ja kadumise eest kinnitada, ja raudteewalitsus, kes selle kohase tähenduse on bagashi kwiitungi pääle teinud ja järele waadanud, kas asjad ka korralikult ja kindlasti sisse on pakitud, on siis kohustatud reisijatele kinnitamise summa kõrguse järele kõige kaduma läinud kraami eest kahjutasu maksma. Kui aga ainult üks osa kõigist asjadest wõi pakkidest ära on rikutud wõi kaduma läinud, siis makstakse seda mööda kahjutasu, kui palju kõigest bagashist on kwiitungi  pääl üles tähendatud puudade wõi naela arwu järele ära rikutud wõi kaduma läinud. * Nissi kirikumõisas on, nagu „R. Ztg." teatab, neil päiwil murdwargus toime saadetud, kus juures kurjategijad ka rewolwrit ja nuga on tarwitanud. Õnneks pole haawad elukardetawad. * Suursaare ligidal on 16. skp. jahtlaew „J u l i e" kaldale jooksnud ja kõige koormaga põhja wajunud. Inimesed pääsiwad õnnelikult kaldale. Pfasfi majas Gonsiori uul. oli minewal nelzapäewal tuli lahti pääsnud, saadi aga ruttu jälle ära kustutada. * Margused. Riesenkampfi uulitsa ääres seismast majast nr. 45 warastati 21. augusti!  Mihkel A. ja Mihkel K. korterist nende Äraoleku ajal 19 rubla sularaha ja 74 rubla eest riideid ära. Margust arwatakse ühe sellesama  maja elaniku pääle, kes pärast märgust jäljetult ära kadus. Punasest tuletornist warastati 22. augusti öösel 40 rubla eest aurupumba wasejagustd ära. * Pööningult maha tänawale kukutas enda möödaläinud neljapäewal Rakwere  kodanik Karl Reitam Wäiksel Arewjewi uulitsal. Ta sai raskesti haamatud ja miidi haigemajasse. Põhjuseks arwatakse kurvameelsust.  * Minewases numbris teatasime, et Warangul 4 inimest ära uppunud. Nüüd ütlewad täiendawad teated, et see õnnetus mitte Warangul pole sündinud, waid Prangli saarel. Waheajal on kõik neli uppunut ju üles leitud ja maha maetud. Õnnetud oliwad R. Hinze, H. Rauam, J. Kerper ja Pranglisaare  talitaja sulane. Nende paat jooksnud kiwide otsa ja läinud põhja. Ehk saarelt õnnetust  küll kohe nähtud ja appi tuldud, ei saadud õnnetuid ometi enam päästa. 0. Koeru kiriku juures pidasiwad noored mehed 18. skp. kiwidega ja rewolwritega sõda. ühel noorel mehel lasti käest läbi. Ka Kuusna- Ellawere kooliõpetaja hobusel läks üks kuul kõhtu. Looma elu eest on karta. Asi kohtu käes. " Wirtt-Nigulast. 18. aug. süüdanud, nagu „Rev. Ztg." teatab, kurjad käed Pada wallas Siim Renseri heinaküüni põlema. Nigula kordnik Masing on kurjategijad kinni matnud. Nad on Pada walla liikmed Joh. Pung, 19. aastat mana, ja Anton Pung, 15 aastat mana. * Narwust. 17. augustil kell 11 e. l. õnnistati  uus raudteesild Narowa jõel sisse. Õnnistamist  toimetas Kreenholmi wabriku preester. Sillast ülekäimine sõidu- ja kaubarongidele on awatud. peab Rakwere-Paide rahukohtukogu  9., 10., 12., ja 13, septembril erakorralisi  istumisi. nn. Muhvmaalt. 18. skp. oli Kuiwastes wäina uue jäälõhkuja aurulaewa „Kindralmajor Surowtsewi" pidulik pühitsemine. Rahwast oli palju kokku tulnud imelooma maata ma. Laew on ilus ja tugew. äer. lurjewist Mitmes wallas oli seni ajani pruugiks, et walla peremehed wallamaja ja kooli "jaoks kütematerjali ilma maksuta wedasimad,  arwates, et nad seda seaduse järele on kohustatud tegema. Nüüd on Liiwimaa talurahwa  asjade kommisfion ühe wallawalitsuse kaebtuse pääle seletanud, et kütematerjali weokulu  wallahoonete juurde kõik wallaliikmed kandma peawad, peremehed aga seda maksuta ainult sellekohase wabatahtlise otsuse järele teha wõiwad. vv. Pärnust. Kolm rasket õnnetust oli 20. aug. puupapi ivabrikus. Suure noaga papi Wljest proowisid lõigates oli nuga järsku wälja tulnud ja lõikaja selja taga seiswale mehele paremale poole külje sisse tunginud. Arsti ütluse järele on haige seisukord raske. Kahele mehele jälle oliwad suured papipakid pääle kukkunud ja meestel käe- ning muud luud purustanud. Siinses puupapi wabrikus tuleb õnnetusi kaunis tihti ette, mis näitawad, et mabriku walitsuse poolt paremaid abinõuusid õnnetuse eemalehoidmiseks peaks tarwitusele mõetama. * Wolmari maakonnas, Lappieri mõisas, on krahw Mellin: juures 17/18 aug. suur warguS toime saadetud. Wäärtpaberid, kui ka hõbeja  ehteasju on umbes 300,000 rubla eest ära warastatud. Uurimine on käsil. * Riiast. Aasta! 1904 tahawad lätlased, nagu me ju kewadel teatasime, suurt laulupidu  toime panna. Nüüd on Läti ajalehtedes ühes sellega plaan ilmunud, Riiga suurt kontserdimaja  ehitada. Nagu kewadel, küsime ka nüüd: Kas ei oleks aeg ka eestlastel jälle ühe suure üleüldise laulupeo pääle mõtlema hakata? äer. Peterburist. Sisemiste asjade ministeriumi  wäljarändamise osakonna walitsus on Lesti postimees ! W 2 434