juba täidetud oliwad, enne kui ta neid awaldada jõudis. Soowitud uued wärawad seati surnuaiale  juba aprilli kuus üles, surnute matmine korraldati nõnda, et ainult ridades matmine lubatud on, kuna oSietud platsidele muidugi igaüks oma tahtmist mööda matta tohib. Teed märgiti juba sügisel ära, ja nende äärde istutati ühel minust määratud päewal oktobri-kuu algusel  ligi 450 noort puukest koguduse liikmete poolt, kes minu palwe pääle siit ja jäält ka kaugematelt kohtadelt oma puukeStega oliwad surnuaiale ilmunud. Nõnda läheb siis töö jõudsasti  edasi ja saab lootust mööda ka tulewal suwel edasi minema, puudub ainult nimetatud koguduse liige, kes asja kord waotama tuleks, et edenemisest rõõmu tunda- A. tzabicht, Kihelkonna õpetaja. Pühast- Nääripäewal lugcS meie õpetaja kogudusele möödaläinud aasta kirillikud aru> anded ette. Selle järele on aruande aastal sündinud: 37 poeglast ja 43 tütarlast, kokku 80 last. Nende hulgas kaksikuid 3 paari, «väljaspool  abielu 2, surnult sündinud 3. Leeris käinud 21 p., 28 t., kokku 49 last. Laulatud: 11 paari. Kirikus armulaual käinud 1 191 m., 1649 n., kodus ja palwemajadeS armulauale «võetud 40, lõik kokku 2880 inimest. Surnud: 26 m., 35 n„ kokku 61 inimest. Rahalistest sissctulekulest olgu nimetada 263 rbl, 99 kop,, mis möödaläinud aasta jooksul  uue oreli hääks korjatud. Sellest rahastan suwel ära peetud basaari läbi 235 rbl. 25 kop. ja «vaimuliku kontserdi tähi keivadel 41 rbl. 71 kop. saadud, muu oja aga wabatahtlikte annetena kokku tulnud. Waremalt korjatud summadega  teeb oreli kapital praegus 422 rbl. 76 kop. rvälja. Nagu siit näha, on Püha kogudus  läinud aastal uue oreli hääks kauni summa jõudnud kokku koguda. Soowitaw oleks, et korjandus ka edeSpidi koguduse poolt nii lahket osawõtmist leiaks, siis wõikstme ehk warfigi  uue oreli tellimise pääle mõtelda ja seda läheb tarwiS, sest praegune orel on liig otsakorral.  Nagu õpetaja Nääripäewal teatas, saab ka eestulewal suwel uue oreli hääks näitemüük toime pandud. Pääle selle og möödaläinud aasta jooksul koguduse poolt mitmesuguste häätegewate otstarvete  jaoks kokku pandud 260 rbl. 32 kop. Sellest saawad järgmised summad oma kesül ära tarwitatud: kiriku kassa hääks 69 rbl. 52 kop., kurttummade hüälS 22 rbl. 84 kop., waeSte hääks 32 rbl. 90 kop., kokku 125 rbl. 26 kop. Ülejaüdaw osa aga, 125 rbl. 6 kop., saab e»am-wähem hariduslisteks otstarbedeks «võõrsile saadetud. Wiimase summa seisukohalt jääh mulle edeSpidisekS wcel mõni sõna ütelda. Püha Nooresoo KaSwatuse Seltsi Nääripäewa  pidu üle tuleb meile weel teiselt poolt sõnum, milles muu seas teatakse, et nimelt Pihtla mõisa omanik hr. Echlupp pidul oma grammofoni mängida on lasknud ja sel kombel pidu kaunisti lõbustanud, mille eest temale tänu awaldatakse. Tartust. Dr. Ksrl August Hermanni matus. Juba kella 10 ajal hakkas ,Wanemuisesse"  rahwaS koguma. Matusekombete täitmine  pidi kella 12 ajal algama. Kui puusärk kadunu põrmuga Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmete  kätel „Wanemuist" suurde saali oli toodud, hakkas rahwaS, keda seltsimaja ruumid täis oliwad,  saali uksteft sisse tungima. Ja teatrimaja suur saal ei jõudnud enesesse eestlasi, kes oma suurt suguwenda ta «viimasel teel saatma oliwad  tulnud, ära mahutada. Uaimuliku kõne pidas õpetaja Mohrstldt Taaweti laulu salmi põhjal „Ma tõstan oma silmad mägede poole, kust mu abi tuleb:" Leinama, nutma, kurwastama oleme siia kokkutulnud.  Surma külm käsi on meilt meie kalli wenna. perekonnalt toe, Eesli rahwalt tema lahke poja ära «võtnud. EeSti rohiva ilu on kadunud, üks lange on langenud. Liig wara on tema lahkunud. Seda rohkem peame oma .silmad mägede poole tõstma, kust abi tusib. Ootamata sn surm tulnud. Laia olsadega puu, mis perekonda «varjas, on langenud perekond on pääwarjnta jäänud. See puu ei olnud mitte enam täiesti terwe. Mitmed pistodad olimd uda haamannd. Kui torm tuli, ei suutnud ses puu waStu panna. Eesti rahwa ilu on langenud. Ta oli meile waimust antud, ta oli meie «vaimustaja. Terme  tema tegewus wõiks hüüdesse „Minge üles mägedele ..." mahutatud saada- See mees on mägedele minemas, kus päikene paistab. Kes aga mägedele läheb, kistakse mõnikord alla. Mägedele  mineja tee on waewaline. Meie Eesti rahwal on iseäralised raskused ära wõita, et orust mägedele minna. Sügawalt algab meie tee. Ka Karl August Hermann on rasket, waewalist teed mööda mägedele rutanud. Aga see oli mees, kes üksi ei tahtnud käia. Ta tahtis kõike sugurahwast kaasa kiskuda, et nad eluõnne maitsta wõiks. Kadunu oli usklik mees ta usaldas oma Loojat. Ta lootis Taewa Isa käest oma rahwale hääd. Tal oli usku oma Eesti rahwa sisse, mida ta raskedel aegadel ei kaotanud. Kus kõik otsas näis olema, sääl lõi Hermann oma rõõmsad musid- Mille sisse see mees uskus,  sinna püüdis ta ka, ja näitas oma rahwale teed. Teda ajas armastus ja tõsine tahtmine tago. Ta tegi lööd, seda maanitsust silmas pidades: „Ole ustaw surmani . . Kadunul oli kulli lendamine, kuid mitte niisugune, et ta liiga madalale oleks langenud, ehk liiga kõrgele  tõusnud. Sepa poeg kasivas wägewaks sepaks, kes laulusid sepitses. Nelikümmend aastat on see mees rahwatööd  teinud. Sagedasti astus ta esimesed sammud,  ka sääl, kus kõik lootuse kaotanud oliwad. Ta oli alati rõõmus rändaja ja waimustatud mees. Kus mitmed pää norgu lajksiwad, sääl waimuStaS ta oma rõõmulauludega- Põltsamaalt  »li lapseliku meelega meeS tulnud, kes rahwa lukus, tuima ja kõigega rahul olema südame awama pidi, kes kewadet tooma pidi. Ja kewade ci ole tulemata jäänud. Hermann on kewade kuulutajaks jäänud. Igal pool EiSti piirides on ta meie laulusid äratanud. Selle eest täname teda hauani. Puusärgi laudade wahel on surelik oso. Meis isa mõtleb aga meie pääle, kui meie tema pääle mõtleme. Waimuliku kõne järele hüüdfiwad seltside ja koolide asemikud kadunud laulikule ja kirjamehele  lahkumisesõnu järele. Teel „Wanemuisest" kuni ülikooli kabelini seifis mõlemil pool uulitsa äärcS rahwas, kuna määratu suur rahwahulk puusärgi järel käis. Ei hoolitud lumesajust, mis tõusis: igaüks tahtis  Eesti laulikut ja kirjameest, doktor K. A. Hermanni tema wiimasel teel saata- Hauale pandi paljude seltside poolt pärjad. „Jsa«." Tartumaalt. Rannust- Walguta walla T> talu peremees trahwiti kindral-kuberncri poolt kolme kuulise arestiga wõi 100 rubla rahaga selle eest, et ta maja-raamatut korratumalt  pidanud oli. „M- K." Wiljandist Karskuse koosolek 37. dets. 1908 a, Wsljandi EeSti Põllumeeste seltsi ruumides ära, millest üle 300 inimese osa wõtstwad.  Koosoleku awaS õpetaja W. Reiman. Tallinnast. Kinniwõlmine. 12. nowsmbril  1908 aastal kargasiwad Riia wangimajaft S kardetawat kurjategijat ära, nende hulgaS koks eestlast, üts neist Kuresaare linna kirikurööwel  Mihkel Ract. laoskonnaülcwaataja Sallun  sai teada, et Raet Tallinnas olla. 2- januari  öösel wõttis Sallun ühes linnawahi Rattasega  otsimise ette. Kill 5 hommikul läkfiwad nad Tatarski uulitsasse majasse nr. 58, kuS nad otfitawa Raeti kätte saiwad. Raet wiidi eeluurimise wangikotta. „Wir." Suurem karskuse-koosolek. KäeSolewal aastal sai sellest 10 aastat täis, kui Tallinna karskuseseltst „Walwaja" põhjuSkirjad sisemiste asjade miyistri poolt ära kinnitati- Oma 10 aastast kestwusepäewa pühitseb „Walwaja" 18. januaril suurema karskusekooSolekuga ja pidusöögiga.  Koosoleku pidamiseks, kus mitmed wäljaspoolt tulnud kõnelejad üles saamad aStuma,  on linnawalitsuse poolt Pritsimaja saal lahkesti lubatud. Pääkõneaineks ,n küsimus, kudas tuleks meie perekondlist pidusid korraldada, milledesse joomakomme südawalt sisse on juurdunud.  „Wir." Lätimaalt. Riiast. Kindralkuberneri käigu kohta Wene seltsis. Nende päewode sees käis kindralkuberner baron Mõller-Sakomelski „Ulei" seltsis. See oli kõige aja kohta, mis baron Möller-Sakomelski RiiaS olnud, esimene kord. „Rish. West." teatel awaldanud kindralkuberner klubi liikmetega juttu ajades, et tema ennemalt endale Wene klubis wiibimist mitte sündlikuks ei ole lugenud, et oga nüüd need põhjused kõrwale on saadetud, siis tahab ta edaspidi sagedamini sääl wenelaStega  kokku puutuda. „Rish. West." arwab, et nüüd pääle maa rahustamist, looma töö ajajärk  tulnud on ja et walitsuss asemikud Wene elanikkude tarwidusi tundma õppides tulewaid uuendusi nende tarwidustega kokkukõlasse saamad  seadma. „Wir." Minema! aastal on sõjakohtud RiiaS, Tallinnas ja Miitawis 1393 süüdistatumast 217 surma mõistnud. Surmaotsus saadeti täide 75 juures. Edasi mõisteti sunnitööle mitmesuguseks  tähtajaks 41S, wangiroodu 122, asumisele  121, mangi 74. Wabaks mõisteti 444. 4 inimese juures, keda detsembri-kuul surma mõisteti,  ei ole surmaotsust meel mitte täide saadetud.  „PM." Liibawtst Tulewahetamine politsei ja ühe kahtlase isiku wahel. Teifipäewa öösi tahtis politsei pristaw Behrmonn 3 politseinikuga üheS kahtlases majas läbiotsimist ette wõtta. Läbiotsijad  wõeti aga kohe tuleriistade paukudega wastu, kus juures pristaw kõhust raskesti, linnawahid  aga kergesti haawata saiwad. Kui abi juurde tulnud ja majasse sisse oli mindud, leiti jäält ühe mahalastud mehe surnukeha. Kas ta iseenese! elu on wõtnud wõi aga maha lastud, ei ole mitte selgeks tehtud. Uuemate teadete järel on haawatud pristawi termis paranemas. „Post." Kaugemalt riigist. Peterburist. Uue aasta ööl suri Peterburis  häkiStl Tsustma kurbloost tuntud wiitse-admiral  Roshrstwenski ära, kelle surmasõnume wäljamaa telegraf juba minewal survel tõi. Haiguse  idud pärrs R> Tsusima lahingust. Pääle raskete  haawade edendas hingeline kannatamine Wene laewastiku kuulmata kaotuse pärast kadunu südame  haigust. Arusaadaw, et wale surmasõnum ja need arwuötused, mis ajalehed tema mälestuseks  kirjutafiwad ja mida mahamaetu ise lugema pidi, nõrga tcrwise pääle mõju awaldamata ei jäänud. Roshestwenski sündis 1843 o. Esialgse hariduse sai ta meresuurtükiwäe klassides. Leitnandina  wõtlis ta Wene-Türgi sõjast osa. Hiljem  oli ta Balti laewastiku suurtüki komandu ülemaks ja nimetati wiimaks Waikse okeani laewastiku juhatajaks. Jaapanist tagasi tulles ei tahtnud R. miniSteriumi tunglevatest kutsetest hoolimata, laewastiku uuenduse tööst osa wõtta, sest ta ei arwanud enesel õigust vlewat pärast oma laewastiku hukkasaamist teisi õpetada ja juhatada. KohtuS tunnistas ta enese miinilaewa allaandmises, mille pääl ta ise haawatult wiibis,  ainuüksi süüdlaseks. Mereministeriumi tcgewusest ei lootnud ta palju hääd, waid arwaS, et esimene asi madruse kaswatus ja kohaste õpetajate ettewalmiStamine on. „Post." Kertschist Tihonowka külas, Berdjanski kreisis, on 21 talupoega, keda ühises ja plaanilikuS  kroonu metsa raiumises kahtlustatakse, kinni wõetud ja Berdjanski wangimajaSfe saadetud. Jekaterinostawist. Raudtee streigi asju» surmale mõistetute seast ei palunud 10 inimest mitte Kõigekõrgema armu. ».PoSt>" Koivnost. Notarius Grigorowitschi kontorisse  tungifiwad K sõjariistus kurjategijat ja rõöwisiwad 3VVV rbl- ära. Ära minneS paniwad  rööwlid ukse juurde pomm-. Grigorowitsch wõttis pommi ja wiskas selle rööwlitele järele. Lõhkejõud oli suur, kuid wigastada ei saanud keegi. Kohilastena on mitu immest kinni wõetud. Wjatkast. Kõigekõrgema käsu pääle on 43 endist Balti mere laewastiku madrust, kes oma taristuseaega wangirooduS mööda saatfiwad, priiks lastud. „Äsam. 2 Saarlane, 1909