nende seas, kes nukitsat tä-da-vad, ilma punase paelata? Need hilberdawad kübarate ja mütside küljes ja ripendawad rindadel. Ei, mitte argdust, mitte kartust, mitte nõrkust Praegu mitte! Tööle, rutusti, julgesti, hoolimatalt! Aga kõige püült rutuöti! kiiresti! Mitte wiiwitada! Mitte wankuda! Iga tund, iga minut on kallis! Jälgis ei (ole nad niipalju inimescsoo ajaloos kaalunud, kui täna. Kui meie mitte täna seda kätte ei saa, siis on see igawesti kadunud! (Järgneb). Kodumaalt. Kuresaarest. Tänase numbriga hakkab „ Saarlane" suurendatult ilmuma. Ka tahab tänane number proowinumber olla. UmbeS tänase numbri kujul ilmud «saarlane"  edaspidi. Ainult juhtkirjasid saab edaspidi wähem olema ja sõnumeid rohkem, nii hästi Saaremaalt, kui ka kaugemalt kodumaalt, Wenemaalt ja -väljamaalt  Päewaküfimused wötsiwad see kord palju ruumi ära. Et „Saarlane" nüüd uus trükiseaduse tõttu ilma lsensurita ilmub, möime  meie Saaremaa sõnumeid hästi -värskelt tuua. Enne pidime ju lehe Tartusse tsenseerimiseks  saatma. Endine wastutaw toimetaja  jääb meel selleks ajuti, sest et uus toimetaja weel luba kätte ei ole saanud  ning muidu «Saarlane" mitte ilmuda ei wöiks. „Eaarlase" omandamise puhul olen wa nii mõnegi pooli õnnesoowi kirjosid saanud. Siin kohal amaldan ühe sarnase kirja, et näidata, missuguseid  mõtteid „Saarlase" minu omanduseks saamine mõnel pool sünnitab. Kiri on järgmine: AuuStatud suguwend herra Paik! Termtan Teid südamest ajalehe „Saarlase" Peremeheks saamise puhu! ja soowin Teie juhatuse aü elu- ja tegewuscrikast lõöpvidn ja iulewikku Eesti rahiva kasuks üleüldse ja Saare rahwa kohta iseäranis. Saagu „Eaarlase" uuesti sündimine äratawiskhäõlekS  Saaremaa rohkearwuliskle suikuj-tele  ja äratagu elustawoie tööle, isetegewusek ja iseteadEuscle kõiki meie armastatud sugurohwa poegi ja tütreid kalli! Saare pinnal. Mina omalt pooli tõotan, niipalju kui jõud ja aeg lubab, höäks lõõö teha, muu ssaS ka tellimisi ja kuulutusi mastu rvõtta, LuWvMult trrmtadcs ja Teile wenna kütt patsides G. Kindlam. Mustjala-, 8. now. 1905. Niisugune kt. murtab tööle. Kui Saare elan Aule sest '' tuid leidub, kes sarnases mõttes mulle ...p'd '.ta tööks «mnakStt abiks Pakutfised, si'.s irodan, et ma oma eesmärki, wille kl.tt.'ean''.t-a m.a „Saarlase" omandasin Wde jm.. lk.-:.'", tõtta võin ja Saarerahva elu Mm.reki ro.u.iMxS ja majandsSliStes küsimustes  vii mõndagi teha jõuan. C. Palk. Mitmed tarwitswad praegu wõgiwalda, sest ella mao: :: g. Tõsine wabadus ei salli og: mutt: mõgtMlllda, sest siis kitsendame tei'- ii.ku mall adun ja seega rikuksime wabadusi  :.t t. - ScllepgroP peame ka teise isiku kelt: t t.' tma ja tema waranduselemitte liig: -.-g m: ! seda höwttawa. Kõigil on kcdanli: riouS. Kuid seda ci wõi meie mitte tii'e tr:tt,rbt.Me lügategewiseks lugeda, km meie tnilm-mguSte eesõigus te ärakaotamist kui need eeSõiguscd meie õiguseid kitscndswad.  Praegu laotatakse rahwa scaS neid otsuseid, mis Saaremas rahvakoosolekul tehti, kuö kärkmeeljed ehk nõndanimetatud „põidlsSte partei" WsitjskS Mi. RuhwaS  o.mab, et nendel otsustel juba staduSliue  wõim on ja mitmed öelda: mana ! seadus ei ole maksaw, uued seadused on ! wäljaS. Ekfimõtete kõnvale saatmiseks tähendame, et nendel otsustel mingisugust  seaduslikku wõimu ci ole. Need on ainult soowid, ja paljud nende hulgast sarnased, mis küll rahwast kõdistawad, waid mida ialgi ei wõi täide wiia ehk mille täidewiimise katse rahwast politiliselt ja majandusliselt õnnetuseSse  wõib saata. - Kuda meile ustawalt poolt teatatakse,  tahta kohane metsaherra ka omalt poolt selleks abinõuusid tarwiiada, et kroonu mõisad talurahwale ära sügataks.  Peterburis peetakse juba selle üle nõu, missugusel teel kroonumetsad talurahwa kätte anda tulcksiwad. Kuid meie ei pea mitte neid uskuma, kes rahwale suure suuga maad anda lubawad ja selleks ka nimed juba üles kirjutawad. Need on ainult rahwa petjad ja nendel pole midagi anda. Nende oma task on siin pääasi. Nimede kirjutamise eest wötawad nad ju maksu. Nii mõnedgi on sel tee! hää summakese oma kasuks teeninud. Ja niisugused isikud julgemad ennast weel rahwa meesteks  nimetada ja niisuguseid isikuid usub rahwas palju enam, kui neid, kes rahwale tõtt räägiwad. Edumeelsemat mõjuwamad mehed mõtlewad selle hüakS töötama hakata, et Saaremaale põllumeeste kooli asutada. Rahwa-koosolekud wõi mntiugid on näidanud, et rahwa! weel otsustamise mõim wäike on- Näituseks tuli awalikuks, et niisugused otsused rahwale enam meeldisiwad,  mis käremad oliwad, olgugi et nende täide miinune wõimatu on. Siis tehti mitmesuguseid otsuseid ühedcs ja uendesamades  küsimustes, s.lle järele, kudas keegi asja ette pani ja seletas. Suurem osa on koosolekute! täiesti erapooletud  ja ütlkwad: mis meil sellega asja. Aga rahwa nimel kukutatakse riigikorda  ja tehakse ainult mõne üksiku käe tõstmise läbi walitsuse waStaseid otsuseid kudaS pole siis sellega aSja. Rahwal ei ole aga siiani mitte wõimalik olnud awalikkudel  koosolekutel oma mõtteid awaldada ja selles see suur wiga ongi. Edaspidi peame püüdma sarnaseid koosolekuid korda seada, mis rahwast üleskutsuksiwad asjalikule  aSjoharutuscle. Sarnased koosolekud  teritaksiwad mõistust ja harjutaksiwad rahwast Vaidlustele awalikkudel koosolekutel.  Alutatatam Saaremaa EeSti rahwa  meelne eduerakond mõtllb edaspidi maal niisuguseid koosolekuid korda seada. Meie juhime lugejate tähelepanemist uue asu-atawa Eesti rahwameelse eduerakonna  pääle, mille üle üleskutsed pühade aja! üle terwe Saaremaa saadeti. Sellel erakonnal on eessihiks põidlaSte partei wõi käremeelsete ning tagafikiskujate wastu töötada, kui ka seda kõike kätte püüda, mis rahwa elu edrn. miseks tarwts. Kes Lühendatud üleskutset imel lugenud ci ole, see tehku seda. See üleskutse ilmus la„Saarlase" M 52. Selle erakonna hääle kandja saab ka «Saarlane" edaspidi olema. Mitmetes mõisates on rendid alan- I datud ja kudas kuuleme, olla mõned mõisnikud  ka nendele osturaha alandanud, kes endiste kõrgete rentide ajal maad päriseks ostnud. Nendes kohtades aga, kus mõisaomanikud  rentnikkudega kokku leppida ei taha, tuleks küll rendi suurus wahekohtute läbi ära määrata, sest sel teel wõits kindlaks teha, kui palju maa tõsise wäärtuse zarele mõisaomanik renti nõuda wõib. Kuid see asjalugu, ei mõncS kohas rent taieSti ma's.  mata jäätakse, ei wü asja mitte soowi- tawale lõpule. Praegu on aeg, kus rendi alandamist nõuda wõib. Katsume siis asja korraldada. Mcile saadetud sõnumitest on näha, et paljudes Ew. Lutheruse kirikutest mõisnikkude  wappid maha on wõetud. Et praegu sotsial-demokraatia küsimus päewa korral on, arwasime kohaseks juttu „TaewaS maa pääl" awaldada, milleS elowates piltides jutu kombel näidatakse, missugune unistus sotsial-demokraatia jampsimised on. Loodame, et see jutt nii mõnegi silma selles küsimuses selgitab. Enne jõulusid oli rahwa seaS jutt liikumas, et Kihelkonna, Kaarma, Karja ja Kuresaare ewangeliumi Lutheruse kirikud jõulu laupäewa õhtul jumalateenistuse ajal õhku lastakse, mida mõisnikud toime panna, et sel teel hulgast rahwast ühekorraga  „lahti saada." Kui põhjatu ja lapselik niisugune jutt on, seda näeb iga mõistlik inimene, aga seegipärast leidis see jutt mitmete juures uskumist ja need ei tahtnud kudagi uskuda, et see jutt tuulest  wõetud oli. Et aga nimetatud kirikud ometi meel mitte õhku lastud ei ole, siis peaksiwad küll sarnaste tühjade juttude uskujad nende juttude tühisusest aru saama. Kuresaarde saadeti Kroonlinnast jüelõhkuja  „Jermakiga" 200 madrust. Et „Jermak" mitte sadamasse madala wee tõttu tulla ei wöinud, tuliwad soldatid Abroka saarel maale. See sündis teisel jõulupühal. Siis läks „Jermak" tagasi. 31. detsembril tuliwad soldatid Kuresaarde. Baltimaa kindralkuberneri  kuulutus. Kõik Baiti kubermangude linna ja walla kogukonnad ja nende piirkondades elawad isikud saamad sellega kohustatud, niipea, kui sõjamäe ülemate poolt nõudmisi tuleb: 1) Üles anda ja nimetada neid isikuid, kes wastu seadust on enda pääle kohaliku omawalitsnse ametniku ehk maksude sissewõtja  kohused wõtnud. 2) Kõiksugused sõjariistad, mis linna, walla, mõisate ja talude piirides juhtuwad olema, wälja anda. 3) Wastasa! korral, s. o. kui neid nõudmisi  ei täideta ja kui nende nõudmiste täitmise korral wastu hakatakse, iseäranis aga kui sõjariistu tõrgutakse wälja andmast, saab sõjamäe wõim tarwitusele wõetud; need aga, kes sõjamäele wastu halkamad, raudteesid, ülejöidukohtasid ja tclegrafi ja telefoni ühendust rikuwad, wallamajade ja kroonu waranduse kallale tikuwad ja kes üleüldse omawoli ja magusate elanikkude ja nende waranduse kallal wägiwalda karmita  wad, saamad wastutusele wõetud sõjakohtu seaduste järel?. 4) Pääle selle, nende walla kogukondade pääle, kes pärastpoole saamad süüdlasteks tunnistatud, saab minu pooli rahatrahw pandud sellsS määruses, kui suur nende süü saab leitud olema. Kogukonnad, kel aga raskemat süüdi on, saamad põhjamaa  kubermangudesse ära saadetud elama ja nende asemelesaawadsis  emiste st kubermangude  st elanikud saadetud. 5) Lõpuks saab minu poolt kõik tehtud, et nende elanikkude rahu saab alal hoitud ja nende isik puutumata jäetud, kes rahulikku  elu elawad ja seaduslikkude ülemuste nõudmised täidawad. 12. dets. 1905. Ajutine Balti kubermangude kindral-kuberner kindral-leitnant Tollogub. Nagu sellest kuulutusest Näha/ on ta terme Balti maa kohta antud, seega Ms ka Saaremaa kohta. .R 1. Saarlane, 4