Eesti Postimees Nr. TaMmms. NeljOpKewM, oktsbril» 1995. ZMM, l«in j« trMK on Alguliste uul. (no «ÜNHOLOS M.) nr. Adress kirjadele: ör» rs.3. „9ois Hoorn- Itvo?»", psLvllb -- „ Eesti Postimehe"  toimetusele Tallinnas. Telegrammi adress: Vzmri> ?sssKk. I Wslilcht ms- js limmWsle. j IK, KastakM. j Kuulutuste nonpareille ° ridu maksab kuului  tuste külgedel 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. ! Kuulutuste wastuwõtmine neljapäewa hom- t nukul ilmuma numbri jaoks kuni kesknädal! - « hommiku kell sj-ni. I Tellimiste ja kuulutuste wastuwõtjate z nimed amaldatakse aeg ajalt kuulutuste hulgas. > j Jesii PöstiAtks" lüaW ! ühes „Hhtuste kõnede", „Nissionilehe"  ja „põllutöö ja teaduste eralisaga": postiga: ilma postita: rbl. kop. rbl. kop. l aast. S. - aast. S. 30 j »/, „ S. 43 „ 1. KO 1/2 „ 1. 60 1/2 „ 1 23 ! » —B3 1/4 5 —63 j kuus —Z6 kuus Z 3 l Wäljamaal» S rbl. EV kop. aastss. ! Üksiku numbri hind 6 kop. Töö. 2 Waltsr Skott jutustab, et suur nõid Mihkel Skott ainult seeläbi maja paha maimu wastu kaitsta suutnud, et sellele ikka mõnda tööd andnud. Sedasama wõib meie kohta ütelda. Kristus ütleb, et paha maim, kui ta inimesest  wälja aetud, tagasitulles eluaseme tühja leidnud olema ja sellepärast jälle sinna aset wõtnud, seitse weel kurjemat maimu ligi mõttes.  Tööta olek ei ole puhkus; see mäsitab meel enam kui töö. Ärge rutake! Loodus ei tõtta kunagi. Helwetsta mägedesse ronijate juhid annawad uutele rändajatele nõuu, „ikka tasa" ülespoole ronida, ja kordawad seda sagedasti. Tarwis parajasti, aga hoolega, ilma asjata peatamiseta minna. Nõnda on ka inimese elus edasijõudmise saladus —ei kunagi ülearu tõtata, aga ka millasgi mitte õiget silmapilku ehk aega ära wiita. «Ruttamine on paha maimu nõuuanne,  aga kannatus awab hää käekäigu uksed," ütleb üks wanasõna. Paljud arwawad, et suure ruttamisega aega Võidetakse, aga see on eksitus. Karmus on hää asi, aga palju parem on hästi oma kohust täita. Ka töö iss näib nagu raskem olema ja mäsitab rohkem, kui seda ülearu suure rutuga, korratumalt teeme, kui siis, kui seda pikkamisi, õigesti ja korralikult toimetame. Üleliigne  tõttamine ei riku mitte üksi tööd, waid ka elu. „Ärge rutake, ärge laske mõtlemata tegudel igaweseks teie kõrgele maimule kahju teha; mõtelge kõik järele, walige, mis tarwis, ja siis minge oma jõudu tundes edasi. Ärge rutake, sest aastad ei wõi üht kergemeelset tööd hääks teha. Ärge tööta olekule maad andke, eluaeg kaob pea, minge, töötage, kuni surete; jätke maailma midagi suurt, wägewat maha. Kaunis on igawesti elada, kui meie põrm kõduneb ja kaob," ütleb Goethe. Nõnda siis töötage hoolega, aga ärge rutake ja kartke. Tõuske wara üles ja andke erkudele ja mõistusele tarwilist tööd ja puhkust; pidage söömise juures parajust ja magage tarwilisel mõõdul. Olge igal pool rahulise meelega, ilma ürituseta, ja uskuge mind, et töö teile mitte liiga ei saa tegema. Kurbtus ja erutus, kannatamata meel ja mured ei aita teil mitte tööd teha, waid wõiwad teile haigust saata ja teid hauda tõugata. Olete teie aga rahulise meelega ja rõõmsad, siis on mõtlemine ja uurimine teie maimule niisama tulus, nagu liikumine ja puhas õhk teie kehale, need ei lühenda, waid pikendawad teie iga. Nüsimata  tegewus on riigimehe tarkus, sõjamehe mõõk, ülesleidja saladus. Olgu teie töö ja kohused missugused tahes, püüdke seda wõimalikult hästi teha ja täita Hertsog Wellington ei saanud mitte üksi oma sõjakunsti läbi waenlasest wõitu, maid ka selle läbi, et ta inimeste ja hobuste ülespidamise  eest hoolega muretses. Soldatitel ei olnud kunagi hääst söögist, riietest ja jalanõuudest puudu, niisama oli ka hobustel küllalt toitu. Igal tööl on oma palk. Kolumbus leidis teed Indiasse otsides Amerika üles ja nagu Goethe tähendab, leidnud SaulJsrasli riigis isa eeslid otsides.