pärast saiwad aga suurem hulk kohtu alt wabakS ning ainult 8 meest pidiwad 4. now. I. jaoskonna  rahukohtuniku juures waStust andma. Rahukohtunik leidis nad ülepiiriliseS joobnud olekus oivalisesse kohta ilmumises süüdlased olewat ja mõistis nad igaühe 1 rubla trahwi alla ehk maksujõuetuse korral 1 pitewaks kinni. Selsamal päewal mõistis rahukohtunik ka ümberrändaja kaupleja K. kaupmees E. noaga haawamise pärast 2 kuuks türmi. Kohaliste sundusliste määruste järele ei tohi Kuresaare linnas kodus loomi tappa, ega maal tapetud loomade liha linnas tarwitada, ilma et see liha enne arstlikult lübiwaadetud oleks, kuna aga loomad siin ainult tapamajas tapetud peawad saama. Nende määruste rikkumiste  pärast on mitmed nende päewade seeS kohtu poolt trahwitud, näituseks keegi L. 1 rublaga, et ta looma kodu tapnud, L. 50 kop., et ta Kaarma Suuremõisa õues tapetud sea liha koju toonud ja R- 50 kop., et ta KogulaS  tapetud looma liha ilma tembeldamata linnas ära tarwitanud. Kihelkonnalt. Kihelkonna tsemendiwabriku  asi näikse nüüd wist küll kindlama põhja pSSI olewat kui enne. Uued ostjad tahta 26 Kurewere mehe käest õiguse oSta jäädawalt nende karjamaalt kiwifid wötta, kus juures nad igale mehele selle õiguse eest 10V0 rubla pakkuda.  Mehed ei tahta aga selle kaubaga mitte «sisse minna", sest kui wabrik tõesti peaks kord oma tegewust alustama ja oleks temal karjamaal  igal pool kiwiwõtmise õigus, siis saaks karjamaa ära rikutud. Ka kardawad mehed, et nad kiwiwõtmise õiguse jäädawalt äramüümise  läbi lahju wõiksiwad saada, sest et nad edeSpidi siis kiwifid oma karjamaalt ise enam müüa ei wõi. Pühast. K. mõisa lambalaudast warastati hiljuti kaks lammast ära, mille läbi omanik 16 rubla kahju sai- WaraS on weel teadmata. Seesamasugune warguS pandi mõni nädal  hiljem H. mõisas korda, kus ka kaks lammast  «varastati. Kahtlus lauges kellegi waese Seda ja teist. Napoleoni sõj aw ä e tar w i« tuS. Ligi kümne aastasel walitsuse-ajal (18. maist 1804 kuni 3. aprillini 1814) sai Napoleon  1., kui Prantsuse riigi keiser, senati otsuste järele 2,023,000 sõjameest enese teenistusesse. Selle juurde tuliwad meel wabatahtlised nekrutid,  fiis 1813. aastal kokku kutsutud 17,000 meest ratsawäge, niisama 1314. aasta algusel uuesti kogutud 143,000 meest jalawäge. Sellest wäehulgast oliwad 1814. aastal, kui Napoleoni  walitfus kukutati, meel alles: Osalt teenistuses,  osalt teiste riikide all wangis olewat wäge üheS wabaks lastud meestega 802,600 inimest. Sellega on fiis Napoleoni sõjad üle kahe miljoni mehe Prantsuse wäge surma saatnud. Puu-, kiwi-, lubja ja muude asjade hnnil ei ole ikka hoone: inimeste kogu ei ole ikka selts. Alga juba nüüd oma elu tähele pannes  ; ära muretse selle eest, mis tuleb, ära nuta selle üle, mis kaob, aga kanna hoolt, et sa iseennast ei kaota, ja nuta, kui sa ajajõel edasi weered. tlma et sinu südames taewas oleks. Fr. Schleiermacher. Wale raha. Üks sulane saadeti linnast kaupa ostma, aga tuli üsna tühjalt tagasi.  Noh, eks midagi ei saanud? Ei, ütlefiwad selle rublalise raha wõltfi olewat- Anna ta siial Kui ta kord wõltS oli, siis arwafin, et seda keegi ci tarwita ja ma jõin ta kõrtsis üra wastaS sulane. Just sellepärast. Isand peksis sulast, keS suur laisk oli. Miks teie mind lööte, nurises sulane, mina ei ole ju midagi teinud. Sellepärast ma just löõngi, st sa midagi ei ole teinud, ütles peremees. Merel, tormi ajal. Kapten: Armsad reisijad, «isake nüüd Mk meresse, mis teil raske on! -- Üks mees «iska» saese. «ehe pääle, kelle majast naabri «ehe koer tüki wärSket lambaliha oli ära «viinud. Et aga mees tõelS teha sai, et ta lambaliha ümbersõitja lihuniku  käest ostnud, pääfis ta kahtluse alt. Waljalast K. nowembril käis kreiStohter  ühes kohtuuurijaga Waljala surnuaias leitud  lapse surnukeha järel waatamas. Lapse surnukeha  olt wäikese kasti sisse walge riide sisse mässitult  lapse sünnitaja ema hauakünkasse pandud. Põidelt. Kohtla mõisa õuest käib Kohtla külatee läbi, mis «öisa rentnikule wäga tülitaw  on. Nüüd tahetakse uus tee mõisa karjalautade  tagant läbi wiia. K. nowembril tuliwad  ametnikud siia uut teed mõõtma. Wiindrap. Siinne elanik Anna Martinson,  59 a. wana, oli metsa marjule läinud. Kui ta õhtul, ega ka järgmisel päewal enam kodusse ei tulnud, hakkati teda otsima. Warsti leiti A> M. soost mudasse «vajunult, kus ta neli ööd ja päewa külma ja nälga kannatas. A. M. terwise seisukord on wäga halb. m. Tallinnast. Ajalehe trahwimine. Ajalehe «Töö" toimetajat on Eestimaa kuberner 500 rublalise rahatrahwiga ehk S-kuulise arestiga karistanud. Trahw on selle kirjatüki pärast määratud, mis lehe 11. numbris 23. oktobril päälkirja all «Lugejale" ilmus. «Töö" nr. 11 korjati politsei poolt ära. Nädalalehe «Töö" wastutaw toimetaja Karl Kerstenson läks juba neljapäewa hommikul  asetäitja Eestimaa kuberneri poolt administratiwilisel  teel määratud kolmekuulist trahwiaega  ära istuma. Selle lühikese aja jooksul (nädalaleht „Töõ", mis waremalt kuukirjana ilmus, on kõigest 11 kuud wana) on lehel juba kolmas «kiusatus." «Töö" nr. 1. pidi kitsaste wärawate  wahele kinni jääma, kust ta alles pääle suuri sekeldusi läbi pääses' nr. 5. tõi toimetajale  kuu aega «vangistust, kuna nüüd nr. 11. wastutawale toimetajale 500 rubla ehk kolm kuud maksma läks. „Wir." »Tapperi" toimetaja P. LUienbach, keda kohtupalat aprillis 10 päewakS aresti mõistis,  on nüüd RakwereS oma aega ära istuma pandud. 5 Post." Lätimaalt. Riiast. Õpekonnakuratori jutul. Nende päewads sees on Läti haridusseltside asemikud Riia õpekonnakuratori jutul käinud. Kurator avaldanud oma mõtteid kohalise rahwakooli kohta ja seletanud, tema peab täicste võimalikuks,  et Wene riiklusemõtet kohaliste rahvaste kulturalise edenemise küsimusega ühendada wõib. Küll olewat, nagu loomulik, riigikeele oskamine tarviline, kuid tema nägemise järele ei tohtivat Läti rahvas ennast Wene keele õppimisest mitte kõrvale hoida; see aga ei tähenda mitte, et Läti Kel ära tuleb unustada. Rahwakooli inspektorite kongress olewat ühel häälel otsusele jõudnud, st Wene keele mõistmises wiimasel ajal tagaspidi minekut on märgata, kuid seda, kui mähe niisugune arwamine ümberrahwustamise püüete pääl seisab, näitab lugu, et ainus inspektor,  kes mitte seda ei ole märganud, wene, lane o«. Wene keele õppimist tulewat tõsta, ja tema kohasele kõrgusele wiia, kuid kunagi mitte emakeele kulu pääl. Kui tarwilist sammu selle poole on rahwakoolide inspektorite kongress rahvakoolides 4-aaStase kursuse sisseseadmist arvanud. See samm parema õpewiisiga, täielikumate  raamatute ja õpeabinõudega peaks sihile wiimo. Tähtsaid märkusid selles aSjaS tulewat Wene-Läti, Wene-EeSti ja Wene-Saksa komisjonide  poolt oodata. Ei ühtegi sunniviisilist koormamist Wene keele asjas ei pea olema ja Nige eest peab hoidma, mis waenumeelsust ära, tsb. Hariduseandmtne pidawat sügawamole minema, tarvis on, et siin Wene kulturaelu omandatakse. «Meil ei ole ühtigi kasu/ kõnelenud  kurator edasi, «ühest anarhistist, kes Wene kesli oskab, aga väga kasulik võib meile üks lätlane olla, kellel Wene riigiaate vastu poolehoidmist  on, kus juures tema tervelt ja täielikult  lätlaseks võib jääda. Wenemaal on elavast  kulturakseft rammust puudus, Läti nooresoo  jaureS leian ma palju värsket edasitungivat  jõuk», mda mitte maha suruda, ega tagasi tõugata ei wõi. See wõib meile wäga kasulik olla, et sellel maal rahwad elawad, keS nõnda südilt oma kulturalist edenemist püüawad." „W." Peterburi kohtukoja wäljasõidu osakond lõpetas Riia-Orelli raudtee tööliste ja ametnik» kude protsessi harutamise ja mõistis nendest 61 isikut mitmesugusteks tähtaegadeks kindlusesse  mangi; 38 kaebtusealust mõisteti õigeks. .Post." Wõnnu kreisist. Tulekahju inimese ohwritega.  LannekaluiS ISkfiwad öösel waStu 30. oktobrit talupere loomalaudad põlema. Elanikud  märkafiwad õnnetust alles siis, kui juba lauda katus lausa leekides seifis. Perenaene ja tema tvend, keS loomi päästma läkfiwad, jäiwad mahalangewa katuse alla ja saiwad tules surma. Alles hommikul, kui tuli kustunud, leiti rusude alt nende söeks põlenud surnukehad. TuleS saiwad  pääle selle otsa 2 hobust, 13 lehma, 4 siga ja hulk lambaid. Ka ait põles «aha, kuhu kõik wili ja muu waranduS sisse jäi. Tulehakatuse  põhjus olnud hooletus tulega ümberkäimises.  Perenaese wend, keS surma sai, oli oma sugulastele Riiast wõõrstle tulnud. Mõlemaid  õnnetuid jääwad abikaasa ja lapsed leinama.  „Wir." Kuuramaalt. Käemeeste waranduS müüdaks?  ära. NiederbartauS läheb 189 talupidaja warandaS oksjoni alla. Nad oliwad mullu wallakirjutaja Bumberile, kes kroonumetsa oStiS, käemeheks hakkanud. Bumber müüs metsa maha ja kadus kõige rahaga, ilma et ta kroonumaade walitsusele osturaha ära oleks maksnud. Nüüd waStutab 189 käemehe waranduS. „Wir/ Kaugemalt riigist. Peterburist. Weneriigi linnade seast tuleb kõige rohkem laste suremist Peterburis ette. Põhjuseks on nõrk walwuS piimatalituste järele. Neis haigemajades, kus lapst lunstlikult lehma piimaga toidetakse, wötawad seedimise korratused suuremalt jaolt laSte juure» maad. Seda nähtust  wõib sellega seletada, et kõik Peterburi ümberkaudsed piimatalitused haigemaja teenijate käest leiba ostawad, millega iii» lehmi söödawad.  Sagedasti ön niisugune leib külgehakawate  haigustega haigete käte wähelt läbi käinud.  Muidugi mõista, et see leib fiiS lehma piima ära kihwtitab. Ka piimanõud peetakse kõige korratumas olekus. Tuhande lapse päält sureb päälinnas aastas 42°/°. Ülepää sureb Weneriigis enam lapst, kui kõikides teistes lääne Europa riikides. m. Riigiwolikogu liige Purischkewitsch heidetakse 15 püewaks wolikogust wälja. m. Raudteeteenijate lahtilaskmine. 1. januärist  1910. a. laStawat, nagu „Retsh" teatab, 150 Poola rahwusest raudteeteenijat Põhjaõhtu raudteedel teenistusest lahti. „Wir." Mõned päewad lagast tapeti stin tööline  Ljugest ära. Politsei katsed mõrtsukat leida jäiwad tagajärjeta, ehk küll L. naene Warwara ütles seda teadwat. Paar päewa pääle mõrtsukatööd juhtus Warwara töölist Dimitri Serowit nägema „ Seisa! Sa pead werd merega tasuma"! hüüdis W. ja pritsis S-le pudelist lämmastiku haput näosse. Kui S. «aas walu pärast wiskleS, kutsus W. linnawahi ja rääkis sellele asjaloo ära. W. ja S. pandi seniks mangi, kuni asja uuritakse. m. Wiimasel ajal tuli stin sagedasti juhtumist  ette, et päewa ajal uulitsate pääl keegi tundmata naestsrahwaS mäikseid tütarlapsi riietest  paljaks tegi. Nüüd on pahategija kätte saadud. Politsei tabaS teda just sel ajal, kui ta Fontanka kanali kaldal üht 8 aastast, toolist koju ruttawat tütarlast päälmistest riietest tahtis paljaks teha. KinniwSetud tunnistas ülesse, et ta suurt puudust kannatades sunnitud  oli sarnast muSta äri ajama. m. Saratotvist. JrinowSkaS, Saratowi kreü fis, on tuli 29 talumehel hooned ära häwitannd.  Tulesse os enam km 11, VVS puuda wilja jäänud. m. Llpowka lähedal, Saratowi kreisis, on tuli Rostowshewi mõisas 100 Anu metsa ira hävitanud. M 83, Saarlane 1909