maa meeste räimepüügi mõrrad piisad" üra ostnud. Tänini püüti sim rüin-eid ainult wõrkudega, aga Hiiumaa mehcd näitawad, et .pusadega" püüdmine palju paremini ja kergemini läheb, kui wõrkudega. On piisad" kord merde pandud, siis käi hommikuti  ainult järele waatamas, ei Ml pruugi  öö otsa mahti pidada ja külmetada, nagu see mõrkude juures on. „Rüsad" scisamad 10—l 2 jalga mee sees, tümade! on all kiwid ja ülemal käbad, nad seotakse ainul: mõnede maiade külge ja peetakse meres paari ankru abi! kinni- „Rüsa" suu kõrgus ja pitkus on ligi 2 sülda ja tagumine „pojus" on ligi S-süllasest tamme  witsast kokku pandud. Tüma pitkus on pääle SO. sülla ja „karjaaed" ning „krants" teist niisama palju- Sarnase .püsaga" saab nüüd hommikuti wakuti, mõnikord  ka kümnekond wakka räimeid, ja kui õnnistab, siis ka fiigu, haugisid ja isegi mõne hülge. Kiiduwäärt on see, et Naswa mehed isaisade kalapüügi wiisi hakkamad mahajätma ja ennast enam uuema aja püügiriistadega tutwuStama- Palju on meid, Saare kalamehi, Ülemoamehed edustonud. Tõiwad ju Pärnu mehed selle moe siia, kudaS põhja-õngedega tuleb püüda, Tallinna mehed näitasiwad, kudas siia .pusadega" ning Hiiumaa mehed kudaS räime.pusadega"  püüda tuleb. Pöhja-onged on kalamehed  nii omaks wõtnud, et peaaegu igal poisikesel, kes mere ääres elab, mõni sada õnge on. Siia pusadega" tehakse ka siin ja sääl proowi ning räime pusadel" saab wist suur tulewik Saaremaal olema. Mõned on küll kartlikud uuenduste sisseseadmise juures, sest et paljud kilu mõrkude ostmisega kahju saiwad. Aga seegi pärast ei ole tarwis julgust ära kaotada. Kilu ei ole ju mitte meie mere kala- Ta on täna siin ja homme sääl. Aga räimeid on meie efimanemad siin püüdnud, ning neid saab ka tulewikuS siin püütud, sellepärast poleks meie kalameestel paremate räimepüügi abinõuude muretsemise juures midagi karta. Kaarmalt. Kaarma kihelkonna üle on palju kirjutatud: aasta 10. eest „PostimeeS",  minema! aastal jälle ..Postimees" enne seda mitu korda ..Saarlane" ja nüüd hiljuti jorutaS isegi „Hääl" mana laulu, aga uuel musil„  Saarlases" kirjutas Kaarma selleaegne kihelkonna koolmeister A. T. paari aasta peaaegu  igas kolmandawas numbris, et Kaarma  kihelkonna kool wilets olla, sest et koolmeistril ..ruumid" puududa, nii et koolitöö edeneda ei wõi (nagu teeks punnud - tööd ?), et koolmeistril mähe palka ja mähe koolipoissa on, et kooliruumid  kitsad on ja sellepärast puhtust pidada ei saa. Viimaks tehti meel Kaarma  rahwas wiletsaks, sest et ta „haridust" ei nõuda Kui ma ei eksi, siis kirjutas A. T. miimaks, et koer haugub, kuni külaline  tuleb. (Koera haukumise all mõtles A. T. wist enese kirjutusi). Kui „Saarlane"  miimaks tema kirjeldustest tüdines ja ..kadakate" 100 trükkimata jättis, siis pööras A- T- oma selga poole ja siis hakati ..Kodumaas" „ugu" nime all ..Saarlast" sakste sõbraks ja G. M- tööliste  kurnajaks sõimama, ja mõnitati iseäranis  wiimast niisuguste sõnadega, nagu neid ehk endises „Punase kuke" trahteris kuulda mõis. ilmus hiljuti .Saare Matsi" nime all Kaarma kihelkonna üle jälle kirjeldus, millel T. hais juures on. Siin tahtsin ma lühidalt näidata, et „HSäl" see kord tühja on tabanud, ja et .Saare Mats" temakest ninapidi on ,vedanud. Oleks „Hääl" ikkagi meel kord wasikaga wõitu jooksta katsuimd, nagu ta korra juba oma ütlemise järele seda katsunud olla, aga wõidu kaotanud, ehk ei oleks ta siis mitte nii haledasti sisse kukkunud, kui nüüd. Punkt esimene: Kaarma neidudega ei saawat Mats" politikast ega majandusest rääkida, waid wõiwat ainult lori ajada." Ja see on tõsi: Mats" ei mõistnud muud rääkida,  kui lori juttu, nagu ta seda „Häälesgi" teeb, ja selle järeldusel ei wõinudgi ta neidudega ei politikast ega majapidamisest rääkida. Tähendab: süü on Matsi" enese juures, mitte aga Kaarma neidude juures. Neid tunnewad paljud Saaremaa mõistlikud mehed paremini, kui „Mats," Kaarma neidusi wöib niisama, kui üleüldse Saaremaa  naesterahwast, ainult kiitusega nimetada,  nii hästi politika kui majanduse poolest. Kõwerat politikat ei ole nendest minu teades keegi ajanud. Ja majandust tunnewad Kaarma neiud oma jagu ka ja püüawad selles edasi. Waljala kunstkudumise  kursustel oli üleüldse B—9 õppijat, ja nendest oli 5 Kaarma neiut! Siis on Kaarma neiud aastat 70 hää laulukoori Kaarmal alal hoidnud ja oma pidudega Kaarma pasunakoori pillidgi osta aitanud, kihelkonna koolile uue ilusa harmoniumi IS9 rbl. wäärtuses ja kooli hääks pääle 199 rbl. basaari asjade kogumisega muretsenud  Mats! must müts maha!" (Järgneb.) Pühast. Õpetaja Reitag tuli üle Riia «Konstantiniga" teisel Ülestõusmise pühal Kuresaarde ja sõitis kohe siia. Wastuwõtmine  koguduse poolt oli südamlik- Mitmed - toredad auuwärawad oli ehitatud. Kolmanda' pühal ütles õp. Reitag esimest korda jutlust Eesti ja Saksakeeles. Kirik oli tuledega walgustatud ja pärgadega ilustatud- Laulukoor  laulis teisel pühal wastuwõtmise juures, kui ka kolmandamal pühal kirikus. Tartust. Dr. K. H. Hermanni „Walgus"  ja «Hüüdja", mis nagu toimetus teatas, Tartusse ülewiimise pärast «üheks ajaks" seisma pidiwad jääma, jääwat nüüd rahapuudusel täiesti seisma- Et 1906 aast«Walguse"  tellimise rahad selle lehe endise toimetaja Kõrwi kätte on läinud ja 1907. aasta pääle „Walgust" ning «Hüüdjat" liig wahe tellitud, on Dr. Hermann wsesekS  jäänud ja suurte wõlgade sisse sattunud,  nii et Tartus ka tema maja ja kraam ära on wöetud- Seega on Dr. Hermanni wanaea paervad üsna mõrudad, mis päris kaastundmust tema sastu üles kutsub. On ju ta oma eluajal nii palju kasulikku Eesti rahwa hääks iseäranis Eesti keele arendamises ning muusikas teinud. Esimene Eesti päewalehtgi  oli tema asutatud. Õnnetuseks oli see temale, et ta weel wanaS eas ajakirjanduse  okalifele wäljale astus, mis isegi wana hüäd Hermanni «punaseks" minema sundis, et seega oma lehele lugejaid wõita. Aga nagu näha, ei awitanud seegi midagi. Uus ajaleht «Rahwa Olewik", mis Tartus ilmuma pidi hakama, jääb ilmumata«  Hommik" hakkab Tartus lähemal ajal uuesti ilmuma. Laiuse kihelkonnast teatawad Riia lehed : Peterburist tulnud kask, et maa andmise juures usu pääle rõhku panna ei wõi, maid et maa oma wallas elawatele maata-meeZtele ja pooletcra meestele ära jagada tuleb. Tallinna kreisist. Sõjariistus röökimine.  Öösel wastu M. apr. tungisiwad 6—7 tundmata isikut rewolwritega Kurna wallas Aruste talusse sisse. Rewolwritega ähvardades  nöudsiwad nad peremehelt 2 100-rublalift  Tallinna linnaameti väärtpaberit ja ühe 200-rbl. Eestimaa mõisnikkude kreditkassa väärtpaberi välja- Pääle selle nöudsiwad nad veel 200 rbl. sularaha- Sel silmapilgul,  kui perenaene Tiiu röövlitele rahakoti  15 rbl. kätte ulatas, läks peremehel korda läbi sahwrei akna ära põgeneda. Pärast  püüdis ka Tiiu läbi akna ära põgeneda,  kuna neli väikest last tuppa jäiwad. Põgenejale saadeti aga kaks kuuli järele; üks nendest tungis seljast sisse ja rinnast välja, kuna teine parema jala ära purustas.  Umbes 00. sammu taga langes Tiiu surnult maha. Wälimuse järele otsustades pidiwad kurjategijad linnast pärilt olema. Kätte pole neid veel saadud. Aruste on Tallinnast 20 versta eemal. Lätimaalt. Friedrichstadti kreisist. »Rig. Awise" teatab, et Dubeni kooliõpetaja, keda kordnik  kinni tahtnud wõtta, sellele sõjariistus wastu olewat astunud ja urjadniku poolt maha on lastud. Windalvis juhtus hiljuti lugu, millel  oma jagu nalja juures ou. ühe woorimehe  naene hallanud ühte rannawahti armastama. Kui aeg kätte tulnud, kus sõjamees jälle isakodu tagasi wõiS pöörata, nõudis naene, et ta teda Wenemaale kaasa wõtaks- Soldatil oli see nõudmine aga natukene piinlik. Ta oli aga nähtawaSti nõuus, soowis aga ainult, et naene kotti poeks, sest siis ei olewat tarwis piletiraha maksta. Kotis tahtwat ta teda Wenemaale kaasa wõtta. Tuli ärasõidupäew. Naene puges kotti ja wiidi waksali, kuhu ka tema mees, kes asjast haisu oli saanud, ilmus. Soldat sõitis ära, kott jäi waksali, kus ta wiimati mitme tunni järele kui „ äraunustatud  pakk" awati- Sisu anti mehele tagasi- Kaugemalt riigist. Peterburft. Talupoegadele tahetakse kergendusi  teha. PääminiSter Stolypin käinud 20. apr. Tsarskoe SeloS praeguse Wenemaa seisukorra üle aru andmas. „RuSsi" teatel räägitud Tsarskoe SeloS, et warSti manifest  ewaldakse, mis talupoegade elukorda parandada lubab. Üleüldine amnestia, mida wähemalt jaotiselt oodati, jäi pühadeks tulemata. Selle eest aga andfiwad paljud kindralkuberuerid  ja kubernerid oma wõimukonnaS wäikeje «amnestia-" RiiaS laskis kuberner mitmed wabaks, keda administratiwlisel teel wangi oli pandud, ja wähendas mitmete  wangis olemise aega; jne- Lodsis, Grobinka metsas oli mitmete parteide liikmete koosolek. Sõjawägi piiras  metsa ümber- Koosolijate seast kostfiwad  paugud- Sõjawägi wastas kogupauguga.  3 inimest saiwad surma, 20 wõeti kinni. Jnsotvkas, 21- apr. Melitopoli maakonnas  tungisiwad sõjariistus isikud kaupmehe  Suworowi korterisse, fidusiwad teenijad  kinni, wõtsiwad raha ning väärtasju  5000 rbl. väärtuses ja kadufiwad- Wäljamaalt. Wene sotfialdemokratlased otfiwad väljamaal kohta, kus nad koosolekut pi- ISO7. lB Saarlane,