Saarlane maksab - V- .. t 23 .. .. -.. 73 .. maapostiga: „ 1«30 ~ V. „ Vj ~ ~ 30 „ Üksik number S kop. Jlm«b kakskorda nädalfiSHäl kesknädalal  ja laupäewal. Toimetus «mcfaar s. PiikaS uul. Tresse l majas Z 3. Kuulutuste kMntvõtmine luni Kuulutuste pet'lt»rkda K kop., lehe eesotsas Ltt kop. M 3Ä. Laupüewal, 14. julil 1907. XX»!. aastakäik Raha puudus teeb rahwale mõnes asjas takistust. Nii mõnigi mees Võtaks midagi ette, aga ettelvõtte  kordasaatmiseks puudub raha. Aegajalt jagatakse wäiksemad kroonumöisad  rahwale ära- Aga sellega pole weel kõik mitte hääs korras. Ainult maa saamine üksi ei wii inimest õitsewale järjele.  Peab ka jõudu olema maad korraldada,  peab jõudu olema elumaja ja muu/>deVeAMie  tegemiseks jnd. Kuid siin MtzdAv raha- Ning enamiöli on need isikes  kroonumõisatest maad saamad, waesed inimesed- Mis teeb aga maene mees palja maatükiga, kui ta seda korraldada  ei suuda. Niisama suure õhinaga, kui siin „maad! maad!" hüütakse, peaks ka „raha! raha!" hümama. Maad saame kroonult rentida wõi osta, aga kust peame raha saama? Sest seda waene mees ärgu ootku, et jõukamate raha «vaesemate wahel niisama ära jagatakse, nagu see mõne kroonu mõisaga sünnib. Raha saamise asjas ei wõi waene mees is e üksi midagi teha. Selleks peab ta jõukamate abi tarwitama, ta peab kapitali  käest abi saama, sellesama kapitali käest, keda uueaja woolu mehed nii siunawad ja ära häwitada tahawad. Waenemees wõib öelda: Mu kapital on mu tugewates kätes I Mis sa teed aga üksi oma tugewate kätega, kui kapitali wõi jõukamat meest ei oleks, kes su tugewaid küsi tarwitaks ja nende waewa eest tasu maksaks. Nõnda on kapital jõukamate klass —igapäevases elus niisama tarwilins, kui igapäewame leib- Seega: et waene meeS raha teenida wõib, peab kapitali, peab rahameest olema, kes waesemehe, töömehe kapitali  tugewaid  käsa -- tarwitada suudab, peab koht olema, kus eöömees tööd leiab. Za sellest tulebgi waStus meie küsimuse pääle, kust raha saada: tööstusest. Tööstus on see, Mis rahma elu tõstmiseks kõigesuuremal wõimul kaasa mõjub. On tööstus lonkamas, siis lonkab ka maapidamine  Ning sellepärast on Saaremaa edenemise  küsimuses ka tööstuse küsimus lahutamatu  ühenduses- Et maa saamine wäikeStes  tükkides üksi meel midagi ei aita kui tööstust ei ole, seda peaks ometi igaüks  arusaama, kes just mitte meelega ennast  rumalaks teha ei taha. Ja tööstust edendada wõib jälle pääasjalikult kapital jõuukam klass- Sest waeselimhel puudub raha, millega ta midagi ette wõtaks wõi korda saadaks. Aga rahamees ei wõi ka ilma waesemehe,töölise  kapitalita, ilma töömehe jõuta midagi korda saata. Kasi peab siin kätt pesema, kapital, jõukam klass, peab siin waest meest töölist, sallima, ja tema elu kauniks püüdma teha, aga waenemees ei .tohi la mitte kapitali ehk jõukamat meest ära häwitada tahta, sest siis häwitaks ta iseennast. Tööstuse edenemiseks on nimelt häüd läbisaamist töölise ja tööandja wahel tarwis, ning seega on sarnane hääläbisaamine  kaudselt ka raha tooja. Rahwa, waesema rahwa elu järje edenemiseks  on see palju tähtsam, palju suurem, palju kasulikum, tui siin selleks teesid otsi- taks, kildas Saaremaal tööstust edendada, kudas kapitali kaSwatada, mis waesemale rahwakihile hääd sissetulekut annaks, kui see, et waesemaid rahwakihtifid üles kihutatakse rikamate ja jõukamate vastu, ja kapitali kaotamiseks jutlustatakse. Seega wõime tööstuse läbi raha saada. Aga weel teistsuguseid hallikaid on rahwale  rahasaamiseks tarwis. Need on kohad, kust rahwas raha laenada saaks. Ka laenu asutusi on meil tarwis.  Ehk küll laenu pääle tehtud ettewõte  sagedasti maja ehitamine liiwa pääle on, siisgi on laenu saamine igapäevases elus wäga tähtis. Ärielus on laen näituseks  pää asi. Kellel ärimehel kui ta just mitte miljonär pole laenuusalduft ei ole, siis on tema äri lonkamas ja surnud.  Meil tuleks laenu asutusi sisse seada. Aga nendega pole asi nii hõlbus, sest rahamehed on kartlikud oma raha laenu  asutuse elule kutsumiseks kokku panema, ehk siin küll mõistliku asjaajamise ja ettewaatmise  juures mingisugust kartust ei oleks. Hakatuses wöiks laenusaamist sel teel hästi karraldada, kui wallawalitsuSteS olewatest  hoolekandmise kapitalidest rahvale raha laenata võiks. Waldadel on suured kapitalid surnult seismas. Rahva kätte laenuteel minnes ei oleks need kapitalid mitte surnud, vaid elavad, mis rahva elu edenemises suurt kasu tuua wõikfiwvd. Mis ja kudas siin teha tuleks, nii hästi tööstuse edendamiseks, kui ka laenu saamise korraldamiseks, selle üle saame asjatundjate sulest edaspidi näpunäiteid tooma. Streigimurdja. 3 J. Tschcslen jutusius. EeStilanud J. Ma ei jõua streiki üle elada. Jah, homsest  päcwast saan ma äraandjaks, kes omadest ära taganenud, sellepärast, et ma sind ja poega armastan. Armastan, see sõna tuli harwa üle tema huulde, aga naene teadis, et ta süda selle tundmusega täidetud oli ja mehe ümbert  kinni wõtieZ, ütles ta: Edi, kui sinuga õnnetus juhtub, siis suren ka mina ära! Meeri hakkas nuuksuma. Äkitselt koputati  ukse pihta. Meeri peitis ruttu raha oma jaki alla ära, aga Lengan iöufiS üles ja awas tulijatele ukse. SiSscaStusiwad  streigi komitee wolimkud. Hl. Meil on tarwiS teada, mitSpärast Leie, Lengan, täna komitee liikmest wäljaastusile?  küsis esimees, kui kõik toas, kuhu juhtus, aset oliwad wõtnud. Ma wõtfin nõuks Pitsburgisse minna, et omale kohta otsida, wastas Lengan lühidalt. Üks sekund walitses waikus. Lengan sai aru, et nüüd pääsemist enam polnud ja tal tee taganemiseks kinni oli- Kui need inimesed ta pettuse jälgedele saamad, fiis . ~ Teil ei ole wõimalik ära minna, mastas istmees. Teis olete siin tarwilik. Et ma teie maadet selle asja kohla tunnen,  siis ei pruugi ma teie eest warjate, ei meie seast juba paljud nörkewad, ja kui neid keegi üles ei ässita, siis oleme kaotanud.  Aga selle streigiga ühes kaotaksime ka kauaks ajaks wõimaluse, uuk streiki alustada. teeb meile streigi seisukorra wüga raskeks. Oleks manamees elus, sellest oleksime juba jagu saanud, oga poeg on kangekaelne, kui eesel. Komiteedest  et taha ia midagi teada, wahekohut ka ei soowi, ühe sõnaga: ta ei pane meie nõudmisi tähelegi. Selles asi ongi, seleiaS Lengan, oleks lootust, et streik pea lõpeb, ma jääksin siia, aga nagu näha, ühmardab see terwe talwe läbi wältada. Teie peate siisgi jääma, ütles kindlalt teine wolinik, kelle südidus tõkkeid ei teinud  ; jõudsasti korraldas ta üht streiki teise järele. Teid määrasime homsel miitingul  kõnepidajaks, kuhu meis kõiki neid koguda püüame, kelle jõuud raugemas on, et neis julgust uuesti elule kutsuda, ja loodame, et see teil korda saab minema. Ärge paluge, EwanS, ütles Lengan, seda streiki et suuda ma enam wälja pidada:  poeg on minul haigeks jäänud ja maadake minu naest need kaks streigi aaStat on teda kümme aastawõrd wanemaks  teinud ; igal silmapilgul peab kartma, et ka tema enam jalul ei wõi seista. Neile on ta paremat elukorda ja sööti tarwis. Halwalt warjatud pahameelega waataS Ewans Lenigani naeje püüle. Kõigest südamest  põlgas ta haigeid nacSkrahwaid. Just niisugustel aegadel pidiwad nad põdema,  kui nende abi kõige rohkem tarwis läheb- Nad peaksiwad pesus käima, õmblema,  ühesõnaga kõik tegema, et mehi toetada  lõpuni oma nõudmiste juurde jääda. Nõnda arwasiwad streigimehed. Ma saadan komitee arsti teie juurde, ütles Ewans.Ta  käis juba siin ja tegi kõik, mis wõimalik. Meil on enam waja, kui arsti abi, aga komitee käest rohkem paluda, oleks piinlik teiste ees. Ei, Ewans, esimest korda elus põrkan ma «võitluse eest tõrwale. Homme lähen ära ja sellega on asi otsaS. Teie jääte siia ja sellega on asi otsaS l hüüdis Ewans üles tõustes. Ilma teieta ei saa läbi ja te peate siia jääma. Teie ise olete oma seltsimeestega streigi ajaks wõimu meie kätte usaldanud, ning tähendab,  peate ennast nüüd ka meie käsule alla heitma. Meie hoolitseme ja peame teid ja teie perekonda ülewel. Mis siis weel tarwis läheb? Seda olete kohustatud see-