mõtlesin, aga laupäew, mis laupäew, kas wõta wõi jäta. Ei ma eksi. Mull tuli mõte: Wistist on Keskranna elanikud nädali päewad unustanud, et nad enam laupäewa ööd pühaks ei pea; wõi ei ole nad elades kuulnudki, et kolmas käsk kässib pühapäewa pühitseda. Usun, et nad kuulnud on, aga sest ometi teada ei taha. Üleüldse on püha pühitsemine meie mere meeste seas halb. Kui küll kõik laupäewa öödel kalu ei püüa, aga pühapäcwal juba enne poolt päewa on kõik „platsis". Kirikule minemisest ei maksa juttugi teha. Peaks ometi pühapäewa õhtul kellu 5—6 aegus merele mindama, siis ometi läheks. Tallinna randade rahivad ei lähe enam pühapäewa õhtulgi kala püüule ja elawad kah ! Miks meie siis laupäewa ööd rikume! ? Hirmus on elama Jumala kätte langeda! Paljud usuwad ja oodawad, et nüüd saada tõesti hingemaad antud sest «venelased olla juba siin mõõtmas. Tühi ootus ja lootus. Wihma puuduse üle oli palju kurtmist kuulda. Eile tuli kosutawat wihma, nii on see häda kadunud. Aitäh Loojale ei oska aga meie Lõlda, seda näeme, eespoolsest pühapäewa rikkumisest. Parandust sõrulased! Üles Lõualuus. Tallinnast. Keisrite kokkutulekuga Tallinna reidil saamad ka Wene ja Saksa juhtiwate ministrite kokkutulek ühendatud olema, nagu „Düna-Ztg.'ile Berlinist teatatakse.  Kuulu järele pidawat Saksa riigikantsler  krahw Bülow keiser Wilhelmiga ühes Wene meremanööwritele tulema, kuna ka Wenemaa wälimiste asjade minister krahw Lambsdorff sellestsamast kokkutulekust osa saada wõtma. Saksa keiser sõidab, nagu ametlikult teatatakse, 22. juulil «vana kalendri järele Kieli sadamast ära. Walgast. Neli Walga kõrgema haridusega  seltskonnast naesterahwast oliwad 24. mail säälse 8. jaoskonna rahukohtuniku  poolt selle eest wastutamisele «võetud, et nad kirikus jumalateenistuse ajal oliwad teisi kirikusolejaid oma naeru ja rääkimise läbi eksitanud, mille tagajärjel politsei oli protokolli üles wõtnud ja selle kohaliku rahukohtuniku kätte edasi toimetanud. Rahukohtunik  mõistis kolme kaebealust 10 r. trahwi maksma ehk kaheks päewaks kinni, neljanda aga süüst wabaks. Riiast on wiimasel ajal «väga palju wägiwalla tegusid ette tulnud; ajalehtede numbrid kubisewad aina rööwimiste ja muudest sarnastest teadetest, umbes, nagu aastat wiis tagasi, kui ka lood sellepoolest wäga kardetawad oliwad. Nõnda teatab „Post." Mõisnikkude ja talu-põllupankade jaoskonnad Lääne meremaades. Päälinna ajalehtede teatel awawat mõisnikkude põllupank ja talu-põllupank lähemal ajal oma jaoskonnad Läänemere kubermangudes ja Põhja-Kaukasias. Peterburist. Keisri Majesteedi lubal ja oma Kõrgete wanemate nõuusolemisel on Keiserlik Kõrgus Suuwürstinna Jelena  Wladimirowna ennast Kuningliku Kõrguse Greeka printsi Nikolasiga kihlanud.  Kohtuministeriumis on iseäraline kommisjon kokku seatud, nimelt küsimuse harutamiseks, et abielu lahutuse protseSsistd  kodanlise kohtu hoolde antaks. Kommisjon alustas oma töösid enne pühi. Wenemaalt. Wiljaikalduste kubermangudes  on häda õige suur. Nii kirjutab „Uralskaja  fhifn" Permi kreisist pääle muu : talupojad  on nälgimisest täiesti wõimetukS jäänud. Loomad on põllutöö tarwis kõlbmatad,  sest et nad talwe kuudel puudulikult  üles saiwad peetud ; külwiaeg on käes, aga weel ei ole seemet. Sõna „nälg" kuuldub iga wastutulewa talupoja suust." Skorbuti haigus läheb sääl ja ka mujal suureks. Nishni-Nowgodi kreisis olla «viljaikaldus  iseäranis suur olnud, aga magasiaitadest  wilja tarwitamine olnud keelatud. Häda sundusel murdnud talupojad magafiaidad  wägiwaldselt lahti ja wiinud nendest wilja ära. Ühes külas nälginud mitu perekonda  päewade kaupa. Mõnedes külades olla pooled elanikud kerjama läinud, aga nende saak on muidugi wäike, sest et ka naabrid «vaesed on. „St. P. Herold" teatab,  et rahwas nendes kubermangudes nii waeseks ja maksu-wöimetuks on jäänud, et semstwod enam ei teo, kust raha wötta. Tomskis, 7. juunil. Auukodanik Simin kinkis Tomski ülikoolile 100,000 rubla baktriologia instituudi asutamiseks ja ülewalpidamiseks. surnuriideid õmbleb. Lollpäädel on ikka ilusad naesed. Naene eksitab hääd, kui ka kurja tegema, eksitab aga alati. Kolm asja pole küll ilusad, aga ka mitte wäga kahjulikud: kui pärast sööki üks „pits" wõetakse, kui rauk noore tütarlapse kosib ja kui naene peksa saab.  Armastus  on magus, aga ikka ainult siis, kui seda leiwaga süüakse. Linn, mis kunagi ei maga. Äksgi linn maailmas ei wõi end Montana osariigi  Butte linnaga wõrrelda. Butte on mäekaewanduse 45,000 inimesega, mis kunagi ei „maga". Poed, löbustusepaigad ja mõned awalikud kontoridgi on ööd ja päewad lahti; igal öö- ja päewatunnil wõiwad  inimesed omal habet ajada laSta, näitemängu  waadata, trahterisse minna, ja kõiksuguseid  asju osta. Elanikkude ainumas teenistus on mäetöö; seda toimetatakse ühtelugu  kolmes järgus. Ja kolme järgu kaupa on kõik elu korraldatud: terwe öö läbi hiilgawad poed kõige heledamas elektri walguses,  kauniste riides inimesi on alati jalutamas;  aga neid waadates on teadmata, kas on nad hiljuti üles tõusnud wõi lähemad  alles magama. Sääl juures ei pea aga arwama, et Buttes elu waene oleks. Mäetöõlised teeniwad palju, teemad tublisti tööd ja tahawad ka tublisti elu maitsta. Merepõhi Martinique saare lähedal vn mõnes paigas nle 3000 jala fügawamale  wajunud. Merealuse telegrahwi parandamise  juures leiti, et meri on ühes kohas, kus ennemalt 300 jalga wett olnud, nüüd 3600 jalga sügaw, seega 3300 jalga sügawam kui waremalt. Kärbseid ja sääskesid hobustest  ära hoida. Kärbsed ja sääsed teemad loomadele sui ajal patju waewa. Parem ja tulusam abinõuu neid hobustest ära hoida on see, kui looma karwa otsasid natuke kalamatsa õliga (Leberthran) oerutäkse.  Seim haisu ei wõi kärbsed ja jääsed sugugi sallida, mis neid seda ja teist minema peletab. Wäljamaalt. Lõuna-Ahtvrikast. Kui ka buurid rahu tehes oma iststiSwuse nagu näha täitsa kaotanud on, siis on nad rahutegemise juures waranduslisest küljest oma kasust kaunis hästi kaitseda osanud. Majade ülesehitamiseks on nendele umbes 30 millioni rubla lubatud. Pääle selle on Jnglisemaa kohustatud kahe aasta pääle protsendita laenu andma. Mis Kapimaa mässajatesse puutub, siis arwatakse, et nendele andeksandmise kohta falaleping olemas on, mis silmakirjaks kuningas Eduardi poolt peab kinnitatud saama. Ei ole seda lepingut olemas, siis on rahutegijad oma aitajate wastu äraandjaks saanud, nagu nad ka president Krügerist ja oma Euroopas wiibiwatest saadikutest koguni tähelepanemata mööda on pidanud minema. Awaliku lepingu järele ei wõi need kapimaalased, kes buurist toetasiwad, surmani awalikkude ametite pääle walitud saada, kuna need kapimaalased, kelledel buuride wäejägude juures tähtsam amet oli, kauaks ajaks mangi jüäwad. Rahulepingus on küll öeldud, et buuridele kondanlik omawalitsus sisse seatakse, aga sisseseadmise aeg ja ligemad määrused on nimetamata jäätud, nii et buurid kannatliku ootamisele on sunnitud. Teadmata on, kas pärastises omawalitsuses  ka maa pärisrahwal hääleõigus saab olema. Buuride sõbrad kardawad aga juba nüüd, et inglased tulewikus buuride wõimu wähendamiseks ka kahwritele hääle õiguse saamad andma siis oleks ori herraga politiliselt ühe-õigusline. Ametliku aruande järele on terme inglaste kahja Lõuna-Ahwrika sõjas olnud: 22,550 surnut, 22,829 haawatut ja 9553 mangi ning kadunut. 75,430 meest on haigetena koju tagasi saadetud. Buuride kahju ei ole teada ja ei saa ka edaspidi teada. Wabameelne Londoni leht „Daily News" tähendab nende armude kohta, et nad kaugelt suuremad on kui ministerium sõja algusel arwata teadis. Ministrid arwasiwad siis sellest küllalt olewat, kui nad 3000 langenud sugulastele abi annawad,  nüüd on aga enam kui seitse korda niipalju mehi lahingud ja haigewoodil surnud. Huwitaw on neid kahjuarwusid teiste suurte sõdade kahjuarwudega wõrrelda Nüüdne kahju on umbes niisama suur nagu Krimmi sõja kahju. Krimmi sõjas kaotas Jnglisemaa 22,182 meest. Ta saatis  sinna aga ainult 98,000 meest, kuna aga Buuri sõjas üle 300,000 mehe oli. Kokku kaotasiwad riigid Krimmi sõjas 609797 surnut. Weel häwitawam oli Amerika kodusõda, kus 656,000 meest otsa saanud olla. Saksa - Prantsuse sõjas on kokku 290,000 meest kaotatud. Wene-Türgi sõjas arwatakse 180,000 meest langenud olewat. Mul halli järel surmasiwad sõjad 1790 1880 aasta wahel 4,470,000 inimest ja maksiwad 300 miljoni rubla. Elatanud president Krügeri on rahutegemine ilma «vabariikide iseseiswuse alalhoidmiseta «väga maha rõhunud. Nagu Amsterdamist teatatakse, on ta murtud südamega mees, kes wist enam kaua ei ela. Ta tunneb enese oma paremate sõprade poolt maha jäätud olewat. Lõuna- Ahwrikasse ta enam ei lähe. Teadmata jääb ka, kas ta alaliselt Hollandisse elama jääb. Ta ütles oma ümber olewate inimeste wastu: „See on kõige raskem hoop, mis mulle on antud; oleksiwad meie wäejuhatajad sõda wisalt edasi pidanud, siis poleks meie oma iseseiswust kaotanud. Ma tahan oma elu wagusaste ja üksikult lõpetada." Tema noorem sõber vr. Leyds olla ühe ajakirjaniku wastu öelnud, Jnglisemaa saada warsti kahetsema, et ta buuridele nii waljud tingimised ette pannud. Pretoria lepingu tagajärg saawat leppimata «vaen inglaste ja hollandlaste wahel olema, ja buurid ning kõik muud ahwrikandlased wõtwat warsti jälle sõjariistad kätte oma rõhujate wastu hakkamiseks, niipea kui aeg selleks kohane on. Kitchener telegrafeeris mööda läinud laupäewal Pretoriast, et osa buurist juba oma sõjariistad ära annud ja teadustanud on, kus paar suurtüki ära on peidetud. Esiotsa peawad buurid kõik sõjariistad ära andma, aga pärastpoole wõida nad 23. Saar l a n e 1902.