Eh? mõtteawaldajad kül selgesti ära nägid, et tööliste hulgad mõtteavaldustega nöuuS ei olnud, otsustasid nad ometigi, ühte uut välja kutsumist toime panna. 10. juulil togusiwad mötteawaldujad kell 5 õhtul fellesamaSse paika kokku ja läksiwad rongis linna sisse, kuni Ostroshski platsini. Sellest  hoolimata, et sääl umbes 1000 meest kauplejaid,  woorimehi, kiviraiujaid ja muid töömehi 011, kes mõtteawaldajate vastu avalikult vaenulikud  olid. ei läinud viimased ometi mitte laiali ja pea kostis nende keskelt revolvri pauk. mille labi üks voorimees haavatud sai. See tegi tööliste kannatusele otsa pääle: nad tormasiwad mõtteavaldajate  kallale ja peksiwad nende eestvõtjaid kui ka neid. kellede juurest sõjariistu leiti. Ühtlasi kuuldus hirmus karjumine ja mõtteawaldajate peksmine läks ikka suuremaks, nii et politsei ja kasakad vahele astuma pidid Töölised olid lelle üle nii vihased, et nad kohati sõjaväe kallale tungisiwod, et teatavaid ohvrist nende käest uuesti ära kiskuda. Kuberner ja politseimeister astufiwad  isiklikult tegevusesse. Alles pärast suurt vaeva läks korda, rahu jalale seada ja mötteawaldajaid  laiali pillata. Mõtteawaldajate ninamees, apteeker Heintze sai selles kakeluses tapetud, 12 meest raskesti vigastatud, kelledest 1 hospidalis suri, kuna 15 kergemaid haavu said. Haavatutelt võeti 8 rewolwert ja 1 Soome nuga ära. Peksmise ajal jooksivad kaks isikut, 'es politseile  nend- mässulise tegevuse läbi tuttavad on, ühe platsi vastas oleva majasse ja hakkafiwad  selle aknast rahva pääle laskma. Sellepäale  lõi rahvas selle maja aknad kividega sisse ja tungis majasse, aga mõlemad laskjad põgenesid  kõrval oleva rahvamajasse, kus nad endid ühte suurte katlasse ära peitsid. Pärast seda verist kokkupõrkamist ei olnud liikumise juhtijad oma lootust, ühte osa rahvast oma poole saada, veelgi maha jätnud. 11. juulil kogus salk pahatahtlisi Kremli juures oleva künka otsa ja püüdis turule tungida. Seda plaani märkas rahvas ja kutsus politsei õppi Nüüd hakkasid mõtteawaldajad põgenema ja sääl juures politsei pääle laskma. See ajas üritatud töölisi veel rohkem  vihale: nad tormasiwad mõtteawaldajate kallale  ja peksiwad neid armetumalt läbi. Siin juures lõid töölised 4 inimest surnuks ja haavasid  raskesti 13; viimastest surid hospidalis 2. 12. juulil oli uuS kokkupõrkamine, kuS juures 6 inimest surma, 3 raSkeSti ja 10 kergesti haavatud said. Politsei ja kasakad seadsid, ilma sõjariistu tarvitamata, korra jalale. Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. Mida enam rahu lepingu läbirääkimiste tähtaeg läheneb, seda kahtlasemaks lahab, kaS Mandshuria pinnal weel üks otsuStaw lahing löödud saab või mitte. Muidugi ei pia ka seda silmast laskma, et rahu läbirääkimine nurja wõib minna. Sest missugune lõpp rahu läbirääkimistel  saab olema, ei tea praegu saadikud Witte ja Komura isegi. Eelseisvate läbirääki«iSte  raSkuS seisab nimelt lelleS, et Jaapani rahwas kõigi oma suurte wõitude järeldusel merel kui ka maal Jaapanile hiilgavat rahu ootab, kuna Venemaa, oma suurtest kaotustest hoolimata, weel ammugi mitte nii kaugele alandatud  ei ole, et ta oma saadikute käiku PortSmouthi  just nagu KanoSsaSse" mõt« lema piakS. Otse selle waStu piab asjalikult tõendama, et sellest silmapilgust saadik, kus Venemaale  auutuma rahu tont nähtavale tekkis, Wene rahva meeleolu sõja edafipidamisekS palju paranenud on. Niisuguste asjaolude juures on aga niisuguse lepingu tegemiseks, mis mõ« lemaid pooli rahustaks, wäga raskeid takistusi olemas. »Daily Telegraph'i" sõnumisaatja tõendab aSjatundwast New«Jorki hallikast, et küsimine, kaS rahu tehtud Või sõda edasi peetud saab, ilma mingisuguste wiiwituSteta kohe esimese! kvnwerentsi istumise päewal selgub. Jaapani saadikud panewad wiibimatalt omad nõudmised ette, mis, nendel saadud eeskirjade järele, enam milgi wiisil muudetud ei wõi saada ja mis kõikide laialisemate rahutegemise läbirääkimiste aluseks piawad olema. Mis nende tingimiSteSse puutub, siis liigub  nende kohta määratu hulk täitsa Vastupidiseid  arwamifi. Kõige uStawamate Washingtoni  hallikate kaudu tõendatakse, et Jaapan  nõuab, et Wladiwostok erapooletumaks sadamaks  saaks tehtud, lubab aga selle eest, et Port-Artur uueSti kindlustatud ei saa. Arwatakse  ka seda ette, et Wenemaa niisugust järelandmist  tõsiseks saab pidama ja et ettepanek wastu Võetud saab. Küsida tuleb aga, kaS mitte kindlustused, mida Jaapan Korea Väinasse  ehitab, Port-Arturi kindlustamist juba iseenesest kasutaks ei tee? Sellepärast on põhjust, arwata, et Wladiwostoki küsimus wahest kõige okalisem saab olema, seda enam, et Wenemaa kunagi soowi pole awaldanud, Wladiwostoki küsimust rahu läbirääkimiste hulka wõtta. Tõendatakse ka, et parun Komura, enne kui Voliniku ameti wastu Võttis, nõudis, et enne kvnwerentsi kokkutulekut walitsuS sõja edasi pidamiseks uue laenu teeks, see on niisuguseks juhtumiseks, kui rahu läbirääkimised ei õnneSta, et Sahalin täieSti ära saaks Võetud ja pääletungimist  Wladiwostoki pääle algatud, sellega ühteaegu aga ka Wene Vägedele MandshuriaS otsustawat lõõki antud. Kuulu jutud, mis Washingtoni kaudu tulnud, nagu nõuaks Jaapan kaks milliardi rubla sõjakulu, on täitsa põhjendamata. Saksa- ja Inglismaa. Keiser Wilhelmi käik Bjõrkos ja tema eelseisaw sõit Kopenhazenisse meeldib inglastele  niisama wäha, kui Wilhelmi hiljutine sõit TansheriSse, ja sellepärast tegid nad otsuseks, kümme oma paremat soomuSlaewa üheS salga ristlejate ja miinipaatidega Balti merde saata,— mitte pidulikuks külaskäiguks Saksa, Daani ja Rootsi sadamatesse, vaid sõjalistekS harjutusteks.  Saksa ajakirjandus on muidugi seesuguse wäljakutsuwa teguviisi üle wihane ja awaidos arvamist, et riigid, kellede randasi Balti meri uhub, üheSkooS sinna, kuhu tarwis, teadustama piakfid, et Baltimere pääle mitte enam kauemine  kui lahtise mere pääle ei piakS Vaadatama  ja et see mere nurk sõjalistekS harjutusteks  sugugi mitte sünnis ei ole. On aga juba käega katsutav, et niisugused  sõnad Suur Brilania uhkust kõige sügavamine  haavama pidid. Kuidas, Suur Britanial,  keS senini vaidlematalt merede pääl valitsenud, ei oleks enam õigust, oma sõjalaevu Balti merde ja Daani väinadesse saata? KeS oleks Inglismaal mõtelda võinud, et kunagi, kuskil la kellegi! niisugune häbemata mõte võiks tulla. Ja ometi on need hirmsad sõnad välja räägitud ja ära pühkida ei saa neid enam mitte. Kui seda meelde tuletatakse, missugust hirmust lärmi Inglise ajakirjandus juba vähema tähtsusega  küsimiste juureS lõõb, siis võib juba arvata, missugust ärevust see sünnitab, et Balti merd Inglise sõjalaevade eest kinni tahetakse  panna. Baltimere kinnipanemise plaan on inglastele  sellepärast seda valusam lõõk, et nende laevastik viimasel ajal kuidagi löödud ei ole, olgu siis, et Inglis laewaStik mõne tosina vana ja kõlbmata sõjalaeva müümise läbi väiksemaks sai tehtud. Kui see saatuse-raSke mõte ometigi awaldatud on, siis wahest selle» pärast, et selleS põhjusmõttelikult midagi uudist ei ole. Parist lepingus sai ju ometi ka Must meri kinniseks mereks muudetud. Terwe küfimuS  jookseb nii ainult selle päSle wälja, kaS Inglismaad sundida saadaksise, sellega rahul olema, et ta söjalikult Baltimerest wälja surm takse. Kui seda küsimust rahulikult arutamise alla oleks wõetud, siis selguks muidugi, et selleS  weel sugugi Inglismaa olemine ehk mitteolemine  ei seisa. Aga selles see wiga seisabki, et meie niisugusel ajal elame, kuS midagi rahulikult  ja külmawereliselt järelkaaluda ei suudeta, ja sellepärast ei wõi sugugi ette ütelda, miS kõige selle lärmi tagajärjeks saab olema, mis selle uue küsimuse Baltimere küsimuse Pärast tekkib. Rootsi-Norra. Skandinawia poolsaare riikide waStaStikuline  olek on praegusel ajal järgmine: Erikommisjon, keda Rootsi riigipäew Norra asjade arutamiseks nimetas, lõpetaS oma tööd ja pani järgmise aruande ette, mida riigipäew wäga sõbralikult wastu wõttiS. Kommisjon paneb riigipäewale ette: 1) Et ministeriumi projekt tema praeguses kujuS (wahekohtu asjus) waStu wõetud ei wõi saada; Z) et parlamendil midagi selle wastu ei ole, et läbirääkimisi algada, millel Roolfi-Norra ühisuse katkendamine eessihiks on, nimelt kui uus Norra saadikute kogu (storthing) praeguse storlhingt nõudmisi 1815 aaStal tehtud ühisuse akti lõpetamise kohta teinud, ehk kui NorrarahwaS  sedasama asja üleüldise hualteandmise läbi otsustab. Läbirääkimiste eneste üle Norraga seletas kommisjon: Kahe riigi ühisuse lõpetamise tingimiseks piab see olema, et selleks abinõuusi ette piab wõetama, et selles Rootsimaa auu mitte haawatud ei saaks." Kuna parlament kommisjoni ettepanekut waSiu wõltis, tunnistas ta sellega, et põhjusmõttelikult  ühisuse lõpetamine wõimalik on, mis kokkupõrkamise ära hoidmiseks suur edu-samm on. Ühisuse katkestamine on niiwiifi wõimalik, kui Norra rahwas seda otsekoheselt, häälteanbmise  läbi soowib, ehk kui uus storthing walitud  saab. Endine Rootsi miniSterium, Ramfiedi juhatusel,  pidi ainult kolme kuulise walitsuse järele ohjad käest ära andma. Üue miniSteriumi  kokkuseade on weel teadmata. Kanditaatidena  nimetatakse vabameelset miniStert Krusenstjerni  ja tuli-wanameelset krahw Douglast. Rootsis oodeti põnewusega, missugust waStust norralased Rootsi riigipäewa otsuSte kohta annawad. Nagu telegrammidest näha, on aga norralased häämeelega walmis, aSja häälte andmise läbi otsustama, kuna seda aga wõimalikuks ei peeta, uut storthingi kokku kutsuda,  sest et praeguse storthingi kodu laskmine põhjuS - seaduse wastu käiks. Norra ajalehed  on weel tagasi hoidlikud ja tahawad ara oodata, kuidaS miniSteriumi kriisis Rootsis kujuneb. Türgimaa. Sultan lubas 10,000 liiret sellele, keS tema elu kallale kippujaid üleS annab, mille tõttu seni juba ligi 1000 armenlast, bulgarlast,  makedonlast jne. kinni on wõetud. KonStantinopoliS  kardetakse sultani elu kallale kippumise  kordamist ja sellepärast pannakse kõik ettevaatuse abinõuud maksma. Wiimase ametliku  teate järele on plahvatuse läbi 17 inimest surma saanud. Järeljäänud killud tõendavad, et siin mitte harilikku pommi ei tarvitatud, vaid paris põrgu-masinat. Ühisriigid. Nagu , Daily Telegraph'i" New-Jorki sõnumesaatja teatab, seletavad Amerika välja- 1905 Sakal a H 55 435