Saarlane UW Ulkiildiic pilitika ajaichi W»a- jg lmnatthmlt. UM Teisipäeval, 17. mail 1905. XXI. aastakäik. maksab: Ilmub igal töi-stpäs»Vt»t. Lugemiseringidele soowitawatest raamatutest. Juturaamatud Ansomardi, Jalgsema Kitse-eide muinasjutud  28 kop., Bornhöhe, Tasuja 3>l kop., Bornhöhe, Willu wõitlused 25 kop., Eglon, J., Põdra Toomas 50 kop., Järw, J., Karolus 50 kop., Järw, J., Ristitütar 20 kop., Kannike, Ch. Eksiteel 15 kop., Kitzberg, A, Maimu 20 kop., Kitzberg, Ä., Ilmlik Jõuluraamat 25 kop., Liiw, Juhan, Käkimäe Kägu 5 kop, Liiw, Juhan, Kümme lugu 25 kop., Liiw, Juhan, Nõiatütar  12 kop, Liiw, Johan, Wari 25 kop., Liiw, Jakob, Puujala Mats 20 kop., Liiw, Jakob, Musti lell 15 kop, Mändmets, J., Koduküla wainult 20 kop., Mändmets, J., Õitseliste jutud 20 kop., Peterson, E-, Paised I. 20 kop-, 11. 25 kop., 111- 20 k. Saal, A, Leili 80 kop., Saal, A., Wambola  70 kop., Sommer, J. M., Eewa õun 20 kop., Sommer. J. M, Wõrgutuse paelad  20 kop. Suburg, Lilli, Liina 30 kop-, Wilde, E., Astla wastu2s kop, Wilde, E., Karikas kihwti 45 kop., Wilde, E-, Külmale maale kop., Wilde, E., „Linda" aktsiadki)  kop-, Wilde, E., Mahtra sõda 1 r. 20 kop., Wilde, E., Kui Anijamehed Tallinnas käisiwad 1 rbl, Wilde, E., Koidu ajal?, Wilde, E, Mustad leegid 30 kop., Aho, J., Pvlgtuse all 15 kop., Aspe, Karin 20 kop., Berkow, K., Gustaw Waasa pojad 1 rbl., Dostojewski, ÕNnerikkad ööd 20 kop., GeorgeS Ohnet, Arm ja walu 12 kop., Dahn, Felix, Wöitlus Rooma pärast 2 r-40  kop., Jokai, M-, Kuldawäärt mees?, Jokai, M., Kahesarwega mees 40 kop., Grünfeld, P., Walitud uudisjutud 80 kop., Needra, A, Mees mehe wastu 1 rbl- 50 k-, Needra, A-, Jõuetu hing?, Gummerus, Ülemad ja alamad 80 kop-, Kampmann, Toe pärast 12 kop-, Hedenstjerna, Uue aja waim ehk Amori wangid 20 kop., Kieland,  Kirikumõisa Rebekka 18 kop., Kipling, R., Dshungli raamat „Mowgli" 00 kop., Gorki, M-, Endised inimesed 20 kop-, Leikin, R. A-, Wenelased wäljamaal I. 35 kop-, 11. 30 kop., Blumenhagen, Lutheruse  sõrmus 20 kop, Marlit, Wanamamseli  saladus 50 kop-, Linkgreim, W., Miron 15 kop-, Lugowoi, Lolios (Wõrdlused 30 kop-, Stein, A-, Martin Lutherus ja Krahw Erbach 50 kop-, Liepe, A-, Natanael 00 kop-, Turgenjew, Wõitusaanud  armastuse laul 15 kop-, Turgenjew, Mõisnikkude pesa 50 kop., Tolstoi, L-, Peremees ja sulane 15 kop., Tolstoi, L-, Kreuzeri sonaate?, Pantenius, H., Jumala maakeses 12 kop-, Pantenius, H-, Minewiku wängistuses 60 kop-, Pantenius, H-, Kellaste omad I rbl-, Särin, A- E-, Saadana kingitus 20 kop , Nousseer, L-, Wabas Ameerikas 50 kop-, Reid, Mayne, Jamaika saare saladused 50 kop-, Becher Stove, Tomi onu onnikene 25 kop-, Twain, M, Wahetatud pojad 30 kop-, Blaumann, R,, Õlest katuse all 20 kop-, Reuter, Fr., Kui ma alles põllumees olin 2 rbl-, Verne, J, Wiieteistkümne aastane kapten 1 rbl, Zschocke, H-, Kuldala 30 kop. Mõistatusline juhtumine. Wastus oli kolmweerand tunni järele juba käes. Telegrammi sisu oli järgmine: Saatja on Alessandro Malussi, Roomas, Viia Milano. Rõõmuhüüdega pistis herra Barrot telegrammi  tasku. Sõber, nõnda kahju kui mul ka on sinust lahkuda, pean mina seda ometi tegema. Mina pean silmapilk Rooma reisima ja herra Malussi't Messe otsima. Kui mina seda hariliku kombe järele pääle hakkan, lähemad seniks, kui asi säül joondes on, paar nädalat kaduma ja selle aja sees on süüdlasel wõimalik asjast haisu ninasse saada ja plehku pista. Nii hää meel, kui mul ka sinu tuleku üle on ja nii tänulik kui ma sulle su tulemise eest ka olen, reisima pean ma fiisgi praegu. Ehk herra BsrreS'il kül kahju oli nõnda ruttu sõbrast jälle lahkuda, ei rääkinud tema sellegi pärast temale wastu. Kiiresti sõitsiwad  nemad Barroti korterisse ja wiimane hakkas ajawiitmatalt reisi wastu ette -valmistama.  Sel samal öösel reisis herra Barrot ära. Enne andis tema aga komissar Madonile käsku herra Kammasot terawasti silmas pidada ning kui tema nende päcwade sees ära reisida peaks tahtma, teda siis kas wägiwallaga sellest tagasi hoida. Kaks päewa hiljem köndis herra Barrot Roomas Milaano uulitsat mööda herra Malussi maja poole. Tema oli juba järele uurinud, et nimetatud herra kõige osawam Vahakujude kunstnik Roomas oli. Kunstnik elas ühe suure maja alumise korra pääl, mille ukse külge järgmiste sõnadega silt kinnitatud oli: Palutakse ilma ukse pihta koputamata sisse astuda. Herra Barrot tegi soowi järele ja astus ilma, et enne koputanud oleks, tuppa. Toas oliwad kaks kirjutus pulti; ühe puldi juures seisis wiisakas ülikonnas noormees ja luges ajalehte. Tere homikust, ütles herra Barrot ladusas Jtalia keeles. Kirjutaja, wõi kes see herra sääl oli, ei pannud teda aga tähelegi, waid luges rahuliSti  edasi. Herra Barrot astus wõõraStades ligemale.  Häkitselt lendas tema, muidu nii tõsise näo üle, hele naeru joon. Noorherra tema ees ei wõinudgi ju rääkida, sest tema oli ainult wahakuju ja oma meistri poolt rcklaamaks wastuwõtmise tuppa ülesse seatud. Lähemal silmapilgul astus aga teisest uksest läikiwate, walgete hammastega ülielaw  itaallane sisse. Ärge waewake end herra, see noorherra on täiesti tumm! hüüdis tema naerdes. Ja kurt ka, wastas herra Barrot, kunsti tööle ligemale aStudes ja seda imestawalt silmitsedes. See kunsttöö on ju päriselt loomus ise, ütles herra Barrot kiitwalt. Minu tööde loomutruus on ju ka see, mis minu tööst ja mu nime üle ilma kuulsaks  on teinud, tähendas herra Malussi rahuloldawalt. Ning püüleselle wõite ennast ka meel seega trööstida, et teie ainus ei ole, kes sellele pettusele, seda kuju elusaks inimeseks pidada, ohwriks langenud on. Mul on seega siis auu herra Malussit ennast enese ees näha? küsis Barrot wiisaka, auupakkuwa kummardamisega wõõra poole. See ma olen. Aga millega wõin mina teid teenida, mu herra? Barrot seletas temale nüüd lühidalt oma ametit ja seisust ära ning palus teda oma mõne küsimise püüle tõtt mööda ja awalikult wastata. Herra Malussi tõotas tema soowi karwa päält ja häämeelega täita. Olete teie mõne aja, wõib olla wiie kuu eest ühte kuju ühele herra Kammasole walmistanud? See herra elas sel korral, kui temale üks wahast kuju saadeti, Pariisis. Kunstnik kinnitas, et lugu nõnda olla olnud. See kuju tuli herra Kammasole enesele? Jah, temale enesele. Keda see kuju kujutas? Herra Kammasot ennast ja päälegi wäga loomutruult. Kuidas wõisite aga teda nii loomutruult kujutada, kuna tema ometi Pariisis slaS? Tema käis minu juures isiklikult, mu herra. Tema käis ise seda kuju tellimas ja seisis selle tarwis ka ise mudeliks ees. Selle järele reisis tema alles ära. WalmiS kuju saatsin temale raudteega Paariisi järele. Tema palus mind weel wäga, et sellest kujust kellegile sõna rääkima ei peaks, see olla nalja teo pärast sõbrade wahel teha lastud, ning kui teie just mitte kohtuametnikuna  minu käest seda järele ei päriks, ei oleks mina ka teile sõnakestgi sellest lausunud. Sõda. Sõjawäljalt wiimaste päe« made sees tulnud sõnumed kalduwad kordkorralt  ikka enam selle poole, et lähemate päemade sees suurem lahing kuiwalmaal tulemas on. Kokkupõrkamised wäeliinil lähemad  sagedamaks, kuigi nad seniajani suurema tähtsusega ei ole olnud. Gunshulinist  teatatakse, et jaapanlased peaaegu kõik oma mäe üleüldisele mäerinnak wiinud, kuna nad selja taha õige wäikesed wäejaod  jätnud. Jaapanlased kindlustawad oma terme! wäcrinnal seisukohtafid, arwatawaSti  küll sel mõttel, et nendesse wähem sõsawägs jätta ning et mõnest meie wäetiiwaft  möödamineku jaoks rohkem sõjawäge tarwitada wõimalik oleks.