  iseäralikku muudatusi, sest enamus jäi ttkagt kinklaste kätte, kelle roastu juba kaheksa aastat wõideldud on. Walt mis te tagajärg oli ainult see, et enamus 12 heaiest 8 peale langes. Sotsialistid roõitsiwad 6 kohta juurde. Wabameelsed ajalehed tähendavad nende «valimiste tagajärgede kohta? „Gazette „Kahelsa aastat on roõidelvud ja igaa roalimtsed  on näidanud, et kiriklaste roõim kaob, olgugi, et nad weel enamusesse jüiroad, kuid nende «valimistega on nad surmahoobi saanud. Amerikarnaa noisterahwad söjawäeS. New-Jorgist teatatakse sarnasest loost, mis isegi amerikkasi on huwttanud, selle peale waatamata, et amerikkane imedega ja algupäraliste nähtustega päris kokku on kaswanud,  nõnva, et see peab juba õige tseäratlk  ja põrutaw olema, kui ameriklaue selle üle huwituft tunneb. Sarnane ülihuwitaw nähtuv suhtus hiljuti kuberner Saundersite, kes mtilitsawäge järele waataS. See osakoiie  miilitsawäge oli uuesti asutatud ratsawägi,  kuö wiisküminend noort iiatsterahwast hüSti korraldatud rinnad kuberneri ees edasitagasi  ratsutafiwad. Seda ratsawäge juhatab miss Matti Mehu-Graf. Neiud-ratsawäeltsed  oliwad kõik waigetes kuubedes ja jalas kandfiwad nad punaseid puksa, kana punaste mütside küljes walged lindid lehwisiwad. Kõik hobused oitwad musta karwa, mis ratsanikkude  heiedawärmiliste riietega wastukõlas  seisis ja iseäranis iilmatorkawalt wälja paistis. ■ Peale selle oli weel ratsawäeltste juhatajauna järgmist asja silmas pidanud ja ratjawäe sarnaselt ära jaotanud, et ühel pool 2b walgejuukjeltft sa teiselpool Lü mustajuukselist  neidu oiiwad. Talupoegade rahutused Austria-Uugrtao Rahutused, mis hiljuti krahwi Pototski tapmise tõttu laiali iagunesiwad, halkast,vad juba maitsemaks jääma, kui korraga uuS merine kokkupõrkamine sandarmide ja talupoegade  wahei juhtus. Taruopolt linnast umbes 20 mersta eemal olemas Tshernichowl maakohas, mts krahw KorotowSki omandus on, asuwad järwed, mIS kaladest õige '.rikkad on. Reed järwed on ammust ajast kohalikkude  talupoegade ja mõisawalitjuse wahel tüli aüjalü olnud, sest talupojad püüawad nelst järwedest salaja kalu. Krahw kaebas maawalllsejale, et talupojad tema järwedest kalu püüawad ja sai waütusekS, et walllsus kõik abiuõuud tarmitusele wõtab, et sarnast märgust talupoegadele ära keelata. Sandarmide  wägl saadeti kohale. Keegi talupoeg langes kahtluse alla, et salaja kalu püüda; kui teda kinni taheti ivötta, siis asus ema pojale appi ja ei lasknud seda mitte korda saata. Selle järele ivõtstwad sandarmid ema ktnui. Seal kogus terme küta rahwas kokku ja tahtis naisterühmast sandarmide käest wägiwaliaga ära peaSta. Talupojad kogusiwad  endid maakonna walitsuse maja juurde kokku ja nõudsiwad metsaülema Kirshnewi Väljaandmist. Kirshnew põgenes walitsusemaja  ruumidesse sandarmide juurde. Talupojad  hakkasiwad nmja kiividega pilduma, mille peale sandarmid kogutuid andstwad. Rahwahulk põgenes latrll, kuna ligi 20 inimest  neilt surnult maha jäiivab. See juhtumine  sünnitas ümberkaudu talupoegade keskel ürewust. WarSti hakkav Tshernichowl talupoegasi  kokku woolania. Selle wahejuhtumlse kohta päris rahwasaadik  llrsilek walitjusclt järele, mis walllsus tahad elle niölta, ei sarnaseid hulgawiisi tapmih ralistadat Kas wõtab' waliisus mõrtsukad «vastutamise alla < Kui -valitsus selle küsimuse peale maStas, siis hüüdiiwad rulenlaste saadikud: „Krahw KorütowSli on ialupoegasi küllalt riisunud, talupoegadel on täielik õigus kai» püüda; Metsaülem laskis esimesena rahwa peale! Kab mõtsile mõrtsukad finni r »Neiic Freie Presle" läheudad lelle peale, et oieis aeg olema waiiljuset poolakate  ja ratenlaSte ivaeuulijc maakorra lõpetamijetö  sammust astuda, jest see «vaenulik «vahekord nimetatud raipvuSle «vahel on jällegi "f?, 'ulnud. kus iGlupoiob lgafug»KS Päewauudised. Wa»t»»te ltgramm. Mustapeade pritsi jvv-aastase kestuse «». leStus«pSe«a! ÄrfferHfttfc Kõrgusele Sa»» würst Wladimir Aleksandrowitshile saadetuid telegrammi peale on tunaeila õhtul järgmlm wastuSteiegramm Tallinnasse jõudnud.' Kuberner Korostowetfile. Südamest titaan Teid ja kõiki Mustapeade» wennasiuse liikmeid hea mälestuse ja awaldatud  tundmuste eest. W l a d i m ir." Scnakori rewidertminej ja BalN parunid. Lugejad mäletawod, et hiljuti ajalehtedest soowitus läbi käis.' Wõetagu Läänemeremaa» del seuatori rewtdertmiue ette. Siinsed oiud on juba aastate jooksul nõuda kujunenud, et kohatised ajalehed seda rewiderimist tarroili» seks pidasiwad. lDmalt poolt aga asiuiiwad Saksa lehed sellele mõttele wastu, tõe näoga ära näldaieS, et seda sugugi tarwiS ei ole. Rüüd teeb pealinna leht ~Russ" sellest samast asjast juttu ja ta awaldab oma Rite kirjasaatja paolt järgmise mSitetlse kirsa. s „Utß Saksa leht sai Peterburist telegram mi teel sõnumi, et Läänemeremaadel seuatori rewiderimtne ette wõetawat. Seda tähele pannes, et sSvum kindlast hallikast pärit olla. töötataval parunite ringkonnas kõigest mäest selleks, et niisugust rewiderimift mitte ei oleks. Aga sellel puhul, kui rewiderimist ei saa kSrwale saata, walmtstatakse nüüd hooliga  selle wastu, et rewiderimtne parunite legewust kõige paremaks tunnistaks. Ei ole «aja imestada, kui parunitel põhjust on loota, et rewiderimiue nimelt nende seisukohast hästi korda läheb, sest nende käes on kõik statistika materjal, mida rewiderija tahes wõt tahtmata  peab tarwitama. Peale selle on suu» rem hulk ametntkka parunite sugust, kes omast poolt jälle selleks kõik abinõuud tarwitnieie wõtawad, et maa olukorda kõige paremas olekus näidata. NZnda fiis tuleb rewiderijal fuurie raskustega  wäideldg, kai ta oma kohust tahab õieti tõtta. Aga siiamaale on sellest weet wara tSneleda.  KSigepeait peab seda soowi toetama, et Läänemeremaadel tõesti senati rewiderimine ette wõeiakS. Kohalisel pärisrahwal (eestla. sed ja lätlased) seisab senator Manabselni rewtderimine wäga heas mälestuses, nii et paljas kuulujutt uuest seuati rewiderimisest rahwast suuresti rõemustab, sest et senati rewiderimine päriSrahwale peale kasu muub miSgtt ci saada. Teine lugu on aga parunitega. Juba see, kui nad kõneiewad, et, se na tori rewiderimine rewolutstontga sarnane olla» näitab ära. kudaS nai? seda karhawad. Ago 7 rewolutfioni ajal ei omandanud PSrisrahwalp mtsgit, peate söjataristuste, niisama ka pan runid misgit ei kaotanud. Aiauit waiitsuse stlmaS saiivad nad eunast wäga truu etemendina  üles näidata, nii ei »tSstne Wene mees" Purishkewitsh parunite sugule kiituselaulu  laulis. Aga senaiori rewiderimine, see wõib lSesti parunite wägewuse peale mõjuda. Herrad parunid ei taha ju maa halba seisukorda  näidata, aga lähed neil korda kõiki marjata, kui mitte senaiori rewiderimine siis ometi wolikogu wiimaks ikkagi awab parunite soowtde saladused Läänemeremaade kohta. yiljuii kõneles üks parun riigtrootttogus kallaste nimel ja näitas ära: lätlased olla palunud, et sõjaseadust maalt mitte ära ei wöelaks, et tema püüaks selle palme täitmise eest hoolitseda. Aga kas seesama parun ei ole kuulnud, et parisrahwas parunile ajemikka palusiwad, et nad mitte kohalise rahwa nimel mälja et aütuls. Herra parun ivöib zu enese ja oma suguwendade  nimel kõneleda, wõid ära näidata, et sõjaseisukord parunite waatekohast kõige mõnusam olukord on, aga pärisrahwa ulmel wälja astuda, see on juba liiaks imelik - kui mitte rohkem. Meie kordame: Herrad parunid, ei teie pease õige awaliku kohtu, õige rewiderimtse käes!, ja ei saa teie ka öigxtest uuendustest, mis Läänemeremaadel ette wöetakse, mööda. Nõnda »Russi" kiri. Muidugi on pärisrahwas  rewiderimtse poolt, sest, olgugi, et tema jaoks püütakse wahest kõigest mäest teed tasandada, nagu ülemal tähendatud lehe kirjasaatja seda teab jutustada, aga ktudei wõib olla, et to igatahes meie oludesse fetg  ust toob. Ai a h Iv u s Iv a i) e l i A laewasd > du kongressi liikmed ei tule mitte Tallinnasse, nagu kohalikud Saksa lehed keatawad. Nad sZitwat Peterburift  otseteel Riiga. Tallinna linnapeale es sellekohane teotus tulnud. Waugide kokkusaamine ntn b« leUßia t e g a. Wangikoja walitsuse eelplaanl järele aa kindlaks määratud, cl see wangikoja ülemuse asi on, wanglsi nende kaitsjatest kokkusaamise puhu! ära lahutada. Niisama peetakse ka kokkusaamise puhul wangid ja nende kattsjad wangikojaülema käsul walwamise all. Järelewaatainlne  sünnib läbi klaasi. Enne ja peale kokluwamisi ivöciaivat juures läbiotsimised  ette. Kõneleda tohid ainult sellest, mis ivanglsse enesesse ja ta asjadesse puutub.  Kõrivalistest asjade!! ei lubata juttu ajada. Kaitsjad ei tohi wangtdcic miile niisgll anda. ja niisama ei tohi nad ka nende käest mitte midagi wabtu mätta. Sellest ei ol« ka mitte pmbcr. paberossid ia pliiatsid mälja unvatut. Neil ei oie inda pliiatsit ka ajutiselk  kaes hoida. Ei lubata ka mitte ma» gideie paborsii allalirjutomiseks elle paaOS, 1 Kiil pahe»id Bwwbololje lõbu 99 H t K> a I t f»?t, 116 1908