nöuude otsimine, kudas paremaid majapidamise Viisisid, paremate põllutöö riistade, masinate, kunstsõnniku ja paremat sorti seemne tarwitamist  Wene riigis, iseäranis Väikepõllumeeste juures, laiali laotada, majapidamise körwalharude,  nagu aia- ja mesilastepidamise, kaubataimeds  kaswatamise jne. laialilaotamine iseäranis  Väikepõllumeeste juures, koduse käsitöö toetamine jne. Nagu siit näha, on komiteede tegewuse põld õige laialine. Kõike, mis kudagi põllumehe elusse ja tegswusesse puutub ja seda ühel wõi teisel teel takistab wõi edendab, on nendel koosolekutel luba arupidamise alla wõtta. Siin oli ja on põllumeestel paras aeg kõrgele riigiwalitsusele oma raskusi ja soowisid awaldada,  põllumeeste eneste käest tahab Valitsus nende tarwitusts üle teateid. Iseäranis ei peaks põllumeeste seltsid, kes ju meie põlluasjanduse  tarwitusi kõige paremini tunnewad, parajat aega tarwitamata mööda minna laskma. Kui ka maakonna komiteed omad koosolekud ära on pidanud neile olla üles antud oma tegewust nowembri kuuni lõpetada ja kui sää! Väikepõllumeeste tarwitustest mast midagi kahe silma wahele on juhtunud jääma, siis on kubermangu komitee koosolekud alles ees ja sää! on paras aeg märkust puuduste ja tarwitusts  üle sisse saata. Sisemistes kubermangudes on kubermangude  ja maakondade komiteed juba ammu töös ja toomad nende nõuupidamists ja Legewuse üle Wene ajalehed pikalt ja iaialt sõnumid. Meie Läänemere kubermangudes on ajalehed ainult Liiwimaa maakondade komiteede koosolekute  nõuupidamists üle laialisemaid sõnumid toonud. Eesti- ja Kuuramaalt on selles asjas kaunis mähe kuulda olnud. Kahjuks ei luba meie kitsas ruum siin kohal maakondade põllutöö tarwituste komiteede nõuupidamiste ja hääksarwamiste üle pikemalt kirjutada. Siisgi üks näitus olgu siin nimetatud,  millest näha wõib, kudas meie maal üleüldiseid asju aetakse. Wõnnu- maakonna komitee koosolekul olnud muu seas ka teede sillutamise asi kõne all. Kõik komitee liikmed olnud, nagu „Rig. Amises" teatab, selles arwamises,  et teede tegemise koormatused peaaegu üksi wakumaa talude kanda on, koosoleku juhataja von Kreusch aga tähendanud, et mõisnikud  teistes kihelkonna töödes enam maksta ja anda kui talupojad ja sellepärast teede küsimust  eraldada ei wõida. Maksude inspektor näidanud aga armudega, et Wõnnu maakonna talupoegade! tessillutamine aastas 150,000 rbl. maksma tulla, kuna mõisnikud selle hääks ainult 3- >lOOO rbl. ohwerdava; selle juures olla kõigest maast mõisa maa ja ainult Vg wallamaa, mis tõesillmamise raskust kannab. Kõige selle pääle waatamata ei sle aga koosoleku  juhataja komitee sellekohast arwamist ja märkust protokollisse lubanud panna, mispärast maksude inspektor, kes talurahwa kasude eest tublisti seisnud, ütelnud, et ta selle punkti üle iseäralise kirja protokolli juurde lisab, mille poolt ka kohe kolm põllumeeste seltside ja kaks mesilastepidamise seltside esimeest olnud. Ja ometi nõuab teestllutamise korraldamine tungiwalt  parandamist- „Pet. Aw." ühes uuemas numbris näitab keegi B. õige täieliste armudega,  et kui wallal teede sillutamiseks 1446 rbl. ära kulub, siis mõisad omalt poolt ainult 25—30 rbl. annawad. Harilikult tuleb wedu mitu korda enam maksma, kui materjal ise, mida mõisnikud annawad. Praegu on meil üks juhtumine teada, kus talupojad iga üks 10 kubu kadaka wõi kuuse hagu üle 30 wersta kaugel olewa tee põhjatuma koha täitmiseks peawad wiima. Õige kerge hinna alla arwates tuleks need 10 kubu oksi, mis muidu metsas ära põletatakse, wast 10 kop. maksma, nende päralewiimissks, kruusa pääle wedamissks jne. kulub aga kõige wähemalt 2 hobuse päewa ära, mis halwa teega wähemalt 3 rbl., s. o. 30 korda nii palju, maksma tuleb, kui mõisa poolt antawa materjali wäärtus. Gt mitte metsawahi juurde minemisega kallist aega wnta, on mõned talupojad tarwilised 10 kubu hagu koguni omast metsast raiunud. Ja ometi püütakse  selle wastu olla, et sarnaste endisel ajal talupoegade kanda antud raskuste ühetaolisemalt  jaotamise soowid ülemale poole pääseks. Rõõmustan? on aga kuulda, et mõnes maakonna  komitees õiglaselt ja tõsiselt tööd on tehtud, nagu päewalehed kirjutawad. Kui tähtjas ja tarwiline aga iseäranis talupoja  seisusest põllumeeste puuduste tundma õppimine ja nende kõrwalssaatmins on, wõime sellest märgata, et Europa Wenemaa kõikidest elanikkudest peaaegu talupojad on ja wiimased  oma maade pääl, olgu need ostetud wõi renditud, enam kui osa kõigest Wenemaa wiljast kaswatawad. Aga otse talupoja seisus on terwes riigis niisuguses järjes, mis parandamist  nõuab. üks ikalduse aasta tuleb teise järele ja kitsikus läheb ikka suuremaks. On awalikuks tulnud, et põlluasjanduse edenemisele hariduse puudus kõige suuremaks takistuseks on. Sellepärast on siis ka Iseäraline Nõuukogu põllutöölise hariduse laialilaotamise küsimuse oma töökama ette otsa pannud. Põllutöölise edenemisega kosuwad ja edenewad ka muud aszad ja sttewõtted. 5 902 535 L esil postimees