koosoleku protokoll ettelugemine ja kinnitamine; uute liikmete wastuwõtmine; kassarewidentide aruanne ja kassaseisu kinnitamine; kipsi ja kunstsönniku muretsemine; järgmise koosoleku määramine, kõned ning muud läbirääkimised. Abiesimees luges ühe kirja ette, mis kolm seltsiliiget  oliwad saatnud. Selles kirjas palusiwad need liikmed seltsile ette panna, et kõik seltsi poolt awaldatawad  kuulutused mitte enam oäewalehes «Postimehes", maid nädalilehes «Eesti Postimehes" saaksiwad ilmutatud,  sest et selle nädalilehe lugejaid seltsiliikmeid palju rohkem on kui nimetatud päewalche lugejaid; sellepärast oleks «Eesti Postimehes" kuulutamine soowilikum.  Keegi seltsiliige yra P., kes «Postimehe" lugeja on. seisis wäga selle wastu, et soowi awaldati seltsi asju edaspidi nädalilehes «Eesti Postimehes" kuulutada, mille juures ta seletas, et tema arwamise järele suurem jagu koosolijatest seltsiliikmetest päewalehte  «Postimeest" loewad. See seletus näib aga nende ridade kirjutaja meelest kahtlane olewat, sest et Küti wallas, kus suurem jagu seltsiliikmeid on, tema teades  wist 35 eksemplari nädalilehte «Eesti Postimeest" ja ainult 3 eksemplari päewalehte «Postimeest" loetakse. Esimehe abi pani seltsile ette, et ju niisuguseid kuulutusi  igale seltsiliikmele ka postiga kätte lvõib saata. Et seltsiliikmeid liig mähe kokku oli tulnud, siis jäi see asi järgmiseks koosolekuks otsustada, mis 17. märtsi pääle määrati ja Küti wallamajas peetakse. Et koosolekul kõnepidajaid ei olnud, siis otsustati tulemaks koosolekuks  «Põllumehe" toimetajat hra Laas'i paluda, kes juba minewal aastal oli lubanud meile kõnet pidama tulla. ?. Tarwastu karskuse-selts pidas 6- januaril oma kümneaastase kestuse mälestuse päewa. Kõnedeks oliwad: Or. R. Awakiwi kõne seltsi esimehe H. Jngermanni ettekandel „Kehakate terwiseõpetuslisest seisupaigast". Teise kõne pidas seltstliige P. A. Meil „Tööst ja tema tähtsusest". J. Käger tuletas settsi kümneaastast  tegewust meelde. Kõik kõned oliwad õpetlikud ja rahwast waimustawad. Pääle kõnede oliwad ka näitemäng, laul ja muusika koosolijaid lõbustamas. Lõppeks oli tants. Kord oli hää, rahwa osawõtmine elaw. Sissetulek  43 rubla kopikatega. Kaheksa uut liiget wõeti seltsi wasw. H.. Wändra karskuseselts «Hallil" pidas 27. januaril Wändra alewikus hra SokorKwi majas üleüldist koosolekut. Awamisekõne pidas seltsi esimees, kooliõpetaja hra E. Martinson, milles ta tähendas, et meid karskuse-armastus peaks sundima sellest tööst osa wõtma, aga mitte mõni muu kõrwaline põhjus, nagu lõbuhimu,  auuahnus, arwamine rahwa eesotsas seista j. m. m. Pääle omamise pidas kirjatoimetaja hra H. Awikson kõnet sellest/miks „suuM" haritlased  meie karskusessltsidest osa ei wõta. Kaunis  hästi nähti rähmale kahekõne ..Köster ja kohtumees" meeldimat. Ka „parajuss-mehed" saiwad hra E. Martmsom kõnegatublisti piW, milles ta WMust palju halmDÄs vidW kui liigjoomist, sest et ta palju suurem joomakatku sünnitaja olla (No noh! „G. P." toim.) Lõpu poole luges hra A. Jürgenstein „Alatarõ Hippo" ette. Ettekannete wahedel laulis Käru kooliõpetaja  hra E. Martinsoni segakoor mitmed laulud, mis kõik rahwale hästi meeldisiwad. Suur tänu koori juhatajale ja lauljatele! Lõpuks oli meel uute liikmete wastuwõtmine ning sai toimekond walitud (hrad A. Jürgenstein, H. Awikson ja Thomberg), kes rahwapidu kordasaatmiseks  peab töötama, kuna seltsil nõuu on tulewal suwel rahwa-pidu toime panna. Hääd edu! Koosolekule oli ka kaunis hulgake päältkuulajaid kokku tulnud, millest näha on, et Wändra elanikud seltsist rohkem haktawad  osa wõtma. Rõõmustan? nähtus! Edasi! Tweri kubermangust awaldasime minewal sügisel oma lehe 43. numbris ühe sõnumi selle kohta, et säälns „Nurmekunde Eesti Põllumeeste Selts" oma asutatawa raamatukogu hääks näitemüügi toime oli pannud, „mida köster M. Söötst lauljad ja M. Rist'i keelpillikoor lvbustasiwad." Ka muidu läinud näitemüük õige kaunisti  korda. Noh, see lühikene ja lihtlabane teade näis aga kellegi õrna südametunnistust haamanud olema, sest mõne aja tagant saime õienduse, et nimetatud näitemüüki „mitte hra M. Rist'i keelpillikoor ei olewat lõbusannd", maid et ettekantud muusikapalade  eest „kõige rohkem hra J. Räpoud ja Joh. Kärbest" tulla tänada. Kui kirjasaatja meel säälsete eestlaste ühemeelsuse puuduse üle oma kahetsust oli awaloanuo, nimetas ta wiimakS meel, et säälne köster M. Sööt jälle laulusid juhatada ja keelpillimehi  õpetawat. Noh, nüüd wõiks aaustatud lugeja wast arwata, et sellega lugu juba lõpetatud on. Aga oota! Asi, mis iseendast laiematele ringkondadele tähtsuseta on, nä:b sääl pool niipalju käärimist ja paksu merd sünnitanud olema, et „Nurmerunde Eesti Põllumeeste Selts" meile 23. dets. m. a. ühe õienduse saadab, mis kõiki ametlikka tunnismärkusid, nagu näituseks seltsi esimehe, abikirjatoimetaja ja kassahõidja allkirja ning seltsipitsätit enese küljes kannab. Toome siis ka selle seltsi õienduse iühedalt ette: i) Näitemüük olnud 29. sevt. m. a. aastal, aga mitte 20. sept. 2) Näitemüügil olnud keelpillikoor mängimas, terwslt wi i s meest korraga, aga mitte ainult kaks isikut. Joh. Kerbes ja J. Rappu. Pääle selle ei olla J. Rappu nimelist isikut selles terwss asunduses mitte leida. Mängijad seisnud enne hra M. Rist'i juhatuse all ja saanud ka näitemüügi mängu ajal tema käest näpunäiteid. S) Näitemäng  läinud üleüldse wäga hästi korda ja asjad müüdud kuni miimseni ära, millistest kahjulikkudest mõjudest ei olla sääl midagi märgata olnud. 4) Hra M. Sööt asunud wast 22. sept. m. a. Nurmekundesse  ja õpetanud sest ajast saadik sää! Vahetpidamata laulusid ja mängusid. Tema hääds muusika-annete ja wirkuse põhjusel olla tema tsgewusest weet palju loota. Sellega oleme siis auustatud nurmekundlasto soowisid püüdnud täita, nimetame aga siin kobal ka warsti, et meil niisuguste õienduste jaoks omas lelles edaSptdi mitte ühte ridagi ruumi ei saa olema. Kaubandus ja majandus. 3 Keiserliku Mwimaa OkõMMM Sotsteteedi kolmandal amaliku koosoleku päewai 25. jan. oli esimeseks  Sangaste krahw Fr. Berg' i kõne: Weejõuuga kündmisest ja põldude ning heinamaade niisutamisest mägedelt tulema samise meega, nagu kõneleja seda oma Põhja-Jtalia reisil tähele oli pannud- Ses reifinähtuste  ettekanne jäi 24. jan. ajapuudusel pidamata. Hulk joonistusi ja piltisid oli krahw Berg oma kõnele selgituseks abiks wõtnud, et näidata kui osawasti ja otstarbekohaselt Lombardia põllumehed omad weewärgid  sisse seadnud. Wihmasadude aegadel malguda mägedelt  samikat mett ojana alla, mis taimeriigile niisama hästi maitseda, kui meile kakao. Kraamide ja tammide abil juhitamat seda mett igale poole nurmele ja niidule. Kraamid ei olla mitte sügawad, nagu meil, maid maapinnaga  tasa ja lamedad kaldad kummalgi pool tammiks ees. Nõnda wmb mett kraamist igale poole tarwituse järele maapinnale laiali saata, sest et kraami põhi niisama  kõrge on. Niisugused weewärgid nõuda paliu tööd ja maewü puude ja laudade puudüsel punutawat  mitsad kokku, mille abil mett üles paisutada selle eest saada aga sääised põllumehed oma heinamaadM  lõikust aastäs. Sarnast tästmift rammusa Testi Postimees 86