Saarlane tk ÄS. Teisipäewal, 8. augustil 1306. XXI!. aastaMk maksab: V 2 .. 1.. 23 .. V» .. -.,73 .. maapostiga: „ I „ Tv „ '/- .. 1.. - .. V. - „ 50 Ükfik number 3 kop. Ilmub ükskord nädalas, igal teistpaewal.  Kuulutuste wustuwõtmiue kuni Kuulutuste p-tit,rida s kop., lehc eesotsas Ätt kop. Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Agrarolud. Agrarolude parandamise juures on kõige tarwilisem ja tähtsam, et praeguste talumaa  pidajate f. 0. rentnikkude ja omanikkude  majapidamine niimoodi korraldataks, et nemad oma tööst ja waewast enam sissetulekut  saaksiwad. Abinõud selleks saamad mitmesugused olema, mida ligemalt tuleks läbi arutada. Paljude poolt soowitatud rentide ja ostuhindade alandamine kui s e üleüldse  woimalik peaks olema on hää põllumajanduse parandamise abinõu, aga fiisgi ei wõi hindade alandamist kõige tähtsamaks rahwa warandudlise jõu tõstmise  tingimiseks lugeda. Kõige mõjuwam ja tingimata Larwiline on, kui meie rahwa käekäiku waimliselt ja waranduslisclt edendata  tahetakse, põllutöö kultma tõstmine. Põllupidamise korraldamist ja tõstmist ei tohi tulewikus aga mitte üksi põlluharijate eneste hooleks jätta, sest ct praegune põllumees  on kui haawatud sõjamees, kes oma jõuuga ennast mitte päästa ei jõua, kui tema haawu mitte ei saa tohtri poolt seotud  ja teda hädaohtlikust seisukohast eemale toimetud. Põllumehe saatuse eest peob tulcwikus hoolt kandma hakkama riik, maakond ja kõik seltskond.  Kui seda mitte ei peaks tehtama, siis on asjata rahwa hariduse kallale töötamine. Ülemaa talurahwa elust näeme, et fääl rahwa haridus seda enam edenema hakkas, mida rohkem majanduslised olud paranes,- wad ja kõige jõukamates maanurkades on ühtlasi kõige enam haritud rahwas elamas. Asutatagu meile kõigeparemad koolid, üks jagu rahwast ei saa neid mitte oma kasuks tarwitada, nii kaua kui waesuS rahwa seas Valitsemas on, waesus, mille nühtmüsed  meile wastu wahiwad, kui meie ainult rahwa elust hoolime ja ligemalt tähele paneme. Üleüldiselt on tuttaw asi, et rahwas suuremalt jaolt haridusest midagi teada ei taha ja selle põhjus on ka rahwa wilets majanduSline seisukord. Maimu haridus saab elutarwituseks kõrgema! edenemise astmel ja wõib osalt waimlisekS uhkuseks nimetada. Sellepärast, olgu meie püüdmised kui hääd ja kõrged, aga esimesel kohal seisku ikka rahwa majanduSline  edu, ehk mis meie rahwa juures sedasamma tähendab põllumajanduse tõstmine, mis igas asjas rahwa elualuseks on ja jääma peah. Warfi tuleb Saaremaa  nõukogu kokku rahwa elu puuduste pärast arupidama ja nende kõrwale saatmiseks  abinõusid otsima, sellepärast on tarwis, et rahwa asemikud, kes nõukogusse walitakse hoolega rahwa elu tähele paneksiwad  ja tähtsa ning wähem tähtsa wahel wahet teeksiwad, et abinõu ja eesmärki ära ei wohetataks. Kodumaalt. Kuresaarest. „Wanemuin e". Meid palutakse järgmisele kirjale ruumianda: Mitmel pool on see wõõrastanud, et „Wane- muise" Eesti teatri- ja kontserdimaja pidustuste  eeskawa ikka weel awalikult ei ole teada antud. Isegi isesuguseid kahtlustusi on laiali laotatud. „Wanemuise" eestseisus  awaldab täna pidustuste eeskawa ja ligematel päewadel ilmuwad lähemad teated näitemängu ja kontserdi kohta. See hiljaksjäämine on nende raskete oludega põhjendatud, millega just wiimasel ajal ehitusetoimekonnal wöidelda oli. Weel kuni wiimse minutini peaaegu ei olnud ehitusetoimekonnal wõimslik kindlasti ütelda, kas „Wanemuise" hoone niikaugele malmis saab, et teda Ecsti näituse ajaks awada wõib. Alles nüüd on kõik kindel ja pühitsemine  saab õigel ajal olema. „Wanemuise"  eestseisus palub kuulutamise wiiwitust  siis lahkesti wabandada; ainukene põhjus selleks oli kartus, kas tööd jõuab ära murda. Tänasest kuulutusest on näha, et üks jagu pidustuste pääsetähti nii kallid on, nagu see meil mitte harilik ei ole. Ärgu arwatagu, et siin mõni salamõte marjul on; hinnad on nii kõrged, sest et just wäljaSpoolt soowifid on arrmldatud, hindasid kõrgemale määrata, et pidust osawõtjad seltsi rohkem toetada saaks. Ja see on ka eestseisuse seisukoht: selts ei hinda mitte pakutud lõbu nii kõrgesti, ei taha ka seisuSlisi  ega waralist waheseinasid üles seada; ta palub, et selle korralduse pääle ainult sellelt seisukohalt waadataks, et Eesti teatrija  kontserdimaja asjale nende poolt, kes omamise-pidustuM kokku tulewad, lahket toetust loodetakse. Ja igaüks, kellel just „Wanemmse" maja ehitamise lugu täiesti wöõras ei ole, teab, km suurte raskustega ettewõttel wöidelda  on ja kui wäga tal toetust waja läheb. Madalamad hinnad, kõrgemate karmal,  awawad ka nendele, kellel mitte nii ohtrasti anda pole, Mammuise" uksed. Loodame, et seda seletust niisama õiglaselt wastu wõetakie, nagu ta antud on. Auustades „Wanemuise" eestseisus Lugejad teadwad juba, et Kuresaace ja Kuiwastu wahele automobili sõit fisse seada tahetakse, mille tõttu seda wahet üsna lühikese ajaga ära wõiks sõita. See tooks meie postiasjandusele suurt paremust. Automobiliga sõita on juba mõnikord katseid tehtud. Katsetel on Vähemaid  õnnetusi automobili juures ette tulnud. See tuleb muidugi sellest, et automobil mitte meie teede tarwis walmistatud ei ole. Kuresaare Saksakeelses  nädala leheS awaldawad mõned mõtteid automobili wastu. See on ilmaasjata. Sest kes automobili sisseseadmisest oma kapitaliga osa wõtta ei taha, sce jäägu ettewõttest eemale. Keegi ju wägifi tema taskust raha selle käimapanemiseks kiskuma ei tule. Aga on ju «aua lugu: igal uuel asjal on ikka omad wacnlased. Kuresaare Saksa nädalalehe toimetus on aga ise põhjusmõttelikult automobili sisseseadmise poolt. Minewal aastal tõstis Kärla kiriku walitsus kohase õpetaja hr. Kergi pääle kaebtuse, et ta kirikumõisa metsast puid oli raiunud ja müünud. Asi läks kohtuuurija  kätte esialgseks uurimiseks. Kohtuuurija  on asja ülemale poole lõpetamiseks ette pannud, sest et õpetaja Kergi tegewuses  mitte kuritöö märkisid ei ole. Kuda kuuleme, olla kohtuuurija arwamine ka kõrgemal pool õige leitud olewat.  Samasugune  asi oli 28. julil Saaremaa rahukohtukogus  harutamisel. Kärla kihelkonna eestseisuse poolt oli Kärla köstri hr. Sonini  eri tõstetud, et see üle keelu köstri maa päält puid raiunud. Rahukohtunik mõistis Sõmmeri omawolilise  puude raiumise elst trahwi alla. Sõmmeri adwokat kaebas asja edasi rahukohtu  kogusse, seletades, et köster on niisama  kui õpetajagi, tema kätte palgaks antud maa pidaja omaniku õigustega, ning sellepärast ci ole tema poolt tähendatud  maa pääl puuderaiumine sugugi mitte kuritegu- Selles arwamise? oli ka rahukohtukogu ja mõistis Sõmmeri õigeks, kõike asjatoimetust maha kustutades. Asi läheb wist senati. KaS õpetajatel Sõi köstritel  õigus on nende käes olewate maade päält nii palju puid raiuda, kui ise tahawad,  see küsimine on alles lahtine ja ei wõi selle üle õiget otsust anda, nii palju on aga kindel, et sarnane puude raiumine mitte kuritegu ei ole ja et kaebtused selle? asjas mitte kaelakohta otsustamise alla ci käi. Õpetajatelt ehk köstritelt wM ehk nõudmise teel kahjutasu nõuda, nuhtluse  alla ei lange nad igatahes aga mitte. Juhime siin kohal ka lugejate tähelepanemist  tulewal pühapäewal „Kurhausi" saalis mängitama muinasluulelikku ilunäitluse  „Leeni" pääke. Nii kui teada, on nimetatud näidend täis ilusaid piltisid ja elamaid sündmusi, ning tuleb oma suurepäralususe  tõttu kõigepuremate Eesti näitemängude  liiki lugeda. Suurem tähesadu saab käesoleval aastal prohwessor Glasenappi wäljaarwamise  järele 9. - 11. augustini olema, mida aga muidugi ainult selge taewaga näha wsib. Karjast. 2. augustil on Soela mere ääres Parasmetsa mõisa päralt olemas „Ar.eaugu" metsas 3 ruutwersta noort kuusemetsa ära põlenud. Tartust. Uus Eesti näite- ja seltsimaja laulujumala „Wanemuine" nimel on peagi walmis. Ta saab muidugi teada igale suguwennale ja -õele meeldima. Ühelegi rahwa liikmele ei saa sääl sisseastumine keelatud olema. Ruumid on suured ja heledad küllalt, et sissetulijaid sadade ja tuhandete kaupa mahutada. Suurele ilusale  hoonele tahetakse elektriwalguStNS panna. Eesti haritlastele omatakse gyamasium  Eesti õpekeelega. „Nordlivländische Z itung- kirjutab 29. juli!: Meeila sõitis M meeste- ja kaks naeSterahmast wäljanäituse majast mööda ja laulsiwad mässulaulu. Wälja-