ülikoolid. Kursustel õpetuse andmise juures pannakse enamaste teaduslise külle pääle rõhku, sest et tegeliku küllega igal kursustest vsawõtjal oma kodus muidugi küllalt tegemist on. Kursustel õpetuse andjad on pöllmõõ koolide õpetajad, põllutöö nõuuandjad (konsolentid),  põllutöö kooli läbikäinud põllumehed jne. Õpetuse andmise eest maksetakse nimetatud isikutele põllumeeste seltside ja ka kroonu poolt kindel waewa tasu. Kursuste aeg kestab harilikult 2—3 nädalat. Kursustel peetakse enamaste kõige põllutöösse puutuwate  küsimuste üle. nagu: põllutöö, karjakaSwa. tuse, piimatalituse, aiaaSjanduse, põllumajanduSlise ühiStegewuse jne. ettelugemist. Ettelugemised on nn korraldatud, et iga ettelugemise järel ka waba läbirääkimine  ette wõetakse, mil korral kursuste õpilased ette luetawa aSja kvdta oma mõtet wõiwad awaldada  ja sel kombel ettelugeja Vastuseletuse läbi aSjast  paremine aru saada wõiwad. Seesugust õpetuse andmiie wiifi peetakse sellepoolest kõige kasulikumaks, et selle labi igaüks kursustest osawõtja etteluetawa aSja üle hästi terawalt järele mõtlema õpib ja siis seda ka paremine meeles piab ning tegelikus eluS tarwitada teab, mida etteluetatvas asjas õpetatakse. Et seesugused kursused maga kasulikud on ja rahwale soowitawaS asjaS õpetust ja äratust patuwad, seda tunnistab juba see harilik nähtus, et nendest iga aaSta rohkem osa hakatakse wõtma. WiimaStel aastatel on ka pääle Daanimaa teistes  haritud maadeS sarnaste põlluaSjandusliste kursuste  pidamise pääle rõhku hakatud panema. Näit. peeti hiljuti Soomemaal Laihial sarnased kahenädalised  põlluaSjandusttsed kurjused ära. Nendest osawõtmine  olnud õige elaw: umbes 500 isikut, kelledest  150 naesteruhwad, talu perenaesed ja tütred olnud, wötnud iga päew nende ettelugemistest osa. Ettelugemist on sml järgmiste ainete üle peetud: Põllutööst 8 ettelugemist (kubermangu agronom Westerling): sooharimisest 2 (Agr. E, A. Malm); juurkaswu harimisest 2 (nõuuandja RooS): karjakaswalamiseft  14 (nõuuandjad J. Swan ja Herm Sawela);  metjaaSjandusest 6 (metsaasjanduse nõuuandja A. Lange) ; ühlstegewuseft 4 (Pellerwo nõuuandja J. Torvelainen); piimatalitusest 2 (kroonu piimaaszanduse  nõuuandja A. Rosenberg); põllumajanduslisest  ehituse õpetusest 2 (agr. Westerling); pöllumajanduSlisest  ra matupidamisest 2 (agr. Rautell) ja aiaasjandusest 2 (aednik Hendrikson). Ettelugemised on enamaste lauluga alatud ja iga ettelugemise jarel  on ette luetud asja üle läbi räägitud. Waimustus  on kõigel kursuste ajal wäga suur olnud, mis selle üle selget tunnistust annab, et Soome rahwa keskel seesugustel kursustel suur tulewik saab olema. Meie kodumaal on seesugused hästi korraldatud  pölluaSjanduStised kursused alleS wõõrad ehk koguni  tundmatud, aga et need meie maal niisama tähtsad ehk meel tähtsamad on, kui nendes enne nimetatud  maadeS, tuS kümnete ja sadade kaupa põllutöö  koolisid on ja kus ka pääle põllutöö koolide teised koolid põllutöö teadust rahwa sekka laiali laotumad,  selle wastu ei wöi keegi Vaielda, ja sellepärast  ongi Wiljandi Eesti Põllumeeste Setts nende toimepanemises meie kodumaal esimise sammu teinud, I mis küll igale õiglasele edenemise sõbrale rõõmu piatS tegema ja teda meie Weneriigi põllutöö ministeciumite,  kelle lubal nende toime panemine Võimalduks o»t saanud, sügawat auustuft ja tänu awaldama sundima. Nende kursuste tähtsus on meie rahwa kohta kahe sugune: 1) laiendawad need põllu teadust meie rahwa kestel ja 2) aratawad ühiStundmust meie rabwa üksikute liikmete wahel. Need mõlemad on niisugust  d asjad, mis meie rahwa juurest praegu peaaegu täitsa puuduwod, aga millede omandamata meie ialgi paremale järjele ei wõi jõuda, kui me praegu oleme. Põllutöö teadust saab nendel kursuste! asjalikud? ettelugemiste läbi etendatud. Näit. peetakse saal asjatundjate  poolt põlluasjandusest, nagu põllumaa tundmisest, põllurammude tarwitamisest, sõniku korraldamisest  jne. palju ettelugemist. Niisamuti saab ka heinamaade parandamisest, karja otstarbe kohasest kaSwatamisest, piimatalitusest, mesilaste pidamisest, ühistegewusest jne. asjatundjate Poolt rohkesti ettelugemesi  peetud, millega ühes ka Vabadele labirääkimistele  maad saab antud. Üleüldse tahab W. E. P. Selts ühes kursuste juhatajatega kõike kursuste sisseseadet hästi meie rahwa tarVituste ja iseloomu kohaselt korraldada, mille kõrwal aga ka Väljamaade, enam haritud rahwaste eeskuju terawalt silmas saab peetud, mis läbi siis loota on, et need kursustest vsawõtjatele patju õpetust ja äratust saawad pakkuma. Pääle teaduSliste ettelugemiSte ja läbirääkimiste antakse  kursustel weel tegelikust küllest õpetust, mis iseäranis  neile tahtjas on, kes eeskujulikus põllutöös tcgewad ei ole olnud. See sünnib pääasjalikult maa mõõtmises, wee loodimises, põllulõõ riistade tundma õppimises, piima talituses, mesilaste pidamises, põlluosjanduslises  raamatupidamises jne. Tegeliku õpetuse  andmine on selleparast Võimalikuks saanud, et sekS mõned piimatalitused ja masinate ladu majad lahkesti oma abi on lubanud. Et tegelik külg weel seda täielikum saaks, sellepärast tahawad kursuste juhatajad  oma õpilastega teaduslikka retsisid ligematesse häSti korralt atud mõisatesse ette Võtta. Üleüldse tahawad  kursuste toimepanejad asja nii korraldada, et säa! teaduslik ja tegelik külg Võimalikult käsikäes käiks. Pühop. 8. juunil, mil Pärnu laulupidu on, saab. kuidas kuutta, raud tee Valitsuse poolt erarongid  selleks korraks käima pandud, milledega laulupidul  käimine Viljandist õige odaw maksma tuleb, ja milledega kursustest osawötjad, kes seda soowiwad, pühapu-wal saäl ära käia wõiwad. Et kursuste mats nii üliodaw ou. Võõrastele meeSterahwastele 5 rubla, naesterahwastele, seltsi liikmetele ja alaialistele kõiges 3 rubla ja jää! nii mitmekesist õpetust ja äratust pakutakse, sellepärast oleks wäga soowitaw, et nendest kursustest õige elawalt  osa wõetakse, sest tulu, mis nendest tuleb, ei ole mitte Väikene. Iseäranis oleks nendest osawõimine  Wiljandi ümberkaudu rahwale soowitaw, sest et nendel mingit reisikulu kanda ei tule. Aga kaugemalt  maakondade rahwale oleks nendest osawõtmme sellepärast ka soowitaw, et Wiljandi ümbruses rahwos  jõuukal järjel on ja siis kursuste läbi selle uurga elanikudega tuttawaks wõiksiwad saada, mis ka nendegi  elusse mõndapidi äratust Võiks tuua. Nimelt oleks ka soowida, et teiste põllumeeste seltside tegewad  liikmed sellest rohkel mõõdul osa wõtaksiwad, sest et saäl ühise läbirääkimise ja nõuu pidamise läbi meie põllumeeste seltsidesse uut elu wõiks saada. Kursustele ülesandmist, mida aegsaste palutakse toimetada, wötab W. E. P. Seltsi eestseisus. Leokese raamatukauplus WiljandiS ja kursuSte juhatajad A. Johanson ja J. Kullamaa W. E. P. Seltsimajas waStu. Aegsaste ülesandmine on sellepärast wäga soowitaw, et kursuste toimepanejad õpilaske jaoks kcrterisi aegsaste teaksiwad walmis waadata. Nagu eespool juba nimetasin, on seesugused kursused meie põllumeeste seltsidel alles esimised toime panna; sellepärast piakski siis igaüks edenemise sõber  nendest ola wõtta püüdma, sest mida enam nendest  osa wõetakse, täielikumad wõiwad need olla ja seda suuremat mõju wõiwad need siis meie põlluharija  rahwa elu edendamiseks awaldada. olnud, ja nüüd armastan ma sind päewpäewalt ikka rohkem.  Tõesti, ma mõtlesin, sina ja sinu isa olete kõrbedes ära surnud, sest seekord uskusin ma Mattaid weel, kuna ma praegu tean, et ta kelm on, ja Mattai mandus, et ta teie surma tähtedes on lugenud. Sellegi pärast poleks ma omale teist neidu naeseks wõtnud, sest minu süda jooksis  ikka weel sinu kaotuse üle Merd, aga Mattai nõudis seda abielu kui tasu oma tuetuse eest, ja ilma tema abita poleks mul Möimalik olnud, kazikeks saada. Minu auuahnus  sundis mind, tema nõuusse heitma, ja sellest ajast saadik olen ma oma rumalust kibedaste kahjatsenud; sest kui ka tema, keda minu naeseks hüütakse, mind armastab, siis Mihkan ma ometi teda ja ühel ehk teisel wiisil saan ma ennast temast lahutama. Anna mulle siis minu süüdi sinu wastu andeks ja mõtle ainult selle pääle, et ma sind minewikus armastanud ja teeninud olen, nagu ma seda ka LuleMikus teha tahan, ja et ju õieti sina seda terwet õnnetust meie pääle saatnud oled, kuna sa minu palwetest hoolimata, siia jääda, ometigi oma isa kaasa läksid. Nüüd olen ma rääkinud ja ma tänan sind, et sa mind kuulatanud  oled." „Sa oled rääkinud, lellepoeg," Mastas neiu, „ja sinu sõnad oliMad pehmed; ometi, kui ma sinu sõnadest õieti aru sain, siis olid sa alles mõne päeMa eest kahewahel, kas see mitte parem ei oleks, selles augus, kus sa meid kinni hoiad, ära tappa." „Kui politik mulle niisugust mõtteid andis, Maia, siis Peletas armastus nad ära," Mastas Tikal häbistatult. „Sa tunnistad seda siis isegi tõeks," ütles Maia. „Noh, wõiks ju PäeM tulla, kus politik jällegi niisugust mõtteid Mõiks sünnitada, ja armastus, mis ära Mäsinud oleks, ei suudaks siis wahest mitte enam, neid häwitada. Ka näib mul nii Mälja, et sa ka Meel praegu minu seltsilisi  surmaga ähMardad, kui ma sinu soowi tagasi Piaksin  lükkama." „Kui sa minu soowi tagasi lükkad. Maia, siis sünnib  see Mististe ühe iseäralise, sala Põhjuse pärast ja ta piilus wihaselt sennori poole - „ühe põhjuse Pärast, mida nende meeste surm ära häwitaks, ehk ka ühe surm nende hulgast." Selles asjas ole kindel. Tikal," ütles neiu terawalt wahcle' «niisugune jälk tegu wks finu lootusele, muid omaks naeseks saada, Mdawalt lõppu. Kuule nnnd. Mma olen sinu sõnn kuulnud ja nad on teatawal wiisil ka minusse  mõjunud, sest kui sa ka mmu lsa wastu oma wan- net ja minu wastu oma tõutust oled murdnud, siiski usun ma ometi, et sa mind omas südame Põhjas tõsiselt armastad.  Sellegi pärast ei wõi ma sulle praegu mitte wastust anda ja nimelt sel Põhjusel, et wastus mitte minu käes ei seisa, Maid jumalate käes. Aomme öösel ilmume meie südame  kõrge nöuukogu ette;a sa ise Piad lahutatud talismani  pooled, millede ühendamiseks meie nii kaugele retsisime,  oma paiga pääle panema, sümbolisse, mis kõige pühamas  paigas altari Pääl asub. Siis saab, nagu minu surnud isa uskus ja temal oli tarkus, mis tale ülewelt oli antud Jumal oma mõtteid teada andma ja oma teendritele näitama, mikspärast see kõik nii sündinud on ja mis nad tegema piawad, et tema tahtmist täita. Selle tahtmise läbi lellepoeg, ja mitte minu oma tahtmise läbi tahan ma ennast nüüd ja igal ajal juhtida lasta." Tikal mõtles tükike aega ja ütles siis: . , . „Ja kui selle kombetäitmise järeldusel midagl e; sünm ja Jumala orakel waikib, mis siis?" „Siis, Tikal," Mastas neiu Pehmelt, „wõld weel kord minult küsida, kas ma sinu naeseks tahan saada, ja wõib olla, kui nöuukogu seda hääks arwab, e; ütle ma sulle mitte „ei." Nüüd ela hästi, sest wiimaste päewade kurbtus rõhub mind Meelgi ja ma ei taha enam rääkida." VIII. Sübcrrne nöurtkogu. Kui Tikal ära oli. läinud, olin mina Mait, sest kõik see kahekeelsus ei meeldinud mulle mitte, ehk seda küll meie elu päästmiseks waja oli. Aga sennor ütles : Ma loodan ometi, et see kelm Matta; oma tegu pole kahjatsenud ehk Tikalist ära ostetud ja ta mitte teist ettekuulutust sümboli õõnsusesse ei Pane, sest sus, Mam, peetakse sind sõnast ja asjad on halwemad, kui kunagi enne." „ Loo ta on seda, ja nii see ka Mististe on." wastas neiu kohkunult, ja lisas siis krgliselt juurde : Miks waatate nii ettewaatlikult mmu otsa, natio? Ei, ärge wastake midagi. Ma tean juba, mikspärast  teie mõtlete, et ma salalik ja walelik olen ja ütlete omas südames: „Waat, seesugune on naese auusus ! Niiwiisi teeks iga naene kiusatuse tunnil." Jgnatw. kolgest oma wiisakusest hoolimata wihkate teie meid, naesi, waatate meie, kui enesest alamate, kui oma jõuu kammitsa pääle. Noh,' meie oleme, nagu me' oleme, "kas me' sellepärast oma loojaga tüli norima wõlme hakata? Ja teatawal wiistl oleme meie suuremad, kui Leie, ehk Leie endid wõib olla ehk küll armsamateks nimetada wõite. - Teie ei oleks oma armastuse Pärast mitte seda julgenud, mida mina oma armastuse pärast julgesin; teie ei oleks mitte oma rahwa Jumalat, omas weres olewat loomu sundi, oma nooreia õpetusi kõigeraskemalt teotanud. Ei, teie oleksite waikselt istunud ja käsa ringutanud, oleksite waatanud, kuidas see, keda teie armastate, teie silma all hukka saab, ja siis oleksite silmad taewa Poole tõstnud ja ütelnud: Siin pole midagi muuta, see on nõnda hää; wähemalt olen mina taewa silma ees puhas. Olgugi nii; mina ylen aga teist sorti inimene. Mina olen kõike neid asju teha julgenud ja urul on rõõm selle üle, olgugi, et teie oma kurbade silmadega niiwiisi minu otsa wahite. Ja mikspärast ei piakski ma rõõmus olema? Kas armastus minule mitte kõik ei ole ja kas pian ma selle üle häbenema? Ma ei usu mitte enam seda tundmata Jumalat, kuidas wõin ma siis karta, et teda teotanud olen? Ma ei taha mitte, et minu armsam surmale ja ma ise weel halwemale Pühendatud saan; ja kuidas wõiksin  ma oma rahwast teotada, kui ma omale ühte meest, kes auusameelsem on, kui meie, endale abikaasaks wötan? Jätke siis ometi järele, mind oma tumma ettewiskamistega punamast, ennem olgu teil kaastuudmust minu wastu, sest minu seisukord on halb ja kättemaksmine on mul kannul Langegu see minu Pääle, kui see mitte teisiti ei lähe, aga mitte sinu Pääle, minu armsam, oh ei mitte nudagi sinu pääle ja järsku kadus tema ägedus  ja ta langes, kibedaste nuttes sennori käte wahele. Nii hakkasin ma siis wanu kirju uurima ja jätsin armastajaid isepäinis. Järgmisel Päewal tõid teendrid meile imeilusaid riideid  ja Maiale kuninglikka ehteasju. Meie panime nad endi ümber ja ootasime, mis tulewik toob. Tunnid läksiwad  mööda, kuni wiimaks wask uksed lahti läksiwad, salk auumehi ja wahtisi ilmusiwad ja ütlesiwad, et neile käsk on antud, meid kõigepühamasse paika juhtida. Meie was'tafime,  et see ka täiesti meie soow on, ja läksime neile piramidi ladwale järele. Kui meie sinna olime jõudnud, nägime tähta endi üle hiilgama, tundsime tuule õõtsumist, ja kunagi weel polnud tähtede läige ja öö õhk mulle nii armas olnud, kui seekord, Siis läksime ühte treppi mööda alla, kuni ühe toreda wask ukse juurde jõudsime. Selle läwel astu- siwad meile walgeis riietes preestrid wastu, kellede hooleks meid nüüd anti. Preestritest - kes tasakesti mingit laulu laulsiwad juhitult jõudsime teisel pool ruumi olewa ukse juurde. Selle taga oli suur hulk järsku alla wiiwaid kitsaid käv kust; neid oli nii palju ja nad olid üksteisega nii läbista i et mlmene. kellel nende saladused tundmata, milai kow sääl õiget teed leida ei wõiks. Lõpuks tulime kuldtahwliteaa kaetud uM '.«urbe nnlle taga teese Mguline püha paik oli, ruum, mi?, kolmekordset  otstarbettmtis mmelt kui kohtuida, -.uurtfuau immeste kink ja surnud kazikede matuse svht Sin selles koledas wölwestÜus, oli igal ühel oma haud ja sääl olid »kd nende naesed misamuti maetud. Plltide silmadeks ?' saladuslikult hiilgasiwad. Haua iÄis täidetud, sest ukse kõrwal Ms Zibalba. puusärk püsti, selle puusärgi kdrwal. kes tema naene ja Mam ema oli olnud. . Puguks ajaks jäi Maia seisatama ja. waatas oma wanemate surnukehade poole, ohkas siis ja sammus edasi mulle üteldes: „Waadake, matuse paik on surnuid täis järeltulejatele siin enam ruumi ei ole" «s iüNoh lisas ta siis juurde "wis sellest asja, kuhu nad meid Pärast n"? nn' soowiksin ennemine rohelise muru saaks, nii usun ma, minu kehn lelledeks muutunema." S"s läksime terwest riast kullastest surnute piltidest kuue teese wäikese ukse juurde, kus paar suurt lampi Põlestwaix Selle ukse pääl olid kaks preesteri wahtideks, moogad käes, niida nad meile wastu hoidsiwad, täheke, et meie seisma pidime jääma. . Sus astustwad Preestrid, kes meid sinna maale saatnud  olid, kohtunikude istmete taha ja meie jäime üksi. „Andke märki, uksehoidja," ütles Maia. Sttle pääle tegi üks wahtidest tasast, kaeblikku häält, mw km lapse karjumine kõlas. Kui ta kolm korda, iga poole mmuti järele. niisugust häält kuulda oli lasknud, rokas niisamasugune wastus, aga kõrgemal toonil. Siistendas  uks järsku Pärani lahti ja üks wihase waatega mees- Paljaks Pügatud pääga, tuli nähtawale. (Järgmkj: Mõõtude ja kaalude õigeks tunnistamine ning nende tembeldamine. a.) Lihtsate Wenemaa kaubanduse mõõtude, kaalude ja kaalupommide õi« gekstunnistamijejatempeldamisemaksu taks. I. Lihtsad ühesuguste õladega alumiste kausi« dega ehk ilma kausideta kaalud. Kaalude eest. millede  pääl 5 naela (2 kilogrammi) wõi wähem kaaluda  wõib 20 kop. Kaalude eest, millede pääl 5 naela (2 kilogrammi) kuni 5 puudani (75 kg.) kaaluda wõib - 50 kop. Kaalude eest, millede pääl üle 5 puuda (75 kg.) kuni 20 puudani (300 lg.) kaaluda wõib 1 rbl. 50 kop. Kaalude eest, millede  pääl üle 20 puuda (300 kg.) kaaluda wõib, tuleb iga 10 puuda päält 1 rubla maksa. Kaalu» kauside eest. millede kang tembeldatud on, 25 kop. paari päält. 11. Ühesuguste õladega päälmiste kausidega kaalud (nõnda nimetatud lauakaalud.) Kaalude eest, millede pääl 5 naela (2 kg.) wähem kaaluda wõib 40 kop. Kaalude eest, millede paal üle 5 naela (2 kg.) kuni 5 puudani (75 kg.) kaaluda wõib 1 rbl. 111. Mitmesuguste õladega kaalud (dceima!-, eentesimal-, koorma , wagunu ja muud kaalud. Kaalude  eest, millede pääl üle 1 puuda (15 kg.) kuni 5 puudani (75 kg.) kaaluda wõib 1 rbl. Kaalude  eest, millede pääl üle 5 puuda (75 kg.) kuni 20 puudani (300 kg.) kaaluda wõib 3 rbl. Kaalude eest, millede pääl üle 20 puuda (300 kg.) kuni 100 puudani ()600 kg.) kaaluda wõib, wõetakse esimese 20 puuda päält 3 rubla ja paale selle lisamaksu iga järgmise 20 puuda ehk wähema  päält —5O kop. Kaalude eest, millede pääl üle 100 puuda (1600 kg.) kaaluda wõib, wõetakse  esimese 100 puuda päält 5. rubla sa Pääle selle lisamaksu iga järgmise 100 puuda ehk wähcma päält - 1 rbl. Kaalude külles olewate skalade eest wõetakse lisamaksu 50 kop iga skala päält. PäSmeri eest, millega 1 puud kg.) ja wähem kaaluda wõib 30 kop. IV. Automatlikud kaalud. Aulomatlikme kaalude eest, millede pääl kuni 1 puudani (16 kg.) kaaluda wõib, wõetakse 11 rbl. Automatlikude kaalude eest, millede pääl üle 1 puuda (16 kg.) kuni 10 puudani (160 kg.) kaaluda wõib, wõetakse 12 rubla. Automatlikude kaalude eest, millede  pääl üle 10 puuda (160 kg.) kaaluda wõib, wõe takse 12 rbl. ja paale selle 1 rubla iga järgmise 5 puuda päält. V. Lthtsad Wenemaa kaubanduse kaalupommid. 3 puudalise kaalupommi eest 45 kop. 2 „ » » —3O „ 1 » » » l 5 20,10 ja 5 nael. „ „ —lO „ iga übe päält-3,2  ja 1 „ y „ õ „ „ „ „ 48,24,12, 6, 3,2 ja 1 solotn. kaalup. eest 3 „ „ Mitmesuguste õladega kaalude õlgekstunnislamise  ja tempeldamise juures pruugitawate iseäralikudc kaalupommide (kontrolerimife pommide) eest wõetakse 15 kop. 1 puuda päält. VI Iseäralikud kaalupommid mitmesuguste õladega  kaalude (dceimal-, eetilisimal- ja teiste kaalude) tarwis. Nende pommide õigekstunnistimise ja tempeldamise  eest wõetakse maks selle raskuse järele, mis pommi pääl üles tähendatud on (nominalraskuS) Mitmesuguste õladega kaalude juures pruugitawate kaalupommide päält, millede nominalraskus wähem kui 1 puud on, wõetakse 1 kop. 1 niela päält nominalraskuse  järele. Mitmesuguste õladega kaalude juures pruugitawate kaalupommide eest, millede nominalraskus  1 puud ehk rohkem on —5O kop. VII. Lihtsad Wenemaa kaubanduse pikkuse Sülla "pittuse mõõdu eest, mis wershok. jagatud on 40 kop. Arshina „ „ » - —s " » » tollldeks » v " » Maamõõtmise t-li . . süllad-kS jagatud »« - 1 rbl. paela » » » » » » Paela sarnase mõõdu eest (mitte maamõõtmise tarwis), mille pääle pikkuse mõõt lõigatud on ja kuS iga arshina paal kuni 16 jagu on, wõetakse 20 kop. iga arshina eht üle terwete arshinote olewa zao paalt. Kokkukäändawa mõõdu eest, mille paal mõõt lõtgatud  on ja kus iga arshina pääl kutti 16 jagu on 2O kop. iga arshina ehk Me terwete arshmate olewa te jao paalt. Puust mõõdu eest, mille pää! pikkuse mõõt ldtgatud  on ja kus iga arshina pääl kuni 16 jagu on, wõetakse 20 kop. iga arshina ehk üle terwete arshi» nate olewa jao eest Kui ühe pikkuse mõõdu pääl rohkem tui 50 jagu on, siis wõetakse lisamaksu iga jao päält 1 kop. VIII. Põlettispuude sülda seadmise raamid ja loomade suuruse mõõtmise abinõuud. Põletispuude sütdaseadmise raamide õigekstunniStamise ja tempel* damise eest, (millede suurus 1 ruutsüld, runtsülda, ij4 rnutsülda ja 1 ruutmeeter on) wõetakse 20 kop. iga ühe päält. Loomade suuruse mõõtmise abinõuu öigekStunnistamise ja tempeldamise eest wõetakse 20 kop iga arssma paalt. IX. Lihtsad Wenemoa wilja mõõdud. Tsetwerdi eest 2 rbl. 40 kop. Pooltselwerti (veKAWa) eest 1 rbl. 20 kop. Neljandiku tset* weroi 2 tsetweriku eest 60 kop. Tletwerilu («'dpu) ja pooletsetweriku eest 30 kop. iga ühe Päält. Neljandiku tsetweriku ('wiLbpibUhpK!) 2 karnitsa eest —2O kop. Kar« nttsa ja poote karnitsa eest 10 kop. iga ühe pöült. X. Lihtsad Wenenemaa wedeliku mõõdud. Wedro, poolwedro ja neljandikuwedro eest wõetakse  25 kop. iga ühe päält. Toobi ( wedro), wiina pudeli ( 'jis wedro) ja rvee, pudeli ('>2o wedro) eest wõetakse 15 kop. iga ühe päält. Wiina poolepudeli  l wedro) wee poolepudeli ( wedro), ljioo wedro (Wpka), wedro eest wõetakse 10 kop. iga ühe p)ält. Kuni 5 wedrotife (60 liitert) waadi eest 30 kop. Üle 5 kuni 10 wedrulije  (120 liitril) waadi eest — 40 kop. Üle 10 kuni 50 rvcdrolise (600 liurit) waadi eest wõetakse 40 kop. esimese 10 wedro päält ja weel lisamaksu 15 kop. iga järgmise 10 wedru päält. Marja waadi raskuse (tara) mõõtmise eest wõetakse 20 kop. iga ühe päält. (Järgneb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. Türgimaa Sofia kirjutab üheS juhtkirjas, päälkirja all on alganud" muu seaS järgmiselt: Pole enam kahtlust, et waremalt ette Valmistatud  liikumine MakedoniaS juba alganud on, ehk kewade küll meel täiesti alganud pole. JgapLew tulewad Makedoniast sõnumed meriste kokkupõrkamiSte üle tõendawad seda. Sõjariistad käeS oma seaduK, tiku walitseja wastu hakata see pole nalja afi. Aga kus awalik surm lehwib, saäl pole selleks kõrmalist  õhutust maja, nagu Türgi ametnikud ekslikult arwawad. Praega on MakedoniaSse ja Adrianopoli tubermangu  umbeS 150.000 Türgi sõjameest kottu tõm. batud, pääle selle lõpmata hulk baschibosukaid, kohatised muhamedlased weel rääkimata, keS sõja korral muidugi kristlaste poole ei saa hoidma. Järel- 1903. 11. Sakala.