tud ja Liiwimaa kuberneri poolt 12. sunil kinnitatud, on järgmine: Iga sõidu juures on õigus wäikeft reisikraami ühes wõtta. Uue sõidutaksi wäljaandmisega kaotab endine taks oma makSwuse ära. Uues fõidutakfis on nähtaw puudus tekkinud. Endise takfi järele oli määratud, et sõit ZioomasaardK I rubla maksis, kuna sõit sinna ja säält tagasi 1 rbl- 20 kop. maksma tuli Uue sõidutaksi järele pole aga seda mitte ära määratud, kui palju sõit Roomaiaarde ilma tagasi tulekuta maksab. Et niisuguseid sõitufid' sagedasti ette tuleb, kus Roomasaarde ehk Rooma- saarest linna ilma lagast minekuta sõidetakse,  siis oleks küll selles asjas täiendust waja. Sest ilma selle kohase täienduseta wõiks segadust ette tulla. Ei wõi ju ühekordse  sõidu eest seda mitte maksta, mis kahekordne edasitagasi sõit maksab. Roomasaare wäljal, Roomasaare küla lähedal, on kaunis suur küngas. Roomasaare  kiwisilla ehitamiseks on liiwawedajad  jäält liiwa wötnud. Liiwa mõttes on jäält palju inimese kontisid wälja tulnud, niisama ka manu riide ja saapa tükkisid, mõni «vanaaegne sõjariist jnd. Näib, ct selle künka alla manast sõjas langenud isikud on maetud. Iseäranis tähelpanemist tõmbawad künkas olewad inimeste kondid enese pääle oma suuruse ja kõwaduse poolest. Need on palju suuremad, kui praeguste inimeste omad. Lõualuudes on hambad alles täiesti terwed. Et nimetatud künkas surnuluid on leitud, pole siin küll pääafi. Pääasi on see, ct see koht aiaga mitte ümber piiratud  ei ole ja surnuluud lahtiselt wedelewad.  Esiteks haawab see kristlikku tundmist, kui surnukuudega nii ümber käiakse. Teiseks  käiwad Roomasaare wäljal lehmad söömas. Lehmad on kontide järele maiad ja seega satub nii mõnigi kont lehmade suhu, keS siis karjasmaad mööda „piibud suuS patseeriwad." Et niisugune nähtus lehmade piima mitte armsamaks ei tee, on isecnesestgi mõista- Ka muid juhtumist surnukuudega tuleb ette. Nii korjanud keegi wäikene laps hulga hambaid säält kokku mänguasjaks. Ülemal tähendatud aSjaolckuid  toklu wõtteS oleks tarwis, et liiwawõtminc  tähendatud künkast ära kcelataks, et künkale aid ümber tehtaks ning et surnuluud  liiwa alla maetaks. 1899 aastal anti kohuStawad määrused  selle üle wälja, et supeluseaja jooksul, 20. augustist kuni 20. mai kuu päewani kõik woorimehed kellu 8. hommiku kuni kellu 2. öösel järge mööda pidiwad nendes kohtades wahti pidama, mis linnaamet ja politsei ühel nõul ära määrawad. Need määrused on nüüd maha kustutatud ja woorimehed on tähendatud kohustest «vabastatud.  Saaremaa liikumise asja  süüdi s t u s e ak t. (Järg.) WarSti pääle seda luges Mihail Trull Tõnissoni ja Teemanti programmid ette, mis Tartus kokku oliwad seatud ja andis tarwilifi seletust. Tõnissoni programmi naeruwääriliscks pidades, ja ennast, mitingul  olijate walla talitaja Gustaw Triipani  ja eraadwokati Palki arwamise järele Temanti rewolutsionilise programmi poolehoidjaks  pidades, pani Trull ette rewolutsionilise  liikumisega Ühineda ja käskis protokolli  kirjutada, et koosolek Teemanti programmi  waStu on wõtnud. SiiS tõusis müra ja paljud protesteerisiwad selle WaStu, mille tõttu Trull juhataja ametist körwale heideti, ja tema asemele Ernst Sarapuu «valiti. Sarapuu juhatusel ja tema lähemal  kaaStegewusel otsustati kõigesuguseid maksusid mitte enam maksta, sõjawägedele mitte korterit, küüti ja söögikraami anda, rahwale nouu anda oma raha riigipankadest  ja riigi hoiukassadest kullas wälja wõtta ja politiliste «vangide wabastamift nõuda. Oma kõnes andis Sarapuu, niisama  kui Trullgi, nouu, Eestimaa tarwiS oma «valitsust ja oma walitsuse sisseseadmist  nõuda. Ühes sellega waliti 7. liikmeline  keskkomitee, kui kohase omawalitsuse kõrgem tegewusekoht, mille liikmeteks Mihail Trull ja talumees Aleksei Schumann oliwad.  Sellele komiteele oli kohuseks tehtud, Ülemaa omawalitsuse tegewuse» kohtadega ühendusesse astuda, määruseid iseäraliste wallakomiteedele wälja anda, kes mis mõte neil on- Kui nad minu kallale olekfiwad tahtnud tungida, fiis ei oleks neil parajamat silmapilku mitte juhtunud, kui praegu, sest ms pahem käsi oli haige, kuue paremas käeS mul rewolwer oli, milles kõigest taks kolm padrunit oli- Selleparast oli mu saatus täiesti nende käes ja ma pidin ainult o»a meelekindluse püüle lootma.  Ma tõstsin Mongomen merise piitsa üles, astusin wcel mõned sammud edasi ja plõksutasin waljusti piitsa. Aukad jäiwad  seisma. Ku-.na-.dage! hüüdsin ma. Heitke põlwili! Nad nnnvnafiwvd, ehk küll üks nende seast ühe põlwe pääle langes. Ma kordasin oma käsku, aga tundsin, kui hirm mul oli- Ra läksin vise nende juurde- Nüüd iangefiwad kõik 'oim põlwili. siis astusin ma lulc-ascme juurde tagasi, panin jala halli eluka surnukeha pääle ja ütlesin: Waadoke: «emad murdsiwad seadust ja selle exft saiwsd nad nuheldud. Kõik, ka seaduse kailssa ise! Ka see teine piitsaga inimese. Kõik! Tulge siia- Keegi ei pääse! ütles üks elukas püsti tõustcS. Ja keegi ei -pääse, sellepärast tulge siia ja tehke, ma teid küsin- Nad ivaatafiwad LkSteiss poole, nagu ei julgeks keegi esimeseks minu juurde tulla. Na kordasin oma käsku. Tulge siia! Siis rrõtsin ma rewolwri saast ara. Selles oli weel kaks terwet padrunit. Mongomeri  laskudest leidsin ma iveel tükki kümse  padrunit. Kui ma taskud oim läbi otsinud,  nSltosin sa piitsaga sumukehg päüle: Wötke kätte, miige ta ära ja wisake ta meresse! Nad tulimad õige pikkamisi ligemale. Igast nende liikumisest oli näha, ct nad surnukeha kardawad, aga siisgi kartsiwad nad minu piitsa meel rohkem. Wiimati tõstsiwad nad surnukeha cttcwaatlikuk:  üles za wüfiwad mette. Wesi oli siin õige madal ja ulatas neil ainult põlwist saadik. Kaugemale! käskisin mina. Minge kaugemale  ! Nad laisimad kuni mesi neil aladest  saadik ulatas- Siis jäiwad nad seisma  ja waatusiwad minu poole. Wisake mette! Wee plaksumine kuuldus ja Mongomeri kadus igawesü lainetesse. Mul lõmbaS süda  kokku ja hääl märtsis, kui ma elukaid käskisin kaldale tulla. Nad ruttafiivad nii usinasti meest wälja, nagu ajaks neid keegi taga. Kaldal jäiwad nad seisma ja maatasiwad  selle koha poole tagasi, kuhu surnukeha  laenetcssi oli ära kadunud. Ma ci lasknud neid aega wiita, maid käskisin neid kohe ka elukale surnukehad merde kanda. (Järgneb.) Seda ja teist. Tormatud naene. IS. junil toodi Tartu linnahaigemajaSse politsei poolt üks iseäraline haige. Pääliskandjel waatlemisel näis ta püriS neeger ole«a, sest ta nägu ja kaed oliwad üleni süsimustad,  kuld riiete alt oli nahk walge, nagu teistelgi europlaStel- Pääle selle oti näol ja kätel see imelik omadus, et nende külge kõiksugused wäikesed asjad rippuma jäimad. See naeSterahwas wõis ainult nelja käpuli edasi liikuda. Selgus, et naene joobnud oli ja teised naesed temaga paha nalja oliwad teinud: nad oliwad tema näo ja käed kiwiiõrwaga üleni ära tormanud.  Läks hulk tööd, enne kui tormatud nahk jälle walgeks sai- Õnneks ei ole tõrw mitte silmi puutunud, mis nägemise ära oleks wõinud rikkuda. Naene oli sedamõrd  purjus, et tema käest wõimalik ei olnud teada saada, kes tormajad oliwad. „Elu-« Häädus kõnnib köitmata, tema wõim on w Almata. El heidku õelust igamees ja pettust, malskust, paha; kõik käigu õige piiri sees, ei elu tühjust taha! Meelitawpakkumine. Kuulutus  : „Hambaarst soowib haritud inglasega  tuimust, et tema käest Inglise keelt ära õppida. Iga õppetunni eest olen malmis  üht hammast hinnata wälja tõmbama. Ainust ambapää- Professo  r (kurjustades): „On aga nüüd ka aeg! Igaüks, kel pää otsas, tahab üliõpilaseks saada! Waata, kui mina alles studeristn, oli lugu hoopis teine ; fiis ei tikkunud mitte iga lambapää ülikooli, mina olin ainuke  omast ligikonnaft!" WõöraStsmajas. Wõõras: -Kellner! Kcllner! Kellner! kas Teil ci ole mitte körwu!" Kellner: „Ja, meil on wäga hääd praetud sea körwad!" .U 44, Saarlane, 1908 Üh- kahe hobussga. 1. Sõidu eest Roomasaare K. K. silda ja tagasi 60 100 2. Sõidu eest sinnasamasse ja tagasi, üks tund ootamise aega. S0 150 3. Iga poole tunni eest üle 20 esimese tunni 15 4. Sõidu eest Loode koh- wimajaSse ehk trahterisse ja tagasi 30 50 5. Sõidu eest kirikuaiale ja tagasi, üks tund ootamise aega 60 100 6. Sõidu eest mööda linna, manasse silda ehk Torisse. 10 15 7. Sõidu eest mööda linna tundi 20 30 8- Sõidu eest mööda linna 1. mnm jooksul 40 60 S Iga V- tunni eest üle esi- mese tunni 15 20 10. Sõidu eest Järwele ter- weks päcwaks, väljasõit enne 400 lõunat (liftmeline kaleS). 11. Sõidu eest Järwele pooleks päewaks, wSIjasõit pärast 200 lõunat ssistmeline kolcs).