paljudega ja kõigi perekonna tõsiste sõpradega tunnistada, et ..Linda" perekonna lehe kohusid truuwiit täidab. Nimetatud numbrid sisaldamad puhast, inimese südant ja mõistust hariwat lugemist;  ilutundmist kosutawad kaunid pildid, ilus puhas trükk ja walgc sile paber. Olgu weel juurde lisatud, et igas kuus iseäraline leht,. Termis" ..Lindaga" ühes ilmub. Terwise üle on Eestis weel mähe kirjutatud, kuna. termis Eesti perekondades  puuduliku juhatase tõttu langema hakab. Nõnda tahab siis ..Linda" ka terwiselehe kohust täita. Seega on ..Liuda" uuel toimetusel Eesti perekonnale kallis sõber, nõuuandja ja juhataja ning Eesti perekonna lauale kaunis ehe. Saarlased,  ülendage ka lcie oma perekondi ..Linda" tellimisega, ja laske oma perekonna lihtsaid laudl ..Linda" iäbi ehtida! Tänu aga hr. Tõnissonile. sisuka ..Losteiehe" on soetanud ja nüüd jälle armsa ..Linda" on muretsanud. siis oleks tema ammu juba arusaama pidanud,  et mina teda Et sina teda petad, jah! Aga oma õiglase  ja auusa loomuga ei wõi tema sarnase autu teo pääle unesgi tulla. Sina pead teda «vabandama, Tereese, et temal aimduftgi ei ole, et sina teda mahajätta wõiksid. Ja, mis õigusega teed sina seda? Missuguse põhjuse pääle toetad sina selle juures? Minul ei ole teist põhjust selleks, kui ainult see, et Friederit ikka armastanud olen, teda praegu weel armastan ja et mina teda ilmasgi mahajätnud ei oleks, kui mind selleks ei oleks sunnitud, kostis Tereese Üritult. See kõik ei tähenda midagi- Weel ükskord  nõuan mina sinult Tereese, et sina Friederile kirjutad, et tema siit minema peab. Ei kirjuta! Ja kui tema auus mees on, ei tohi temagi minna. Usud sa tõesti, et temal, kuida lood praegu seiswad, wõimalik  on siit lahkuda ja mind üksinda jätta? See oleks, kui mina seda ka teeksin, hoopis ilmaaegne palme, tema jätaks seda ometi täitmata. Aga, sa wõid üsna rahuline olla, weel täna lahkun ma siit majast, lähen isa juurde tagasi ja kõik saab rahus ja korra järele toimetud aga, praegu jäta mind rahule oma piinamistega- Ning, see asi peab wõimalikult pea weel seletud saama, et aru saab, kas Frieder weel edespidi kroonut teenida wõib, wõi kas meie reiside pääle minna wõime, seda mööda (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 7. jan. oli Saaremaa elus tähtis päew, sest siis peeti Saaremaa Eesti Põllumeeste  Seltsi esimest koosolekut, ja nimelt eestseisuse walimiseks. Koosolekule oliwad peaaegu kõik asutajad liikmed ilmunud ja üle selle ka hää hulk wõõraid- Kui koosoleku  juhataja õpetaja Kerg lühidalt Seltsi asutamise üle seletust oli andnud, waliti eestseisus: esimeheks Kerla õpetaja Kerg, tema abiliseks C Palk, kirjatoimetajaks  Kerla kirjutaja J- Wöö b s, kassapidajaks kreispolitsei lauaülem J. Warwas ja eestseisuse liikmeteks Waljala  Põllumeeste Seltsi esimees G Nurm, Kerla walla talitaja Lausson ja Rõõsa mõisa rentnik Schumann. Pärast eestseisuse  walimist pidas õpetaja Kerg pitkema sisuka kõne, milles ta kõiki ühisele tcgewusele  üles kutsus, sest ainult ühisel tege- nmsel wõida selts õitseda. Kõneleja tähendas  ka selle pääle, et SeltsiMsta juba prohwetid ilmunud olla, kes Seltsi «surnult sündinud lapseks" nimetada. Seda prohwcti  kuulutust ei uskuda tema aga mitte- Siis rääkis kõneleja meel pöllutöö tähtsusest  üleüldse, kudas nüüd riigiwalitsus pöllutöö hääks töötada ja kutsus kõne lõpul kõiki koosolejaid «Jumal Keisrit kaitse Sa!" laulma, mis waimustusega sündis. Nüüd soowis Waljala Põllumeeste Seltsi esimees G- Nurm nimetatud Seltsi nimel uuele Seltsile õnne, mille pääle koosolejad hr Nurme, kuiesimese Saaremaa põllumeeste  seltsi asutajat, elada lasksiwad. Koosoleku püsival andsiwad ennast 51- uut liiget üles, nõnda et nüüd Seltsil juba 74 liiget on Hakatus on siis Seltsil kaunis hää ja meie loodame, et kõik need, kes siin hääd tööd on alganud, seda ka edasi ojawad. Uuele Seltsile edu ja õnne soowides, loodame ja usume, et rahwas sellest Seltsist ka edespidi südidusega saab osawötma, sest põllumeeste selts on meie rahwale tema igapäewane leib, ilma milleta tema mitte enam elada ei wõi. 29. detsembril oli Saaremaa Karskuse  Seltsis ilus piduõhtu. Lastele oli ilus jõulupuu põlema pandud, mängiti laste poolt «Jõulumees" ja «Kaks kõnet." Niihästi üks kui teine sünniiasiwad ilust ja armast lõbu. Lapsi oli ligi 200 kokku tulnud. Ka wanemaid inimesi ei puudunud. Lastele jagati «Lasteleht!" wälja, ja anti ka theed, saia, komfektisid jnd. Ülemõpetaja  Lemm pidas alustuseks kohase kõne. Pidule tulemise eest ei wöetud mingisugust maksu. Nõnda walmistas siis Saaremaa Karskuse Selts sel aastal meie lastele ilusat joululöbu- Kuida kuuleme, tahta Karskuse Selts edeSpidi igal aastal lastele jõulupuu korda seada. 26. januaril peetakse Bürgerklubi saalis igaastase pruugi järele kurttummade jõulupidu. Mis pidul kõik ette tuleb, leiawad lugejad kuulutusest- Niipalju olgu aga tähendatud, et nimetatud pidul Pöide õpetaja C. Sitzka kõne saab pidama, kuna õpetaja Blostfeldt pidu waimuliku lauluga ja kõnega alustab. Kurttummade jõulupidu, ja sellest pidust  ojowõtmine ja armastus kurttummade wastu on juba meie juures nii üleüldiseks asjaks saanud, et meil tähendatud pidu üle pitkemat soowitust kirjutada tarwis polegi. Kui kohane rahwas endise armastusega  ja osawõtmisega ka sellele pidule wastu tuleb, siis on pidu häü kordaminek kindel. Ja seda loodame ka. Paljudel Eesti ajalehtede kirjasaatjatel  on moeks isiklikku wiha ühe ehk teise wastu ajalehes wälm puistada. See ise enesest inetu ja näotu nähtus on aga seda pahem, kui ajalehesse saadetud laimukirniisuguse  isiku kohta käib, kes awalikus elus tegew on. Siis ei haawa niisugune sulerüütel  mitte üksnes sihitud isikut, waid ta teed ka üleüldijele asjale kahju. Sarnane paha töö on ka „at'i" sõnum, mille ta Kuresaarest  Tallinna Eesti päewalehele Saaremaa  Karskuse Seltsi mõttewöitluste juhataja kohta on saatnud. Selles öeldakse, et mõttewöitluste  iilhataja peenikest „kadakasaksa keelt" rääkida- Esiteks on see sõnum wal e. Peenikesest kadakasaksa keelest ei wõi siin juttugi olla, sest mõttewöitluste juhataja keel on kaunis ladus jU'" puhas, kui ainult mõned laused, mis Saksakeele Möndasugust. Kuidas mõned wanemad oma la psik a s w a taw ad, olgu siin järgmine näitus ühest Eestimaa linnast. Sääl on ühel paarirahwal 10 a. ainukene poeg, kes 2 aastases wanaduses juba suitsetama hakkas, nii et korraga suitsetas ja imes emarinda: muidu ei ole ta siis magama jäänud, kui ta woodis meel ei suitsetanud. 7 aastasest wanadusest saadik sööb ta igapäew pääle keediste, kohwi ja thee weel kaks naela theeworsti, joob kaks pudelit õlut ja suitsetab ühe 6 kop. paki paberossisid ära. See poisikene on praegu nii paks, et waewalt käia jaksab, ja ta keha jämedus ei anna mõne tugema täiskaswanud  inimese jämedusele järele; niisama  peab ta keha raskus täiskaswanud inimeste raskusega ühte minema Päewapiltidest taewakaart.  Suuremaks uudiseks wõib päewapiltidest  walmistatud taewakaarti lugeda, millest ajakirja „Taewas ja Maa" wiimane leht kõneleb. Taewa kaart, mis meile täherikast taewast põhjanabast kuni lõuna Lipuni näitab, walmistatakse kahes jaos. Esimene jagu on rohkem tähtede nimekirja  jaoks wälja antud, kuna teist jagu kui päris tähe-atlast wõib pruukida. Et sarnast suurt tööd korda saata, seks pidiwad 18 tähetorni tööl olema, kuna igaüks kohustatud oli 1200 pilti taewalaotusest  kummagi jao tarwis walmistama. Üleüldse on selles töös 4,000,000 tähepildikest. Üleüldse läks see ettewõte wäga kalliks, näituseks tuliwad need 1200 pilti kummagi jao tarwis ühele tähetornile ligemale 1,000,000 rubla maksma. Nõnda on ühes eksemplaris taewakaartis 22,000 üksikut kaarti ja nende paksus, kui need üksteise pääle laotakse, teeb wälja 10 meetrit, kuna raskus kuni 150 puudani ulatab. -- Pisitillukesed uurid. Kõige kallimateks moodiasjadeks oliwad juba ammust ajast pisikesed uurid- Aga pisikesed uurid pole ometi 20 aastasajal moodi tulnud, juba ennemaltgi on nendega uhkustatud. Keegi kullassepp tegi juba 16. aastasajal nii pisukese uuri, mida lahedasti kõrwa õõnsusesse mõis üra petta. Daani kuninganna Anna, Inglise  kuninga Jakob I. lesk, kandis sõrmust,  mille kiwi sees uur oli. See uur lõi ka tunnidgi, aga mitte, nagu abbe Arnauld teatab, ühe kellakese külge, waid puudutas ühe iseäralise wasaraga kergesti kandja sõrme. Lilla kirjadega ajaleht. Must on neegrite wärw, seda ei taha neegrite wastased nüüd enam tarwitada. Selle pärast trükitakse „Newyork Herald" nüüd lilla wärwiga, niisamati ka „Heraldi" Parist wäljaanne. Ämblik ilmade näitaja. Meie igapäewane ristiga ämblik on üks kõige lihtsamatest ja õigematest ilmade ette kuulutajatest, mida loodus ise meile on annud. Tähelepanekud näitawad, et kui wihm ehk kange tuul tulemas on, siis ämblik kohe oma alusniitisid, millede paale ta oma wõrgu kujub, lühendama ja kokku kiskuma hakkab ja töö nii kauaks, kui ilm muutlik on, hoopis seisma jätab. Kui ta aga niitisid pikendama hakkab, siis tähendab see waikist ilma, mis seda kauem saab kestma, mida pikemaks ämblik omad alus-niidid weab. Kui ämblik tööta seisab, siis on wihm warsti tulemas; kui ta aga wihma ajal tööd teeb, siis tähendab see, et wihm warsti üle jäeb ja ilus ilm tuleb. Teised tähelepanekud näitamad jälle, et ämblik iga 24 tunni tagant oma ivõrgu uuesti ümber teeb, nii et kui ta oma tööd õhtul päewa loojaminemise ajal pääle algab, fiis kindlasti ütelda 3 Saarlane. 1903