sõidunoodad, millega kahe laewa wahel püütakse.  Need noodad olla läbi mõõtes kõidega  seltsis kaks wersta pitkad. Üle tähendatud  wäärtuse on weel kalade sissetegemise  masinad, suitsetamise ahjud, j, n. e- KaZ tähendatud selts Saaremaale asuma saab, on praegu alles küsitaw. Niisama küsitaw on ka kasu, mis ta Saare rahwale tooks. Ühelt poolt leiaks küll rahwas  teenistust, aga teiselt poolt teeks ta ka meie mered kaladest tühjaks, nii et wiimati meie kalameestel midagi üle ei jäe. Sellepärast  oleks küll parem, kui selts oma tegewust  siin mitte elule kutsuda ei saaks. Minewal neljapäewal, pääle keskööd, oli siin kange kõue ilm. SadaS lund- Mõnes kohas maal teede pääl oli nii paks lumi maaS, et hobuse kabjad sõites sellest mitte läbi ei tunginud. Kaarmalt Kuuleme, et kiriku 500 a. mälestuse päewaks koguduse liikmete  poolt wäikesi andeid kokku panna tahetakse,  et üht ja teist kiriku tarbe- ehk ka ehteasjadest muretseda. Mõisnikud olla 100 rbl- altari teki haäks kokku pannud, ja üksikud mõisnilkud ja ka õpetaja hra lubanud 30—40 rublalisi kingitusi pääle selle teha. Endise Kaarma köstri M Kallase  lapsed, 2 wenda ja 2 õde, olla lubanud  100-rublalise abiraha (Stismng) Kaarma  koolide hääks asutada. Wiimane nõuu meeldib iseäranis ja on nii iähtis, et iee hääks eesmärgiks wõib olla. Mustjalas läks nende päewade sees Saksa aurulaew ~ Saucland," kes siit ehitusepuid  Jnglisemaale pidi wiima, randa. Kahju on wäga suur, sest laew läks prakki. Poidelt. Rukki ja odra oras on praegu üsna ilus, nn et sügisel hääd saaki loota wõib, kuid wilud ilmad, mis pöllukaSwu takistawad, teemad põllumehe südamele muret. Kalasaak on siiaajani kehwa poolne olnud, sest et meres ikka weel jääd nähja on, mille tõttu suuri mõrdasid meresse ei wõi panna- Et kalasaak wäikens  ja nesdgi kalad, mis siin püütakse, kalakauplejate poolt ära ostetakse, siis on kala siin wäga kollis. Haawi nael maksab 7—9 kop., hangcrja nael 19 kop. Seega peab talumees üsna ilma nende kaladeta jääma, sest nii kallist kala tema küll osta ei wõi. Kui kalakauplejad ka räime hinnad  kõrgeks ajawad, siis on talumehel kalade poolest üsna raske lugu. - Turupäewadel,  mis siin igakim 1. ja 15 päevi  al peetakse, wahetawad muhulased ja saarlased südisti oma kaupasid. Kasulik ja tarwilik oleks, kui turupäewadel lähedal olew monopolipoed kinni pandaks. Monopolipoe  lahti olemise läbi sünnib sääl nii mõnigi pahandus ja korratus. Jaanist. Paari aaSta eest ehitas adwokat Ptzold siia mere äärde ühe talumehe maa pääle wobriku, mis kiivisid treppide ja muude tarwituste pääle sildaks höõweldab- Kõik oli juba malmis, kuid minewal aastal  jäi wabrik korraga teadmata põhjusel seisma. Nüüd on hra Pczsldile weel keegi rikas äriosonik juurde aswnud ja wabrik töötab jälle. K-wisid murtakse Tagawere küla karjamaalt. Wabrik» omaniku ja Tagawere  küla p.remceste wahel on kiwide murdmise üle kirjalik kontraht tehtud. Nüüd, mil wabrik uue hooga käima bakkaS, tahetakse  weel mitmesse kohta uusi kiwi-murdusid  juurde asutada. Nii olla wabriku omanikul praegu Pahila küla meestega kiwide pärast läbirääkimine käsil. Kui wabrik  edasi töötab ja kiwid kaubale lähemad. Võitvad siinsed taluperemehed edaspidi meel kiwide eest kaunikest raha teenida. Praegu on wabrikul silla ehitamine käsil, mis laewadele allatulemise tarwis ehitatakse. Kuid igal lillel omad okkad! Talumehed kaebawad : Wabriku kiwiwedajad lõhkuuiad  oma suurte Vankritega ja hobustega meie kirikumaanteed ära. Maanteed on kewadel pehme maaga nii roopaliseks tehtud,  et kuhugi ei kõlba ja meie suure waewaga  peame maanteesid parandama. Selle asja wastu tarwis abi otsida. Ja talumehed  hakkawadgi abi otsima. Muhumaalt kirjutatakse .Postimehele  Suur wäin on hulkujaid jääpankasid täis- Palju mõrdu on purustatud, kahju merepüüdjatel õige suur. Kalasaagist pole juttugi. 3- mail sõitis Riia aurulaew .Nikolai" 11. Suurest wäinast jäakompade wahelt läbi Peterburi poole ja wöttis KuiwaStust Saaremaa töömehi ja muhulasi niipalju pääle, lui laewa ruum lubas. Aurulaew „Riga" ja .Konstantin" sõitstwad  juba ennemalt, aga et wäinaS jääd oli, sõitsiwad nad Mltpoolt. Hiiumaad. Wiljandist. 10. skp. tuli. 4. jaoskonna rahukohtuniku juures huwitcw kohtu asi arutuse alla- Keegi siinne sepameister oli wiimasel ajal, wiStiSti kokkuhoidmise põhjusel,  oma õpipoistele õhtukostiks thee asemel  Loop-õlut andma hakanud. Wiimased ei wõinud aga sellega leppida. Et nad suusõnalikult  oma rahulolematust awaldada ci julgenud, siis jätsiwad nad ühel õhtul õlleklaasid puutumata, mis e.st sepameister „üleannetutele" tuliseid körwakiilusid oli jaganud. Enese wabanduseks seletas sepameister,  et tema oma teenijaid üleüldse wäga harwa karistatawat, kuna ta llc, km ta alles õpipoiss olnud, oma peremehelt küllalt sugeda saanud. Päälegi olla ta wäljamaal  näinud, et ka sääl õpipoistele õlut antawat. Rahukohtunik mõistis isaliku sepameistri 20 rubla trahwi maksma ehk maksujõuetusel 7 päewaks aresti. Tartumaalt. Kawilda maata inimeste maasaamise aSjus on Baltimaa saadik A. Jürgenstein 3- mail s- a. maakorralduse pääwalitsuscst  ametliku teate saanud, et weel käeSolewa aastajooksul KawildaS olewateft kroonu metsamaadest umbes 700 dessatini niisugust maad, mis põlluharimiseks kõlblik on, tükkideks jaotatakse ja kohalikkudele maata inimestele wälja jagatakse. Tallinnast. Talupoegade saadiku Murteni sodsialdemokratia erakonda astumise wastu on .Päcwaiehele" 26 Eestimaa wäikepõllupidaja  allkirjaga protest sisse antud. Juba teist korda olla neid riigiwolikogu saadiku Valimisega ninapidi weetud. .Nüüd on meie ajutinegi asemik .punase saja' hulka läinud, kes põhjusmõttelikult üleüldse midagi  teha ei taha ja weel suurema hooga, kui .mustsada", seda püüab, et riigiwolikogu laiali läheks, awalik kord kaoks j. n. e." Protest lõpeb järgmiselt: .Kui see wõimalik ei ole, et Murteni riigiwolikogust wälja kangutada wõikS, siis peab Murten awali kult ajalehtedes teada andma, et ta sotsialdemokratia  parteist wälja astub ja ennast teiste Baltimaa, EeSti ja Läti saadikute häälte enamuse alla annab." Lätimaalt. Riiast. 14. mai k. p. õhtul kellu 'tv ajal tungisiwad wiis kurjategijat Bolderaa  jaama lähedal Riia-Orelli raudtee ametnikkuderongi kallale, mis teenijatele palkasid wiis. Nad tapsiwad kontoriametniku,  masinisti Miss ja konduktori ära, haawasiwad artelschtschikut raskesti ja röõwisiwad  kasti peenikese rahaga ära, kuna suurem rahasumma neist tähelepanemata jäi. Ajut. Baltimaa kindral-kuberneri juurde asutataw nõuukogu saab alles käesolewa  aasta lõpul kokku kutsutud. Liiwimaa kuberner nõuab kõikide wabrikute walitsustelt, et need kõik endi tüöjuhatajaid ja töölisi üles annaksiwad, kes esimest maid töö seismajätmiscga on pühitsenud. Neid, kes tegelikult 1. mai pühitsemisest osa wõtnud, tahetakse wastutusele  wõtta. Neid wabrikuomanikküfid, kes nõutud teateid awaldamast törguwod, ähwardab kindral-kuberner sunduSliste määruste  järele rahatrahwiga kuni 3000 rbl. Kunramaalt Enne lihawõtte pühi sai nagu .Volst." teatab, Beeshu talu peremees  ähwardusekirja, milles nõuti, et ta ühte teatud kohta 50 rubla maha pidada panema. Wastasel korral kaebatawat ta pääle walekombel, et ta Tukkumi mässust osa olla wõtnud. Peremees andis asjaloo kreiSpolitseile teada, kes naabritalu sulase säält kätte sai, kuhu kirjas raha oli kästud panna. Ülekuulamisel  tunnistas ta oma süü üles. Sulase perenaene on ärewuse pärast haigeks jäänud ja mõni päew hiljem ära surnud. B. talu perenaene, kes poja pärast kartis, on hulluks läinud. B. palwe pääle ei antawat sulast mitte sõjakohtu kätte- Grobini kreisist. Minema nädala algusel on sääl suured tuuled puhunud, mis teisipäewal pääle lõunat kangeks tormiks  muutunud. Kõige rohkem on tormi all mere kaldal seiswsd mõisad kannatanud.  Nende mõisate piirides on seitse küüni ja üks metsawahi laut tormist ümberlükatud.  Wirginahle mõisas üksinda ott torm umbes 3000 rbl- eest kahju sünnitanud.  Metsades on torm palju puid maha murdnud, üks talupoeg, kes küüni marjule pugenud, on kokkulangewa küüni palkide läbi clukardetawalt haawatud- „R. Ztg/' Liibawison kindluse shandarm 1 koolipoisi ja 1 koolitüdruku kinni wõtnud, kes sõjawäelaste hulgas rewolutsionlisi kihutustkirjasid  laiali laotanud. Kaugemalt riigist. Peterburist, lk. mail, pSewal kellu 3 ajal tungisiivad kaheksa sõjariistus isikut torudcwabriku kontori pääle, kus parajasti tööliste palgaraamatuid kokku arwati; pääletungijad sundisiwad teenijaid liikumata paigal seisma, rööwisiwad umbes IKVO rbl. ära ja kadusiwad, kuna nad kontori läwe pääle pommi jätsiwad. Ew Lutheri usu konsistoriumid teatawad  sisemiste asjade ministeriumi nõudmisel,  et kirikuõpetajad mingist politika erakonnast osa wõtta ci tohi. Nõuupidamine rahutuste wastu. Maikuu  wiimastel päewadel astuwat sisemiste asjade ministeriumi juurde iseäralik ametnikkude  koosolek kokku, kuS selliks abinõuusid ivälja Lahetawat otsida, kudas agrarkorratuste  ja põllutööliste streikide wastu tuleb wõidelda Nöuupidamisest wõtwat oia Kiiewi, Odessa ja teised kindralkubernend, silS meel Saratowi, Zekaterinoslawi, Kurskt, Woroncshi  ja teised kubernerid, kes kõik tähendatud  ajaks Peterburisse sõitmat. Wäljamaalt. Londonis, 15. mail- Hiinamaalt Hom kongist teatatakse, et Kwantuvgi maa» konnas mässajate arm pääle 30,000 on j liikumist juhatab salaseltS. M 21 Saa«l a n e. z SV7.