Päewaleht Ilmub igal Srlpaewal. □ fallinnas, Suurel turul, raekoja ees» Oentrrl aulltla nurgal, wc. <t. Kõnetraat nr. 340. Toimetaja MnirfuiuS ttella 12—$, fldrefs liht- Ja rahaklrjadetci »?6ewaleke° toimet., Tallinnas, m> r. Peoejn» Ghflh mimmer 4 kop. fldresll muutmile eelt 10 kop., lelle juures endine adreU ehk teile nummer flles anda. o Kuulutuste nonpareiile-rida maldab J kop., lehe eesotfas 15 kop. Wfilifed kuulutused a o o n a poole kallimad, o o a o o oPäeroaleht" maksab ühes kaasannetega: Koju hfltte faatesi ferme aasta peale 6 rbl. feop poole „ „ 3 „ 20 - weemnck„ 1 „ TO „ Qhe Kuu peole „ 60 ~ 1 Tallinnas talltufeit Sra wiles, terme aasto peale £ rbl. kop. paate „ Z „ 10 „ toeerand „ 6 ~ 40 „ Ohe kuu peale „ 50 „ Kes 2 korda kuus llmuroaf perekonnalehte „Hodu" kaala tellida loamib, sellel tuleb aastas I rbl., pooles aastas 50 kop., weerand a. 25 k. juurde maksta. Nr. 287. Esmavpäewal, 14. (57.) detsembril 11)09; IV. aastakitiiu pllslH]aiS|B|g||giß|ig|iä]|Bl|pnElfiil||CilHlnll[C^l3|pil§l Kas peab kohtupidamine ainult Wene keeles sündima? Selle küsimuse peale tuleks õieti kahest küljest Mastata. Esiteiks, missugused õigused on Wenemag raliwastel oma keele tarwitamiseks kohtutes, ja teiseis,  mis on õigusemõistmisele kasulikum, tas kõikides kohtutes ainult Weue jteetk tarwitamine wõi peab kohtus ka muudel keeltel ruumi olema,- kui ühe riigijao  elanikkude enamus Wene keelt ei oska? Esimese küsimuse peale Mame sel korral wastamata  ja ivaatame osja ainult teisest küljest. Praeguse aga kohtupidamine. mis peajoontes kõikioes  kuiturariikides ühesugune on, on kindlate põhjsusmõtete  peale rajatud. Ma toon siin ainult kaks tite. Üks nendest põhjusmötelest nõuab/ et kohtupidamine  otsekohene oleks, see tahendab, et kohus oma otsuse ainult kohtuskäijate suusõnaliste seletuste ja Nende tõenduste põhjal teeks, mis tema asja harutamise juures ise on läbi waadanud. Kohtu ja kohtu käijate Ning tunnistajate wahsl ei tohi mingisugust Vahemeest olla. Teine põhjusmõte nõuab, et kohus nõndamiisi saadud tõenduste põhjal otsuse oma sisemise kindla  arwamise järele teeks. Sünnib nüüd kohtupidamine niisuguses keeles. Mida kohtuskäijad mitte ei oska, siis on kohus sunnitud tõlki tarmilama: selleläbi on aga otsekohesuse põhjusmvte  rikutud. Kohtuniku ja kohtuskäijate wahele vn kolmas isik astunud. Asja wälrmme külg ei oleks siin sugugi tähtis, aga just meie Baktimaa elanikud teame, mis kohtus tõlgi läbi rääkimine tähendab. Sagedaste panemad tõlgid ivaieste ümber, sellepärast, et nad Eesti ja Wene keele iseäraldust ei tunitq.; Meil on aga ka meel tõlkisid olemas, kes Wene keelt Maga wiletsasts oskcuoad; need wõiwad kohtuskäijatele hädaohtlikuks minna. Enamaste iga adwokat teab juhtumistest kõnelda, kus kostja kohtuotsusega adrookabi  juurde ilmub ja vdasikaebtust palub kirjutada, sest et tema käest olla nõudja heaks sumina Väljamõistetud,  mida ta aga tõepoolest mitte ei roõlgne. Mees imestab wäga, kui kuuleb, et asjas midagi teha ei ole. sest et tema kohtu ees ise nõudmise õigeks on iunnistanud,  ja tõendab, et ta seda sugugi teinud ei ole, waid hoopis teisiti rääkinud tõlk oli Võõriti ümber  vannud. Aga isegi meie paremate tõlkide abil rääkides ei saa kohtunik asja kohta kunagi nii õiget arwainist, kui siis, kus ta keelt oskab ja isiklikult kohtuskäiigte ja tunnistajate seletustest aru saab. Raske on niitmist tv Ii ida, et iga mõte, iga peenikene wahe sõna tähenduses  aiale jääks; seda ou aga tarwis, sest et Väikene wahe sõna täiten duses rpöib protsessile hoopis teise ikäigu anda. Kui mitu ja mitu korda tasemad meie juures kohtunikud  tunnistajale ühte [a sedasama küsimist ette panna, seft nad tüünemad, et tõlge mitte korras ei ole! Niisugusel korral kannatab aga ka teine ülemalpool  nimetatud põhjusmõte kohtunikul on raske oma sisemise kindla armamise järele otsust teha. Sellest lühikesest sell»sest on selgeste näha, kui tarmilik see on,- et õigusemõistmine rah toale arnsa  ad amas keeles sunniks! selleks on aga meel teisigi põhjasid olemas, .Kohtupidamine mõõras keeles  raskendab rahwale õigusemõistmise kättesaamist. Kõige tühisema asja pärast peab iuimene sagedaste mitme roersta tagant -linna sõitiua. et kedagi leida, kes temale kohtu taimis Wcne fe.ics palmekirja klr- jntccks. Kui palju asjata kulu ja roaewa! Ja kõik see rväheudab rahma usaldust õigusemõistmise rnastu ja mõjub halwaste rahma õigusetunde kohta. Kohtuminister tõi riigimolikogus 4. detsembril vklobrisi Antonomi paranduse wastu maisides elie, et kohalikkude keelte karmilamine kohtupidamist kallimals teeb ja temale tehnikal isi raskusi sünnitab. Oma jagu tõtt on ju siin olemas. Praeguste kohtute korraljbuse  juures ei saa muidugi nõuda, et kõikides kohtutes issjaajamme imete taimis Eesti keeles sünniks. Rahu- Dohtus peab Eesti keelele rohkem maad antama kui Üleüldistes kohtuasutustes. Kõrrouti kahe keele tarwilamfne  teeb asjaajamist muidugi kallimaks ja tehnikalifeit  raskemaks, aga selle peale et tohi riik sugugi toaabata. Õigusemõistmine oit üks riigimõimu pea* ülesannetelt ja twitntane peab selle eest et tema oma ülesande kõrgusel seisaks. ohus peab iseseisau>, rähmale kergeste Mtesaadarb jai odaw olema sa kohtupidamine kindlate põhjusmõtete järele käima , aga Sa kõige paremme Borralbintnjb' kohtu juures ott õigusemõistmine puudulik, kui kohtuni!  tahma keelt ei oska fa mitte igaühe protsessist  osawõija seletustest isiklikult aru ei saa. Niisugusel  korrOl on karta, et õigus ja tõde tihtigi ülesleidmata  jääb. A. Beek. Wäljamaalt. Ka««ett ZdM. W innaks on la Saapani taaliffus ametlik kult oma arwamU Kauge Ida asjaolu kohta atoab* danud. Muidugi ei ole Jaapani Valitsuse teadaanne muud kui rshustau>. Teadaanne tuleb Jaapani waluniste  asjade mmisteriumist ja ütleb, et erutawad teated söjaroõimaluse üle Wenemaa ja Jaapani wahel  kõige pealt Kauge Ida Wenemaa osas ilmunudj on: sealt olla lõige pealt küsimine Peterburisse saadetud,  et kudas asjalood tõepoolest seisamad, sest et kuulujuttude tõttu kohalik kaubanlms lonkama tikub iMmö. Jaapani walWus Lnnitab oma teadaandes vtsustawalt,  et mingisugust sõLawõimialust olemas ei ole, sest et Wenemaa ja Jaapani umhel praegu Mrn- Muguseid õörumise põhjusid et ole. mille tõttu lahkuminek  tulla wSiks.' waid Vahe mõlema riigi wahel  on praegu sõbralik. Kui aga mõned küsimused  peaks teMma. siis seletatakse nad rahu Mult ja tauwlfe diplomatia teel ara. Sellepärast ei olla praegusel ajal mingisugust põhjust end erutada. — ..Berliner Tagl." juhib tähelepanemist selle peale, et ametlikud teadaanded tõsiste asjaoludega sugugi kokku ei käi ja aroaldab kahetsust, et mimisler Jswolski mitte riigiwolikogus asja tõsise seisukorra Üle seletust andnud ei ole. .Parist lehe ..Liberie" teatel olla Jaapani walitsus  Peterburisse teate saatnud, et Jaapani.sõiawalmistused  ainult oodatawa Korea mässu mahasuruse  otstarbel ette Võetakse. GreekanmM. Greeka olud on ikka alles suurelt osalt jf&ja* mäe mõru all. ~Sõjamäe ühendus" eh>? ..liiga" ja sõjammister Lapatiodis on poli-Ma elu keskpaigas. Hiljuti oli parlamendis tähtis mahejuhtumine.  Sõjaminister Lapatiodis kõneles rahaandmise poolt sõjamäe uuendamise heaks ja haawas sel puhul praegust parlamendi enamust TeotoKse juhatuse all. Sõjaminister ütles, et Tsotoikis ühes oma erakonnaga kümne aasta jooksul muud tähtsamat teinud ei ole, fui ainult mere-- ja maamäe arenemist takistanud. Teotokis nõudis Viibimata seletust nende sõnade kohta, aga Lapatiodffe äge mastus sundis teda ja tema poolehoidjaid istumisesaalist lahkuma. Et seaduslikku armu liikmeid enam saali ei jäänudi ei saanud ka koosolekut enam edasi pidada. Küll katsus peaminister Mauromihalis sõjaministri peale mõju amaldada. et ta end Teotokise ees Vabandaks, äga sõjaminister ei andnud järele. Järgmisel hommikul ilmus Teotokise juurde ~sõjamäc  liiga" saatkond, kes palwet awaldas, Teotokis ilmugu ligemale parlamendi istumisele, sest muidu mõida ministeriumi kriisis talla, mille tagajärgede eest siis Teotokis 'üksinda peaks Vastutust kandma. Teotokis oligi nõus ilmuma, aga tema poolehoidjad panrwao mastu ja nöudsiwad sõjaministri ametist lahkumist.  , Sõjaminister andiski ametist lahkumise palme  sisse, kuid ..sõjamäeliigä" tõstis tema ametist lahkumise  taastu protesti. ~Liiga" ähwardab diktaturat  sisse sead ida, s. o. piiramata ja wastutamasta wõimuga asutust ametisse panna, kui parlament mitte sõjamäe uuenduse seadust tvctstu ci mata. Liiga teekski oma ähVarduse tõeks, fui mitte M eue ja 3 tt g Ii i q sõja la emad Faleroui sadamas ei seisaks, walmis ettd Ereda sijeaiiste asjade sekka segama. Ereda kuningas lubab Viibimata maalt wälja minna, niipea kui diktatura wälja kuulutatud on. Sctsukord on ähmardam. Wnksalid on sandarmidega  täidetud, niisama ka raudteeliinid ja Pireuse  sadam, et rahmasaadrkuid mitte laiali sõita lastal Athenasse on sõjaioäge juurde kutsutud. Mhenas oleivad  sõjamäed tst; hoitakse malmis tegemasesse astumas.  Wiimaks ou agä ~sõjamäelüga" ometi järele and-- nud ja sõjaministri, ametist lahkumise heaks, kiltri ude Selle tõttu wõib erutuse kustumist loota. Hiinamaalt. Prints Tsai-tao, praeguse Hiina malitsusejnhi poolmenda, on ette pannud kuulust Hiina patsi ära kaotada, sest et ta inetu, töö 1 ja toimeiuse juures takistaw olla ja tema kandmine palju kulu tegeroai; iseäranis olla tn soldatite teenistuse juures takistame Riiginõukogu on aga aimanud, et patsi kaotamisega mäh emalt kümme aastat meel oodata tuleb. Pats olla üks osa Mandshuria rädemoest, mis ilma patsita mitte enam endisel kujul kanda ei sündiwat, maidi siis tulla ka siibiriiete kandmine maha jätta ja rväljamaa  eeskuju järele roalmistatub riided tarroitusele mõtta; fee nõuda aga palju kulu ja roo ida Hiinamaa  meel roaesemofs teha fui ta praegu on. Pealegi olla karta, et nii põhjalik uuendus, kui patsi ära- laotamine on, mässu sünnitab ja praegu toalidsecoale iletsrisoole hädaohtlikuks saab. KoreaW. Würst Ito langes kättemaksmiso ohmriks selle eest, et ta Koreamaa täitsa Jaapani mõju alla suruda oli oskanud. Kättemaksmine oli Korea rahrouslaste  töö'. Ito surmast saadik on jaapanlaste ülemi hool olnud Korea rahmuslaste salaseltsi jälgile saada ja teda siis põhjani laiali pilduda. Kuid tagajärgesid ei ole jaapanlased oma hoolest mitte näinud. Just ümberpöõrdud, Korea peaminister Bi-Wan-Don-- Sile,- kes muidugi la jaapanlaste poolehoidja on, on Ito saatus osaks saanud: üks noor 20-aastane korealane on teda odapisteiega kõhust ja kopsust surmaroalt  haawanud, kui ta wäikeses Jaapani käsiwankris  parajaste lõbusõidül oli. Knurmõetub mõrtsukas  armataffe politilise salaseltsj liige olewat. Di on 1907. aastast saadik Korea walttsuse eesotsas. Natukene aega enne seda oli rah* rouslme ministerium Dak jaapanlaste rõhul ametist tagasi astunud/ ja uues mwisteriumis? Mille etteotsa Ui sai, olimad puhas Jaapani poolehoidjad mehed. Nad olimad kõik mere poolest küll korealased, aga igale ministrile pandi sündinud jaapanlane abiliseks. Ui tapmine on Jaapani roastase erakonna kättemaks-- mine selle eest, et surmatu terroel oma amjeti ajal' igas tükis jaapanlastele järele andis. Korea seisukord ei muutu selle tapmisega muldugi  mitte mingis tükis,- sest järelandliku Ai asemele panna?e teine järelandlik korealane ja muud ei midagi.  Enne wõib seda arwata, et Jaapan nüüd Koreamaa  Varem kui muidu oma külge wõtab, sest see plaan on Jaapanll juba ammu olemas. Arwata aga on,- et Wenemaa ja Hiinamaa Korea ühendamise wasw Jaapaniga samoad Üles astuma,- et aga ka korealased ise suurel armul mässu tõstma hakkmoad ja Jaapan! sõjamäele hästigi tööd annawad. Selle ettekäände all Jaapan oma Ma ettemalmistM nüüd nii agaralt ajabki. Wene riigist. Weuemaalt. Politikalise politsei ülema polkownik Marpowi surm. Peterburi ajaleht ?,Noro. Mr." kirjutab pilalt Karpowi surmast, millest järgmist üles wötaine: Arwamised j a tõeasjad. Peterburis on arroanrine tstkinud, et Kärpow, kes enesega kaks agenti kaasa roöttis, põrgumasinat wälniistades  surma on saanud. Niisugused Uiwad Peterburis ringi. Aga nüüd on plahwatufepäswast tükk aega mööda  läinud ja kogu seda asja rvõidakse järgmiselt kirjeldada  : Polkownik Karpovi sai mädamaalt teada, et sotsialrewolutsionäride  söjaühisuse liikmed Wenemaale sõidawad.  Juba sotsialreroolutsionäride Kiiewi kongressil  otsustati jõud kokku tõmmata ja mõeldi suur terrorkstline  tegu toime panna. Sellest ettewõttest kõneldk niiwõrt awalikult, 'tt isegi mäljamaa lehed temast awalikult  kirjutafiwad. Need ettewalmistused ei rõõmud ilma Karpowi teadmata sündida ja ta wõttks nõuks asja nõnda ajada, et ta Peterburis roõitlusesalga liikmed  kätte saab. Ta läbikäimine Woskressenskiga, ütles „Now. 21k.", ei olnud saladuseks. Kõik need, kellel seda tartois  oli, teadsrwad sellest. Karpomit olla ka mõnikord selle tuimuse eest hoiatatud, kuid ilmaaegu. Lõpuks kinnitab „Noro. Wr.", et Woskressenski oma sidemeid erakonnaga sugugi ei ole katkestanud ja ta toimetanud sellel puhul täitsa erakonna näpunäite  järele. i Salakorter ja Woskressenski plaan. Wr." kirjasaatja on kellegi asjatundja Mest järgmisi seletusi saanud:! Ma juba Ütlesin ennemalt et f&igtl politiDoiiss politsei ülematel peawad scvlakorterid olema. Niisugusesse  korterisse pandasse harilikult keegi ustawateft agentidest elama, kes seal siis peremeheks on. >Telle!- puhul wõttis „sala-agent" korteri, mida tõeste selles asjas esimeseks juhtumiseks raõib pidada, kuna korteri» wötjaks ikka politikaliss politsei ülem taõt selle abi? Ihtft on. Miks polkoivnik Karpoio Woskrezsenski laskis  korteri tvõtta, on arusaamata. Wõib olla, et ta „salakaastöölist" niiroõrt usaldas, aga ometi peab Za sellel usaldusel piir olema. 'Tõsises elus ou lugu nõndq,. et niksugusid sala-ageniisid kangeste silmas peetakse/ see on, et neid Välimised agendid walwawad ja nende tegude üle ülemale alati aru annawad. Aga nagu näha, jättis polkonmtk Karpow Woskressenski ülewaatuse  alt Vabaks, sest roiimane oli talle alati häid teck-- teid saatnud. Mina tean, et Asewit ka alati silmas peeti, kuna see enesele kauaaegse tööga politikalise politsei  Valitsuses oli usaldust Võitnud. 'lgasugune üsal» dus oli AarpoVi poolt kergemeelsus. Woskresfenskt kui kangeste külmawereline isik, tarwitas õlarpowl usaldust selleks, et ta tema enese tööriistaks tegi. Karpowit hoiatati tema eest. jä kui üteldi, et niisugused salaagendid tihti kahe! pool teeniroad, siis wastas politikalise  politsei ülem naeratades: „Minul on nüüd usaldusemääriiine inimene. Mä olen täitsa rahul." Kui Burtsew oma lehes teatas, et WosfcessenM täieline prowokator on, oli see teade Viimasele wäga paha. See tegi ta politsei silmis kasutaks, sest nüüd ei wõinud inees Ta enam sotsialreVolutsionäride kohta teateid anda. Aga Karpow jääb Woskressensliga ikka endist wrisi ühendusesse. Võtab Veel salcckorteri, kus ühisteen  istu st edasi tahetakse ajada. Burtsewi awaldus sundis Wõskrsssenskit sotsialreVolutsionäride  kohtu ette ilmuma ja oma äraandmist' seal üles tunnistama. 'Remolutsionärid nõudsiwad. et Woskressenski ennast kudagi kindla sotsialrewolutsionürina  üles näitaks, iniilega mees ka nõusse jäi. Temale  tehti ülesandeks tähtsat terroristlist tegu täide saata. Mees tuli 'Peterburisse, kus ta KarpoVile kõik üles rääkis, et teda ära tappa ähwardati ja ühtlast kõneles ta ka, terroristlisest teost mida kawatseti kordaj saata. Muidugi andis ta sealjuures ka kõik osalised üles. Seal awaldas ta ka soowi, et tal peaks remälutsionäride  jaoks üleüldine korter olema. Korter Võeti ja selle tagajärg oli Karpov» surm. Ma kordan meel, et sellest ajast peale, kui Burtsew Woskressenski paijastas,  ei olnud tema teenistusest politikalisele palitu seiie mingisugust kasu. Aastal 1903 oli lugu Ase Viga just niisama, .kui rewolutsionärid teada sa imad, et ta politikalise politsei teenistuses wiibib. 'Ka politseidepartemang ei pidanud' Asewtt sellel puhul enesele enam kasulikuks. Asew pidi kaua aega põhjatu palju waewa nägema, kuni ta jälle niikaugele jõudis, et ta politikalise politsei Valitsusesse  teenistusesse wõeti. Kui ta siis politseis teenis, oli ta sunnitud ka igatepidi oma rewolutsionilist tublidust  üles näitama. Kuid Woskressnski ei suutnud uueste omale kudagi niisugust seisukorda kätte Võita, nagu see Asewil korda läks, sest et Viimane palju suuremate  annetega inimjene on. Kõige suurem ettewaatamatus  oli küll see, et läbikukkunud ..kaastööline" edasi teenistusesse jäeti. Teated Woskressenski minewiku üle. Woskressenski minewiku kohta käir»ad mitmesugused  jutud ringi. Parisist, sotsialrewoluisionäride keskkomitee poolt, on „Now. Wr." selle asja üle järgmised  tähtsad teated tulnud : Mees, kes ennast Woskressenskiks nimetab, ott Saratowi kubermangust pärit, nimega Perowsti, teistö teadete järele Petroroski. 'Pahempoolsetes rmgkondades  on ta ..Popowitshi" nime all tuntud. Ta on noor mees, oli o-mal ajal külakoäliõpetajaks ja astus Viimaks sotsialrewolutsionärido erakonna liikmeks. 19065 astus ta enamlaste hulka ja Võttis suurtest terro-, ristlistest tegudest osa. Ühe niisuguse teo puhul wõeti mees kinni ja anti kohtu kätte. Ta mõisteti Siberisse  asumisele. Siberis õlles saatis ta Peterburi politikalise  politsei Valitsusele kirja, milles ta ennast stlle teenistusesse vaikus. Peroroski Vabastati nuhtlusest sa oli esiotsa endise politffalise politsei ülema Gerassiurowi juures teenis-- tufes, Lellele ta tähtsaid teateid andis. Kui Asewi asi piwoakorrale tuli. lõi Peroroski oma saatuse pärast  Langest» kartma ja sõitis minnaks Parisi. 6ü« audis ta et tahab oma süüd Me .heafe tM, Pilt kujutab Astrabanskaja uulitsal Jwanowi majas selle toa wZljanägemist peale plahwatust, kus Peterburi politikalise politsei ülem, volkownik Karpow surma sai. H Uus m Uus !!! I ira J Kes paberossa 4 kop. eest 10 tükki soowib suitse- -Z (Sl tada. mis odawa altstsimasu ja siSsepakkimise tõttu d-- [jn Paremad ott, kui paisuve teiste wabrikute paberossis. j=3 Sl mis aga 6 kop. 10 tükki maksawad, f e nõudku 0 I I 1 fl. 6 Rutenbergi ivabrik Riias* | |g| - läreltrpemlse eest hoiatatakse. .. . ■ g p!Sßfi!^EBßislfßfilgii?Bli§l!BliEi}iJäEiElßisl| Hjõrgu-wSZ. Vee pilt kujutab võrgu wööd, miv Andrejcwi mõõraStemajast  poliiifalife volitjei ülema Karpowi tapja Woskresenski asjade hulgast leiti. Umargune möö on linasest riidest kott „A" ja dünamM tais. Wöõ on ümberringi nööriga tugewaste kinni seotud ja selle küljes ripub tõruke „B", mille seeS wääwli ja woSwort segust ketas on „B". Kettast käib sellesama seguga leotatud  nöör läbi. Wöõ all ripub eeteriõlidest walmistatud kergestevlahwatawa  seguga peenike gummist tõruke „T" ja auguline tsilinder „Ä" millest wääwlieeter (harilik eeter) wälja imbub ja mis alumised  riided läbi leotab. Plabwatuse toinievanenitseks on waja ainult nöörist tõmmata, mis ketta „B" wastu öörudes põlema hakkab ja tstlindrist wäljaimbuwa sütitab, mille peale esiteks purgikese .X" sisu ja selle järele wöö sees peituma terme dünamidi tagawara plahwatab.