Wastu mõtnud, käis ta teretusemarsi kõlal söjawäeridade  eest läbi, neid terwitades Siis asusiwad kõik auukaudjad kooripuldi ette ja pöörasiwad pilgud samba poole. Tuli pühalik silmapilk. Kommanderi suust tuli käsk: „kate maha!" ja teretusemarsi kõlal langes samba ümbert kate. Söjawägi andis auu, luuusika mängis ja sõjalaewadelt kostsiwad auupaugud. Sellega oli mälestusesammas awatud. Nüüd järgnes Pälwe - jumalateenistus, mida Aleksandri-Newski pääkiriku waimulik, protohierei Siimeon Popow protohierei Karp Tiisiku ja 6 hierei nina kahe diakoni abil toimetas. Palwejumalateeuistusele  järgnes mälestusesamba õnnistamine  ja siis õuuesoowimine. Samba jalale pandi rohkesti pärgasid. Lõpuks oli weel sõjawäe paraad ja siis lahkusimad pidulised. Kell 3 oli meremäe klubis einewõtmine ja seega lõppes „Russalka" mälestusepäew. „R. Ztg." Eestimaa kuberneri herra A. W. Bellegarde sõitis pühapäewa õhtul ametiasjus Peterburisse. „R. Ism." Mereministeriumi juhataja, admiral Tõrtow, ja merewäe päästaabi ülem, abiadmira! Avel l a u, lahkusimad laupäewa õhtul söjalaewa „Smetlana" pääl meie linnast ning sõitsi- Mad Peterburisse tagasi. „R. Ztg." Eestimaa uuesti nimetatud auu rah ukoh t n ni kkn d e wannutamiue oli Tallinna ringkonna kohtus esmaspäewal. „R. B." Harjuwärawa mäel peetawatel maadlemistel sai Georg Lurich laupäewal esimese auuhina 800 rubla. Waatajate waimustns  oli suur. „R. Ztg." Teedeministeriumi määrus. Mis raudteejaamadesse hoida antud pakkidega teha tuleb, kui omanikud neid ära ei wii, selle kohta polnud siiamaani mingit määrust. Nüüd on tee. e ministerium seletanud, et nende asjadega niisama kui unustatud asjadega tuleb ümber käia. Kui omanik 14. püewa jooksul asjadele järele ei tule, kuulutatakse seda ajalehtedes kolm korda, ja kui omanik ennast ikka weel üles ei anna, müüdakse  asjad nelja kuu pärast enampakkumise teel ära. Aasta aega hoitakse see raha weel alles ja kui omanik seda selle aja jooksul pole nõudnud, läheb see raha raudtee Paiuki ja toetusekassasse. ~R- Ztg-" Uus talwine sõiduplaan hakkab 15. oktobril maksma. Tallinnasse tulewad ja Tallinnast  minewad rongid on peaaegu kõik endise sõiduplaani järele käima jäetud, ainult õhtuse postirongi  käik muudetakse: kuna nüüd õhtu kell 11,25 min. Tallinnast ära sõidab, läheb ta talwise sõiduplaani järele 50 minutit warem, s o. kell 10,35 õhtu minema. „Nordl. Ztg." * Lume- ja rahesadude üle tuheb mitmelt poolt teateid. Laupäewal pärast lõunat oli Tapalt sõites kuni Raasikust mööda maa õhukese lume korraga kaetud. „R. B." Õnnetus. 1. septembril sõitsiwad Palmsist pärit olewad Taniel Presfeldt, Marie Pressseldt ja Josep Kaukula Tallinna sadamast wäikese purjulaewaga wälja, et koju minna. Umbes 7 wersta Eckholmi saarest eemal sattusiwad nad äkitselt keerdtuule kätte, mis laewa kummuli wiskas. Marie Pressfelt wajus kohe Põhja, kuna Taniel Pressseldt ja Josep Kauküla laewa ninast kinni saiwad wõtta ja sedawiisi endid wee pääl hoidsiwad.  Niisuguses meeleheitlikus olekus saalsiwad õnnetud kolm tundi mööda, kuni neile Winistu külast abi tuli. Säälsed talupojad Johannes Warma, Tõnis Anteploom, Kaspar Anteploom, Johanes Warmann ja Mart Buckholm ruttasiwad neile purjupaadiga appi ja suutsiwad õnnetud ka ära päästa. Marie Pressfeldi surnukeha ei ole weel leitud. „R. Ztg." Hollandi kahemastiga raudpurjulaew  „Jantje", mis esmaspäewa õhtul  Tallinna sadamast Wiiburisse wälja sõitis, on esmaspäewa öösi Wulfsi saare juures liiwa pääle kinni jooksnud, kus juures ta augu Põhja sai ja wett ruumi wõttis. Aurulaev? „Freya" on temale appi läinud. „R. B." Hersomst. Nagu „Odess. Now." teatawad, on 26,047 nekrudi hulgas, kes Hersoni kubermangust wiimase wiie aasta jooksul soldatiks wõetud, enam kui pool, nimelt 13,752, niisugused olnud, kes lugeda ja kirjutada si mõista. Ja kõige kurwem on weel see, et lugemise ja kirjutamise õpetamise eest hoolekandmine sugugi ei tõuse. „Nordl. Ztg." Kirik ja kool. Tallinnast. Saksa keelt on rahwahariduse  minister õpetada lubatud mitmes wallakoolis, aga ainult selle tingimisega, et seda eraajal antaks, sa nii, et see Wene keele õpetamisele kahju ei tee. „R. B." * Tartust. Lastele aabitsa õpetamise pärast, ilma kooliwalitsuse lubata, oli 71-aastase wanakese Tsooru walla liikme Helene Osbergi pääle kaebtus tõstetud, mis 6. septembril ringkonnakohtus harutusele tuli. Nimetatud eidekene oli, nagu „Post." teatab, omas korteris Fortuna uulitsas nr. 14 mõnele lapsele arwu järele kuni 12—7 kuni 12 aastat wanad, algusõpetust andnud, mispärast  politsei ja rahwakoolide inspektor tema pääle kaebtuse oliwad tõstnud. Kohtu ees seletas kaebtusealune, et tema häda pärast lapsi hakanud õpetama, et sellega enesele eluülespidamist teenida. Tema kolm poega olla õnnetut surma saanud ja siis olla ta ülemõpetaja palwele läinud, et temale luba antaks lapsi õpe- 1902 -Aesti postimees. 463