Tervelt 74 päätükki leiame temast, mis igaüks ise aSjast  kõneleb, siiski üksi neist, mis naeSterahwa, elu sa armastusega lähedases ühenduses seisawad. MiS aSjade  ü>e me jäält mõtteteri leiame, nende üleslugemisekS  ei taha ma lehe ruumi raiiata Kui hästi ja õieti need tuhanded kuulsate ja mitte-tuulsate inimeste mõttekillud naeSterahwast, elu ja armastust seletawad ja nende üle otsustavad, seda ei wöi orwustufe alla wötta. ArwustuS ei awita siin: nende mõte jääb nende mõtteks, kiidad seda hääks ehk mitte. Iga ühe oma asjaks jääb nende mõtetega päri wöi wastu olla Muidugi oleks wäga huwitaw olema, iga üksiku kuulsa mehe mõtet nende kolme asja kohta lühidalt kokkuwõetult ja aruiustotult kuulda (igal mõtteteral  on nime all, kelle oma ta on), aga et seda täiesti teha, nõuab see koledat tööd ja, et kõikide mõtteterad segamine on, piaks enne raamatu terwelt ümber kirjutama.  Jäägu see siis parem mõtleja lugeja enese teha. Kui meil wõimata on siin raamatu mõtte üle pikemalt kõneleda, siis ta keele ja kuju (nao) üle wöime seda kül teha. Kahjuks ei wõi ma raamatu keelt mitte hääks kiita. Nn mõneski kohas jääb mõttetera mõte arusaamataks.  Kas oli see wiga juba algus keeles, ma ei tea. Kuid siiski arwan, et tõlkija sulg arusaamatust  suurendas. Sellele arwamisele lülin ma sellepärast,  et segase mõttega laused on suuremalt jaolt kõik pikad kokkuliideiud laused. Wenekeeles on kerge piike kokkuliidetud lauseid luua, kuna Eesti keeles nende kokkuseadmisega  wähemalt minul - palju rohkem tüli on Oleks tõlkisa ühe lause asemel Eesti keeles mitu lauset loonud, Ais oleks nii mõnvgi asi selgem wälja tulnud ja mõnigi wiga tegemata Mnud. Kõikide nende wigade ettetoomisega ei hakka ma lugejaid tülitama. Et tõlkija edespidi ennast sarnaste wigade eest hoida teaks, toon ainult mõne sarnase lause näituseks. Esimeüe  niisugune lause on kohe hakatuses teine mõttetera. Lehel 6. on ka kasts arusaamatat tera: „Jgaüts meie keskel, kes kõnnib elu teed, wõib, oma soowimise ja otsustamise järele, oma isiklikkude tegudega, pöörda kõik hääle Looja rõõmulauluks, ehk jälle ära pöörata enesest kaastundmust Looja wastu (? ! H. W.), tema armastust taewaseks needmiseks pöördes." Ja teine: «Elu on igaw, kui kaks korda ära jutustatud mui >asjutt,  igawust sünnitaja ja magama uinunud körwa tülitamine"  Kes on sääl iMvust sünnitaja wõi kuidaS kõrw mnuK. seda ei saa Mdagi aru. Nnsamasuguse-d segased lcmsed on ka: lehek. 7. esimene lause, leheS. 61. wiimane ja lehek. 62 esimene ja wiimane lause. Neid kohti, kus sõnade järg Eestikeele loomu järele  ei ole, on meel rohkem. Wõtame mõne näituse: «Siis kui jämedus ja pahurdus kinni panewad inimeste sütuuue ukse, fiis armsus ja auupakkumine pöörawad lahti riimid"... Eks oli nii ilusam: «kui jämedus ja pahurdus (mis see tähendab? H. W.) inimeste südame uksed kinni panewad, siis pöörawad armsus ja auupakkumine  riiwid lahti. ülesäritatud naesterahwas on seesama, mis tormine hallik, kaotab oma iludust ja läbipaistwust,  segane, porine: sellel ajal mitte keegi, kui oleks tema! ka ei tea kui suur jänu, ei puuduta oma huulesi tema wooluse külge, ei neelata ka temast kõige wKhemat weetilka enesele sisse." Palju parem sorab ju nw: «hallik, ta kaotab oma iluduse ja läbi paist? wuse ära, on segane ja porine; sel ajal ei puutmta keegi oma huulest külge, ega neela kõige wähemat tilgakest alla, kui tal ka ei tea kui suur jjtnu oleks." Lehek 79, wiimae lause, lk. 126, 4. mõttetera, lk. 123, 4 m. t.. lk 116, 2. m. t. lk. 73 wiimne m. t , lk. 63, 6 m. t. jne. on niisamuti wigased. Jällegi pika lausete süü. Ka on püütud liig sõnasõnalt ümber panna. Mõnes kohus. näit. lk. 27 ja 166 on mõtteterad laulu kujul, ehk kül mõõt kui ka riim puudub: «Ma tean: et mil'gi armastust Wägimehe mõõk ei pölganud." Päalegi, paale muude puuduste, puudub siin ka mõte, wõi selgus. Paale ülema! nimetatud wigade tuleb siin ja saal meel wigafi lause kokkuseades ette. näit lk. IM : „Nõid>, kes aega kalliks piab ja sellepärast räägib ka üleüldse wäha/ Ei tea, kas on pää lause ütelus kirjutamata unustud, wõi ta kõrwalise lausega segamine aetud... Siiski leidub sääl palju hääd. Raamatu keelt ei wöinud me kül kiita, seda enam wõime fiis ta kuju ja nagu kiita. Raamat on para» jaS suures kaustas, libe. kirjutuse paber rohilisle kaante wahel Ka trükki ei tohi laita. ZluS laua ehe et kurbtuse ja mure tundide! ta lahti teha ja säält seest trooSti otsida. H. WSsn. Ajalehtede keskel. .Uudised" scletawad, et Lnwimaa linnade hüpvtegi panga waUtsnsS. mmUmise »auu" mitte.PoStimehe" toimetaja päralt ei ole. Päälttrja all: mile, kes ligimese stlmas pinda nüewad, aga palki owai silmas tähile ei pane, awaldab tähendatud leht pika kirja .Postimehe" waStu ja teeb säälJuureS ka mõned märkused hüpategi panga aSja alguse kohta. UkS EeSti ärtmeeS K., keS hüpotegi panga asjadega lähemalt tuttav» olla, ja ükS hra kellel hiljuti hüpotegi seltsi? wätkme pahandus olnud, olla mom päew enne saadikute walimist selle mõtte pääle tulnud, et EeSti sugust maja omanikud sellepoolest ometi sakslastega jõuudu P«aksiwad  katsuma. Selle mõlte täidesaatmiseks olla sits üks hra 's. .Postimehes" waltjatele üleskutse awaldannd, et nad rohke! artvul walimisele ilmuks. Üh«ndatutz jõuul on siis eestlased wSunud. .Postimees" on aga pärast asja nii teinud, nagu oleks koil auu selle woidu pärast tema oma. Pääle selle heidawad „Uudl« sed" .Pohtimehele" terwe ria aSju ette, luS see liialdatud auuahnust  awaldanud. .Walitsuse Teataja" (9. jaan. 1904) annab selle , küsimuse pääle. kuuaS ka Baltimaa talupoegade kohta käiwad ivananenud  ja suutu puudulikud seadused ümber muudetud saatvad, waStuse ühendatud numbris räägitakse talupoegade seaduse >äblwaatamise  kommiSjoni töödest ja üeldakse, et uuendatud talupoegade  seaduse wäljalaotamist teiste keisrirngi kohtade paale, loiumisjoni  arwamise järele,, seniks edasi tuleks lülata, lunr seUelS küllalt materjali saaks et nithäSti seda praktikalisie nah' tuste põhjusel arutada, kuidaS wõimalik oleks, seda niisugustes kohtades maksma panna, mis teistsugustes elutingimistes on, nn ka tartvilrse teisendite ehk muutuste üle, mida sclleZS waja on, et see seadus lohaliste iseäraldusrega kokku paSsikS. Kohaliste waUtsuse  asutustes on, nagu arwata tuleb, juba õige rohkesti materjal» jali selleks kokku ogutud, mis seda selgeks teewad, mrSsugused põhjalikud puudused meie vraequ-makswa! talurahtva seadusel on, ja on ainult waja, seda tubliSte läbiarutamise alla wõtta ja sellest  lõpuotsusi teha. „"'e w. J swesiiija" tormetajats on ülema trüiiwalitsusk  poolt aadeli sugustcmecs N. P. T i chm en e w kinnitatud. Hra Tichrmnew oli kub. statistika komitee sekretäri Toimetusele saadetud raamatud. We»e-Eestt sõnaraamat, kokkuseadnud J. lurkatam,lurjewis K. A. Raagi kirjastus, 1040 lahe weerulist lehek. hind 3 rbl. 50 kop. kõwas köites 4 rbl. See sõnaraamat on kõikidest tänini ilmunud Wene- Eesti sõnaraamatutest kõige parem, mida igale sõnaraamatu  tarwitajale kasulikult wöime soowitada. Kirjawastused. dB.-L. duttn, võid tarvitada, kui axa selle valmis sante. d.-on. jutukest katsume, kuid karts 00. Bõnvwed ledes. Ldespidi saatke omad sõuumsd nii, et oad kesknädalaks meile kätte jõuavad. Juliat tänu teie tädtsa töö eest; oIAUZi, st sääl mõnd külxs liix beledsle on tõmmatud, siiski ei või seda liiaks pidada, sest praegune aex nõuad sellest  kullest tõesti paraudust. dddß. 'kanu tädtsa teate eest, leiate lisanäuseZa. —dllL.-Luunjas. Lüsituck  raamatuid võite kõik saada jq» msksavad kõik kokku 2 rudla 85 kop. ?-s. wuutmatalt lektv. Lk.-L. Lsimsuv on valit- teised kaks isiklised puutumiseä; ei ilmu — dN.W. Luumi puudusel ei saa tarvitada  ; muud tädtsamsci ees. teate, on seltsidele asutustele prii ledtode saatmine keelatud, sellepärast ei või tois soovi mitte täita. Ledes. Imedes. Li leia jutukeses minKit tädtsat; jäek ilmumata. Uuemad sõnumed. Berlimst. 17. jaan. Inglise poolt tõendatakse, et id"-Aasia olude seisukord selle järeldusel kangesti halwemaks on läinud, et Wenemaa omas wastuses Jaapani wiimase kirja pääle wastu tõrgub, Hiina piiride puutumataust lepingu läbi kindlustada. Saksa ajakirjandus waidleb ikkagi seesuguste rahutumate arwamiste wastu ja seletab, et seisukord sugugi, tõsine  ei ole. Parisist, 17. jaan. Asjatundwalt poolt teadustatakse,  et iseäralist tähelepanemist selle teate ümberlükkamine  teenib, nagu oleks Jaapan lõuna - Korea sadanmte kindlustamist nõudnud. Teada on, et Jaapan  seni omale õigust nõudis, Mosampot kindlustada. Teate ümberlükkamisest on näha. et Jaapan selles punktis järele on annud, mis, wõib olla. edespidiste läbirääkimiste pääle hästi wõib mõjuda. Londonist, 17. jaan. Tokiost tulnud teatede  järele seab Jaapani sõjawägi ennast  sõja tarwiswalmis. „R. Wesln.- Bulgariast. Londonist teadustatakse ~Neue Freie Presse le," et säälsetes asjatundwates ringkondades ksöda Türgiga peaaegu ärajäämataks peetakse. Üks kellel wõimalik olnud, Bulgaria mitmesuguste rohwakihtide kui ka sõjawäe meeleoluga lähemalt tutwustada, tõendab, et Bulgaria sõjawäge kewadel enam tagasi hoida ei suudeta ja et sõjamägi walitsust  sunnib, Türgile sõda kuulutama. Söjawäes ustakse kindlaste, et walitsus temale mitte wäga wastu ei pane, sellegi pärast tahetakse sellele pääle suruda. Niisugusel juhtumisel aga, kui walitsus ometigi sõja wastu piaks olema, wõib ka sisemine mäss lahti minna. Sõjawäe meeleolu arwatakse teatawal mõõdul kindral Tsontschewi mõju järelduseks,  mille suurust wäljamaal liig wäikeseks peetakse. Mis Bulgaria wäe sõjaliku kõlbluse ja söjawalmsusesse  puutub, siis on sääl Europal nagu üks kohaliste  olude tundja tõendab suuri uudist oodata. Ta on wõrdlemata palju parem, kui temast arwatakse,  iseäranis tema suurtükki wägi Ohwitseride osawust, nende söjalikku kirget ja teadmisi hindab see asjatundja wäga kõrgeks. Sõja korral plaanitatakse  rutulist Konstantinopoli pääle marssimist. ' ' „R. West." Wene telegrahwi agenturi telegrammid. Peterburgist, 14. jaan Wäljamaa ajalehtedest laiali laotatud teated on nii erasihilist waimu täis, et nad meelega selleks otstarbeks sepitsetud, näiwad olema, inimeste meeli niihästi kaugel idas, kui ka teistes maades ärewuses pidada. Nende sõnumete wastu piab kõige umbusklikuni olema, ja nimelt sellepärast  seda rohkem, et need tihti niisuguste inimeste .oäljamöeldused on, kes ise tõsiste ajalehtede sõnume saatjad ei olegi. Nad sattuwad ainult oma äritawa sisu pärast ajalehtede weergudele, kes nähtawaste rahwa usaldust kurjaste pruugiwad. Silmapaistwaks näituseks niisuguste wäljamõelduste  kohta olgu Amerika ajalehtedest laiali laotatud sõnum meie kauge idamaa asewalitseja juures olewa diplomatia ametniku Plaussoni jutuajamine „Daily Mail'i" sõnumesaatjaga. „Kauba-teleg. agenturik" on wõimalik tõendada, et Inglise lehe sõnum puhas wäljamõeldus on ja see isik, kes ennast sõnmnesaatjaks  üles on annud, sugugi fönumesaatja ei ole. Pekingist, 13 jaan. Needel saatis prints Tshing, kes selle üle suures hirmus on, et Hiinamaa niisugusel  korral, kui Wene ja Jaapani wahel sõda lahti lähab, wastu tahtmist sellesse kaasa tõmmatud wöiks saada, wälimiste asjade ministri Prantsuse saadiku Dudaili juurde järel küsima, kas Prantsus ühes Inglise ja Amerikaga Wene ja Jaapani wahel wahemeesteks  ei wöiks hakata. Laupäewal saatis Tshing ühe iseäralise ametniku Inglise saadiku Satowi juurde. Port Arturist, 15. aan. Seda traadi teel siia jõudnud teadet tähele pannes, et Wene sõjawäe asemik  Tokios Jaapani sõjawäe sõja jalale seadimist teatas, wöeti uusi ettewalmistusi sõjawägede põhjapoole  saatmiseks ette. San Franciskost. 17. jaan. Kauba ametnikud teatawad, Wenemaa ja Jaapan olla kontrahtist maha teinud, millede järele Cincinuaüst, Omohast, Chikagost  ja Kausas City'st suurel hulgal looma liha tuleb saata. Siinsele Nippon-Jusen-Kaisha aurulaewa  seltsi agentile teadustadi, Jaapani walitsus olla neli kõige kiiremat aurulaewa ostnud, et neid, abiristlejateks ümber ehitada. Simlist, 17. jaan. Tuhat meest Wene sõjawäge  tuli Augungisse. KuStulamite alla langxfiwad jfirgmised seriad, !iga seria 59 piletit. l 137 MS? 7067 9305 128 SA õ3 17359 257 4354 7109 9574 13104 14964 17583 439 4392 7127 9812 13332 15052 17638 497 4547 7135 10111 13376 15091 17947 816 4748 7MB 10380 13426 15126 18059 835 501-7 7274-. W 409 13430 15493 18060 1250 53M 7325 W 630 13446 15498 18150 .1746 526? 7601; IH66H 1L447 15677 18186 °I7M SAN 774 S 10875 IMIO 15681 18362 «ISSI ZWS 7824 IW6I 13654 15870 18363 2627 5431 8029 11027 13677 15889 18426 2655 5442 8032 11059 13699 15911 18427 2686 5499 8094 11240 13824 16164 18467 2706 5797 8222 11653 13886 16323 18715 2831 5973 8263 12037 13907 16396 18770 2926 6257 8296 12041 14084 16731 18802 2946 9261 8337 12203 14201 16756 19027 3078 6373 8401 12234 14291 16863 19096 3167 6473 8576 12376 14438 16684 19100 3179 6618 8652 12496 14456 16892 19197 3240 6642 8842 12521 14515 16898 19567 3274 6827 9143 12577 14537 17105 19576 3686 6999 9230 12800 14671 1710 S 10711 4212 7066 9281 12819 14807 171 W 19822 Kustutatud seriaid hakatakse 1. aprillist 1904 igas riigi pangas ja kus neid ei ole, rentereides wä.ja I maksma, iga pilet 135 rbl. tükk. 1904 Sakala. 35 AoSvoIS»» IbkZSSFHQW, - ZDvövSl. 17. SSLSPU 1904 Wattutaw toimetaja ja väljaandja A. Peet.