Sakala N° 4. 27. Jaanuaril. ISV4. Zlmub igal teifipäewal. 27- es aastakäik. Politika, kirjanduse, pSllu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hind. aaitaS poSttga S rbl. kop. postita Z rbl. S 0 kop. poole» aatta» . 1 »S 0 t S 0 . üksik nummer maksab 7 kop. Kes 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata eht 7 protsenti. Kuulutuste korpusria ruum maksab S kop. lehe eesotsas 1S kop. Toimetuse adrefs. „Sakalü" toimetusele, Wiljandis. WenekeeleS: L?. rasvri-il Raskelt süüdi. millest raskemat ega hirmsamat kodumaa ajaluoS  vaevalt kunagi enne ette on tulnud, püüab praegu Saksa ajakirjandus Eesti ajakirjandusele taela veeretada. Waewalt jõudis kohutaw sõnum praost Hoffmanni tapmise üle, millest meie lugejad selles leheS teises kohaS pikemat kirjeldust leiawao, päewalehtedeveergudel ilmuda, tui Saksa ajakirjandus kuulmata kurjusega EeSli ajakirjanduse kallal tormas, seda selle werise töõ otsekoheseks kaassüüdlaseks tunnistades. Et EeStt rahwuSliste ja uuenduie sõbraliSte  lehtede mõtted vanameelsete ja Baltimaa iseöraldufi alalhoidwate lehtede mõtetega kokku ei sünni ega sündiva ei võigi, on iseenesestki mõistetav; et aga Saksa ajakirjandus Wiru- Jakobi nurjatumat veretööd selleks tarvitab, et teda valitsuse ja terve maailma silmis kõige raskema kahtluse alla tõmmata püüda, seda ei oleks meie ialgi uskunud! KSige esmalt aStus ,St. Peterburger Zeitung" terava kirjeldusega välja, kuS kõige paalt meie maa olude pääle üleüldist musta varju heideti. Läänemere maadel, mis enne nii rahulikult Wene kotka tiiva all edenenud, olla lugu halb. Miitawist ja Riiast tulevad teated, et mahalõhkuwad, pimedad ollused päevavalgele  tungivad: Öövahid piawad küladeS ja mõisadeS väljapandud olema. Rüütlikonna poolt pandud mitmes kihelkonnas uurimised tr ime, millede läbi hirmsaid teateid murdvarguste,  vägivaldsete kallale tungimiSte, mõrtsukatööde,  hobusevarguste j. n. e. üle saadud. Alamad rahvaliigid Läänemere maadel olla koguni korrast ära. Ülekäte läinud ajakirjandus,  kellele ülearu palju vabadust  katte antud, olla hirmsaSte kahju teinud. Õnnetu arvamise järeldusel, et ühe elanikude klassi läbi teist õpetajaid ja parunist maa päriSelanikude läbi paeluS tuleb hoida, olla hävituse võimulisele ja kihutuse sihilise ajakirjandusele vaba voli antud. Sinna juurde tulevad, vähemalt Liiwi ja Kuuramaa!, majanduslik kitsikus, tööpuudus, vabrikute seisma panemine jne... Olud, nagu neid rüütlikonna jireluurimisel  kogutud teated kujutumad, nõuda aga EeStimaal valjude ja mõjuvate abinõuude  maksma panemist. Kiri lõpeb selle sooviga, et Jakobi kirikumõisa kuritöö selleks kaasa aitaks, et valitsus oma senist seisukohta muudaks ja kuritegeliSte olluSte  paeluStamisekS põhjalikku abi leida katsutaks. ajakirjanduse hüüe Neeva kaldalt sünnitas Düüna kallastel heledat vastukaja. Kõlge paält seletab „Düna Zeitung" omas süütõstmise juhtkirjas, et see arvamine nähtavaste  väga õige olla, et praosk Hoffmann õiglase kirikliku parast kättetasumise ohvriks olla langenud. AaS see pole hirmus." räägib ta siis, „et mkMfuka käsi Ühe Jumala teendri waStu üleS võis tõusta!... AlleS tuli Riias Läti kirikutes mässulist ja riiklise-kuritõõ. lisi sündmust ette, niisugust etendusi hakkab ka lagedal maal ette tulema ja Marienburgi prot. sess andis niisugusest meelte toorenemisest tun. nistust, millest halvemat enam mõteldagi ei või." Siis võetakse kolm Eesti ajalehte päris nimepidi patuoinaStenä ette, nimelt „Säkala", .Teataja" ja .UuS Aeg". Mis puutub, fiiS tahab .Düna Zeitung" oma süüdiStust  meie leheS avaldatud kahe sõnumega põhjendada, esimene Torist, kuS teatadi, et õpetaja  H. v. Riekhoff'il wiiS heinakuhja 19. dets. põlema süüdatud ja et tal pisut aega enne seda ühe koguduse liikmega protsess olnud, kuS õpe. taja võitjaks jäi ja teine üle 200 rbl. kohtu kulusi makSma mõisteti. Seda sõnumet olla meie lühidelt toonud, ilma ühegi laituse sõnata: protsess tähendab: tule sütituS... Weider tähendus. Teab „Düna Zeitung", et protsessi kaotaja ühtlasi ka tule süütaja on, siis laStagu teda kinni võtta ja kohtu katte anda, kuS ta oma kuritöö palga kätte saab, mille üle meie palju enam rõõmustaksime, kui ,Düna Zeitung", sest et meil välise varanduse poolest palju enam kuritöösid, olgu eneste eht oma suguluse juures, karta on, kui ,Düna Zeitungil" ja tema seltsiliste!, sest nende väline varandus on kaSsaS kinnitatud, kuna meie omadel kinnitamata  on, fiiSti ei või meie kellegi pääle kivi visata, enne tui kohuS süüdlast on leidnud ja karistanud. Teine sõnum oli Wändra kogudusele korjandusest häätegewate otStarbete pääle, kuS muu seaS 257 rubla 52 kop. kiriku ehitamiseks oli kogutud, üheS lõputähendusega,  et kiriku ehituse tulud waeSte ega tõõliSte kanda ei olegi, vaid et see nende asi on, kellede vanker suurem on, kui vaese mehe hurtsik. KuidaS,Düna Zeitung" meid selles süüdistada võib, on meil koguni arusaa- maia, niisama arusaamata on meil ka see, et „Düna Zeitungil" Liiwi kuberneri otsused, kihelkondade ehituSte aSjuS mitte tundmatad ei wõi olla, kuS selgel sõnal on üeldud: Rahalised  kulud tannawad kihelkondade ehituste juures mõisad, kuna tegelik tööjõud kohase rahwa kanda jääb. Et aga rahalisi kulusi ka weel kohalise maarahva käest nõutakse, kes seda armastusest  oma kiriku wastu annavad, kuni wiimane jõud otsa lõpeb ja hädakorral sunnitud  on, kodumaale selga põörma ja ara Siberisse  rändama, milles meie töö jõud kahaneb ja meie majandusele tulewikuS ähvardab  kasvada, sellepärast piaks wähegi ettevaatlik  oldama. Ühes ülemal tähendatud teiste lehtedega luetakse meile siis järgmist otsust: toitu lueb väikene meeS aaStast aaStaSse. Kui siis hirmus seeme Üles tärkab, kui siis seesugused asjad sünnivad, nagu see, mida ülemal kirjeldatud, siis haaravad muidugi kül ka need härrad ehmatanult oma päädeft kinni, kes, ilma aimamata, mis nad teevad, vastolude  teravamaks minemiseks kaasa on töötanud. Meie arvame, et põhjalikuks ümberpõvrmisekS  aeg käes on. Ükski mõistlik inimene ei nõua Läti ega EeSti lehelt, et ta kõiki aSju sakslaste silmadega piakS vaatama, aga et ta rahu ja kindla järelarwamisega oma otsust avaldaks, neid tõeolude pääle põhjendaks ja mõtete lahkuminekuid mitte lahutama, vaid äratasandama piaks, seda piaks nende oma kasu, kui ka terve maa tasu pärast tungivalt  nõutama. Nii, tuidaS seniajani üks osa aj «kirjandusest oma kohuseid on täitnud, eiwõienamedasi minna!.." Imelik ja enam tui laiduväärt tegu Saksa taaS-ametiwendade poolt on see, et nad iga suurema kuritöösse, mis kodumaal sünnib, kohaliste  rahwaSte ajalehta siSsetõmmata püüavad; seda. on varemalt alati nähtud ja seda näitaS neil päiwil liig selgesti ka Marienburgi protsess.  Niisugusest tegevusest ei oSka muud midagi  jarjeldada, tui seda, et mõnegi suud sulguda  soovitakse, teS iga küsimuse pääle mitte satSlaSte filuvdega" ei vaata." Näituseks piab „ Sakala" selles kuritöös sellepärast kaassüüdlane olema, et ta Torist sisse saadetud sõnume ära trükkis, kuS heinakuhjade põletamisest ja protsessist järjestikku ja ..lühidelt" räägiti ja et sinna tohe laitust juurde ei lisatud. KaS võib keSki mõistlik inimene ühelt aiaiestett-