Vl lknna j a o s ei pandud Eesti- Went uuenduse erakonna poolt ainumatgi koosolekut toimc. Wanameelscte erakond on sääl nõnda suures enamuses, et midagi ette wõtta astuta jöuukulutamine oleks olnud. Ja V>. jagu oligi see omnkene, kus wanameelsid  mincwatel walimiskcl enamuse saiwad. —an. Tartu teated. TartvS, 7. jaanuaril !W9. Dr. K. A. Hermanni mälestuse auustamiseks tahetakse lähemal ajal suuremat muusikajandu  se- õhtu t kadunud rahwamehe töödest tonne panna. Sellepärast jääd laulelduse „Utu ja Wancmmse"  ettekandmine 14. skp. ära. Pärjad, mis Dr. K. A. Hermanni hauale pandud, kandjiwad järamist  päälkirju. Armsale mehele, isale ja wennale » „ Abikaasa lapsed ja wend. Unustamata kallile lauluisale Kodukaimud hällipaigast. l epiusuv Wäsimata kaaswõitlejale Eesti rahwuslise  kultura põllul EeSti Üliõpilaste Seltsi Wilistlaste-kogu. Eesti Üliõpilaste Selts pärg Eesti warwides sinine, must walge. Esti Üliõpilaste korporatsion „Fraternitas Estica" pärg oma korporatsioni wärwidega. Riia Eesti üliõpilaste korporatsion „Bironia"  pärg korporatsioni wärwidega. EeSti rahwalikumale heliloojale ja Eesti laulu ja mängu tulisele elustajale Dr. K. A. Hermannile Wanemuine. Esimese Eesti päewalche asutajale Dr. Karl August Hermannile „Postimees". UnuStumata Eesti keeleuurijale ja kirjamehele  Dr. K. A. Hermannile Eesti Kirjanduse Selts. Armsale ometiwennale, Eesti keele ja laulu kooliõpetajale Dr. K. A. Hermanile Tresfneri eragümnasiumi kooliõpetajad  ja kaswandikud. Aahwusliste haridusepüüete edendajale Dr. K. A. Hermannile Eesti Nooresoo Kaswatuse Selts. Tulisele töötegijale Eesti rakwakultura Põllul Tr. Karl August Hermannile EeSti Põllumeeste Selts Tartus. Dr. K. A. Hermannile „Päewalehe", „Aja," „Koidu" ja „E»sti Kodu" toimetused. Wäsimata hariduse edendajale Dr. K. A. Hermannile Eestimaa Rahwahariduse Seltsi poolt. Dr. K. A. Hermannile „Karskuse Sõber." EeSti elu edendajale Dr. K. A. Herannile  Wõru Eesti seltside poolt. Endise kuratoriumi liikme Dr. K. A. Hermannile Tartu E. Ew. Noortemeeste Selts Eesti auusa wonema tegelase Dr. K. A. Hermanni mälestuseks Tallinna Ew. Noortemeeste Selts. Wäsimata elustajale hariduse põllul Pärnu Eesti seltsid. Endla, Kooli Selts, Karskuse Selts. Dr. K. A. Hermannile Tähtwere Muusika ja Laulu Selts. unustamata auuliikmele ja rahwamehele  Tr. K. N. Hermannile Tartu Eesti Käsitööl. Awitamise Seltsi poolt. Oma aunliikmc Tr. K. A. Hermauuile laulu- ja mänguselts Helin. Dr. K. A. HermannileZ Moskwa EeSti Seltsi lauluja  mängukoori poolt. Oma auuliikme Dr. K. A. Hermannile Uusna laulu ja mängu selts. K. A. Hermannile Türi Muusika Selts. Kadunule Eesti õpetlasele Dr. K. A. Hermannile „Narwa EeSti Seltsi" poolt auustuse ja mälestuse märk. Wäsimata töölisele rahwa awalikus elus, sooja, EeSti südamega kannatajale Dr. K. A. Hermannile . Tänulik Tallinna Eest, Kirjastuse Ühisus. Tähtsamale Eesti laulu edendajale Puhja Laulu ju Mängu Selts. Teater. Pühap. etendati „Wanemuise" teatris kolm ühcjärqulist, Otto Erich Hartlebeni drama „Wäesalgast lahkumine, Emil Pohl', lustmäng „Tsirkusepreili" ja Ed. Brisebarre ja Merc- Michel i naljamäng „ Tiiger." Mis Otto Erich Hartlebem dramasse puutub, siis pean ma otsekoheselt tunnistama, et mina tema wäärtusest mitte küllalt aru e, jaksa saada. Minu arust on ta dramattlme /kizze, on ta töö, millest alles dramat luua wõiks. ta katse on, dramat ühte waatusesse  kottu suruda, siis on tahuwi taw katse, mis drama aset aga täita ei suuda. Ohwitser ou ritta naese wõtnud, et ennast  rahulikust kitsikusest päästa. Seejuures on mees, nagu ta ise seletab, ihu ja hingega soldat. WäeteeniStus käib tema juures üle kõige. Naene ou kõrmatisem asi. Loomulik on,et naene mehe wastu külmaks jääb. Ta petab meest ühe teise vhwitseriga. See kõik on awalit saladus. Oma naese pärast saadetakse  meeS nüüd omast polgust ära ühte teise polku. Ja jumalagajätmise päewaga algab tükk, algab mehe aimdusega, siis kindla teadmisega, et naene teda petnud ja lõpeb mehe surmaga, keda naese sõber naist ja ennast  kaitstes, surmab. Õigusepärast on see siis nagu ühe drama lõpp, kus eelmiste waatuste  tuum ja tagajärg wiimasesse waatusesse suure dramatilise jõuu ja osawusega kokku on surutud. Ja see dramatilme jõud on tüki kõma külg, kuid sa kahjatseb, et drama kujunemise  asemele drama lõpp astub, kahjatseb,  et sa inimestele, kes dramas tegewad on, mitte lähemale ei saa astuda, sest et iseloomude  kujutamise kallal waewa näha ei ole katsutudgi. Wõib olla, et ma siin ülekohut teen, wõib olla, et sääl üksikud laused oliwad,  mis ühe hoobiga selget pilti kujutatumatest  isikutest oleksiwad wõinud anda, kuid neid ma ei kuulnud liiga ülepääkaela ruttama kõne ja tegewuse seest wälja, wõib olla, et iseloomud, isikud, kellega sa kaasa tunda oleksid  tahtnud, täiesti wõõriti kujutamise tõttu Wõõraks jäiwad ja et sa ainult jaktumiga pidid leppima, et see, mis enne drama algust  on sündinud, wäga loomulik ja wõimalik  on, kuna see, mis näitelawal praegu sünnib,  ka koguni teisiti wõiks sündida Sest see ohwitser, kes sääl joobnud oletus oma naesega  kokku põrkas, see nägi nii mälja ja astus  nõnda üles, et mul tõepoolest tundmus oli, nagu oleks ta sedawõrd alkoholi kaudu langenud, et ta oma naesega malmis on kauplema, kuna lõpupoole wälja tuli, et ta koguni niisuguse auumehe wastand on. Üle- Pää need herrad ohwitserid! Ohwitserlikust olekust ei olnud nende juures seekord mitte midagi märgata. Meie teame, et Turkcstani piiril ohwitserisid on, kes wälimuse ja kommete poolest siinsetest ohwitseridest kaugelt lahku lähemad. Aga siinsetest ohwitseridest lähemad Meel Saksa ohwitserid niisama palju lahku ja Hartlebeni tükis on meil Saksa ohwitseridega tegemist, kes oma wälise korrekt oleku poolest riietes ja kommetes üleüldiselt tuttawad on. Pikki juukseid ei kanta Wene sõjawäesgi, Meel wähem Saksa omas. Ja uhke tagasihoidlus  on sääl iseloomulikumaks jooneks, mida iseäranis Gustav v. Prandau etendaja täkele peats panema, kes kentsakas-närwlikkude  liigutustega ja tormilikkusega kõik muu oli, ainult mitte ohwitser. Huwitaw oleks, seda tükki meel kord näha, kui näitlejad oma osad täiesti wälja on töötanud  ja üleüldisinimlikkude tunnete kõrwale weel seisuslisi tundeid wõiksiwad feadida. Seekord jätan wastutuse selle eest, kui ma näitekirjanikku ja näitemängu walesti hindan, täiesti näitlejate kanda. Emil Pohli lustmäng „Tsirkusepreili" on meile juba tuttaw kui lõbus nali, kus Cäsar parun von Wedding rikast paruni preilit v. Nietochi kosida seejuures ühest tsirkuse preilist rohkem huwitust tunneb, wiimast oma juurde tellib. Juhtub aga nii, et tsirkuse preili asemel paruni preili Nietoch tuleb ja oma tulemase peigmehe sõbra Engelhard oon Meiningshauseni ees leiab, kes teda tsirkusepreiliks  peab ja ärajutustab, et tema sõber Cäsar paruni preilist midagi ei hooli, waid ainult teda tsirkusepreilit, armastab. Iseenesest  mõista ei saa nüüd Cäsari ja parunipreili pulmadest midagi, maid Meiningshausenist ja parunipreilist peab paar saama ja Cäsar ou haledasti sissekukkunud. Naermine on terwisele õige kasulik asi. Ja ku! meile, nagu näha, selles tükis lkni ka järgmises) midagi sügawamat ei pakuta, siis Wõime selle eest päris tänulikud olla. Sagedasti  on elu tse sügaw küllalt, sa tahaksid hää meelega kergemalt hinge tõmmata ja Emil Pohli „Tsirkusepreili" lõpeb nii toredasti  südamest tulema „juoivalleraga", mida Meiningshausen ja parunipreili laulawad, kuna Cäsar Wedding ütlemata rumala näo teeb, et sa õige rõõmsalt selle hõiskamisega kaasa tunned. Ed. Brisebarre ja Merc-Micheli naljamäng  „Tiiger" kannab täiesti Prantsuse kerget  wiisi, mitte millestgi midagi teha. Robert  Moor on armukade abielumees, ja sellest on küllalt, et ülemeelseid seisukordasid luua, mille komika just oma rumaluse pärast naerma ajab. Siin oli hra Möller, kes „Tiigri" osa etendas, täiesti omal kohal, kuna herra Hansen, kes naljakates osades ülepää õige hää on, ka seekord midagi soowida ei jätnud. Proua Markus etendas õnnetut abikaasat, kes oma natuke lollaka-armsa olekuga tiigrisarnasele  armukadedusele õige pikantlise Vastukaalu  pakub, natukene puiselt. Proua Altleis  oli õige kena toatüdruk. Ei ole ainult hästi arusaadaw, miks Prantsuse tükk isikute jaoks Saksa nimesid nõuab. „Tsirkusepreili" etendamine oli ühest endisest  etendamisest nõrgem, mida näitlejate wäsimusega peab seletama pühade etendused  nõudsiwad ikka küll suurt jõuukulutust. W » M. D. Slawjansky koor. Eila, kolmekuninga päemal, andis kuulus Slawjanskv koor Tartu Jaani kirikus muusikadirektori Rud. Griwingi Paastegewusel  Vaimuliku kontserti, mida kõigiti kordaläinuks peab tunnistama. Kooril on tore häälematerjal ja selle materjali  wäljawoolimine seisab tütre ajal nähtamasti  meel kõrgemal, kui isa ajal. Kanti Wene kiriku-komponistide Archangelski, Gretshaninomi,  Bortnjanski ja teiste töösid meistri osawusega ette. Laulude ettekandmises oli hääle paisutamine  ja kahanemine täiesti ühtlane ja selge, kokkukõla puhas. Ei ole küll siin näit. Tshaikowski  „Legendat" siin nii ilusasti kuuldud, niisama mitte Bortnjanski „Sa JSraeli kar- Täna ja Homme laulab see koor „Wanemuiscs"  Wene rahwalaulusid, mille ettekandmises  ta kuulus on Ka Eest. rahwalaulusid  tahta nad ette kanda Neid kontsertisid wSib E-Sti ringkondadele s°o,att soowitada. Auujär gu ülendus ed. Nimetatud on, nagu „Wal. T." näha riiginõuunikuks Tartu realkooli kooliõpetaja A. Grass; kollegia-nõuunikuks Tarw ülikooli õpetatud apteker Schindelmeiser: kubermangusekretäriks,  4. meie linna Pushkini algkooli juhataja Steinberg; kollegia-registratoriteks meie linna 2. kroonu algkooli juhataja Tamm, kohaliku 1. linna algkooli kooliõp. KooretS ja 3. linna algkooli kooliõp. Kuppar. Kinnitati  : koll.-nõuunikuks rahwatoolide inspektor Momot ja koll.-assessoriks kohaliku ülikooli projektor Schmelzer, kohaliku realkooli kooliõp. Nisontow ja kohaliku gümnafiumi arst Ov. me 6. Terrepson. Meie linnad ja uued asutatawkh> keskkoolid. Nagu teada, on Riia Spetonna kuratoc kõigile Baltimaa linnadele järelpärimise saat--- nud, kas nad ei soowits uusi kesktoolisid, awada ja kas nemad sarnasel korral walmis oleksiwad nendele koolidele kroonu toetuse kõrwal ainelist abi andma. Nüüd on, nagu Rna lehed kuulewad, kõik linnade wastused kuratorile kätte jõudnud.  Iseäraliseks iseloomuliseks nähtuseks on neis wastustes see asjalugu, et kulturaS kõige enam edasijõudnud maa keskkohtades keskkoolide awamise küsimus õige leiget wastuwõtmist  on leidnud. Nõnda näituseks seletab  T a r t u ülikoolilinn otsekohe, et temal raske olewat linnas wõimalikul korral awatawa keskkooli soowitawut tüüpust ära tähendada, ja lükkab tagasi, mingisugust abiraha  eht maatükki uue kooli jaoks määrata. Pärnu seletab, et temal soowitud orw koolisid  juba on ja uute awamist mitte tarwilikuks  ei pea. Kuresaare linn palub, et sääl olew tütarlastekool tütarlaste-gümnasiumits  ümber muudetaks. Ühtlasi lubab ta seks otstarbeks linna tütarlastekooli hoone ja iga aasta tl 50 rubla toe tuferaha, kuna muud kulud kroonu oma tunda peaks wõtma. Pärnu awaldab sovwi, et linna gümnafiumi  juures realosakonna parallelklassid awataks.  Toetuseraha andmisest waikib linn, palub  aga kroonut, et ta gümnafiumi juurde tarwil se liszhoone ehitaks, mille kulud 66,000 rubla pääle arwatakse. Wõrus tuntakse tarwitust realkooli järel, milleks tarwiline ehilusekoht ja ühekordselt 100, rubla raha lubatakse. Aastast abiraha arwatakse 10< o—lsoo rubla anda wõidawat. Wa ! k soowib tehnikakooli, aga ainult kroonu kulul. Ann lubab ainult ehituseplatsi anda. Esimese «õidulaenupaberite loosimisel wöitsiwad järgmised, piletid: serie. pil. wõit. seue. pil. wöit. 2247 48 200000 663 18 1000 2174 ,1 7500' 665 11 1000 10612 5 40000 3172 36 1000 13285 21 25000 5374 21 1000 2083 40 10000 6095 45 1000 14 06 32 10000 63 0 47 1000 19592 38 10000 7184 36 1000 6394 43 8000 860? »2 1000 7804 19 8000 9/44 1 1000 12675 43 8004 10735 25 1000 13296 16 8000 11812 39 1000 16964 12 8000 14357 45 1000 1163 17 5000 14456 50 1000 2060 27 5000 15853 6 Iyoo 8129 12 5000 15895 33 1000 8959 46 500) 16299 8 1000 12452 50 5000 1742) 48 »OVO 14826 6 5000 17666 48 1000 15587 50 5000 18261 43 1000 16203 47 509.» 19534 25 10-0 * Sa ksa - j a ee s tike e l s e t e koolide asjus. Riia poolt saadud teadete järele on õperingkonna  hooltkandew nõuukogu (Ilmientt-7em,ci<iii  Saksa ja Eesti hariduseseltside  kooliasutuste kohta järgmise põhjusmõtteliku  määruse kinnitanud. Tulewitus on tähendatud koolidel luba ainult neid lapsi Vastu Võtta kelle kodus Saksa- ehk Eesti keelt räägitakse. Õpilased, kcs Ria õperingkonna ajutiste määruste põhjal juba koolis käiwad, Võiwad sinna kuni kursuse  lõpuni jääda. Koolide eestseisjad peawad  laste üle, kelle kodus teisi keeli tarvitatakse,  täielikud nimekirjad kooliülemusele sisse andma. Kõnel olew määrus on juba rahvakoolide direktorile ja inspektorile täitmiseks  kätte saadetud. 5 „Karskuse Sõbras" etendati 4. jaanuaril näitemängu-öhtul R. Kneiseli 4.-järgulist naljamängu „Ta teab midagi." Sisust siin pikemalt kõnelda  ei maksa, sest see on harilik naljasisuline.  Näidend nõuab rutulist ja osavat kokkumängu.  Näitlejate osad oliwad aga Vaevaliselt  ära .õpitud, nõnda et üSna häda oli päält vaadata, kuidas näitleja etteütleja sõnu ootab. Selle juures kannatab  aga ettekanne nõnda palju, et aru ei saagi, mis etendatakse, kas nalja- ehk kurbmängu.  Ka liikumist ja tegevust ei olnud peaaegu sugugi olemas. Näitemängu järele oli muidugi teada tuntud jalakeerutus, kusjuures" keegi isand E. ja isand M. Viisakuse piiridest Välja minnes, kahekesi tantsima hakkasiwad, seda tähelepanemata jätteS, et naesterahwaid küllalt  walida oli. Kui siis tantsujuht stda meelde tuletas, siis arwas isand M. et „niisuguste närude neidudega" tema sugugi tantsima ei hakka. Ja et oma sõnadele rohkem mõju anda, andis tema tantsujuhile  koguni oma rusikat tunda. Ei aidanud  siis muu asi, kui tarvitati politsei abi nende isandate Väljatõstmiseks, kelle ülesastumist  isegi üks üliõpilane kaitses. Iseäralik  „wnsakuS" niisuguste „haritud isandate"  poolt, nagu nad endid armastawad nimetada. M. J. Aitsamite karistuse kergendus. Nagu Ma. N. N." teatawad, on riigiwolikogu  saadikud Schulzenberg ja Terras kohtuministri jutul läinud ja palunud, et 70-aastase abielupaari AÄsaante karistust, mida neile kohus kohwpriSteuvsle wastuhakkamisc  pärast määranud, kergendataks. Kohtuminister  on lubanno saadikute palwel täita. Kohaliku gaasiwabriku direktor Neumann mõisteti 29. dets m. a. il. jaoskvuua rahukohtuniku  poolt 4 päewaks arestil ehk 16 r. rahatrahwi maksma, sest et ta minema aasta jõulupühade aegu woorimehega koju sõites püssi oli lasknud. —l7 w a'n gi, nende seas ainult üks meesterahwaS, on kohaliku Saksa lehe kuulmist  mööda eSmaspäewal meie liitmast ära Riiga saadetud. Uue-aaSta õnnesoovi kohustustest vabastamiseks on kõrgemate ja eetõpeasutuSte Eesti sugust kasvandikkude  häüks maksnud l. jaanuariks 1909: P. Kase. 1 r. H. Margens 3 r. Äitzberg ja naene 1 r. S. ja E Mmm 2 r. H. 3a A. Haadmann 1 r- Hans Echalzenbcrg't korjandus, Tallinnas H. Echulzenberg 2 r. A Johanson 50 kop. M. LÜÜS 1. 35 tov. proua M. Hüspler I r. A Peterson 1.50 J. Habicht 50 kop. O. Valdmann 50. A. Paulberg ! r. J SepsiDart 50 kop. R. Brachmann 50 kop. neiu R. Latw 50 kop. adv. J. PoSka 2 r. Toimetusele t«l««d kirjad. Kõrgesti auustatud toimetaja herra! Palun järgmistele ridadele oma auustatud  lehes ruumi: Minu leinapisarad on ka ühtlasi röömupisarad,  kui ma selle laialise osawötmise pääle waatan, mis minu armsa kadunud abikaasa  matuse puhu! tema põrmu wiimsel ärasaatmisel Eesti rahwa poolt üles näidati. Ma ci leia sõnu, millega sarnase suure unustamise  eest peaksin tänama. Mul ei ole wöimalik teisel teel kõigile oma isiklikku tänu selle eest awaldada ja ütlen siin kohal oma südamlikku tänu; iseäranis: „ Eesti Üliõpilaste  Seltsile" ja teistele Eesti üliõpilaste ühendustele ning linna ja maa seltsidele ligidal  ja kaugel, niisama ka üksikutele, kes telegrammide läbi ja kirjateel oma kaastundmust  ja auuStamist on awaldanud: siis weel õpetaja hr. Mohrseldtile ja cund. J. Tõnissonile  kui ka kõigile, kes isiklikult minu abikaasa  matmisest osa wõtsiwad. Tänan kõiki südamest? Kõige fmnema auuSmiega Paula Hermann ja lapsed. Täh.: Palun ta teisi ajalehti seda ära trükkida. Auustatud toimetus! Sellest hoolimata, et järgnewad read suuremale  ringkonnale eht wähe huwitust pakuwad,  paluksin neid kui meie hariduse-elu wäikest tunnistuse dokumenti ometi awaldada.  Hiljuti lugesin ajalehe kuulutusest ühe „tööliste jöulu-albumi: „llue aja läve " üle ja imestan, end selle kaastöölisena nähes. Hiljem lugesin, et nimetatud albumi toimetaja  Cd. Brakmann olla. Nüüd olen ka albumi ennast näinud, ja imestan wccl enam. Lugu on nimelt nii, et hra Brakmann minu käest niihästi käsikirja kui ka awaldamise  luba saanud ei ole. Arusaadaw, et ma seda sarnase kahtlase ettewötte jaoks, nagu see tööliste (?!) album on, andnudgi ei oleks. Kuid hra Brakmann on töö ilma lubata awaldanud. Selle juures on tal nähtawasti  hoopis wale ärakiri tarvitada olnud. Kõige päält ei ole minu „Jgawesest ajast igawesti" mitte luuletusena, waid proosa tööna mõeldud (nagu näit. minu „Meri" raamatus „Ääsi tuleS"). Teiseks on töö suurelt moonutatud ja ümberkirjutajate hääks arwamise järele „parandatud." Nii ei saada muidugi ilma „mõiSnikuta" ega tema „kaitsja kasakate" läbi. üksikuid könekäänusid on labaselt  muudetud, sõnu wahele jäetud, kirjamärkide  puudusest rääkimata. 19-ncst salmist on täiesti õiged ja sellep. minu omad ainult neli ehk wiis. Kuidas E Brakmanni teguwiisi nimetada, see jäägu igaühe enese otsustada. Sarnased „asjaajajad" on sedawõrd küllalt  ettevaatlikud, et niihästi toimetaja kui ka kirjastaja nime oma Väljaannete päälc ei trüki. Neid Vastutusele Võtta ei saa. Tööliste  nime taga otsiwad sarnased mehed warju. Kuid töölistel ei ole nendega ega nende albumitega kõige wähematgi tegemist.  Nimetatud albumil ei ole niihästi kirjanduslikult  kui ka erakondlikult misgit Väärtust. 2. (15.) jaanuaril, 1909. a. Fr. Mihkelson. Telegrammid. Post eratelegramm. Tallinnast. Esimeses linnajaos saiwad  eestlased täieliku wõidu. EeSti «ene kaudidatidel t 4« häält Poolt waStu. Koustautiuopolis, jaan Türgt- Austria protokollile kirjutatakse alla, niipea kui ta Wienis hääks on kiidetud. Esialgse  protokolli järel, mis 5. jaanuaril Malmis  on tehtud, kohustab ennast Austria-Ungari  miljoni Türgi naela maksma. Bosnia  ja Hertsegowina mühan,edlaste usulist ühendust Stambuli sheih-ul-islamiga alal hoidma, nende elanikkudele õigust jätma tolme aasta jooksul walida, tas nad Austrta-Ungari wõi Türgimaa alamateks tahawad jääda ja Muhamedi waimulikkudele õigust andma kirikutes  sultani kui waimulikku ülemat meelde tuletada. Muhamedlased, keS Austria-Unaari alamateks hakkawad, peawad kohalikkude seaduste  alla heitma, mis nende maade tarwiS tehtakse. Kui teised riigid sellega nõuuS on, siis on ka Austria walmiS oma poStiasutusi  Türgimaal kinni vanema. Niisamati on ta sellega nöuus, kui Türgimaa sisseweetawa  kauba päält tollisid kuni 15 protsendini  kõrgendab, ja ka sellega lepib ta, et tapitulatsionid  kaotatakse. Selle küsimuse harutamine,  kas Albania kaotoliklased Austria- Ungari kaitse alt wabastada ci tule, on edasi lükatud. Välimiste asjade minister teatas Peterburi  telegrafi agenturi asemikule: Serbia jaMontenegro tasu küsimust, mille Türgimaa  tonwerentsi programmi on pannud, ci ole Türgi-Austria läbirääkimistel harutatud,  need ou ainult omawaheliSte asjade kohta käinud, aga Türgimaa ei tagane oma nõudmisest  Serbia Kotrft<mtinopsliS, 5 jaan Saa dikutekogu on kaks päewa seda Mimusi ha- kas endisi ministrid ja teisi endise Tvalitsuse tegejast seadusewastase riigi n>ara omandamise eest karistada ei tule. Tema otsustas uurimisekommisjoni WoKda. Saadikutekogu wõttis arupärimise wastu, mille Bagdadi saadik ette oti pannud, ja mis Bagdadi raudtee ehitamise ja selle kohta käib, kas Türgi- ja Venemaa wahel lepingut on, mis Türgimaa õigusi põhjapoolses  Wäike-Aafias randteesid ehitada kitsendawad.  Arupärimise harutamine on 17. jac uuaril. Ko«stÄ»tinopolis, 5 jaan „Ta nm" ütleb kirja pääle wastates, mis „Bnsh. toimetus talle saatnud on: Kui Türgi- jaWenemaa kokku lepik siwad, siis oleks see 20. aastasadu kõige suurem tegu. Leht annab nõuu komiteesid asutada, kes liginemise eest hoolitsema peatsi ivad, arwab aga, et Balkani ühendusest siis ainult asja wöiks saada, kui Bulgaria ja Türgimaa  wahekord paraneb. LoudoniS, 6. jaan. N.uteri teadete järel ei ole see sõnum õige. nagu oleks Ing lisemaa walmis ersiale raha laenaiüa. Walitsusele on teada antud, et Venemaa Persialc  paranduste asjus mõne ettepaneku on walmistanud, aga Inglise walitsus ei ole neid weel saanud. Reuterile teatatakse, ct need ettepanekud weel ei tähenda.  Kaliforuia saadikutekogu wõttis ettepa neku wastu, mis jaapanlaste wastn käib. Selle järel on wäljamaalaStcl maaomandamine  Kalisornias keelatud. BerliniS, 6. jaan. Maapäewa koosolek. Tribüned ja saadikute-pinaid oliwad täis. Würst Bülow pidas kõne, kuS ta ka oma wahekorda monarhiga puudutas Ta ütles, et ta riigikantSleri kohuseks loeb kroo nikandjat oma wastutusegü katta. Kui tema, Bülow, keisri sõnade eest enam wastutust ei suutwat kanda, lahkuwüt ta ametist. Edasi juhtis ta tähelepanemist selle pääle, et tarwis on kokkuhoidlik olla, nagu Prcisimaa seda ikka on olnud. Londonis, 6. jaan. Inglise kuningapaar  sõidab 26. jaanuari! Berlini  ja jääb sinna 30. jaanuarini. Parisis, 6. jaan. - Saadikutetogus  harutati jaanuaril M a - rokko kohta käiwat arupärimist edasi. Jaurss awaldas kartust, et Prantsusemaa  lepitaw omakasunõudmam politika, mis Prantsuse ja Saksamaa liginemist kergendada  püüab. Saksamaa juhtiwates ringkondades  hääd vastuvõtmist ei leia. Pichon ütles, et ta vahekohtu poolehoidja on. Ta naeris Jauras e ettekuulutuste üle, iseäranis nende sõnade üle, ct Prantsusemaa tegewus Marokkos Europa rahule hädaohtlik olla. Pichon usub kindlasti, et Europa rahu alale jääb ja kõneles Prantsusemaa lepinguosalistest  kiites. Ta ütles: Jnglisemüa on ikka näidanud, et ta rahu armastab ja Wene maa on Prantsusemaaga ikka ühel meelel olnud. Saadikutekogu wöttis 38, häälega  98 hääle wastu päewakorraettepaneku  waStu, kus Valitsusele  usaldust awaldati. Edasi lubas  ta 459 häälega 67 wastu Marokkos  olewa Prantsuse wäehääks raha. Rcomas, 5. jaan. Ühisriikide mereväe  departemang on Roosevelt i käsu päälc 500 tuhat dollari eest materjali walmis seadnud,  et Lõuna-Jtalia õnnetusest pääsjate tarwis 30 0 0 kindlat maja ehitada. Belgradis, 6. jaan. Raditalsed erakonnad ei suutnud ministeriumi asutamise asjus kokku leppida. Wist jätab  kuningas Welimirowitshi kabineti ametisse, selle põhjendusega, et teda niihästi kuningas kui ka saadikutekogu usaldab. Wienis, 6. jaan. Korr. B. teatatakse  Sofiast Ajalehtede sõnum, nagu sõidaks  Ljaptshew Konstantinopolist ära, ei ole päris õige. Sl fias, 6. jaan. (Korr. B.) Suurriikide  asemikud on Bulgariale nõuu andnud, ct ta Türgimaale suuremat tasu lubaks. Niisamuti on nad Türgi valitsusele suure» mat järelandmisi soovitanud. Bulgaria on walmis tasu summa suurendama, kui riigid väljamaa pankade kohta mõju avaldavad, nii ct Bulgaria raha häädc tingi  mis tega laenata võiks. Wienis, 0. jaan. Korr. B. teatatakse  Konstantinopolist: Ministrite nöuukogu  wöttis Türgi-Austria lepingu protokollis ainult väikseid muudatusi ette. Austria saadik  läkitas protokolli 5. jaanuaril Wieni kinnitada.  Kr. 4. postimees ZVOV. Ajutine waAtutaw toimetaja ning väljaandja z. To«isfo».