Maavalitseja andis 25. januaril telegrahwi  teel Peterburisse teada, et ta teate diplomatilise läbikäimise lõpetamise kohta kätte on saanud. Ehk küll diplomatilise läbikäimise lõpetamine  iseenesest weel mitte sõjaliku tegewuse  algamist ei tähenda, pani Jaapani walrtsus ometi juba öösel vastu 27. januari  ja pääle selle 27. ja 28. januari jooksul terme rea jultunud kallaletungimist Wene sõja- ja kaubalaewade wastu toime, üleüldiselt maksmaks tunnistatud rahwastewahelise  õiguse määrustest hoolimata. Jaapani  keisri käsukiri, kus Wenemaale sõda kuulutatakse, ilmus alles 29. januaril. pääle kui sina Edgari pääle. Sagedasti oli Edgar asi, millest meie seltskonnas rääkisime ning ma pidin mitukord Edgarist just sellepärast juttu tegema, et ta niiiväga sinu südame lähedal oli. Ma pidin omale jagcsti ütlema: Ja, ta armastab mind kül wäga, oga siiSgi ei ole ma nii ta südame lähedal, kui wend Edgar. Kõik, mis sa enese juures looduse poolest arwasid puuduwat, seda leidsid sa Edgari juurest, nagu kena nägu, näidumalt külgi tõmbaw armas olek, iga pidi kerge ja lahke waimuline  liikumine, mis inimest teiste ees armsaks  teeb. Sa lootsid temast kõige paremat,  aga kui sinu lootused mitte täide ci läinud, tundsid sa sellest seda suuremat walu. Sinu üleliigne armastus ja lugupidamine  Edgari waStu nõudis ka tema käest üleliiga auusust, tal ei tohtinud mingisugust  inimliku nõdruft olla, ta ei tohtinud sinu silmis ialgi eksida ega komistada. Ära pane mitte pahaks, sina püüdsid omas auuahnuseS tema läbi oma auusust suurendada,  aga Edgari elumiifid kiskusiwad seda maha. Sa tegid temast liig uhke pildi, seda lõhkus aga Edgar ära. Jah, nõnda just see oli. Seda pidin mina kõik häbenedes tõeks tunnistama. Minu süda oli tema ees lahti nagu mõni lahtine raamat millest ta kõik selgesti ära wõiS lugeda, mis sääl sess seisis. Oh, kui mähe olin ma oma abikaasat tunnud ning temast lugu pidanud. Ta oli mulle armaS naesuke, kellega ma ümber käisin nagu mõne ellitatud lapsega, keS tõsist elu w«l ei tunnudgi. Aga et ta minu waimlme  kassaline oli, keS igaS elu juhtumises mind awitada wõis, kesMsamma logigaliselt  mõtles kui minagi ning mitu kord tõsiseid elu küsimisi meel paremine tundis kui mina, sellest sain mina alles meel täna aru, täna praegu õppisin ma oma abikaasat täiesti tundma, mis aga paraku nüüd liig hilja oli, ja nüüd hilja, hilja Armas Ernst, sa olid läbi ja läbi kõrge haritlane, kes kõiki asju üksnes prillide läbi tunda tahtis, kui ma nõnda ütelda tohin, muidugi mõtlen ma siin üksnes hariduse prillide pääle. Mis sa omas mõtetes ükskord kindlaks olid teinud, see pidi siis ka teistele mõõdu puuks olema. Ms sinule wõimata sõitis olewat, see ei tohtinud ka teisre juures wõimalik olla. Zgapäewane elu ei tunne doktorite pöhjusmõtteid  ega muid sügawaid juhatusi. Inimesed  ei ole mitte kõik ühesugused, selle pärast ei wõi sa neid kõiki ühe ja selle samma mõõduga mõõta. Mina olen ainult üks rumal naesterahwas, kes pääle scda haige on, nõnda haige, et ma ehk tühja juttu räägin, aga usu ometi, et selle seeS ka tõtt olemas on. KeS kõik mõistab, annab kõik andeks. Andeksandmine pole meel ialgi Vabandus. Ja, Edgar oli nüüd ära läinud, aga sa ei wõinud teda ometigi omast südamest wälja kiskuda, ta oli ju sinuga kui ühte kaswanud. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 16. webruaril pühitses Saaremaa mõisnikukoja sekretär hr. A. v. Güldenstubbe oma 25. a. ameti jubeli päewa. Kuresaare maksuwalitsuse esimeheks on surma läbi lahkunud hr. Lindenbergi  asemele linnawolinik hr. We idenbaum  linna wolikogu poolt walitud. Laupäewal, 7. webruaril mängiti Bürgermusse saalis Kuresaare näitemängu sõbrade poolt teist korda näitemängn „MurdwarguS," see kord „Punase Risti" seltsi hääks. Alustusel laulti kõige rahwa poolt vaimustusega „Keisrilaulu" muusika saadctusel, kus juures Keisri Majesteedi  rinnakuju bengali tulewalguStusel paistis. KeiSri Majesteedi kuju kohal kandis ingel loorberi pärga, kuna tol teises käeS palmi oks oli. Siin oli rahva vaimustus suur. Mürisewod hurraa hüüded kõlasiwad, parast Keisrilaulu, ja iga ühe kooSolija südame soowid ühendasivad endid loorberi pärja ja palmi oksa tähendusega selles raugemata lootuses, et meie Keiser varsti vaenlase wastu hiilgawat wõitu saab tooma ja et siis jälle rahupõlw meie riigis saab walitsema. Mis „Murdwarguse"  mängimisesse puutub, siis mängiti see kord weel paremini, kui esimest korda. Rahwast oli rahuloldawalt koos.. 8. webr. pidas Saaremaa, laulu ja muusika Selts „Lyra" pidu õhtut kontserdi ja näitemänguga. Laulud hr. K i t t i juhatusel kõlasiwad hästi ja leidsiwad rahwa poolt suurt rahulolemist. Mitmed laulud kanti rahwa tungima soowi pääle teist korda ette. Näitemänguna etendati „Hullu Hantsu abiga", mis waatajate poolt ka kiiduawaldusega  ivaStu wõeti. 9. webruaril oli Saaremaa Eesti Põllumeeste  Seltsi liikmete koosolek. Koosoleku awamisel  tuletas esimees hr. õp. Kerg praegust rasket sõjalikku aega meelde, mille lõpul koosolijate  poolt riigi laulu „Jumal Keisrit kaitse Sa!" laulii. Siis rääkis hr. baron Sass talumaade ostmisest ja müümisest, selle üle tarwilikka teateid andes. Kerla preester Elend rääkis „Wasikate kaswatamisest". Kõne oli waga õpetlik sa soowiti tema ära trükkimist. Eestseisuse liige hr. Sch irina  n n lubas oma! kuiu! kõne seltsi liikmele tarwis  ära trükkida lasta. Pääie selle oli weel uute liikmete wastu wõtmine ja mitmesugused läbirääkimised. . Webruari kuu keskmistes päewades oli siin kaunis käre külm, mõnikord oli 16 kr. Muhumaalt. Küünlapäew loetakse meil wiimaseks Jõulu pühaks. Selleks päewaks hoiab iga muhulane omale „keha" õlut, oga kellel ta Jõulu otsa lõpeb, see teeb uuesti. Sellepärast käiwad siin Küünlapäewal noored mehed niisama kui jõulugi perest peresse ja külast külasse õlut otsimas. Külade za talude wahel kisendawad ja karjuwad nad nõnda, et hirm kuulata. Siisgi peab tunnistama, et monopoli sisseseadega joomine Muhus märksa on wühenenud, wühemalt wjina joomine. Muhus wiinapoodi ei ole, ja Saaremaalt teda toomas käia ei ole kerge. Küll olla mõni mees sala monopoli-wiina müümisega katseid teinud, aga urzavmr olla nende jälgile jõudnud. Ka Saksamaalt  weetakse wõrdlemisi wäga wShe wiina. Minewal aastal oli rahwa jutu järele ainult ühe laewaga toodud. Keegi hr. J. teab ..Uudistes" ankrute arwu ära määrata 30 ankrut. Mõni muhulane olla omale hulga wiifi sahariin muretse, nud, et sellega äri ajada. Ülepää on Muhus saharini tarwituS laialt pruugiks. Wanad inimesed nimetawad teda sukruks". Naljaks. Soo w. MecSterahlvaS: Armastus ei ole muud midagi kui haigus!  NaeSterahwas:  Oh, kui ta ometi külgchakaw oleks! Sõda. Uued «võitlused. Jaapanlaste plaan on täitsa nurja läinud. Neli Jaapani laewa on põhja lastud- Paari päewa jooksul ei olnud sõjaplatsilt midagi tähtsat kuulda. Zaapani laewastik oli nagu ära kadunud, nii et ta ennast kordagi ei näitanud. Kõik ootasiwad põnewusega, mis nüüd tuleb. Jaapanlased on ka tõesti selle aja jooksul tawala plaani sepitsenud. Port-Arthuri sadama sisse- ja wäljakäigu tee on õige kitsas, nii et waewalt kaks laewa teineteisest  mööda sõitma pääsemad. Kahe suurema laewa kerega, kui need tee kohal põhja lasta, oleks wõimalik teed kinni panna- Selle pääle põhjendafiwad jaapanlased  oma plaani- Nad saatsiwad, nagu asewalitseja teatab, neli suurt laewa kell ööse sadama sissemineku juures olewa Wene soomuslaewa Retwisani poole minema,  kuna selsamal ajal ka arwatawasti 8 Jaapani torpedolaewa Retwisani kallale tungtsiwad. Taheti tee kinni panna ja ka Retwisan wigaseks teha. Terme plaan läks täitsa nurja. Retwisan  märkas waenlaSte nõuu ja hakkas tuld andma. Ka kmdlus tcgi sedasama., Tuleandmine  oli nii mõnus, et kõik Jaapani laewad, mis tee kinnipanemiseks oliwad määratud, enne.puruks lasti, km nad sadama sissekäigu koha juurde jöudstwad. Wene tetegr. agent, teatab sellest «võitlusest: 11. webr. kell 1 ööse tegiwad jaapanlased meeleäraheitlikku katset, et sisemise sadama läbikäigu tee kinni panna. Selleks otstarbeks  saadeti 4 kaubalaewa torpedölaewade  kaitse all kahelt poolt tee pääle. Läbtjõtdu kohal seisew soomuslaew Retwisan sai aga jaapanlaste nõust aru ja hallas sedamaid Jaapani laewade paale laskma, kuna ka kindluse suurtükid tuld andfiwad. Laskmine wäilas kell S hommikuni. Jaapanlaste  katse ei õnnestanud. Kõik 4 Jaapani laewa on põhja lastud. Kaks nendest põlesiwad. Ka Jaapani torpedolaewad on nähtawasti  hulljulged olnud. Ehk Retwisan ja kindlus tüll nendele tuld andis, fiiSgi katsusiwad need laewad kuni hommikuni wenelastele kahju teha. Üks laew olla wöitluses põhja täinud. Kell 9 hommiku tuti suur Jaapani laewastik Port-Arturi poole. Wene ristlejad Nowik ja Bazan, kes waenlase torpedolaewafid taga ajama täkfiwad, kutsuti siis tagasi. Jaapani laewastik ei lasknud aga mitte ühte paukugi, waid pööris Dalni poole minema. Nendest nurjaläinud pääletungimise katsetest hoolimata tuliwad jaapanlased 24 tunni pärast uuesti Porl-Arturi kallale ja jällegi löövi nad tagasi, nagu alamal jelswateft telegrammidest näha. Maawalitseja Kõigealamlifem tele» ramm Keisri Majesteedile 13. webruaril. Waenlase laewastik, milles 16 laewa oli, lähenes Dalni poolt Port-Arturi kindlusele umbes kella 11 ajal hom. 12. webruaril ja hakkas wälisel reidil olewaw  laewu „Askold«, ,Bajan„, ,Rounk"  ning kindlust laskma. Tuleandmme Saarlane. ISO4, 8