püüab märgata lasta. Kes selle luhtamineku juures arwatawasll süüdi on olnud, ka seda on hra Laas mi meile kui teistele üsna warjamata kõnelenud.  Miks ta aga nüüd ilmafüüta Tõnu Põldu, kes wahest sellega üksi eksinud on, et ta hra Laas'i ütleb sakste käest palutud abiraha saanud olewat, korraga kimbutama hakkab, jääb meile arusaamatuks. Toimetusele saadetud raamatud. Kalewala Kontserdi laulud nalja laulude lisaga. Teine anne. Kogunud ja wälja andnud M. Wares. Jurjewis (Tartus.) M. Waresll ramatukaupluse kirjastus.  1901. Hind 1 rbl. T. Sanocr'i Eesti kirjanduse ajalugu. 11. jagu: Kunstluule. (Eesti kunstkirjanduse algusest kuni Hornungini).  Jurjewis (Tartus), 1902. K. Sööt'i trükk ja kirjastus. Hind 25 kop. Eesti Karskuse Seltside Aastaraamat. Wiies aastakäik.  Toimetanud Eesti karskuse seltside soowil W. Neiman. Jurjewis (Tartus). 1901. Hind 30 kop. Eesti põllutöö ajalugu. Kõne Wiljandi Eesti Põllumeeste  Seltsi 30. aa-tapäewal 16. detsembril 1901. Pidanud W. Neiman. Jurjewis (Tartus/. „Postimehe" kirjastus j i trükk. 1902. Hind 10 kop. Koguni kogemata kombel. Nali ühes järgus. Algupäraline  näidend. Wiljandis. H. Leokese raamatukaupluse  kulul 1902. Hind 25 kop. PZrgnwürsti tütar, ehk inimene. Lasu omad wõlad! Rudolf Kneisel'i auuhinnaline wõistlus-naljamäng wiies waatuses. Saksa näitelamadel sajad korrad mängitud! Eestikeelde kirjutanud J. Metsalauk. põsena,. ?nnoi'pg.Hin  p. Hind 50 kop. Kirjawastused. li. k. orika Kosti ilmud 6 korä aastas M muksud I rdl.— KoouZa Kuulutus maksud kolmo korra päält 5 rdl. 10 kop. Uuemad sõnumid. Nteülöiseö iectLeö. Tattiunast. Eestimaa kuberner on omas Eestimaa kubermangu 1900. aasta aruandes  Keisri Majesteedile seletanud, et kubermangu  karskuse kuratoriumi töö rahwa poolt mciga lahket wastuwõtmist leiab, sest Eestimaa kubermangus on juba enne jooma-ssaduss uuenduse  sisseseadmist mitmed karskuse-seltstd olnud, millel suur Hulk liikmeid oli. Keisri Majesteet on selle aruande pääle oma käega kirjutanud: ~Hää eeskuju muudele kubermangudele." Nishmj-Nowgorodi kuberner on selle Keisri Majesteedi märkuse, mis temale sisemiste asjade ministri poolt oli teada antud, maakondade mõisnikkude päämeestele tähelepanemiseks ette pannud. „Post." Eestimaa kameralhoow tuletab meie tänase numbri kuulutustes kaupluste ja tööstuse - asutuste omanikkudele meelde, kes mitte sunnitud  ei ole oma äride seisukorrast awalikult aru andma, et nad oma ametlikud teatused (nende lehtede  Pääl, mis neile nende äripatentidega ühtlasi kätte on antud,) aegsasti ära annaksiwad, kuna selleks määratud tähtaeg juba 1. aprillil mööda saab Wiiwlejad langewad pärast tähtaja möödaminekut  rahatrahwi alla kuni saja rublani. etee Tallinna lahesss murdis kohaline jäämurdja „Stadt Reval" minewal neljapäewal lahti, nagu „Posl." teatab.  Lahes oli jää nõrgem, nii et „Jermaki" abi waja polnud, kuna kaugema! merel tänama  jää iseäranis kõwa ja kardetam olewat. Reedel tuli Saksa laew «Hamburg" Jermaki abil sisse. See oli juba nõnda kaua merel oodanud, et laewaMeestsl söögimoou otsa lõpnud  ja seda Baltiski lähedalt maalt hobustega laewale käidi wnmas. Sellepärast tulnud keegi laewalt kolm wersta jalgsi jääd mööda maale. 11. märtsil oli juba neli laewa sisse tulnud ja esmaspäewal sõitis «Jermak" wiiendat laewa sisse tooma, kes kaugema! merel jää sees kinni olla. Kuritööd. 9. märtsil pani Pärnu maantee ääres seisaw linnawaht kolm kahtlast isikut tähele, kes ühte lõõtsapilli ja kahte palitut kandsiwad. Kuna ta neid kinni wõtta ja politseisse wiia tahtis, kutsus ta mööda minnes weel ühte ametiwenda appi. Sel puhul pistsiwad aga kahtlased mehed plehku, kuid üks nende seast, juba waremalt mitugi korda kohin poolt nuheldud Aleksander Kleberg, tabati siisgi hiljemalt  jaole saanud linnawaht Poolt kinni, ehk küll ta selle juures ägedasti wastu pani. Politseikontori poole minnes püüdsiwad seda kelmi tema sõbrad Aleksander Kusmann ja Eduard Meindock wabastada,  ja linnawaht suutis ennast üksnes selle läbi nende kallale tungimise eest hoida, et ta hädakorral oma sõjariistu tarwitada lubas. Waheajal jooksis aga esimene linnawaht, kes oma palitu maha oli wisannd, ule nurme põgenewatele kelmidele tagant järele. Ühel heinamaal seisis ree ette rakendatud hobune. Linnawaht kargas Pääle ja kihutas Põgenejatele  järele, ja wiimaks läks tal ka ägeda wõitlnse järele korda neid wangi wõtta. Need mõlemad isikud oliwad politsei walwamise all seisaw ja mitugi korda juba kohtu poolt karistatud Johan Uster ja Julius Liblikman. Nagu uurimisel selgus, oliwad need kolm kelmi Posti uulitsal Rosenbergi majas ühe m u r d- Warguse toime pannud ja ühest säälsest korterist mitmesuguse-d asju 180 rbl. wäärtuses ära wiinud. 11. märtsil warastati lesenaese Anna T. kinnisest  korterist Suurel Jurjewi uul. maja nr. 11 järeltehtud wõtme abil mitmesuguseid asju 80 rubla wäärtuses ära. Kahtlust ei teata kellegi pääle arwata. Selsamal päewal kella 12 aja! lõunal juhtus söiduwoorimees nr. 448 Wene turul juudi Mihkel M. pääle sõitma, mille juures wiimase käsi Wigastatud sai. Õnnetus sündis woorimehe ettewaatamata  oleku tõttu, mille eest temal kohtus wastutada tuleb. Ööse wastu esmaspäewa, kella 1 ajal, märkas linnawaht Luik ühte kahtlast isikut, kes Horm maja plangist Wladimiri ja Epinatjewi uul. 146 Lesti Postimees. M 2. yssszspoio. NP1.651,, 12. 1902