kes kaugemalt laadale tulnud, jäiwad ööseks linna, et järgmisel pSewal tormilisi  laada asju osta. . Kurttummade basaari puhas sissetulek  üleminewal pühapäewal oli 263 rbl. 22 kopikat suur. Minewal pühapäewal tuletõrjujate seltsi poolt korda pandud tulewärk oli suurepäraline.  Ka osawõtmine oli suur. Sissetulek  olnud pääle 400 rubla. Minewal pühapäewal on Wäilses lahes 29 parti üleüldisel jahil maha lastud. Need pardid müüdi pärast oksjoni teel üra ja selle läbi tuli jahiseltsi kassasse 12 rubla puhast raha sisse. Palju supelwõõraid on juba Kuresaarest  ära sõitnud. Kudas lirfimarju warblaSte eest kaitseda, selle jaoks annawad Saksa lehed „Kiel- Zeitungi" järele nõuu pooleks lõigatud  sibulaid kirsipuu okste külge siduda. Warblased ei sallida sibulahaisu ja hoida endid puust eemal. „Pml-" Saaremaa liikumise asja  süüdistuseakt. (Järg.) Protokolli kirjutasiwad kõik koosolekul olijad  alla, ja neid, kes ella kirjutada ei tahtnud,  ähwardaS Haab ühe rublaga trahwida. Ühtlasi waliti ka walla komitee liikmed. Üded waliti tagaselja, teisel oliwad liikumisega  üheSnõuus. Komitee liikmeteks roolitud  Mihkel Peel, KuStu Laes, Toomas Wiil, Peeter Welma ja weel mõned teised ütlefiwad ennast komitee liikmche kohuste täitmisest  ära- Nimetatud Kunstmann ja Laasssn  astufiwad pärast wolimist ametisse, ilma et mingisugust kinnitamist walituse poolt olekfiwad ootanud ja hakkasiwad malda  mitmesuguseid paberist ja kuulutusi oma allkirjadega saatma- Reet, .'-xjad kirjutati Haabi ja Seppahammeri poolt. Ühes kuu- lutuses, Kunstmanni allkirjaga, anti rohwale  teada, et maksusid on tarwiS tema, kui uue wallatalitaja kätte tuua. 21- detsembri  k- p- pääle kutsuti walla komitee koosolek kokku üleüldise koosoleku otsuste täitmiseks. Need kuulutused oliwad Haabi ja Seppahammeri poolt kirjutatud ja wallawalitsuse  nimel wälja saadetud, ühed Kunstmanni,  teised Lassmanni allkirjaga. 21, detsembril tuliwad wallamajasse mõned komitee liikmed kokku- Georgi Mets, Mihail Jürisson, Kirill Aben, Kirill JalakaS,  ToomaS Wäärt, Feodor Tang. Mihail Tikk. Kirill Lille ja Mihail Õeäär nõudsiivad  üheö Kunstmanni, Laossoni ja Soüärega,  et wallatalitaja Tamm ja tema abilised  Teofil Mets ja Mihkel Munk oma ametid  14. detsembril walitud Kunstmannile, Laossonile ja Soäärele ära annakfiwad. Sellepääle waatamata, et urjädnik Peeter Sütz wallamajas oli, nõudis Kirill Aben, rusikatega ähwardades, et Teofil MetS ameti  maha paneks. Teised komitee liikmed kisasiwad,  mürasiwad ja ähwardasiwad Tammi, Metsa ja Munka. Wallatalitaja Tamm katsus müra ära lõpetada ja ütles, et ta ci wõi ilma ülemuse lubata ametit ära anda, aga teda ei pandud tähele, ja hüüded: „anna ära, anna ära, rahwas sind ei taha!" läksiwad ikka ähwardawaks. SiiS wöttiS Tamm, pisarad silmas, eneselt ameti märgi ära ja pani selle ühcS wallakasfa wõlmega laua pääle, kust Jaan Kunstmann need kohe enese kätte wõttis. Siis waadeti raha järele ja wallakirjutaja Haab seadis protokolli  kokku, mis Georg Metsa, Mihail Jürissoni ja teiste poolt alla kirjutati. Nädali pärast, kui jutt laiali lagunes, et Saaremaale soldatid tulewad, andfiwad Kunstmann ja LaaSson ärawõetud ametimärgid,  wõtmed ja wallakasfa walla. talitaja Tammele ja Mihkel Mungale ära. Maasi wallas ei jõudnud rahwaliikumine nii kaugele minna, kui Loona wallas, sest et wallawalitsuse liikmed  parajusmeelsed oliwad. (Järgneb.) Knarmalt Hiljuti warastanud keegi J. P. Uduwere külast P. T- oreli seest 19 hääletoru 9 rbl. wäürtuseS ära. WaraS ise seletab, et tema warguse korral purjus olnud—  Übja külas on keegi kättemakSmise põhjusel T. A. majasse läbi lae tunginud ja majas kõik asjad kirmega puruks peksnud.  Kahju päüle 15 rubla. Sõrwest Abroka wallas, Koimra külas, on talunaeSterahwas A. Mütt pidalitvbesse haigeks jäänud. Kihelkonnalt. Heina Maarja päewal põles heinamaal A. Pilti heinakuhi ära- Tule hakatus armutakse karjapoiste hooletuma tulega ümberkäimise läbi tulnud olewat, kes kuhja ääres paberossisid  põlema pannud. Lümada ja Tammese küla heinamaade  wahel löödud siga wikatiga läbi. Kahju 30 rbl- Kurjategija on teadmata. Kaupmehe O. W. koer on 3- julil jalgratta sõitjat J. Armust kiskunud. Armus  on asja kohtu kätte andnud- Muhust. Linnuse külaS leiti 10. julil 8l- aastane talumees, kes üksi oma majas elas, surnult- Et kadunu elatanud ja waene  oli ning ühtegi wägiwalla märki leida ei olnud, siis arwatakse, et surm loomulik on olnud. Pärnust. „Pwlkirjutab: S. julil s. a. umbes kell 11 enne lõunat sai Saaremaalt pärilt olew sadamatööline Jüri Watt Saksa aurulaewa «Dora Horn'i" palkidega laadimise juures, lsewa keskmises ruumis, raskesti pääst wigasta- ma oma lootsikuga mööda okeani ümber. Ma püüdsin «võimalikult mähe süüa ja juua, ei mu kehw toidu tagamara kauem ulataks. Weel kord elasin ma omas mõtetes wnmase  aasta üle ja olin südamest rõõmus, et mul korda läinud oli sääll saarelt ära pääseda- Neljandamal päewa! nägi mind üks brik, mis San-Frantsisko sõitis ja Evttis mind pSäle- Mulle anti süüa ja juua, aga tui ma oma juhtumisi jutustasin, pidastwad kapten  ja tüürmami mind nõrgameelseks. Nad aivaldasiwad armamift, et köit need hädad za kannatuicd minu mõistuse pääle kahjulikult  okiwad mõjunud. Sellepärast tegin ma otsused ei ühelegi enam tõtt rääkida, maid ütlesin, et sest silmapilgust saadik, kui Lady Wain hukka läks, kuni selle ajani, mil mind luiki pääle wõeti, minu mälestusest kõik on ära kustunud. Nn imelik, kui see ka on, aga ma tund' fin inimeste wastu umbusaldust ja hirmu. Ma kartsin tõepoolest inimesi rohkem, kui saarele maha jäänud elukaid. Wift oli metsik  olek ka minu külge hakkanud. Ma ei wõinud seda kudagi enesele ette jeads, et minu ümer olejad päris inimesed  on ja mitte loomad, kelledel enam ehk wähem inimese kuju on ja ikka, nagu ootaksin ma seda aega, mil nad elaja looma  tundemärkisid hakkawad awaldama... Ja seda armumist kinnitafimad tihti inimeste  juures ilmsiks tslewad halwad sõnad ja teod, «iS mulle tahtmatalt maha jäänud  saart . . . elukaid . . . halli seaduse kaitsjat meelde tuletafiivad- Wiimati hakkasin ma ometi üht tuttawat waimuhaigete arsti usaldama. See jutus- tas, et ta on endisel ajal doktor Morot wüga hästi tunnud. Ta uskus minu jutustamisi  ja tema hoole all sain ma paremaks. Mälestused koledate elukate saarest hakkasiwad  ikka rohkem kustuma ja nagu ära sulama. Aga mõnikord astuwad minewiku pildid selgesti mu maimu silma ette ja ma jään inimeste wastu jälle umbusklikuks. Nende näod näitamad mulle nürid, külmad ja kurjad olema ja ma ei wõi neis kuidagi seda waimlist iludust näha, mis inimese loomast peab ära lahutama. Ma tean, et mu ümber päris inimesed, täiesti mõistlikud  olewused on, kelledel mõistus loomu sundide üle walitseb, aga nende sisse loodud  komblus on minu meelest niisama, kui elukatel „seadus" oli. Ma tean seda kõik ja sellepärast hoian ma nende eest kõrmale, kardan, km nad minuga räügiwad ja löön silmad nende pilgu ees maha . . . Ma tahaksin nende hulgast ära minna, üksi olla - - - Sellepärast asusin ma suurtest linnadest kõrwale, mere kaldale elama. Ma elasin mõni aeg Londonis ja pidin sääl peaaegu mõistuse kaotama- Sääl ei saanud ma inimeste  eest kusagil rahu. Nende kära tungis isegi läbi lukustatud ukse mu tuppa. Ma katsusin reisida, aga ei wõinud oma kaasreisijate  külmi, tuimasid nägusid sallida. Need näitafiwad mulle ainult näokatted olema- Wiimati asusin »a üksikult elama. Nüüd ei puutu ma peaaegu sugugi inimestega  kokku ja mu meeleolu läheb tähtsalt  paremaks. Ma Niidan lugemisega ja kcemialiste katsetega aega. Selle tarwis osutasin ma omale wüikese labaratoriumi. Mõnikord pühendan ma terwed tähtis ööd täheteaduse uurimisele- Süül, ilma piirita ruumis, püüan ma neid suuri, kõikumata ja kindlaid seadusi otsida, millede asemele meie ilmaaegu siin maa pääl püüame oma wiletsaid „seadusi" panna. Lõpp. Seda ja teist. Kaksikud wasikad. 2-webruaril  s. a- tappis Jamburi kreisis Koschkino külas talupoeg Laurenti Saharow oma lehma üra ning leidis temast kaksikud vasikad,  kes ainult 8 minutit weel elafiwad. Juhtumise kombel sattufiwad kaksikud semstwoarsti Prohorowi kätte, keS neist päewapildi walmistaS, wasikad aga linnamuseumi  jaoks annetas. Wafikate nahk topiti täis, kontidest seati luukere kokku, kõik sisemised elundid aga paigutati linna terwishoiu labaratoriumisje, kus neid igapäew  näha wöib. Kaksikutel on kaks üksteise waStu pööratud  pääd, milledel kummagi! oma kael on; rinnad, kered ja wiimaSte pehmed osad on kokku kaSwanud ; esimesi jalgu on kummagi! wafikal kaks, tagumisi kokku ainult  kaks; paremale poole ulatab üks jäme jalg, mis kahest tagumisest jalast kokku kaswanud ja kahesõraline on; sabasid on kaks, nabasid üks; üks wafikas on härg, teine lehm- Südameid on kaksikutel laks, mis ühtekokku  on paigutatud; maks on ühine. Sapipöiekefi on kaks- Muud elundid on loomulikud- M 49 Saarlane, 1903