Ungarit Wcnemaa kallaletungimise wsStu kaitsma  peaks. Niisugusel juhtumisel tuleks ka Prantsusemaal küsimus otsustada, kaS ta Wencmaab  toetama peab, wõi mitte- Kui ta teda toetaks ja Wenemaa sõda algaks, siis oletsiwad need kolmteist miljardi, mis ta Wenemaale mõlgu on andnud, suures hädaohus. Kui ta oga tõrguks Wenemaad toetamast, siis oleks see wabariigile kahjulik. Prantsuscmaale on see möga tähtis, et sõda pidamata jääks. Rza sõda »õikS ainult tulla, kui Prantsusemaa seda tahaks. Kui prantslased 1878 aasta lepingu tähelepanelikult läbi loeksiwad, sirS saaksiwad nad aru, et Franz Josif Prantsusemas hiäls rohkem on ära teinud, kui see tsaaril wõi Inglise kuningal «võimalik on olnud. Edasi on selle lehe kirjaS Scldud: Awaldagu Prantsusemas ikka edasi diplomatilist mõju, et Auflria-Ungarit sundida ilma tingimiSteta konwercntsile minema. Kui aga Austris ennast hirmutada ei lase, siis on Prantsusemaa ikkagi sunnitud Wenemaale nõuu andma, sõda mitte alata, sest muidu peaks ts ise oma merd ja raha ohwerdama. »Post." Jaapanist tul b sarnane suure mercõnnctuse  sõnum kui mõne päewa eest Hiinast. Kange maru (taisun) mõjul on Kawatsu laheS 3õ kalapaati hukka läinud ja nendega ühes 350 immest uppunud. »Pwl."' Tabrisest. Arwata sada rewvlutfionäri tungisinad 23. nowembri kesköö ajal Ein-ud- Doule leerile kallale, löödi aga tagasi. Neist jaiwad S surma ja S haawata; 6 wõeti mangi. Kalkntast. Siit kuus penikoormat põhjoida poole, Dunvumi lähedal, oli sõjamäe laduS suur plahwatus. Kuulu järel on palju soldatist surma saanud. Uuemad sönumed. Kuresaarest. Täna oli hr. Wcidenbaumi  matuS. Kuresaare linna, moksulvgukonna  ja tuletõrjujate seksi poolt oliwad ilusad pärjad tänu avaldamiseks truu teenistuse eest tema surnukirstu püüle pandud. Tuletõrjujate selts võttis matmisest täiel arvul oja, et oma kauaaegset liiget viimasele puhkepaigale saata. Rahvast oli ka rohkesti saatmas—  Kmesaare tuletõrjujate selts asutab enesele tähtsa jaoskonna juurde, nimelt  naestcrohivaste  santtar-jaoStovna, kes tulekahju juures õnnetuse kordadel tervise poolest esimest abi peab andma. Selle jaoskonna nscrlervhwvd saavad sinise risuga märli ümber käevarre kandma ja igale ühele nendest antakse kõige tarvilisemad rohud ja sidurmsernet kaasa. Sahariin otsimisel KuresoareS on avalikuks  tulnud, et kaupmehele hr. L. 400 purki väljamaa  sahvrini on saadetud. Kuda lenuaS räägitakse, on schormi last iolomal iauba nime all ~Ofika'' kontorisse zöudnud, rifilombel oga kaupmees Sch- katte saadetud ja tema poolt niisama eksikombel lahti tehtud, mille tõttu ost awalikukS tulnudgi. Hr. L- tuleks trahwi umbes  2030 rubla maksta- Ka on CholoStowi hoewi pääl prügi se-S saharini leitud. Nagu teada, saab saharini aptelift ainult arsti kirja jürele, sest et ta termist le kahjulik cn—  Politsei arestis on pragu 14 isikut 12 politika süü pärast ja 2 administratiwlisel teel kinni mõistetud. Kuida Riia lehed teatswad, on ~Olegi" ara uppunud kapteni Hcllmanni ja esimese tüürmanni  surnukehad Pärnus ära maetud ja mulda pandud. 11- detsembril õnnistatakse adeli soost manade preilide asupaik endises konsul Schinidti mojoS sisse- Õnnistamist toimetab Saaremaa praost Jamaja õpetaja hr- Walter- Nii kui teada, määra» üra surnud Orrtüla mõisa omanik von Bartholomä, keS poissmehena ära suri, köit oma waranduje nimetatud asutust sisseseadmiseks  ja ülcwalpidamistkS—  14.—15. aastased nooredmehed L- ja T. läinud hiljuti Kudjapüä metsa» tülisse. L. nõudnud  T- käest oma 3- kopikalise wöla maksmist. Et T. seda ei maksnud, stj» olnudgi tüli lahti, kus juures L. T-le kepiga palgesse löönud ja tema silma raSkcSii «vigastanud- Nende pärmide  sees oli asi 1. jaoskonna rahukohtus ecS, kus L. seit « me! » püewaks kinni mõisteti. Saaremaa EcSti Põllumeeste Seltsi poolt osutatama Laenu- ja HotukaZsa asutajateks on ennast juba 40 isikut üles andnud. Efialguline lubatud raha summa on juba kokku pääle 1600 rubla. Et niisugustel tingimistel tassa elulekutsutud  wöib saada, siis saadetakse põhjuStirjad nende püewade sees ülemale poole kinnitamiseks. Seega saab Kuresaar lähemas tulewikus ühe kasuliku asutuse poolest rikkamaks. nud. Sest oma kirjaiõpul ütleb !a, et „!aulupidu toimckvnna  otsuses mille kiriku waStast sammu ei pea nähtama. " Üksikute uskude mahe pidamist endisele mõttele truuks ja aiman, ei siin just kiriku ivaslost sammu on käidud. WaSlaset korral oleks kõige wähem pidu ühe ~maimuüku sisulise awalama meelega iaulawad. Ka on koraiid oma -lihtsuse jo iludust pookst nii rahma sisse kaswanud,ei nende lautmine iseäralist ivaimuSiust südamesse sünnitab. Ja niisugust waimustuserikasi  aiustust oleks lauiupiduie just soowida. Üiejells on Luiheruse kirikulaul meie rohwa lauluema, on just selle edendaja olnud, ja siis ei oleks ka mitte ülekohus, kui meie selle lauluga oma laulupidu alustaksime. Lõpuks ütlen aga wecl, et laulupidu ikkagi ilusa woimuliku lauluga awada tuleks, nimetatagu seda laulu koraiiks wõi „mõ»eks «vaimuliku sisuga lauluks", muidu peab tõesti laulupidu toimekouna otsuses kirikumastast sammu nägema, kuna hr. P. tõenduse järele isegi kirikukoorid  meie pciälaulu edendajad praegu on. s— Riiast- Baltimaade kindralkuberner baron Möller-Sakomelski ti ole oma äraoleku ajaks kellelegi wolitufi andnud, nii et tähtsamad paberid  temale päälinna allakirjutamiseks kätte saadetakse.  „Post-" Baltimaa kindralkuberner baron Möller- Sakomelski on 22. nowembril püäministri jutul olnud. Tallinnast. Tööolud Lutheri wabrikus. Tuli, mis suure würwimise-ja polccrimisehoonc ärahäwitaS,  ähwordas hulga töölist taimeks ilma teenistuseta  jätta. WabrikuwalitsuZ korraldab aga asja nii, et see osakond mujal ruumides oma tööd algada wõib. Teisiti teha oleks ka wõimata, sest stis peaks wabrik oma tegewuse peaaegu seisma jätma. Töö algawat juba warsti, nii ei saa töömehed tulekahju all kannatada. „Wir." „Pstm." teatel hakatawat „Dwigatelift" töölisi mõnest jaoskonnast wähese löö pärast lahti laskma- Peterburis hakkab kolerahaigete arm wiimascl  ajal jälle kaswama. 23- nowembril jäi haigeks 28, suri ära 9, sai terweks kl- Arstid kardawad, et haigeksjääjate arw toguni SV—6O pääle päewas wötb tõusta. Kahtlemata mõjuwad  selleks, pääle keetmata wee ka weet toored aiawiljad, kurgid ja kapsad kaasa, mida jõulu paastu algamisega rohkemal mõõdul tarwitama hakatakse. „Wir." Jelisawetgrsdist. Sõjaringkonnakohus mõistis  Keiepowjtrde tapmise asjas 12 kaebealust surma; teised 17 mölSteti õigeks. Warschawist. Sõjakohus harutas 9 kaebtujestuje  asja, keS 1906 a. Raomi jaama kaSsa ära rööwtftwad ja wahtjoldati ära tapstwad. Kõtk kaebealused mõrsteti surma. Jekaterinojlawist. PolrowSki maakonnas, „Apostotowt" jaama lahedat röõwiti postkontorist 5000 rubla ära. Strashnik sai surma. Stepanowka lüla ja Uspenskaja jaama wahel tunglfiwad wiis sõjariistus isikut posti kallale, sidusiwad postipoisi kinni, wötsiwad 2623 rubla, troska ja hobused ära ning söitfiwad  minema. Parisist Saadikutekogu harutas karistuseseaduse  muutimje ettepanekut. 330 häälega 201 haäee wastu wõeti seaduse esimene paragrahw wastu, mis ütleb, et surmanuhtlus alles jääb. „PoSl." Londonist. Kalkutta läheda! sündinud plahwaluje  läbt on 11 soldati surma ja 28 rasieSei  haawata saanud. Saarlane 1908 87 s«s«s»Zs ? ckx-sc.SM» L« Losbpi! ä«.P r. V,SSW. L»,. L»e»,»e»». - TBMvt .Lmcj->«»- Wd»!o!." uil!»., Pxziali.uul. IS. sAj-lehl I ! cSti I ilmub ka 1909 L. korratiklll! kaks kord nädalas ja toob rohkesti " sõnumeid Saaremaalt ning tbhliamaid sõnumeid Ülemaalt. kaugemalt huwitawaid juttusid, seda ja tci sl,' mõtteterasid !> in g alja. Aegajalt ilnmwod ka mõistatused. «Saarlane" pakub seda, mis rahwa filmi selgitab ning teatust ilmaelust annab ja rahmast rohvlisele üiesehiiamais lõõic, iseenese tundmisele >» ja isamaa armastusele juhib. «Saarlase" ümber on ennast wanemad, elu- W tarkusega ehitud mehed kogunud ja sellepärast kirjutab «Saarlane" mis tvst W ja räägib mis küps. »> «Saarlane" ilmub isos a. suureodatalt ja maksab: aaSWS ....... 1 rbl. 50 kop. pooles aastas 1 « „ kroonu postiga ükskord nädalas, kaks numbrit korraga kätte saates: aaõtaS ....... 2 „ „ pooles aastas . . . . . 1 „ Sõ „ kroonupoStiga kakskorda nädalas katte saates: aasta- Z , pooles aastas 1 , ii Saarlase' toimetus Teada and mise d. Saar. maa Landrathi Kollcgiumi poolt antakse teada, et 10. detsembril  j. a. kellu 12 lõuna ajal Kur-saares, mõisnikkudelojaS amslikult  walju pakutakse, kes maalatsareti  tarwis puude, rukkijahu ja odratangu muretsemise oma pääle wõtab. Kuresaares, möiSnikkudekojas, 2S- nowembril 1903. .N 122õ. Tarwitan noort tublit fehia-^oissi Sepp Tiits, Upal- Torgu preestri juures tarwitatakse 2. teenijat tüdrukut. ..Saarlaste" Kaleadrr 1909 a. paare oa ilmunud. Kures aare kiriklikud sõn. Pühapäewal, SV. uowembril. EeStikeeie jumalateenistust ja iauarahwo  wastuwõlwist kell 12 peab ülemõpetaja  BloUeldt. Kirjutamine ja pihtllugemine laupae» wai kell 6 õhtu. Igal pühapäcwa õhtul kellu '/-S E-stiteeie piiblitunb meesterahwastel kiriku käärkambris. Smc labl anlak,e rcvva, et hr- Nd. Rosenberg 1- nowembri  k- p. 19V8 ühisuse teenistusest lahti on laStud ja tema usalduse kiri sellega ära on kustunud- Wemmkste Nobeli petroleumi asjanduse ühisus.