kükitakse, üks koguduse saadik jälle lubas niisuguste süüaluste pääle kihelkonna konwendi  juures kaebtust tõsta, konwent saada süüalustele seaduse järele I rbl trahwi mõistma pühapäewase rohu-rikkumise pärast jne. Kodumaalase kohta mõjub niisugune sinod koguni iseäraliselt: siin näeb ta koguni uut ja ootomatat: kogudus ise walitseb enda üle. kogudus ise paneb omale õpetaja ametisse, kogudus ise wõtab elawalt sinodist ja kiriku kohtumõistmisest osa. Ei ole siin kirikherrat, ei patroni kes koguduse üle otsustawad, kogudus ise otsustab jumalateenistuse üle, laste pühapäewakooli  saatmise üle, kogudus ise karistab  neid, kes pühapäewa pühitsemist ei auusta, kogudus ise heidab ouutumaid pühast armulauast osawõtmisest wälja, kogudus ise määrab omale Väljaminekud ja sissetulekud ära, kogudus ise waatab oma rehnungid läbi ja kõik kogudused üheskoos katsuwad neid meel täielikumalt läbi . . . . " Soomemaalt. Nälga surnud. Põhja- Soomemaal on kaks inimest nälga surnud. Selles kihelkonnas, kus necd inimesed suriwad, ei ole abiandmise komiteed, mille põhjal tähendatud kurb sündinus wõis juhtuda. Wäljamaalt. Roomas, 7. webr. Paawst Leo XIII. 25-aastase juubelipäewa pidustused algasiwad. Ahwrikast. Mis Ahwrika ajaleht Eesti rahwast kirjutab. Paari aasta jooksul kirjutasiwad kõik Eesti lehed peaaegu igas numbris midagi Lõuna-Ahwrikast, nimelt buuridest ja nende sõjast. Kas buurid seda ise teadwad, et Eesti lehed neist niipalju kirjutasiwad, on teadmata, aga see on wist küll selge, et meie, eestlased, ei tea. et Lõuna-Ahwrika lehtedes meist eestlastest, ta kirjutatakse. Port- Natalist saanud „Teataja" kirjasaatja meremehe  K- O. käest kirja, kus ta selle kohta järgmist kirjutab: Kapilinna Saksa Kristlikus Noortemeeste seltsis pidanud keegi herra Eesti rahwa üle kõne. Kõne ilmus pärast Ahwrika Saksa lehes „Süd-Afrikanische Zeitung" ja käis terwclt 12-nest numbrist läbi. Nagu see ajalehtede numbrite arw näitab, kirjutatakse sääl eestlastest pikalt ja laialt. Wötan säält kirjast mõne koha: . Lahkus on Eesti rahwa suurem wara. Niisama nagu inglasele „sport" ja wenelasele „wodka" ülem lõbu on, on eestlasele selleks jutupuhumine. Jutuajamine on oma kõla poolest nii soraw ja ilus, nagu oleks see pääst laulude ettekandmine; ilma wahet pidamata läheb jutt edasi. „Ega suu ei kulu", olla eestlastel Vanasõnaks saanud. Kui sugulase juurde külasse tullakse, siis. on pää-asi sel ajal ikka magusa jutu ajamine- Eestlased on usinad, töökad, ja hilisest orjapõlwest pääsemisest hoolimata, paljud ka jõukad, nii et oma poegi wõiwad ülikoolides õppida lasta. Õpetatud Eesti mehed, õpetajad, tohtrid jne. pcawad oga endid sakslaste Väärilisteks ja sakslasteks. Tütreid lastakse ka kõrgemat haridust omandada ja ka kõrgema soo naeSterahwaste  kõige kõrgemat tarkust? klawerimängu õppida. Eesti rahwa pahadest külgedest rääkides tähendatakse: 1) Nad on suured joomamehed; 2) kiruwad hirmus palju, 3) on riiakad ja 4) käiwod iga pühapäew kirikus, aga paljud ainult sellepärast, et oma kaswatatud ilusaid hobuseid teistele näidata ja teisa waadata. Selle pika kirjelduse wahele pistab kirjutaja tihti üteluse „ega suu ära kulu" ja kirjutab edasi. Kirjeldus lõpeb eestikeelse  lauluga: Priius tuli Eestimaale, Otsekohe tänawasse. Australiast. Suur õnnetus. Australiast  tulewad sõnumed, et Tahiti ehk Sotsiteedi saarestikul 31 dets. m. a. ja mõned päewad pärast seda hirmus maru möllas. Maru mõjul tõusis meri kõrgele, mille tagajärjel umbes tuhat inimest surma sai. 80 saart on täiesti ära laastatud. Tahiti saarestik on Australia  mannermaast hommikupool Waiksesehk  Maailmameres. Saarestik oli enne iseseisaw kuningriik sai a, 1838 Prantsuse riigi kaitsealuseks ja a. 1880 pärisomanduseks.  Hiinast. Ammu kuuldus ikka üht ja teist Hiina uuendustest ja nüüd tulewad säältpoolt teated, et uuenduste hääks süül juba tublisti olla tööd tehtud. Minewa aasta septembri-kuu lõpul on Hiina keiserinna uue ministeriumi asutanud, millel suuremalt osalt uuendusesõbrad liikmed on. Uus ministerium on uuenduse  programmi kokku seadnud ja keiserinnale  edasi annud. Selle kokkuseadja on üks tuntud prints Tshingo poega» dest, noormees prints Tsai Tshen. See prints oli Hiina saadikuks ka Inglise kroonimise pidustustel ja tuli Amerika ja Japani kaudu kodumaale tagasi. Ka uuenduste programm näib õige selle reisi wili olewat, kõige -vähemalt on teekond  tublisti -valmistatud programmi kohta oma mõju awaldanud. Nimelt on jääl kolm küsimust, mis järgmiste asjade kohta läiwad: Hiina tööstuse edasi awitamine,  selle tutwustamine teistes maades,  soow Hiina randteed ja mäetööstust uue seaduse andmise läbi paremale järjele tõsta ja wiimaks juhatused walmistada, mille järele rohivast ka uuema aja õpewiisi  järele rohkem wõiks hariduses edasi saata. Kuresaare kiriklikud sönumed. Kesknädalal, I!> webruaril. MStttcele nusnom tuuvl kellu ö ohtu peav ülemõpetaja Lemm. Pühapäewal, SS. webruqril. Eestikeele jumalateenistust kellu V«1,2 peab ülemõpetaja Lemm. Teadaandmine. Kuresaare linnaamet annab teada, et 22, webruaril s. a. kellu 12 lõuna pakutakse  linnaameti ruumides kõigi linn majade ja linna maateede parandamine oksjoni teel wcilja. Ligemaid teateid wõib linnaameti kantseleis  koosoleku ajal saada. Kuresaares, linnaametis, 8. webruarlil 1903. 99. 7 Saarlane, 1903. styMrsn. xkspim. r. chsvpsus ISOS r. Sss«.oM ö»e« « b « s?>. IriMwit ,H>.m«s»»rs MUM!OM, Teadaandmised. Kõik tänini ilmunud numbrid saadetakse järele. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmase juurest,,. Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa jewi raamatukauplusest: Kiriku kellad. ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp LMasing. g. Jeesuse järelkäimifest. Kirjutanud  Teschkowo õpetaja G. Steinfeldt. 10. Tulge ligi! Kirjutanud Merjama  õpetaja G- Haller. 11. Paranda meelt! Kirjutanud Paistu õpetaja J. Bergmann. s-U 12. Walwa, et sa ei lange! Kirjutanud  Kõpu õpetaja J. Tischler. Ühte hääd wärsket lüpsjat soowib osta H. Schwallbach. Juhtumisi on üks Mõillllvlck tallikcht 8 wersta Kuresaarest, priitahtlikult müüa. Ostjaid palutakse oma sellekohaseid soowisid kirjalikult A. P. tähtede all selle lehe toimetusesse saata. Uhte wiisipäralikku 6 usvoisZ j soowitakse; kus kohta: saab „Saarlase" trükikojas teada. Sac»vo»nc»t» otsustaw Nstil-kttSljlek on piihapiiewal, Ä3. webruaril kellu 6 p. l. Suures Põllu-uul. vR 8. Kaube majas. Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts. Esmaspäewal 24. webruaril kellu 1Ä lõuna Saaremaa Karskuse Seltsi ruumides MM ksmlelt. Päewakord: 1. Uue kirjatoimetaja walimine. 2. Uute liikmete wastuwõtmine. 3. Seemne muretsemise küsimus. 4. Põllumeeste kaubakontori asutamisest. Herra NaZ. Allika kõne: Kaubakontori kasust ja sisseseadmisest. Eestftiius.