. s-m . - - ' - vo. , >l-15 400 . . 16-20 . . - - .440. . Sl—2s . . - ' , 120 . , 26-36 . - - - . 132 . . 31—35 . . . » 144 ' . 36-16 I°b . . 41-iS ' - - - - 168 . . 46-56 !S0 . , 51—55 . 102 - , 56-65 . , - - - 207 . , 61—65 . . - - - 2IS . , 6S—7O . ' - - - 228 , 71-75 . - - - -240, Liige, kes 7S korda juba maksnud on, wabaStatakse edespidistest maksudest, kus juures tal õigus jääb oma surma korral täielikku abi saada. Tema asemele astub aga uus liige. Kes priitahtlikult kassast wälja aStub, ehk keda kassast wälja heidetakse,  saab kõik selle raha, mis ta kassasse on maksnud ilma protsentideta kassast tagasi, kuid raha ei anta milte tema kätte, maid pärast tema surma tema perekonna liikmetele. linnakesest ei käi mitte raudtee jõe äärt kaudu läbi, kui cnamisti kõigi teiste Reini äärsetel linnadel, maid linna tagant, ja selle läbi oli siis ikka kuldne rahu. Kallast mööda alla kuni mee juure oli trepp tehtud  ja trepi kõrwa suure puu külge oli paat kinnistutud. Juulia päästis paadi puu küljest lahti, astuS senna sisse ja laskis  pesu kvrwi enesele kätte ulatada. Tükk aega seisis tema ja waatis pühalikult kohisema  jõe päikese kaes läikiwat peegelt. Km ilus oli ometi kõik loodus ümberringi oma kcwadiseS ehtes ja kui ütlemata ilus tänane hommik iseäranis! Neiu süda lautaS ennast, ja tema silmad lõiwad niiskeks. Oh, et mina ikka nii hirmus üksi pean olema! — õhkas tema, aga HMtselt lõiwad tema silmad  Mõlkuma, otsegu oleks ka nendesse lootuse  tähed tõusnud; ja naeratades heitis tema põlwili paadi põhja pääle ja hakkas ühte suurt laudlina jões loputama. Siis urmötaS tema oma töö jälle ära ja jäi, käfiwart «pakiti üle paadi ääre hoides, mõtetesse  seisma; häkitselt karjatas tema, lina oli tema sõrmede '.vahelt ära libisenud ja sai MM laeneteft jõge mõõda alla wiidud. Issand Jamal! hüüdis kohkunud neiu, see oli tädi fissekojutud salmidega tähtis laudlina! Tema ulatas küll üle paadi ääre, nõnda kaugel? kui mahegi ivõimallk ja püüdis udjaga  lina kätte õiendada, aga ei saanud teda enam kätte; siis seifis tema ja wahtis  üksisilmi jõge Aesse, kust üks meesterahwas  oma paadiga kalda äärt mööda jõg? ülesse mli ja pootshaagiga lina kätte püüdis ja enese juure saati tõmbas. Hallo! kõlas üks sügaw mehe hääl, miaa imeftlekftn tõesti km lina lahti laskja keegi muu kui mamsel Ilmamgne ei oleks! Muidugi  ' Aga, sled sina siis rõ.Sti ka mamsel  Jlmacgne? Paal oli nüüd teise ligidale jõudnud ja tema ees seifis körgs kaSivu ja laija õladega noormees. Ühe käega hoidis tema oma Ubart tenmtustks kõrges ja. teises oli temal weel pootshaak. WiS imestlemist wiibifiwad  tema silmad noore neiu pääl, kes kui Äs ilus pilt tema eeS oma paatiS seifis. Noh, tere ks, AKS tema; sumaks peangi tveel uskuma hakkama, st sina Jlmaegne oled. Kellel teisel terwes linnas wõiwad meel ait mustad juuksed ja nii suured fä-KSiWsd  silmad ning tore olek slls, kui luulia Adamstl Rooma linnast. Ning pesu loputad sina oma sünnipäewal? Aga, kas ci olnud see iöö muistsel ajal ka koguni würSti tütardele kohane? ja tema miskas  märja lina neiu paati ja hüppas ise ka taga järele. Wee! kord tere, luulia ja hääd õnne sinule sinu uueks eluaastaks. luulia ulatas oma wäikese wärisewa küe, aga otsa ei waatnud tema sääl juures noore mehele mitte. Nemad seisiwad ka siis meel ikka nõnda wiisi, kui mees, kes noort Dc. Rõttgcr'i oma paadiga sinna oli toonud, ammu juba ära.sõudnud oli. Neiu seisis mahalöödud  silmadega ja noormees hoidis tema käest kinni ja uuris tema nägu imestlema pilguga.  ülcsse kohkusiwad nemad alles selle läbi, et üks aurulaem nende ligidalt sõites, nende paati nõnda kangesti kõigutas, et ennast kinni hoidma pidiwad. (Järg tuleb ) Kas tubaka tarvitamine on kasulik  wõi kahjulik? Kui sa tubakat suitsetad ehk ninasse tõmbad, kas oled siis s kunagi selle pääle mõtelnud, mis tarwis sa seda teed? On sull wisa köha, tuleb hommikutel köhides rinnust röga, ei oie õiget söögiisu, ehk tunned sa ennast ülepää nõrga ja haiglase olemat. siis tea, et kõige selle juures suuremalt jaolt tubakas pääsüüdlane  on. On keegi su usalduse meestest sulle rääkinud,  et tubakas kahjulik on, ja sa ci uskunud tema sõnu, siis vied sa ennast petnud, ta soowis sulle aina kasu. Aga wõib ka olla, et sa ilmasgi pole kellegi käest kuulnud, ei ka ise kuSgilt lugenud, et tubak kahjulik on, siis wõta waewaks sell ule suu natuke lähemalt tähele panna. Esiteks pead teadma, et Looja meie haaks meie elu ülespidamiseks sa tennise kaitsmiseks wäga paisu taimesid on loonud, millest ühed nii hästi inimeste kui elajate toitmiseks, teised aga arstirohtudeks pcawad olema. Need taimed, mis toitmiseks on määratud ja milles! ka paiju arstirohtudeks tarwitatakse, on kahjuta; teised taimed aga, mis ainult arstirohtudeks  pruugitakse, ci ole terwcie inimesele mitte tarwis, maid nad on wäga kahjulikud, sest nende sccS on palju kangeid kih iv t i-olluseid. Kihwtideks  nimetatakse niisuguseid ollusid, mis inimest, kui ta neid sisse wõtab, kohe ära surmawad. Ka tubakas langeb niisuguste taimede liiki. Küsid sa agai on tubaka nii kihwtine, milsparost  ei sure siis tubaka suitsetajad tema kätte ära? Selle pänie ütlen: Meie kehale on Looja niisuguse jvuu ja mäe annad, et ta iseennast iima mingisuguste rohtudeta wõib pärandada. Kui inimene mõnesuguse kahjuliku mõju läbi (siia sekka tuleb ka wäiksel mõõdul kihwti-olluste pruukimine arwata) on wiga saanud, siis hakkab kehas wõitlus,  mida harilikult haiguseks nimetatakse, ja mis kõik keha kangesti tööle kutsub, et seda kahjulikku wastast ära wõita. Seda jõuab meie keha ainult siis, kui sinna weel mitte palju kihwtisid  ei ole kogunud; kui ilma oma mõju «maldamata  ei lahku see waenlane siisgi mitte, olgugi, et ta ära wõideti, keha termis jääb nõrgemaks ja keha üksikud jaod (organid), iseäranis need, mis teistest suurema kihwti mõju alla langesiwad, jääwad kiduramaks, põduramaks. Korratakse aga niisugust kihwtitamist ikka uuesti, siis pole ime, kui inimene ise enneaegu oma elule otsa teeb. Meie kehale on weel niisugune omadus antud, et ta ka kihwtidega ära harineb. Pikalise harjutuste  teel wõib inimene mitmesuguseid kihwiisid sisse wõtta, ilma et nad teda otsekohe ära surmaksiwad,  aga siisgi rikuwad nad suurel mõõdul termist ja kas warem ehk hiljem tekkiwad mitmesugused  parandamata haigused, keha saab kurnatud,  inimene jääb põduraks, wnmaks tuleb tüdimus,  nõrkus ja surm. (Järg tuleb.) Möndasugust. Isa Krügerist. Üks kdupmces /Postimehe"  lugejate ringkonnast Tartust saatis muu seas TranSwaati presidendile Paul Krügerile  õnnesoowituse wapra buuri kindrali De! arp wöidu pärast lord Methueni üle. Täna sai presidendi herra käest nimekaardi, mille paäle president enda käega tähenduse lisanud on. Nimekaardil on järgmine päältiri:  11. XrüWr, Ltauts-?rsMsut vau äe llepnbllele. - Pookwaha peab aiapidajal kewadel ilka tõepärast olema, olgu noorte -viljapuude  juures, wõi mammale wiljapuude lõikehaawade katmiseks. Paremat pookwaha kui apteegist saab, tuleb ühe wana kärneri I õpetuse järele järgmiselt Valmistada : wõta I lii loodi maha ja 5 kop. eest paksu tär« i pculini, aja panni püül sulaks, pane noa ! otsa tätS sea- -või lambaraswa juurde, ja ! wala, kui kõik segamini ja sulaks on läii  nud, palaw wedelik külma wee sisse. On s ste ära jahtunud, tuleb ta märgade kätega s ümarguseks kuuliks ehk munaks keerata ja i alalhoidmiseks paigale panna. See ei olla j nutte üksi hää pookwaha, waid ka hää plaas!  ter kõiksugu kuswajatele jne. I Kakskümmend minutit kehalist harju- I tust iga päew aitawat, harilise waimuj  töö kõrwal, suuremat osa immest kuni ! 70 aastaseks, paijufid ka kuni 100-aas- I tasekS elada. I Maa pääl clawad ItzOV miljoni z immest. Kui need kõik tõrwuti üles seada siis kuluks maatükk ära, mis 10 wersta lai ja 25 wersta pikk. Kui Japanis koer öösel haugub, siis peab koera omanik terme aasta nende hüäks tööd tegema, kelle unerahu koera haukumine rikkunud. Miljonär Vanderbilt ja eesel. Noor Vanderbilt sõidab tihti motortõllaga. Korraks juhtus tal aga äpardus, et ta ühe eesli wigaseks sõitis. Muidugi hakkas eesli omanik nüüd kurtma ja Vanderbildil ei aidanud muud kui kahjutasu maksta. Ta andis eesliomanikule 100 dollarit. Kui ta teisel hommikul jälle sama teed kaudu sõitis, oli peaaegu terme uulits wiletsaid eeslikronisid  täis, ja jällegi sõitis ta motortöld  ühest loomast üle. Ka seegi kord maksis ta kahjutasu. Aga ta heldus leidis halwa palga: kolmandamal päewal,  kui ta jälle tahtis sõitma minna, oli uulitsal nii palju eeSlisi, et ta enam läbi ei peasnud, maid tagasi sõitma pidi. Üks Inglise soldat oli Lõuna Ahwrikas palawikus haigeks jäänud ja teda saadeti Windburgi laatsaretist Tal oli siin hää elu ja kahetses selle üle, et palawtt marsi paraneb ja teda jälle sõja platsile saadetakse. Kord pani tohter temale soojamõõtja suu sisse, et tema haiguse seisukorda katsuda, ja pööris ise jälle teise haige juurde. Kamal soldat pruukis parajat silmapilku ja pistis soojamõõtja keema theewee tassi sisse, mida temal hilja toodi. Kui arst tagasi tuli, oli muidugi mõista, soojamõõtja jällegi suhu tagasi pandud arst waatas numbrid ja imestas hirmuga üteldes: Teie ei ole tõe pärast küll mitte surnud, aga õiguse pärast peaksite teie juba surnute kirjas olema. Soldat jääti muidugi laatsaretti tagasi. - Kõige wanemad õllewalmistajad ja joojad on muidugi egiptlased. Waraode riigis joodakse õlut juba üle SOOO aasta, ja praeguste elanikkude „busa" walmistakse  peaaegu samuti, nagu seda manade kirjade järele juba 3000 aastat enne Kristust tehtud. Isamaalt. Kuresaarest. Eestulewa nelja aasta pääle on Kuresaare linnapääks endine Mõtteterad. Sõprade keskel oldakse ülekohtusem, kui waenlaste wastu. Elul poleks mingit wWrtust, kui surm kõik ära lõpetaks. .V. II Saarlane, 1902,