Saarlane maksab: kroonupostiga! aaSlaS s r. k->v >/z . 1„ ss „ V/ „ n ««postiga: » 1»30 „ »'„ - » -Vt ~ -„SO „ Üksik numbcr S kop. Ilmub kakskorda r.Zdalas, Zgal kesknädalal ja lanpäewal. TvlmetNs Kuresaares, PitkaS »»I. Trcsfeni majas 14 13. Kaalutust,! wastuwõtmine kuni Kunlutaste petit-rida 3 kop. lehc rcSotsas Alt kop. R° ss Kesknädalal, 30. augustil 1908. XXIV. aastakäik Üleriiklise kalapüügiseaduse  eelnõu. Eesolewal sügisel tuleb arwatawasli riigiwolikogus üleriikline kalapüügiseaduse eelnõu lübiwaatamisele. Eelnõus on muude seaS iseäranis kalasugu häwitamise eest hoidmise abinõusid silmas peetud, mis järgmised  on: I) Kudemise ja kudemisele mineku ajaks määratakse keelutähiajad, millal kalu ehk mõnda kalasugu püügiriistadega püüda ei tohi. Kcelutähtajad määratakse kohaliku kalapüüdmise määruste läbi ära. 2) Keelatud  ajal lubatakse ainult oma toiduks kalu püüda. 3) Keelatud aja jooksul ei lubata wärskeid kalu, millede kohta keeld käib, ei müüa, müügi jaoks osta, tagawaraks hoida ega ka edasisaatmiseks waStu wõtta. Selle määruse alla ei käi kalad, mis enne keelu maksmahakkamift on püütud ehk neist kohtadest toodud, kus nende püük keeldud ei ole. Keelu ajal kalade edasiwiimisels, tagawaraks hoidmiseks ja müümiseks wõtmise  kord määratakse kohaliku kalapüügi määruste läbi ära. 4) Kalapüüdmine keelatakse  igal ajal M kõik missuguste püügiriistadega  jõesuude ehk jõesuu üksikute harude ees, mis meresse ehk järwe langemad, kohaliste  määruste läbi tähendatud kauguseni ära. õ) Kalapüük uimaStawate, mürgiliste ehk lõhkewate olluste abil on keelatud, k) Järwesid ühendawates jõgedes ja nende jõgede harudes kui ka merekitsuSteS keelatakse püügi otstarbeks nootafid tarwitamist, mille pikkus weclogu laiusest püügi kohal üle käib. Ühes sellega on ka keelatud ühel ajal ühel ja sellelsamal kahal kahelt poolt nootade wedamim. 7) MerekitsuseS, jõgedes  ja harukeZtes, NiS jõe ehk järwe üleujutusi  jõe ehk järwe enesega ühendawad, keelatakse kõiksugused tõkkeid, mis kala waba edasisaamist takistawad, ette tegemast. 8) JookSwates kui ka seiöwates wetes keelatakse  ära paigalseiSwaid püügiriistu Larwitamast,  mille pikkuS weekogu laiusest üle poole ulataks. Niisama keelatakse ka sildade alla püügirnStade panemine ära. ö) Wõrkude, nootade, mõrdade, liiwide jne. tarwitamine keelatakse ära, kui wõrgufilma läbimõõt pääle wees Zeotamise üle V- wersoki  on. Wõrgusilmade mõõtmisel lepitakse Vi° werSs. järelandmisega. Kohtades, kus wäikseid kalu, nõndasama ka wäikeseid ahwenaid  ja kiisku kuiwatamise jaoks müügi otstarbeks püütakse, lubatakse novtafid tarwitada, mille «.õrgusilmad kitsamad on, kui ülemal pool tähendatud. Jõgede wetes keelatakse ära haakidega (õngedega, konksudega)  isepüüdwat püünisrnSta tarwitamast. Kohtades, kus sellel püünisriistal rahwa kohta suur tähendus on, lubatakse seda tarwitada. Õngede ehk haakide raskus ei tohi aga suurem olla kui 30 naela 1000 haagi kohta- 11) Keelatakse ära püüda, müügi jaoks osta, alal hoida ning müüa kalu, mille pikkus mitte wähem ei ole: a) beluga-kata 24 wersf-; d) tuurakala (mitmet tõugu) 6—12 werss.; ä) lõhekala 10 werss.; e) forelli 4 werss.; walge lõhekala  ja nelmakala 10 werss. Pääle selle ei lubata mähki, kelle pikkus alla 2V» werss. on, püüda- Kallihinnalise kala (bcluga, lõhekala, tuurakala jne.) pikkus mõõdetakse silmadest kmü sabaeelmise oimuni ; kõik teised kalaseltfid, niisama ka wähjad mõõdetakse  ninast kuni sabaotsani- Kohalikkude määruste läbi wõib selles asjas weel kitsendawamaid müärufid maksma panna, kui tarwidus nõuab. 13) Kalad ja wähjad, mis püügi juures ülemal ettetoodud mõõtu wälja ei anna, tulewad otsekohe wette tagasi lasta. 14) Kalakude (kalamarja) korjamme ja häwitamine on igasugustes wetes keelatud.  15) Teadusliseks otstarbeks lubatakse kalu ja wähkisiv ka keeluajal püüda ning kalamarja korjata, kuid selleks peab ülsmwalitsuse  luba olema. „P. Elu-" Arstiabi puudus maal. Selle päälkirja all kaebab keegi G- M. „Saarlase" 54. numbris, linna arstide kalliduse ning kaastundmuse puuduse üle, seda sellega põhjendades, et mõned linna tohtrid kolme rubla eest pole mitte tahtnud 25 wersta pitka teed haige juurde sõita„  Esimene", kreiStohter, ehk oleks waheft sõitnud, aga teda ei leitud kodust. „Teine" nõudis wiis rubla ning ähwardas weel oma abikaasat ligi wõtta. „KolmaS" küsis  kaks rubla tunni eest, mis G. M. järele posti hobustega ühtekokku 15 rubla wälja teinud oleks. Räägitakse, et kaastundlik  naabri naene mee! neljandama tohtri juures käinud olla, ning et see malmis olla olnud haige juurde sõitma, wiimaks aga ühe juhtumise läbi takistatud saanud, nõnda et ka ta sõidu järele jätma pidi. Mikspäraft ei räägi G- M. sellest neljandamaft mitte ühte sõna? Sellel ei Koolis. Eestistanud P. L. „MiSsuguse?' „Waat selle, musta täpilise!" „Oa näha, et asjatundja olete Kahjuks ei wõi." „Miks mitte ?" „Pole mu oma. Kumbgi neist hagijatest ei ole minu ... ma õpetan neid ainult. Nüüd on nad juba wülja õppinud . . . Alles hilja aja eest sain malmis. Nad on aga ka kallid." „See ei tee midagi." „Ei wõi. > - Aga siin on mu omad... ka wüga osawad- Kas ei meeldi 5 Ehk tahate mast koerapoegi . . . mul on kodus  mõyed." „Wõin ka koerapoegi oSla, kui nad hääd seltsi on . . „Teie wõite siin ümberkaudu inimeste käest küsida. Kõik teawad missugused hääd seltsi koerad mul on. Kas teie tõesti pole seda meel kuulnud? Aga, olge lahked, pöõrge tagasi! Tulge tagasi, siis näitan teile oma koerapoegi... kahetsema te' seda ei saa-" —. Reisijad sõidawad tagasi. Inspektor kutsus  küti oma kõrwale istuma. Koerad jookfiwad  sõiduriista järel. „Tore pilt!" mõtles inspektor. ~Kus Le' elate? Kas selles külas?" „Jah, ma slen Kalmu koolmeister. . „ Koolmeister? Teie elate siis koolimajas?  Aga kes fiis laste juures on? Nad wist õpiwad alleS ; meel on walge.. . on nad weel klassis? . „Ei ole I Kooliõpetus pole weel alganudgi.  Kellel nüüd praegu aega klassis istuda. Just kõige parem jahil käimise aeg." „Kas olete siis rohkesti lindusid lasknud?" „Jah, täna alles sain kolm parti ja ühe tedre. Kohe kui koolimajasse jõuame teeme toreda pardi praadi ja maitseme natuke konjaki. Olge lahked, jääge ööseks siia, siis wõime, kui soowite, homme hommikul seltsis jahile minna. Oi missugused  toredad kohad siin on. Just jahil käimise pärast ma siin koolmeistriks olengi. Seiske, seiske! Siin ongi kool- Wabandage, ma jooksen hoowi päält sisse ja teen esiukse lahti . . . Siin peab uksed alati kõwasti kinni panema ... Ümberringi  on mets." — Mõne minuti pärast jooksis kooliõpetaja wõtit käes hoides trepi pääle. Ta oli wäga ehmatanud ja üritatud. „Kas lugesite?" küsis inspektor. „Wõi imwiifi Leie fiis õpetate? !" (Lõpp.) Seda ja teist. Haruldane loodu semäng. „Pwl." kirjutab: „BeSfarab. Shisn" awaldab järgmise sõnumi weesambast, mis Mustal merel Badaki poolsaare juures naha olnud. Warasest hommikust saadik olnud taewas tihedate pilwedega kaetud, mis tugewal põhjalääne tuulel üls mere liikunud. Mõne aja pärast tekkinud  merde wäikene weesammas, see kaSwanud  za tõusnud kõrgele taewa alla kuni pilwedeni ja liikunud wägewal jouul edasi; sellele järgneb teine, kolmas jne. Päältwaatajatel tuleb kaldal hirm pääle, kärmelt weawad kalamehed oma paadid kaldale. Sääl koStawad juba meeleheitlikud  hädakisad: .päästke endid, põgenege." Hirmuga jooksewad kõik läbisegi, keegi ei teadnud kuhu põgeneda. Juba sähwawad wälgud, kuuldub walju müristamist ja määratumal kiirusel lähenes üks weesammas küla pääle. Kõik oliwad ära ehmatanud. Palju lapfi kukkus krampidesse maha. Kaldale  jõudes keerutas weesammas wügewaid liiwahunnikuid õhku, pööras siis merekääru poole ja kadus kaugusesse. Mitu minutit lendanud kõrkjaid õhvS- Õnneks ei olnud kahju mitte liiga suur; ainult mõnel kalameheurtfikul  oliwad katused maha kistud ja aknaklaasid purustatud.