- Uusi kaSwandikkufid on sel aaStal Kuresaore gümnafiumis 22 tükki waStu lvõetud. Üleüldse on sel aaStal gümnasiumis 157 kaswandikku, kuna neid minewal aastal  144 oli. Seega on sel aaStal 13 kaS« mandikku rohkem, kui minewal aaStal. Kuresaare tuletõrjujate seltS pidas minewal pühapäewal pärast lõunat oma sügist pääproowi- Ofawõtmins 15. skp. peetud meiste laadast oli rohke. Ksid secgi pärast oli kauplemine wähene, sest et loomade eest kõrget hinda nõuti. Laada lõpul lükfiwad  aga hinnad odawomaks, umbes S 0 kop. puuda päält, elusalt kaalutud. Seega wõib arwata, et edaspidi liha hinnad jälle õigele kohale langema saamad, kuna nad praegu hästi kõrged on ja linna elaniku elu raskeks teemad- Kihelkonnalt. Kihelkonna supeluSmaja seinad on juba üles raiutud- Temas on saal, tohtri- ja teenri tuba uing kuus numbrit. Maja ise on kuuse metsa sees, mere ääres, Väga ilusa koha pääl. Ehitus on wist praegu rahapuuduse pärast seiSmaZ. Leisist. 26. augustil kellu tz hommikul leidis Leifiwalla talumees GuStaw Meri Pokka küla juures mere rannas pudeli, mille sees kapten Arsoudsoni allkirjaga pliiatsi kiri oli, millest näha, et laewa yEneraldaga" Baiti mereS 10. pikkuse ja 20- laiuse kraadi all midagi juhtunud on. Et aga kiri kustunud, siis ei ole wõimalik arusaava, missugune see juhtumine on olnud.  Laew on Riia poole sõitnud, aga kust poolt, ei ole teada- Kiri on Rootsi keeles kirjutatud- Maasist „PiSku Rahula" külas peksnud  AS noormees oma isa nii rängasti, et see paari nädala pärast ära suri. Tartust. Tartu Üliõpilaste korporatston »Ouronia" pühitses mil päewil oma 106 aastast juubelipäewa- Ajaleht .Olewik," mis teatawasti sõjaseaduse  kestvuse ajaks kinni pandi, on nüüd, nagu Ühest ajalehe kuulutusest näha, müüa. Tallinnast. Komitee, ke» keisri Peeter I. auusomba ehitamist kavatseb, kirjutab „Õig.", sai Eestimaa mõiSnikkudefcisusclt ZOOO rbl- auuhindade tarwis. MõismtkudeseisuS  palub, et talle luba antaks märtsikuul  maapäewa kokku kutsuda, k«S raha lubamist mäleStusesamba hääks harutamisele tahetakse wöttapääle selle palutakse luba mäleStusepidu pidamiseks 1910- a. Eestimaa  Wenemaa külge ühendamise mälestuseks. Adwokatkohtuall. Tallinna ringkonnakohus arutas teifipüewal ja kesknädalal  adwokat Werneri aSja, kes raha wäljapreSfimise pärast talupoegade käest süüpingis istus. Ta oli 1906. aaStaS 27 isiku kaitsemise oma pääle wõtnud, keS Türi wabriku rüüstamise pärast eeluurimise  all seisisad, mis parajasti lõpe korral oli- Prokuröri juures olleS sai Wciner juhtumisi teada, et prokuröri poolt süüdistus  17 isiku kohta juba ära oli lõpetatud, selle pääle laskis Weiner tähendatud isikutele  kirja saata ja nõudis igamehe käest 2ö rubla, mis eest ta Peterburis muretseda  lubas, et nende waStu kaebtus ära lõpetatakse. Mehed maksiwad nõutud raha, saiwad teate, et kaebtus ära on lõpetatud ja uskusiwad kindlasti, et adwokadi herra aitas. Aga kui nad pärast teada saiwad, et prokuror juba enne adwokati „m«retsemist"  kaebtuse nende waStu oli lõpetanud ja adwokat neid petnud oli, siis tvstfiwad nad asja üle kaebtust. Asja arutamine kestis kaks päewa. Kohus mõistis kaebtusealuse  -vabaks. „Koit." „ Volta" wabriku töölised tahtsiwad pritsimajas koosolekut ära pidada. Kuberneri  küsul ei ole aga politseimeister, kirjutab  „Õig>", töölistele lubanud pritsimajasse  kokku tulla. Koosolekut on ainult wabriku ruumides pidada lubatud, kui wabrikuwalitsuS sellega nõuus on. Seda luba aga ei tahtwat töölised tarwitada. Enne täielikku järeleandmist wabrikuwalitsuse  poolt ei tahtwat keegi töölistest tööle hakata- Paljud streikijad on enestele mujal ajutist teenistust leidnud. 6. sept. algasiwad Dwinski polgu ohwitserideklubi ruumides ajutise sõjakohtu istumised. Neljapäewal oliwad kohaliku sõjakohtu ees, teatab »Õig,", Jaan Tilk ja Kaarel Ruja Tartumaalt. Mõlemaid ühwardaS süüdistuse järele surmatrahw. Lugu on järgmine: 14 januaril 1907 a. kella 8 ajal õhtul läks Tartumaale Kawastu mõisa metsawaht J. metsa järele waatama. Ta nägi metsas saani kolme mehega; saanis oli ka püss. ArwateS, et tal salaküttidega  tegemist on, läks J. abi tooma, kuid orwatawad salakütid andfiwad tema pääle paugu ja sõitfiwad minema. J. ja teine mees, kes temale appi tõtanud, lasksiwad  ka omalt poolt põgenejate pääle mitu pauku. Tuli wälja, et arwatawad salakütid  wäikekodanik Jaan Tilk ja talupoeg Kaarel Raga oliwad. Uurimisel tuli awalikuks,  et «uimastel suurem summa raha ligi oli olnud ja nemad kallaletungimist kartnud ; häda pärast lasknud nad püssi. Kaitsjaks oliwad wannutatud adwokadid Wilhelm Sternberg Tallinnast ja Hwolson Peterburist.  Kaebealused mõisteti wabaks. Narwaft. Kaheks aastaks Põhjamaale (Wologda kubermangu) asumisele on „Meie Elu" endine wäljaandja ja waStutaw toime- teadsin, et mul waranduft on, aga ma ei saanud ennast selleks sundida, et ma seda waranduft kellegiga oleksin jäganud. Näete seda pärli krooni, mis Ml chinini purgi kõrwal on! Ka seda ei suutnud ma käest ära anda, kuna ma ta ainult selleks otstarbeks  oma kätte sain, et seda miss Morestanile saata I Mu lapsed, saatke teie temale üks osa Agra warandnsest. Aga niikaua, kui mina elan, ärge saatke talle Midagi, ka krooni mitte. Ma jutustan teile, tuida wiisi Morestan suri, rääkis ta edasi. Tal oli juba ammugi südame haigus, aga ta püüdis seda kõikide eest salata. Ainult mina teadsin seda. JndiaS elades saime temaga imelikkudel juhtumistel suure waranduse omanikkudeks. Mina tõin see waranduse Inglismaale ja kui MoreStan pärastpoole ka Londonisse tuli. ilmus ta kohe minu juurde, et oma jägu Varandusest kätte saada. Minu truu teener Lille Howdar, kes nüüd surnud on. juhatas ta minu juurde. Meie aga ei saanud MoreStaniga waranduse jägamisega õigeks ja läksime tülisse. Wihatujus kargas ta toolilt üles, kuid korraga litsus ta käed südame kohta rinna waStu, nägu muutus tumedaks ja ta kukkus silmili maha, kus juures ta pää waranduse kaSti terawa nurga waStu ära lõi. Ma kumardafin tema üle ja nägin omaks ehmatuseks, et ta surnud oli. (Järgneb.) Seda ja teist. Kolera-surnuaia S. Kolera surnud Maetakse Peterburis PreobrashenSli surnuaeda, kuhu Nikolai «aksalist umbes tunni aega saab woorimehega soita. Puusärgid  surnukehadega veetakse raudteed kaudu. Keegi kirjeldab „Birsh. Wed.", kuda surnme rongiga, milles liv puusärki oli, surnuaeda zõuii. Kell V'll jõudnud surnute rong surnuaia  platvormile. Mitmesuguste vormide täitmine võtnud 49 minutit aega ära. Platvormil, kus puusärkifi vagunitest välja võetakse, sündida niisugused pildid, mida võimata kirjeldada. Nassterahwad langevad minestusesse, kisendavad, ja püüavad pigitatud puusärkide  ümbert kinni võtta, määrivad pigiga käed ja silmnäo ära. Sedasama teevad ka lapsed ja mõned meesterahvad. SäälsamaS on ka voorimehed ja töölistel, kes puusärkifi  tõstavad, on iseäralised kindad ja pluused selle tarvis. 116 puusärgi viimine kirikusse, mis siit 169 sülda kaugel võtab, hulga aega. Kirikus peetakse Jumalateenistust. Kokku on umbes 39 nendest surnutest, keda eila siia toodi ja 20, keda täna, siia ühte toodud.  Kõik teised surnukehad viidi iseäralisesse  kuuri, mis kirikust verst maad eemal on, kus nad täitsa korratus olekus seisavad.  Seinte ääres on puusärk puusärgi pääl täitsa laeni- Kuuris on umbes 140 puusärki. 26 puusärki on kiriku ees platsil- Need maetakse  pääle nende, mis kirikus on, maha. Kõiki, ka surnuaia valitsust pahandavad halvad puusärgid. Kaaned on halvasti pääle pandud ja nendes on rohkesti pragufi.  Käeraudu ei ole puusärkidel. Nad on wäga õhukestest, kuivadest ja okaliSteft laudadest tehtud. Surnuaia ülevaataja teatel toodud pühapäeval  sinna 179, esmaspäeval 167 ja teisipäeval 116 surnu puusärki- Surnuaia valitsus ei suuda seadust täita, et kolera surnu tuleb päeva jooksul maha matta, sest ei jõuta haudast valmis teha. Surnuaia valitsus palus haudade kaevamiseks abi saata võimalikul korral soldatist. See asjalugu teeb seisukorra palju kurvemaks,  et mitmete omaksed kõigest ootamisest  hoolimata, surnukehade hauda laskmisest  ei saa osa võtta- Ei ole haudast ja puusärgid tulevad kuuri viia, kuS ilma selleta juba küllalt kitsas on. Sugulased ja tuttavad jäävad ootama ja neid on raske trööstida. „Pvl." Wahwas meeS, kes lõwi ära wõidab; wahwas, kes ilma oma alla heidab; wahwam  aga see, kes enese üle wõitu saab. Õnnelik lapsuke I Sul on weel hällis lõpmata ruum; saa aga meheks, fiis jääb sulle otsata suur maailm weel «äikeseks. Haige Juku- Sma: .Nüüd, Juku, näita tohtri herraie ilusasti keelt!" Juku: .Pean ma tale pikka nina ka näitama, ema ?" Tähtjas tundemärk. Kohtunik:  »KaS te wõikfite mulle seda rfikut,  keS teil eila uuri taskust ära näppab, ligemalt kirjeldada?" Herra: „O, küll! Tal oli wäike hall kübar Ms, ja suitsetas paberossi." M 67 Saarlane ISOB