liiwa silma puiStada nii kaua, kui Edu-partei üks osa Wkne demokratia parteist on. .Praegused majanduslised olud" ütleb üleskutse, „on robwale maha rusuwad." Sellepärast peawad enne uute seaduste ilmumist ajutised parandused aset wõtma. Neid saame aga ainult kokkuleppimise teel waStaZtega, s. o. suuremaapidajatega kätte'. Niisugusteks ajutisteks parandusteks nimetab üleskutse muu seaS : rendi alandamine  pänSmöisateS seda tõeks teha, et rendid lö poolest kõrged on, arwawad üleSkutstsjad ja ..Saarlane" aSjatakS päcwapalga kõrgendamist ja tööaja lühendamist,  maapäcwast ja maa-omaioalitsustft osawõtmist Abinõuud, kt ühendust kütte saada, on wäga lihtsad: meie paneme oma nõudmised  mõisnikkudele ette, ja kui nad sellega mitte ei sünni —alustame streiki. Ma arwan, et sellest küll on. Mille läbi läheb siis Edu-partei Pöide ässitajatest lahku. Ka Trull oli wägiwalla tarwita«ise  waitu. .Nordl. Zeit." (Tartu Saksa ojal.) teate järele olla Trull koosolekust, kui Tõnissoni poole hoidja, ivälja saadetud.  Ma arwan, wahe on siin selle järele ainult isiklik, mitte oga asjalik. Trull ja Sarapuu ei taha hr. õpetaja Kergi mõju alla heita, kes siinse Edu-partei ees otsas seisab, siiS oga saamad üleSkutsujad KuresaareS  aru, et riigiwaliisuse waStu awaliku  wägiwalla tarwitamine ei lähe. Nõnda mässib siis hunt ennast jälle oma lsmbanshkade  sisse. Iseäralik aga on, et komitees mitte ühtegi taluperemeest ei ole, ainult kroonum.õisate  rentnikud, kirjutajad ja koolmeistrid, js üks õpetaja. Ja need inimesed tahawad  siin talupoegade eestseisjad olla?? Nii on hr. baron Sasti kiri. Hakatuses oli see kiri weel käredam. Üksikute inimeste wõrdlemisega näidati ka, missuguses läh.« duseS Edu-partei võidlaSte parteiga olla. Sellepärast jäigi .Wcchenblatt" mõneks ajaks ilmumata, sest et ma, kui „Wochcnblaui"  omanik, nimetatud kirja muutmalalt ilmuda laSta ei wõinud, sellepääle wsatamats,  et .Wochendlstti" seiSmo jätmine mulle suurt waranduSlift kahju oleks toonud  ning osalt ka tõigi. Hr. baron Sapi kiri ka oma praeguses tkujuS iabrb aga õigetest asjaolrk utest äiesti lahku, r.iihSSti politiliSteS kui ka WajanduSlistes küsimustes ja nõuab tmgimata ümberlükkamist ja laiemat seletust,  mida tulemas numbris tegema saame. e. i>. Mina arwan, et rahwa! kasulikum oleks, teistest asjadest, kui ikka ainult Edu parteist  kõneleda, millest mitte midagit wälja ei wöl tulla. H 2 rtwig Baron Sasi. Avaliku kirja sain ma rrap-u': saarlase" waS i utaws  7o:m-.:am 77. '«arva Sapi käest „ Saari.".s' mille ma muidugi  awawama pean. Kirja üle otsustamise jätan lugejate hooleks. Jsemesestgi mõista, ilmub ka minu poolt edaspidi seletus. Kiri on järgmine: Asustatud herra Paik! Rõõmuga olen ma Teie proowinumbrit lugenud, ksS Te nii kenasti ära seletate. miS sõna sadsdS tähendab. Jah. wabaduS ja «Lg'.wald, need kaks asja on seri-saenlastd.  Kss õige waiMs, fW ei wõi min: wsgimslda olla, misg izs WõMwalla Jarmitümme VA ivabaduje furwiks. Selle- pärast,kui meie tahame wabad olla ja wabaks jääda, fiis auuStame kõige päält ka teiste wabadust ja õigust. Seda oleme meie, Saksa rahwas, ära tunnud ning ei wõitle mitte ainult sellepärast, et Saksa keelt kohkudes  ja koolides räägitaks, waid niisamuti ka Eesti- ja Lätikcelt. Nendest õigustest, miS meile tulewad, peawad niisamuti ka teised rahwad osa wõima. Ning mis seisuste kohta käib, seda olen ma oma isaisade  käest kuuluud ;a õppinud, et mitte õigused waid kohused, mis nendel rahiva wastu Läita on, annawad nendele tähenduse. Mina oga srwan seda mõisnikkude kõige ülemaks kohuseks rahwa eest seista ja muret kanda. See on ka minu arwamise järel meie kõige suurem õigus, ning kui Wene koolmeistrid ja kirjutajad katsuwad meid, möisuikuid, rahwa eeS mustaks määrida, sellepärast ei tohi ennast keegi mitte lasta oma kohuste täitmisest ära lükata. TelleS mõttes olen mina ka oma! ajal ajalehe „Saarlase" ilmale kutsunud oma rahiva kasuks, selles mõttes olen ma „Kacskuse Seltsi" Kur-.saares asutanud ja weel teistest asutustest rahwa kasuks osa wõtnud. Mina olen meie Saare Eesti rahwa eest muret kannud ja waewa näinud, mis mitte iga mees, kes täna rahwa juhtijaks ennast üles kihutab, oma üle ütelda ei wõi, ning selle põhjuse paa! loodan ma, et Teie, auuStatud Saarlase tegew toimetaja herra Palk, minule luba annate (? C. P.) minu mõtteid rahwa kohta siin lehes, mis mina asutanud olen, awaldada. Kui Teie Saare rahwast räägite, siis Te arwate ikka selle sõna all ainult neid, kes siin Saaremaal Eestikeelt räägiwad ning iseäranis weel talumchi. Niisamuti arwab ka hr. Paul Õlak oma kõnes isa» maa ja sugurahwa armastusest, et ainult keelest söib ära tunda, kelle rahwa liige üks mees on ehk mitte, ning põhjendab oma mõtet Saksa kirjaniku Nordau ühe ütelust pääle. See Saksa kirjanik Nordau on aga juut, ning ehk küll kõik juudid Saksamaal ka Saksakeeli räägiwad, siisgi ei saa teegi ütlema, et nad sakslased on. Sellest paistab juba wälja, et keel üksi mttte rahwast ci tee. KaSwata üks Wene laps EeSti perekonnas üleS, ta saab oma loomuse poolest ikka teist moodi olema kui Eesti mees. Maailmas on palju rahwaid, keS isekeskis mitut keelt räägiwad. Schweitfi rahwas on prantslased, saksad ja itaallased, ning ehk nced küll igaüks oma keelt räägiwad,  siisgi tuiünstawad nad, et nad üks rahwaS on Belgia rahwas on jälle prantslased  ja Wlämi jugurahwas, üks Saksa sugurahwaS. Põhja Amerua wabariikiS elawad nii palju rahwaid, kui peaaegu maailmas on; kõik tUKniStsKsd aga, et nad Amerita mehed on ning ei taha ka mitte midagit teist olla. Sellepärast arwan ma, et see üks wäga kwaS silmaring on, km Saare rahwa nime all sinult neid arutatakse, kes A.Stl keelt kodus räägiwad. Saare rahwaS on siin misamuti ka saksad ning mitte Ufipüims tsluMssed, wvid ka kodanikud ja s.-.õisnikud. Mina olen, weel ennem kui Saksakeeli, EesükeclL õppinud rääkima ning ma ei luba mitte, et mind Saare rahwast jahutataks. Niisamuti arwawad ka kõik teised mõisnikud. Ehk meie küll kodus .Saksakeeli räägime, stiSgi ühendab meid Saare Sekti rahwaga usk, ajalugu ning cluwttfid. Ka EcStikeel on meil mi armas kui oma keel. Aga sell.st edaspidi. Teie Hartwig Baron Sap. Söjawäe ülema 2. klassi kapteni Selenoi poolt on järgmised kuulutused awaldatud: I. Selle läbi kuulutatakse Saaremaa rahwale, ei sõjawägi walitsuse poolt fiia saadetud on, et siin rahwa seaS ülestõusnud  mässu ära kaotada. Selleks on nimetatud sõjamäele õigus antud, kõige woljcmaid abinõuusi pruukida. Selle pärast kutsun mina rahwast üles, tänasest päewaft saadik kõik mässulised mõtted maha jätta ja rahulikult endist wiist oma igapäewasele tööle ilmuda. Need aga, ke« s.llest kuulutusest hoolimata edaspidi oma seaduslikkusid maksusid ei maksa ehk wügiwalloga ja ähwarduStega teisi inimesi, kes tööle ilmuda tahawad, selleks kcelawad, meel enam need. keS wõõra omandusesse puutuwad ja Üleüldse kõik need, keS seadnse  wastu toimetawad, wõetakse sõjaseaduse järele kõige raskema «vastutamise alla. NendeS Saaremaa jagudes aga, kuS weel mäss edasi kestab, saamad ierwed wallad sunnitud sünnitatud kahju wälja maksma ja langemad üle sille weel raSke trahwi alla. Sääl juures wõiwad pääsüüdlased  maha lastud saada. 4. jauuaril 190KII  Sõjawägi on Saaremaale sellepärast tulnud, et siin wõimalikult ruttu rahu tuua ja rahwale wöimalikukS tchja oma igapäewaft  tööd wanat wiifi rahulikult edasi tehja, kuna aga mässualgajad ja wägiwalla pruukijad ehk tulekahju sünnitajad kinni wõetud ja seaduslikult karistatud peawad saama. Sellepärast saab kõigile kohalistele walitsüstele,  mõisnikkudele, talurahwale, kui ka üllüldse kõigile saarlastele kohuseks tehtud, ilma ajawiitmata sõjamäe ehk kodanliste ülemate esimise nõudmise pääle nii hästi süüdistamaid kui ka tunnistajaid kinni wõtta ja wälja anda. Aga kes priitahtlikult  oma süüd ülestunniStadeS ilmuwad, wõiwad selle pääle loota, et nendele wõimalikult  armu saab antud. Need oga, kcS kangekaelselt seda nõudmist ei täida, saa» ivad iseäranis Valjusti trahwitud, nõnda, sama ka need, kes wälja nõutud inimest warjawad ehk kellel Võimalik oli kurjategi» jäid kinni wõtta ja ülemate kätte wiia, aga seda mitte ei teinud. Siin juures wõiwad trahwi alla langeda nii hästi liht inimesed kui ka terwed külad ja wallad, mille juures sõnakuulmatuse ja waStuhakkamise korral sõjariistu saab pruugitud. Siia juurde kuulutan meel, et kõik mõisnikud  ja talumehed sõjamäele, kui tema nende maadest läbi peaks käima, igapidi täielikku abi, nagu kortrit ja moona, ning nõudmise pääle igasugust seletust ja juhatust  peawad andma. Üleseda peawad kõik püssid ehk kõik muud sõjariistad waldade poolt kuni 20. januarini 1906 kokku korjatud ja Karcsaare Väeülemale ühes nimekirjaga kätte antud saama. Kes seda ei täida, langeb sõjaseaduse põhjusel walju Nuhtluse alla. Taewas maa pääl. Emil Gregorowius'e järele. Klrjutatud ISSO aastal. s Üks ametitruu komissar oli selle pWe tulnud, et pükfid just tingimatalt elutarm» tuseks tarwis ei ole ja laskis kõik nime» katud kehakatted kuni «««ase paarini oma WHimukonnaft kottu koguda. Kui see lollus M 3, Saarlane 14