dlewalpidamiseks ja kirjatoimetuse kuludeks teatud sumviad  on lubanud Za kellel fee alles õiendamata on. palutakse  seda Tallinnasse Sthoeli panka instruktoriLassa ftime peale sisse Maksta. 4. Põllumeesteseltside ühistegewuse korraldamiseks ja mitme tähtsa päenmküsiimuse lübiharutamijeks kutsub Kesktoimekond pöllumeesteselside asemikkude koosoleku 24. jaanuariks 1910. «. kokku. Koosoleku päewakord on: 1. Instruktorite tegewuse ja Kesktoimekonna 1909. aasta aruanne. 2. Instruktorite tegewuse eeiplaan 1910. aasta peale ja ee lärme kinnitamine. 3. Põllutöökooli ja pikema-aja kursuste küsil- Mus ja nende ühine toetamine. 4. Katfeasutusts küsimus. 5. Tarbeainete ostmise korraldus. 6. Ilule instruktorite ametisseseadmise küsimus lühistegewufe, aiatöö, metsakaswatuse ja mesilastepidamise  jaoks). 7. Põllutöömasinate wõistluse toimepanemine. 8. Põllumeesteseltside Kesktoimekonna ja lnstruktorite  ülewalpidamise küsimus. 9. Näituste toimepanemise korraldamine. 10. Üksikute põllumeesteseltside ettepanekud. 11. Kesktoimekonna liikmete um Ii inised. 12. Mitmesugused läbirääkimised. Hakatus kell 10 hommikul. Koosolek peetakse k,Kootuse" seltsi ruumides ära. Iga selts harutagu oma koosolekul pö-ewakord Wi ja tehku otsused malmis, nii et asemikwde-koos!- vlekul ettepanekute ja otsuste üle läbi rääkida kukeks ja neid siis kinnitada. Asemikkude arwu tvöib iga 'selts oma äranägemise järele määrata. E. P. K. nimel: T.E.P.-s. esimees K. Saral. Kirjatoimetaja M. Aitsam. Tallinnas. 13. detsembril 1909. Walitsus. WäljenM ftttfoasttofta ei lõpetatawat enne 1911. äast. 1. jaanuari, nagu ..HeroSd" kuuleb, mitte ära. Kuni selle äiani oodetawat kõigilt kuberneridelt maarahustamise  kohta teateid, mis senini weel mitme kuberneri poolt ei olewat sündinuds Kool. Rahwivkoviide Talliima II jaoskonna iirspelwr on Kose, Hageri ja Juuru kihelk. kooliõpetajatele ette kirjutanud kõigi puuduste üle, mis koolides pealsiwad  ette tulema. Rapla jaoskonna taluralnva-asfade komissarile teadustada. Muu seas üteldaffe inspektori kirjas, et komissar kooliõpetajate eest hoolitsedes (ooafKuiHßajrcr. oõi, yniTCJiLCKOMT. Tinpcouajt.) Sa seda käsib teadustada, kui kooliõpetajad oma palka korra- Itkult kätte ei saa. Seltsielu. m. Pollumajandikskffed kursused. Hiljuti asutatud Noarootsi Eesti põllumeesteseltsi on IL. 23. jaanuarini. Samal ajal peetase Welises piipiaialituse  ja karjakaswatuse-kursusid. Tudulinna karjalaswatuse ja piimatalituse kursused  on 25. —30. jaanuari peale määratud. in. Cestiinoa Põlkmieestejsttfiw koosolekul 13. skp. tunnistati tarwilikuks kolmat instruktori  ametisse seada. Põllutöö ja karjakaswatuse instruktorite tegewus on laialdasemaks läinud, kui et seda kaks meest ära teha suudaksiwad. Mitmelt poolt on soowisid awaldatud, aiatöö, mesilastepidamise ja metsakaswatuse üle juhatusi saada  ja kurjusid toime panna. Aiatöö ja meMasttzpjdamine  on enamaste lahulamata; kes aednik on, see peab enamaste ka mesilasi. Niisama tähtis on põllu- Meestele metsÄaswatust õpetada. Praegusele metsalaastamisele  wõiks sellega wastu astuda, et wtäikepõllumehed  oma tarwitamata maatükkide ja karjamaade  peale metsa hakkaksiwad istutama ja seega kodumaad kõrbeksjäämise eest hoiaksiwad. Kolmanda instruktori ülesandeks oleks aiatöö, metsakaswatuse ja mesi las te pidr m ise üle juhatusi ända ja kurjusid torme panna. Wõtiawad põllumeesteseltsid Kesktoimekonna üle- Walpidamisest soojalt osa, leitakse mõnda sissetulekuhallikat,  siis on kolmanda instruktori ametisiepmd Mine otsustatud. Eesotsas põllumeesteseltsid, siis meel hariduse ja Muud seltsid ja ühisused, kes 1910. aastal põllutöö, karjakaswatuse- ja piimatalituse kurjusid toime la harvad panna, pearoad oma saowid 20. jaanuariks Eesti maa Põllumeesteseltside Kesktoimekonnale üles andma. Otsustati 20. jaanuaril põllumeesteseltside  asemikkude koosolekut Tallinnas ära pidada. Tegelik elu on põllumeestele mitu tähtjat küsimust ette toonud,- mida üheskoos harutada ja ot sustada tuleb. Peale instruktorite tegewuse, aruande ettekandmise ja Kesktoimekonna liikmete Valimise on päewakorral: põllutöökooli ja pikema aja kursuste küsimus, llatseasutuste küsimus, tarbeainete ostmise korraldus, uute instruktorite ametisseseadmise küsimus, põllutöömasinate Võistluse toimepanemine, näituste toimepanemise korraldamine, Kesktoimekonna ülespidamine  ja üksikute põllumeesteseltside ettepanekud. Maks kursuste toimepanemise puhul Kesktoimekonna  ülewalpidamiseks (asjaajamine, Instruktorite õpeabinõud,  kirjatoimetaja tasu, liiknrete sõidurahad) jäeti Vabatahtlikuks, et iga selts oma jõudu mööda wõiks osa prõtta. Ei tule aga tarwisminewat summat kollu, siis on Kesktoimekond sunnitud kindlat maksu Määrama. Jääb aga raha üle, siis palgatakse selle eest kolmas instruktor. il iii ato imetaja oli Kestloinielonna põhjuskirja prujoliib malmis kirjutanud: loitside asemikud kirjutarnad  nokariuse juirres alla ja põhjuskiri saadetakse linn ituTelc. Teater. Mummi' ohlnl karilalse laialt tuntud 3-järguline lopercll ..Lõisupüimja" (Der Rastelbinders ..Estonias" jesimest korda ette. Tükil, mille teksti tolkuseadja Mictor Loon on (seesama, kes ka ~Lõbusa talupoja" teksti on loonud), on järgmine sündmustik: Ungrias, Trencinii (I. trentshini) linna lähedal pomaklide külas asub rikas ning ihnus taluomanik ja jrb u lakas raalaja Blacek, belle õue peal sulased ja tüdrukud  parajaste sibulate kottipanemisega kibedaste ärnetis on, sest et nende peremees weel Mna sibula- Koonrttoga Ihtm tahab fSita. .Celsamal Mmval kahkwb  Altaft Ja ZaM Mäesta saunKute poegi, et omahe laias ilmas köksupunujobena. katlapaikajatena jne. peatoidust muretseda. Ka Blaceki naabri tooeje sauniku Voituhi kasmandik, terane poiss Jänku asub seekord ühes teistega! xändamiseteele. Enne teeleminokilt  kih lamad ta kasuwanemad ta aga oma tütre.' mäikse Suzaga ara. Waesuse pärast pole Boitechil wõimalik  oma kaswandikule mitte krossigi raha reisiteele kaasa anda. Jänku on selle üle kurb. See teeb La Suza meele haledaks ja ta tahab Blacekiltl ühe guldna Jänku tarwis kaenuks saada. See aga ei raatsi oma ihnsuse pärast palwet täita. Sinna tuleb paras aste rändaja kaubajuut Pipraiwa, keste West wäikv Suza weksli wastu ühe guidna laenab. Seepeale lahkub Jänku teiste seltsis külast rõõmsas lootuses, et temast kord rikas mees saab. (Gstrmem waatus.) 12 aasta Pärast leiame Jänku Wieni liunast, kus ta plelifepameistri  Elöppleri juures osamaks [elltfe on. Leiwawanema  ainus tütar Mizzi ja Jänku halkamad üksteist armastama ja Mizzi isa lubab neile pulmxrötnßÜfe. terme oma äri anda. Sel ajal on rikka sibulakaswataja poeg Milosch Wienis ta ootab pikkisilmi oma teen istu seas a lõppu, xl siis omcl kodukülasse  minna ja Suzaga, kes teineteist mastastikku armastama on hakanud, abielusse astuda. Just selsamal  päewal, kui Jänku Mizziga iihlusepidu tahab pühitseda, ja Milosch kroonule'niskusest wabaks on saanud, tuleb k a juut Pipraiwa Wieni. Kui see Imnas  kuulda saab, et Jänku Glöppleri tütart tahab kosida, ütleb ta. et Jänku seda mingil tingimisel ei tohtiwat teha. sest et ta end poisikesepõlwes Suzaga ära olewat kihlanud. Suzat, kes ühes Pipraiwaga linna on sõitnud ja Jänkut on mõlemaid kui pikselöök  tabanud' Milosch ähmnrdab oma elu lõpetada. Ka teised ei ole selle sündmuse pärast mitte mähe äreunises,  j Teine waatus.) Kolmas waatus kujutab soldatite kasarmut, kuhu Pipraima ja Jänku, hiljemine  ka Suza ja Mizzi ilmuwad. et Miloschi üles otsida  ja teda enesetapmisest tagasi hoida. Seal tuleb neil mitniesugusid äpardusi läbi elada. Wnmaks selgub  ka terme asjalugu ja lugu lõpeb wiimaüsi kõigi tahtmise järele. Oma kerge, wiisirikka muusika poolest, mille looja Franz Leh-tr on, on see operett oma 7-aaStase eluea jooksul õige laiadesse ringkondadesse üksikute muside kaupa teed leidnud, selge tunnistus, et ta rohkeste huwitust suudab äratada, ja loota laseb, et ta ka meie publikumi seas elawat tähelepanemist wõidab. Ühistegewus Käsckatarmitajate-ÜHWste asemiK«d« koosolek pesti pühapäewal, 13. skp. „Abi" ruumides ara. Saadikuid  oli 9 ühisuse poolt trrlnud, nimelt Wändra, Kuusalu, Wõsu, Wiljandi, Narma, Rapla ja Tallinna kaubatarwitajate-ühksuste poolt. Osalt wõib niisugust Vähest armu liig lühikese koSukutfumiseajaga seletada, osalt peab seda aga Vähese huwituse arwesse panema, mis meil ühiste ettewõtete wastu tuntakse. Koosolekut juhatas A. Hanko, kirjatoimetajalk waliti Wiljandi kaubatarwitajate-ühisuse asemik hr. Namsing. Koosolekut awades tähendas hr. Hanko. et see esimene katse on kodumaa kaubatarmitajahe korraldusi  ühendada, tuleks praegusel koosistumisel meie noorte ühisuste puudusid lähemalt harutamise alla mötta ning teesid leida, kudas neist üle saada. Kokkukutsujate  eesmärk oli ka kaubatarwitajatv-seltside ikeskühisuse loomisele hoogu anda. Kaubata rmitajate-tthisuste praeguste puuduste üle mõtteid wahelaves leigus, et ühisused iseäranis puudulise  raamatupidamise all on kannatanud. Nii pn Wändra ühisus 1. aastal sellel põhjusel ligi tuhat rubla kahju saanud. Teine tähtis takistus ühisuste, edenemise juures on wõlguandmme. WSlguandmmp wõib siis iseäranis kardetawaks minna kui ühisuste äriajamises midagi takistawat ette tuleb. Niisugusel korral wõtawad liikmed osamaksu suuruses kaupa wälja ja jääwad siis taieste eemale. Suurte raskustega on ühisustel, iseäranis algajatel ühisustel, sellepärast wõidelda,  et neil kredidi saamine kitsendatud on. Sellest ei pääse muidu üle, kui et ühisused oma põhjuZkirijad  Vastastikku Vastutuse mõttes muudawad. Tipleks  iseäranis uutele asuwatele ühisustele soowitada tähendatud punkti oma põhjuskirja üles wõtta.. Kaubatarwitajate-ühisuste keskkoha loomine tunnistati  ühel häälel tarwililuks. See oleks kahes harus:  üks pSllutöötarbeainete jaoks ja teine manufaktur  ja kolonialkaupade jaoks. Esialgul oleks keskkoht ainult waimliue. Asupaik Tallinn. Põhjuskirja kokkuseadmiseks aluseks Võetakse Mõskma keskühisuse  pöhjuskiri waliti kolmeliikmeline komisjon, herrad Hanko, Tõnson ja Lubi. Pöhjuskirjale alla kirjutada lubasiwad Wändra, Wiljandi, Wõsu, Kuusalu,  Ambla ja Narma ühisused. Kcslühisnse sisseastnmisemaksn  suurus ei tohi üle 25 rubla olla. Kulude jaotamine sünnib selle järele, kudas keskuhisuse tööd tarwitatakse. Ühisuste häälekandjaks tunnistati ühel häälel ..Põllutõõleht" ja selle lisaleht ..Ühistegewns". Harutamise alla tuli muu seas ka õnnetuse wastu kinnitamise küsimus. Nagu teada, ei taha kinnituseseltsid  kaubatarwitajate-ühisuste Varandust mitte kiunitada  ehk Wõtawad niisuurt maksu, et see ühisustel üle jõu käib. Otsustati sammusid astuda, et Vastastikku  tulckmnitust korraldada, millest muu seas ka rehepeksumasiiia-ühisused  osa Võtaksiwad. Wiimastearw on Tartumaal juba üle 50 tõusnud. Tule wastu kinuitamise  asja korraldajateks waliti herrad Nütman Napi asi, Tõnson Tallinnast, Pakler Antslast, Eisenschmidt  Tartust ja Namsing Wiljandist. Kohtukoda. Õlktnabri?» eefkune tMastirjed. 28. mail 1908. <t. oli Wajtse-Kuuste mallas Leemi kõrtsis Kambja uuestki)itatub õlleraabtifu pruul, et oma õlut tutmaks teha ia temale ostjaid saada, kõigile fõrtiisolijnlcie iüma hinnata nii palju õlut lasknud anda, kui palju koogi soominud. Joojale hulgas olnud ka 12 lätlast. Kui ju küllalt joodud -ja joojad taieste joobnuks jäänud, tõusnud eestlaste ja lätlaste toa hei tüli ja lõpuks Melus, kus koegi Teiurnann surnuks löödud. Kohtu- kikule rnastutnscle wõeti sellepärast osarvõtjad - J. Paibnt. K. Tode. Ä. Padar, A. tlobiD. Kirbet. S llfi oli 10. skp. liita ringkonnalohtns meie linnas harutusel.  Kohus muistis: Pobuli 4 luuks. PUibari ja Lodi kumbagi 3 kuuks mangi, kuna Tode ja Kirbei  kuurbgM/st kuud aresti sairoad. ..Post." .1. LehUMWaitgwSi. 11. juulil s. a. kella 2 -4 ojal peale lõunat marastati umbes 1 1 /- 2 mersta :lapatt eemal olema Moe küla karjamaalt Joosep Loomanni 100 rbl. lehm ära. Margusest teatati Tapa politsei ülemale P aasile, kes ka kohe kõrki Tapa morstirnabrikuid  läbi hakkas otsima. Lihunik Wildmamii juurest saadi minnaks warastatud lehm kätte. Selgus et keegi Soeto  ÜIKÄ oma seltsimehega selle 45 rubla eest ara ost- road müfimib. Politseil läks korda weel selsamal pSewal  Coekowi sa tema kaaslast, kes ennast Kangruks nimetas, kinni tabada. Tallinna ringkonnakohtu Väljasõidul Rakweres oli asi 9. skp. harutusel. Kohtuotsus.' Mõlemad kaebtusealused  mõisteti kõigi iseäraliste õiguste kaotamisega  1 aastaks Vangiroodu. RbAwimint. 30. juunil 1909. aastal rööwiti Rakmere  ffreisis Piira mõisa pargi lähedal Jaan Kullil kahe mehe poolt uur ja rahakott 36 rublaga ära. Rõörvijad Fliwad Kullile selja tagant puuga pähe löönud, nii et see meelemärkuseta maha kukkus. Umbes kuu aja pärast wõeti Rakweres keegi Permi kubermangu  saadetud isik, nimega Eduard Wõhma, kinni. Kull tundis tähendatud isikus röõwtja ära. Ringkonnakohus mõistis Eduard Wöhma 4 aastaks  wangiroodu. m. Tõrkdfiwod sõttma Muna. Wangiwedaja soldat  oli uurimise-rvangimaja ülema käsu peale Wanale  turule läinud, et sealt mangi jaoks Voorimeest palgata. Sõiduwoornnehed Mäng ja Jakobson ei läinud soldati kutsumise peale mitte. Asja üle tehti protokoll. 14. skp. tuli neil 4. jaoskonna rahukohtus sellepärast  wastust anda. Üks woorimees seletas, et ta olnud matuselist? poolt teatud tunniks ära kaubeldud  ja pole sellepärast wõinud minna. Teine moorimees  ütles samasuguse kauba pulmalistega olema. Kumbagile woorimehele mõisteti 1 rubla trahwi ehk 1 päewaks aresti. m. Sota õllemLLmise pärast tuli MMte Frolowal wastust anda. Nagu politsei protokollist selgus, oli nimetatud Frolowa uulitsal tuttawaid >,püüdmas" käinud, neid oma juurde korterisse kutsunud ja neile seal muu seas õlut müünud. Õnnetuseks juhtunud aga politsei peale. 4. jaoskonna rahukohtunik mõistis kaebtusealuse 20 rubla trahwi maksma ehk maksujõuetusel 5 päewaks  aresti. m. Purjus Voorimehed. Woorimees Jüri Walsiner  oli Liiwalaia uulitsal pikali maas, kust politW ta ära korjas. 6. jaoskonna rähukohtunV mõistis talle 3 rbl. trahwi eh? 1 päew aresti. Woorimees Jaan Oja oli 12. augustil linnawahti purjus peaga sõimanud. Purjus oleku eest mõisteti talle 3 päewa aresti? sõimamist ei saadud selgeks teha. Nokastanud woorimees oli kaks purjus sõitjat peale wõtnud. Lõpuks oliwad nad nägelema läinud:  tagajärg: woorimehe kulm katki ja rahukohtusse. Woorimees Jänes sai wabaks? sõitjale Paulsonile mõisteti 3 päewa aresti ja Trelle, kes ööst ega ilmast ei olnud teadnud, 1 rubla trahwi ehk 1 päew aresti,. w. Tütarlapse «aha ajanud. Piimawedajat Jaajn Leppa süüdistati tütarlapse mahaajamises. Kohtu ees selgus, et niihästi sõitja kui tu « näinud ja õigel ajal hoiatada ei saanud. Pealegi oli tütarlapse muhust pae? aisa otsa kinni hakanud, mis tema maha tõmbas, kusjuures tütarlaps ilma mingi Vigastuseta jäi. Mahaajamises mõistis rahukohtunik Lepa õigeks, aga et ta ilma suulisteta hobusega linna uuMsal sõitnud oli, s elle eest sai 2 rubla trahwi ehk 2 päewa aresti. Tööstus ja kaubandus. TWHpWk Peipfi jZRv-ei. Liiwiinaa kuberner on kaubanduse- ja tööstuse minister mm Le ettepaneku teinud tindipüüki kewadeZ Peipsi j ärme peal ära keelata. Oma ettepaneku põhjuseks Teietas kuberner, et tintide püüdmine  feroadel kudemise oja! nende täielisele ärahävitamisele  wõib Miia. UM Lo«Tec»id« wgbrik. Riia mereranna kalameeste-selts  on Sehlbcki ligidale konserwiwabriku asutanud.  Kjaupmeestele tähelepannniseks. Kaalusid ja pommisid,  mis kauplustes tarwitusel on. tuleb iga kolme aasta tagant tembeldada lasta. Seks otstarbeks sõidab  tnlewal nädalal Peterburist iseäraline kaalude temboldaja  Tallinnasse. Lähemat kuulutustest. Segasõnumed. einelaab endisel kõrgusel. Et meie teatrimaja puhroet. mille kohta nagu teada tonia" seltsil midagi Ütelda ei ole. endist wiisi palju sooivida üle jätab, näitab järgmine lugu: Laupäewal tellinud omale keegi teatriskäija hanepraasi.  See toodud talle aga pool toorelt ette. Märkuse  ideele, et niisugust liha ometegi süüa ei wõi, roastanüd kelner, seda juhtuda ..Estonia" einelauas maga sagedaste. Ta lubanud lüpsist ..ülessoojendada", kui wõõras seda soowiwat. Praetelltza aga lükanud lahke ettepaneku tagasi, pidanud aga sellegipärast toore küpsise eest liv kop. wäkja maksma, sest et kelner prae eest kassasse juba ära oli maksnud. Imelik, kuidas meil ikkagi aru ei taheta saada, et niisugune ..äriajamine" just äripidajale enesele kahjutil  on. m. Talud haamri all. Tillemal aastal 24. mee Ilmaril  tillemad ringkonnakohtu nõudmisejaoskonnas järgmised talud enanrpMumise teel müügile: 1 Paide kreisis Seliküla mõisast ära lahutatud Hans Ülesaare ..Siniw" talu, kreposti nr. 1410. Talu  suurus on 27 dessatini 1552 ruutsülda. Mõisnillude  kreditkassa wõlga on talu peal 454 rbl. 36 kop. ja hüpotegiwõlga 4177 rbl. 32 kop. Talu on hinnatud 1293 rbl. 80 kop. alla. Müü mine sünnib kreditkassa nõudmisel. 2. Tallinna kreisis Harku mõisast äralahutatud Rudolf Maidemai Siuilfclbti ~Jäime" laiu, kreposti nr. 290. 'lahi suurus on 29 dessatini 210 niutfiilba. Krobitlnsfa mõlgu on laiu peal 1529 rbl. 85 kop. ja hnpotegi ivülga 27.50 rbl. Talu on hinnatud 2358 rbl. alla. Müümine sünnib Eestimaa mõisnNude kreditkassa nõudmisel. 3. Tallinna kreisis Raiküla mõisast äralahutatud Kai. Jaan, Mari, Madli, Leena ja stiisti Lubja ~Lubja" talu, kreposti nr. 173. Talu suu rus on 69 dessatini 1255 ruutsülda. Talu peal on kreditkassa wõlga 1824 rbl. 25 kop. ja Hiip olegi wõlga  900 rbl.: hinnatud on talu 2990 rubla ai Ih Müümine sünnib kreditkassa nõudmisel. m. Purzus peaga uul üsale ilmumise eest mõisteti Karl Kelder 2 rubla trahO maksma rh? 8 ySswM aresti. / . näiteseltskond annad 24.—26. jaanuoru  Tartus >.Wanemuise" ruumides etendusi. Mu» s c i>j>«retti ette: r»Sö&us talu* poeg" ja ;.LõksupunujaV. Riögmõukogu liikme! riigisekretäri würst M. &< WoKonsh surnukeha toodakse peterburi kaudu Joa mõisa. ' W«»ad postmarOid. Mosti- ja telegrafiwalitsus on manade postmarkide makswuseaega. mis 1. jaanuariga  1910. pidi lõppema, funf 1 maini hiiemai aastal pikendanud. KogA-Wmemaa looma-aestide kvngvefs on Moflwas  4.—12. jaanuarini. . "Wawata" näitelawa dekoratstoni töö anti kunstnik Ed. Polandi hooleks. Hr. Poland on wäljamaal  peaasjalikult teatrite dekomtsioni-kunsti õppinud! ia uue. moodsa maalimisega ennast lähedalt tutwustanud.  Õnnetused ja kuritööd. S. Wargaseltskonna jälgil. Kaarik walla kordniku Märksi hoolsuse läbi. kes 11. detsembril juba enne karistatud talupojad Eustaw Noorlinnu, Haan Tamme -a Hans Kiofi kinni wõttis ja Rakwere kreMlema abilise Murde toimetas, on nüüd suurema wargaselts* konna Mlgile saadud. 12. dets. wSeti Rakwerss weel uks selle salga 4. liige Aleksander Tnnskerv kinni. Peale selle olda kse salga ülejäänud liikmete jälgil. Semm  on kindlaks tehtud, et salk järgmised wargused on torme pannud: 30. oktobril warastasnoad nad Mai Lepikult riideid 430 rbl. wäärtuses: Malla wallast Hans lünnannilt 60 rbl. eest asju. 13. nowembrZ Pada wallas Hindrek Oksalt 218 rbl. eest asju. 7.detf. Warudi mõisa meskilt mitu kotti milja ja 9. dets. Pada mõisast ühe sea ja lamba. See olla aga ainult maiks osa kõigist salga poolt toimepandud rvargustest. s. TvIeAUW. S. detsembril hakkas Türi alewis Jüri Mämeni elumaja põlema. Õnneks pani Mamen tulekahju meel õigel ajal tähele ja tuli wõidi ära kustutada. Arwatakse, et siin tulesüütamisega tegemist  oli. sellepärast hakkas kohalik kordnik jälgi waatama, mis tulekahju kohast umbes 60 sammu eemale ühe maja juurde umsiwad,- kus talupoeg Willem  B. elas. Teda süüdistati tukesüütamises ja ta mõeti kinni. B. ei tunnista oma füüv üles. L ZviargAs. Üleeila warastati ühest kojast Roosi* krantsi aul. nr. 4 palitu ja Girgensy.nl uul. nr. 23. kuld- ia hõbeasju. Kirjad toimetusele. Eesti rahwakooliõpetajai? valutakse oma täielikud adr esfid Eesti kars^ kuse selt side Kesktoimekonnale Tartu Töös-- mfe mil. hr. 5 üles anda. Kesktoimekonh on otsus-, tanud igale rahwakovli raamatukogule tohtri-prouaj Mändi Eranfelt' raamatu tõlkest ..Laste karskuseks osolekute töökamad" 1 eksemplar ja karskusesihilist märmilist sematabelit Dr. A. Smith:! ..Armude päheõppimine alalise alkoholi mõju all" km-- rtda. Kättetoimetamiseks läheb adressisid maja. Rahwakoolrmalitsuselt  ei mõi neid mitte saadä. nagu jarelkuulamisSt  selgus. Sellepärast teatagu iga rahwakcoli-juhataja  niihästi Põhiä-Liiwi- kui ka Tallinnamaal  kolmekopikalisel postkaardilr 1. Kooli nimi ja aluskuju stoalla-. kihel-2.  Kooli asukoht (kus alswis): 3. Kust Haudu Aimad kirjad: ?. Koolijuhataja risti- ja perekonnanstm i? ?. Missugusest maakonnakeskkohasjs (linnast, alemist) on koolijuhatajal kõige kergem saadetust  ära tuua lasta. Et nimelt uksiikute fematabelite pakkimine ja saatmine  liig kulukaks läheks, siis saadab Kesktoimeilondj tabelid ja raamatud suuremates pakkides ufalduswüärilistesse  kauplustesse, kust nad koolijuhatajatele kätte Mtakse. Rutulist palme Aitmist lootes E. K. KMoimekosd. Palju lapsi sureb esimesel eluaastal seedimisehaiguse  Wtte ära, sest et neid ebakohaselt toidqtaW. Kui Vaesemal klassil Võimalik oleks lapsi esimesel eluajal arsti nõuandmise järele tertvishoiu nõuete kohaselt toita, siis wöiksirvad suur hulk lapsi weel elama jääda, kes muidu pääsemata surma suhu lau» gewad. Selle aasta sügisel asutati EestimaaÄmsmaemandateasutuse  juures imetajate emade tarrvis nõuandmise" koht. Selle asutuse otstarbeks on imetajatele emadele maksuta arstlikku juhatust anda, kudas imejaid lapsi kõige paremi-ne toõib toita. Peale selle on ämmaemandate-asutuse juures laste tanors. kellel seedimisehaigused, jaam asutatud. Nõuandmisekoha  ja lastejaama juhatajaks on Dr. v. Nottbeck.  NöupidamHe-tunnid on iga! teisipäemal kell IV kuni 11 e. l. Lapse-jaamas tulev iga lapse eest 30 kop. päewas maksta, kuna wassed wansmad oina lapsi ka maksuta sinna wöiwad paigutada. Eestimaa ämmaemandate kuratoriumi nime! Dr. Keysejrlingk. Südamlikku tänu «maldame kõigile, kes 6. detsembril näitemüüki aitasiwad toime panna. Puhas  sissetulek oli näitemüügist 771 rbl. 97 kop. Jaani koguduste rvaesle eest hoolekandjate maiel 3 Lp. A. Assmuth ja õp. W. Grohmannk Telegrammid. Peterburi telegrafl agenturl poolt-) Peterburist. (£ila öölet turi )iibamerabanbfe tagajärjel  .Ucuifasia aseamliistia asemik, riiginõiOogn Ii: parutt Siolbe ära. New-lorgzst. lUjisriiftbc hoinmikupooises osas kestab teist päcuui lõma lumetuisk, missugust tuumase; 20 aasta jooksul ei ole nähtud. Hulk inimesi on i»-I« suures hukka saanud, NaudteedZ, telefoni- ja telegrafi-- ühendused on rikutud. Pskwgis on keegi rewolutsionär .viina asetäitja malitseja  elu kallale kippunud, kui see lossi ees sõibsw riistast wälja astus. Walitseja termis on rahukoldam. 9fc ms. VSewaksHt. *0 s. Sastutaw toimetaja G. E. Luiga. Wähaandjad t>e. msä. J. Luiga ja V. Mäns. Umbes 70 samul, wiiljMuttttiiit raamat»! »n Meie Matsi tah iraamatus  1 «10 a. jaoks, J 33, 134 )« 135 Ichekltljei Me«a»tud. 3gn kirjand iiseföber muretsegu omale M. M. tsthtraamat ja wa- N«u nende raamatute hulgast kSige paremad wälja. „T e a d u s c" kirjaStuS. Kirjandus: Dr. Bentowtu Neudest, Tes oma ihaga Lsuplewad. Htm 10 k-p. P. Miller Minu siStem. Si> pildiga, hind sty kop. Oige huwitaw terwifehoiu raamat. Professor Oftwald Keemia kool. Hind 1 rdl. Hiipuotismus. Täielik kunstunesse suigutamtse  kursus paljude piltidega. Hind 70 kop. A. Petrischew. SV« aastat. Wenemaa ajaloost, IKW—ISVK a. Õtge hnwitaw. Hind 40 kop. Lunkcwitsh. Looduse häwttawad jõud ja tema imed. Piltidega. Hind by kop. Eaada igast raamatukauplusest. ..Teadus c" kirjastus Tallinnas.