osawõtmine õigs rohke oli. Koosoleku awaS seltsi esimees õp hr. W. Reimann. Tallinnast. Pühapäewal 20. skp. peeti Rootsi kirikus jumalateenistust printsi Willemi  ja suurwürstinna Maria Pawlowna pulmapäewakS- Kirikus vliwad TallmnaS elawad rootslased, kuberner, paljude Rootsi laewade ohwitserid ja kohalikud ametnikud. k. aprillil mõistis, kirjutab „Pwi.", Tallinna  ajutine sõjakohus teatawasti wiis meest Wündra mõisate rüüstamise pärast poomisesurma, kus juures kahele otsuse pehmendamist palus, otsus sunnitööks ümber muudeti. Ülejäänud kahe, Anton Meimeri ja Hans Muru kaitseja, adwokat Wemer, saatis nende nimel Läänemeremaade kindralkubernerile paiwekirja, milles ta nendele kahele kaitsealusele surmanuhtluse pehmendamist palus. Nüüd on adwokat Weiner sõnumi saanud,  et ka nende kahe surmaotsus eluaegseks sunnitööks  ümber on muudetud. Niisama on ka Gustaw Latzky surmanuhtlus, kes rongi kallalekippumise  pärast Elmo jaama juures poomisesurma  mõisteti, IZ>aaStaseks sunnitööks ümber muudetud. Kaks Rootsi sõjalaewa seisawad sadamas  Inimesi käib sadamas laewade juures  hulgana waatamaS. Päewa mängib laewaS muusika koor. Õhtuti mängiwad madrused harmonikat, iööwad tantsu ja kõikidel näib lõbus meeleolu olewat. Laewade  pääle lastakse inimesi püüle lõuna waatama. Esmaspäewal, kell kuuZ pääle lõunat mängis „Oskar II." muufikakoor Kadrinthali lossi ees rahwale lõbusaid lugusi.  Rahwast vii rohkesti kuulamas. „E." Esmaspäewa hommikul saadeti Rahumäe  lähedal, kirjutab „Pwl.", kolme mehe juures sõjakohtu poolt mõistetud surmaotsus  täide. Need oliwad 32-aastane Aleksander Aron, kes Mustwee alewis 3 inimest ära tapnud, 32-aastane Mihkel Susi ning 36-aaStane Juhan Kersmann, kes Tallinna puuwilla wabriku lähedal poodi sõjariistus rööwima läksiwad. Sõjakohtu  poolt oliwad nad kõik surma mõistetud. Wõnnust. Öösel waStu 20- aprilli põrkas Hinzenbergi jaamas sõidurong »a- Nõwrit tegewa kaubarongiga kokku- S kaubawagunit  läksiwad puruks, 3 sõiduwagunit  saiwad wiga. Konduktor ja massinajuhi  abi saiwad kergeid haawu. Lätimaalt. Riiast. Baltimaa kindralkuberncr baron Möller-Sakomelski annab kahe päewakäsu läbi teada, et tema oma alla usaldatud sõjawügsde ülemjuhatuse ja garnisoni kasutuse  jälle oma kätte wõtab ning kindralleitenant  Bertelsile ette kirjutab, endiseid ametikohuseid täitma hakata—  lk. ja 17. aprillil laotati ümbrikutes  proklamatsionifi laiali, milles Riia töölisi päästreigile üles kutsuti. Üks jagu proklamatsionifi on „Läti sotsialdemokratia keskkomitee" poolt ja teine wähem osa „Läti sotsialdemokratia komitee" ja „Bundi"  allkirjadega. Ajutine Riia sõjakohus arutas reedel kirjutab „Pwl.", kaebtust wäikekodaniku Emma Grünhageni (16 a.), talupoja seisusest Katharine Behrfini (17 a.), Marie Kupsche (13 a.), wäikekodaniku  Alfons Kelbowski (30 a.) ja talupoja Longin SeleUkowski (28 a.) waStu, keda rööwmõrtsukatöõs  süüdistati. Koleda kurbmängu sisu on järgmine, nagu „Rig. Rundsch." teatab: Z. dets. Igv7. a. leiti Lubanus majaperenaene  Charlotte Balle purustatud pääluuga. Selle päewa hommikul kell 8 kuutsiwad kojamehed Balle korterist hädakisa ja kumedaid töölisi. Kui kutsutud  politsei ja soldatid maja ümber piirafiwad ja sisse tungistwad, awas nendele ukse Balle 16-aastane toatüdruk Grünhagen, Kupsche ja Behrstn. Nad jutustastwad, et mõrtsukatööd kolm meest olnud teinud, kes akna läbi ära põgenenud. Et oga raha puutumata oli ja mitu tundemärki oli, et mõrtsukatöö tüdrukute poolt tehtud, wõeti nemad mangi. Nad tunnistasiwad oma süü üleS ja kirjeldafiivad oma tegu järgmiselt: Kell 8 hommiku! läinud noored mõrtsukad sukkis ja mörserinuiaga Bolle magamisetuppa. Siin langesiwad  nad magaja kallale. Behrstn hoidis temal suu kinni, Grünhagen jalad, kuna Kupsch, oma ohmrile ZV> naelase nuiaga nii kaua pähe tagus, kuni ta ära mäsis ja Bolle surnud oli. Oma plaanist oliwad nemad ka Kelbowskile ja Selenkowskile teada annud, keda ka kinni wõeti ja kohtu kätte anti, sest et nemad kuriteost teadsiwad ja politseile teada ei annud. Kohus tunnistas kõiki süüdlasteks ja mõesteti: Longin Setenkowski ja Alfons Kslbowski õiguste kaotamisele  ja sunnitööle, esimest 10 aaSta ja teist 1S aasta pääie, alaealise Grünhageni 12 aastaks «vangitorni, Maris Kupsche (18 a. w.) ja katharine  Behrsini (17 a. w.) aga poomisesurma. Riia lehe teatel olla mõlemad kohtuotsuse külmawsreliselt  wastu wõlnud. See on esimest korda, et Riia sõjakohtus naesterahwad poomisesurma mõisteti. Kuuramaalt. „Latwija" teatel, kirjutab  on hiljuti ülsmääralistele politseiametnikkudele ja niisama ka auupolitseiametnikkudele  teada antud, et nad 1. vktobril ametist lahti lastakse ja neile sellest ajast enam palka edasi ei makseta. Ülesütlemine on pool aastat ette teada antud, et lahtifaajad omale uusi kohtasid teaksiwad otsida- Läti leht arwab sellest nähtusest otsustada wvima, et erakorraline seisukord Baltimaal 1. oktobrist tänawu aastal ära lõpetatakse- Kaugemalt riigist. Peterburist. 28. apr. kell 1 e- l. jõudis Rootsi kuningas Gustaw Tsarskoje Selosse- Keisri Majesteet, Suurwürstid ja -würStinnad, sõja- ja wälimiste aSjade ministrid ning muud kõrged auukandjad oliwad külalist wastu wõtmas- Kuna muufikakoor Rootsi riigilaulu mängis, suudlesiwad  Majesteedid üksteist kolm korda. Waksalist mindi suurde paleesse, kus kojaminister  ja kõrged auukandjad Majesteetifi wastu wõtfiwad. Pildisaalis wotsiwad Keiserinnad, Suurwürstid ja Suurwürstinnad  Majesteetisi waStu. Kell 1 sõitis kuningas Majesteetide juurde Aleksandri paalesse pruukostile. Rootsi kuninga auuks peeti Tsarskoje Selos 18. apr. pidusöök ära, millel Majesteedid  südamlikka lauakõnesid wahetasiwad. Suurwürstinna Maria Pawlowna ja Rootsi printsi Wilhelmi laulatus oli 2l>. aprillil Suures Tsarskoje Seloo palees. Laulatusest wõtfiwad osa Keisri Majesteet, Majeesteedid Keiserinnad, keisrikoja  liikmed, kõrged kutsutud külalised ja kõrgemad riigiametnikud- Laulatust toimetas  esiteks Greeka õigeusu kombe järele lossi kirikus metropolit Antonius ja pärast seda Awantsaalis Lutheruse usu kombe järele Sundi piiskop Billing- Pärast laulatust  oli palees pidusöök. Keiserliku Kõrguse Suurwürstinna Maria Pawlowna kaasawara olla „Dn. Ztg." teate järele kolm ja pool miljoni rubla puhtas rahas. Sisemiste asjade ministerium paneb riigiwolikogule lähemas tulewikus ette, 1910 aastal teist rahwa lugemist toime panna. Selleks otstarbeks nõutakse 8 miljoni  rubla. Sõjaministri kirjutajate keskel on neil päiwil terwe rida wangiwõtmisi toime pandud, nagu „Prib. Kr." päälinna lehtede  järele teatab. Kõik wangiwõetud saadetud  Petropawlowski kindlusesse. Neil olnud salaplaan ühe sõjaministeriumi kõrgema  ametniku waStu. Jaapani sõjaminister andis Peterburis  asuwale Jaapani sõjawäe asemikule käsu, kindral Lincwitshi hauale Jaapani sõjamäe nimel pärga panna ja smnu psre« konnale südamlikku kaastundmust awaldada. Linewitshi hauale pandi ka Jaapani kindralstaabi  poolt pärg. Würst Trubezkoi on „Retshi* teatel Lõuna-Wenemaalt paha sõnumeid saanud. Kõigil Doni jooksul ja Wolga lõunapool» sel jaol on suurt ikalduse aastat oodata. Peaaegu kõik taliwilja orased on ikaldanud;  asemele seemendamiseks ei olnud enam wõimalust. Suiwiljad on maewaliselt üles tõusnud, nõndasama on ka wiinapuud paljudes kohtades ära kuiwanud. Kardetakse ikaldust, mille sarnast nendes kohtades weel «aremalt olnud ei ole. 19. aprillil oli Peterburis mitu tulekahju, kus juures mõnes kohas ka inimesed  tuleohwriteks langestwad. Krementshugis seisab enam kui tuhat maja mee all. Oka jõe mesi on erakorraliselt kõrgele tõusnud. Mitn kaldaäärset Ma on weega üle ujutatud. Mohilewis tõuseb west ühtelugu. Kuni 500 maja seisab mee all. Homelis on kuni 300 maja mee läbi wigaStada saanud- Goretski maakonna alewikudes seisab 100 maja mee all. KoPõsfi linnas seisab enam kui 120 maja ja kolm wabrikut wee all; 310 inimest  saiwad kannatada. Orshanski maakonnas seisab hulk külasid  wee all. Bõhowist. 21. apr. Uue Bõhowi alewis tahtsiwad kirikust tagasi tulnud talupojad  ühes lastega, arwu poolest 150 inimest,  Dnjspri jõest üle sõita. Nemad wõtfiwad  kaunis wäikeseS lootsikus aset. 10 sülda kaldast eemal läks lootsik ümber. 30 inimest pääfis eluga, teised üppufiwad ära. Sellekohased ametnikud ühes arstiga sõitsiwad kohale. Malmõshinist. Osa mängisid katsus öösi kohalikust wangimajast ära põgeneda, kusjuures nad sõjariistus waStu hakkasiwad. Strashnikud laskfiwad 4 mangi maha, wiieS sai raskesti haamata. Tshitast. 15. aprillil oliwad Buasulei  külas, ehitama amuri raudtee ääres, 120 mersta NertshinSkist, Greeka müüritöölised  ühe Wene töölise ära tapnud- Greeklaste ja wenelaste wahel tuli merine kokkupõrkamine- Wenelased tapfiwad 5 greeklast  ära. Salk inimesi riisub Grufini majasid ja kauplusi ning paneb omanikkude  waranduse põlema. Wäljamaalt. Wiinist. Nagu KonStantinopolist teatakse,  on 89 Niisami polgu soldatid mässu ette walmistanud, mis mässujuhtide mangi  wõtmise läbi takistatud sai. 3000 tagawarawäe  soldatit hakkasiwad mässama ja wõtfid posti ning telegrahwi oma alla. Smilast. AfganiStanlaste sõjawSgi, kus II —Sü tuhat meest on, tuli reede öösel kahessalgas  Afganistani piirist üle. Suurem ja paremas  sõjariistus wäesalk marsis Landshhotaii poole. Laupäewal nähti waenlast lääne pool Landshhotali.  Öösel tungis ta Mitshikandaki blockhansile kallale ja katsus teda kuni kella 8 hommiku kõigest  wäest ära wõtta, mis tal aga korda ei läinud.  Kindla maja mägi sai ainult wähe kahju. Läinul ööl katsus waenlane kangekaelselt Karawansaraid  ära wõtta, aga kindla maja äge tuli takistas teda. Nüüd on afganistanlased lõuna poole taganenud. Nende sündmuste ajal pakkusiwad  Sakaheli juhatajad, kes hiljuti ärewust oliwad  sünnitanud. Inglise wäejuhatajaie Kaibarimaal  oma abi. Kindral Wilkoks jõudis täna Landshhotaii. Temal on-ainult üks brigad jalawäge,  8 suurtükki ja eskadron ratsawäge kaasas- Mshmandi piiril walitssb rahu. Mu." M 29 Saarlane 1903