Teine käib silmahaiguste, nimelt trochoma kohta. Neid õpilast, kes selle haiguse all kannatawad,  ei tohi seni kooli lasta, kuni haigus on üra arstitud. „PoSt." Nagu „Rig. Ztg." teatab, töötada sisemiste asjade ministerium praegu eelnõu kallal, mis naeSterahwaStele edaspidi roöimalikuks  teeb, sisemiste asjade ministeriumisse ametisse  astuda. Kuberneridelt on selle asja kohta nende arwamist päritud. »Jsa«." -> Kolerahaigeid on Riias praegu 42. Eile jäi 4 isikut kolsraSse Wõnnu kreifist. Põllutöökooli asutamine.  Preekutist teatawad „Rig. Neueste Nachr.", et 23- aug. mitmete Läti põllumeesteseltside koosolekut peetud, kus põllutöökooli asutamist harutatud. Lõpuks jõutud sellele otsusele, et kool alam põllutöökool olema peab. Suurt waielust sünnitanud Spekeele küsimus. Otsustatud  selleks Läti keel walida. Kui see korda ei lähe, siis lepib koosolek ka Wene keelega. Et Liiwimaa maapäew koolile mingit toetust ei anna, siis loodetakse nüüd kroonu abiraha pääle. „PoSt." Kaugemalt riigist. Peterburist. Ministrite nöuukogu on riigiwolikogusse  sisseandmiseks Maakorralduse pääwalitsuse  sead«se--eelnSnu Baltimaa kroonumõisate  järel olewate talupoegade maaolude lõpuliku  korraldamise aSjuS häStS kiitnud. Keskkoolide lõpueksamite asjus on haridufeminiSter  seletanud, et neil õpilastel, kes wiimasel õpeaastal teatud armu tundifid puuduwad,  õigust ei ole lõpueksami teha. Nad wõiwad  ainult teistes koolides eksternidena eksami  teha. Rahaminister!»» tahab riigiwolikogule eeSolewal koosolekutejürgul ainult kaks seaduseeelnõu  ette panna, nimelt tööstusemaksu seadust ja liikumata «varanduste pantkirjade maksu alla panemise seadust. Esimene seaduse-eelnöu pan- dakse riigiwolikogu le weel enne koosolekutejärgu algust ette. Kuna ministerium teist uust maksuseadust ette ei pane, siis tahab ta selle pääle mõjuda, et ennemalt sisseantud seaduse-eelnõuud peatselt läbi harutataks. Iseäranis soowib ta, et sissetulekumaksu-seaduse  waStuwõtmisega kiirendataks.  Ministerium on täitsa kindel, et see seadus  niihästi riigiwolikogu kui ka nöuukogu poolt wastu wõetakse ja teeb tema maksmapanemiseks ettewalmistufi. Niisama kindlasti tahab ministerium  selle seaduse läbiwiimist nõuda, mis ühe käest tasuta teise kätte läheb, matsu pääle paneb. Wene õhujõitjatel on 25. august tähtsaks  päöwakS. Pääle mitmete nurjaläinud katsete  on ka wenelaste õhulaewaga sõitmisc-katse õnnelikult korda läinud. Katset tehti seekord õhulaewa „Lebediga", mis kuu aja eest Prantsusemaalt toodi ja mida fiin weel pärast õnnetust, mis temaga juhtus, parandati ja korraldati. „Lebed" tõusis ilusa ilmaga kergesti üles, lendas 300 sülla kõrgusel 4—5 wersta ära ja laskis ennast ilusti juhtida. Laewa pääl oliwad sõidu ajal õhulaemastiku ülem kindral Kowanko, õhulaewa kapten Shwabski ja tema kaks abilist. Õhulaew maksab 300.000 franki. Tema kõige suurem kiirus on 35 wersta tunnis. „PoSt." Põletispuude müümisest. Senat on „Heroldi" teatel seletanud, et põletispuud seaduse  järele rahwa tarbeainete hulka läiwad, mille kohta linnawalitsused kohustatud on sunduslikku  määrust wülja andma, et nende Ülesostmist,  mis elanikkudele kahjuks, ära keelda. Biljardimaisu mõeldakse edaspidi fisse seada. Biljardi.külge seatakse apparat, mis aega määrab, mille järel maksu wõetakse. „Wir." Kaupluste ja kontorite teenijate puhkeaja  seaduse eelnõu on komisjonis juba läbiwaadatud  ja pandakse kohe riigiwolikogu kokkutuleku  järele üleüldisele koosolekule ette. Kõige pikemaks tööaja määraks on komisjoni poolt 12 tundi kahetunnilise waheajaga arwatud. Seda normalmäära wõiwad kohalikud omawalitsused kohalikkude tingimiSte järele lühendada, kuid fiiSgi mitte alla S tunni. Erandit tööaja pikendamiseks  on ainult kõige kõrgemal hooajal ja laewasõidu alguse ehk lõpu puhul lubatud, kuid siisgi mitte üle 40 päewa aastas ja pikendus  ei tohi üle 2 tunni päewa kohta ulatada. Komisjon on põhjusmõttelikult täieliku rahu pühapäewadel ja 12 juurt ujupüha soowitawaks tunnistanud, kuid et seda aga wäga raske on teoks teha, siis lubatakse neil päewil kuni 5. tunnini kaubelda. Teenijatele, kes 17 aastast nooremad on, peab päewas pääle kahetunnilise lõunaaja weel 3 tundi kooliskäimise aega wabaks  jäetama. Määruste lähem ja lõpulik kindlaks  seadmine jäetakse kohaliku omawalitsuse hooleks. „M. K." Tänawune nisulõikus on Wencmaal suurem kui 1504., 1907. ja 1908. aastatel, wähem aga kui 1905. ja 1906. aastatel. Et oga ka üleilmline nisusaak kaunis hüä on, flis wõib loota, et nisuhiunad tänan»» langemad. Õllemüügikohtade arw on 1906 a. saadik, millal õllepoodide kuvamises linnades suur wabadus anti, rohkel mõõdul kaswanud. 1905 a. oli kroonu Viinamonopoli piirkonnas linnades ainult 9078 vllemüügikohta, 1906 a. tõusis nende arw 14,755 pääle. Selsamal ajal oli maal 12,945 õllemüügikohta. 1907 a. oli õllemüügikohtastd juba linnades 19,420, maal 21,940. ÜheS müügikohtadega tõusis muidugi ka müüdud õlle rohkus. Kuna 1305 a. 95 ükskolmandik miljoni wedru ära müüdi, müüdi 1906 a. juba 71 ja poo! milj. ja 1907 a. 75 ja pool miljoni wedru. «Jsam." Wiosktvast. Streik Prohorowi wabrikuS. Esmaspäewal hakkastwad Prohorowi manufatturis  töölised streikima. Töö jäeti peaaegu kõigis osakondades seisma; streikijaid on umbes 6000 inimest. Streigi põhjuseks on see, et töölistele augustikuus enam kingituserahasid ei antud, nagu see enne igal aastal wiifikS on olnud. Poltawast. Oserowka külas, Mirgorodi kreisis põleS kirik maha; SmoM alewikuS. Romnõi kreisis, põles kubsrmsvgufenstwo telis» kiwiwahrik ira; kahju ulaiah üle SO.OYY rbl. Jekatermoslawist. Mihailowi postkontoris  pandi riisumine toime- Kurjategijad wiistwad  2.6K8 rbl. ära. Tshernigowist 23. augusti hommikul tungisiwad kubermangu «vangikojas eeluurimise all kinniolewad wangid kahe ülcivaataja kallale ja kägiStafiwad ühe nende seast ära; selle järele wõtsiwad wangid tuleriistad ja wangiputkade wõtmed oma kätte, paniwad madratsid põlema ja hakkasiwad kambrites olewaid wangifid «vabastama.  Kohale kutsutud strashnikud laskstwad mässajate rahustamise juures 2 mangi maha, kuna 2 raskeste ja 3 kergemalt haawata saiwad. Sõsramst. Kotshkarni külas pääses joobnud  wiljakuiwatajate käest, kes wäga ettewaatamatalt  talitasiwad, tuli lahti, kuS juures kõik wiljakuiwatuserehed ühes wiljaga ja lomatoiduga tule roaks langefiwad; ligi 300 talu jäiwad ilma püätoiduseta. Kahju ulatab 100.000 rbl. „Wir." Tchsernigotvist. Hulljulge kallaletungimine  pandi nende päewade sees Swätskoi linnajaos  toime. Umbes kella 8 ajal õhtul tuliwad 6 sõjariistus isikut ja jäiwad kohaliku politseiülewaataja  kantselei juures peatama. Üks tundmata  andis oma kaaslastele lühikese käsu: LaSkel Politseiwalitsuse kantselei aknast lendafiwad kuulid sisse. Kallaletungimine tuli nii ootamatult,  et ülewaataja asjast Meel arugi ei saanud, kui juba haawatud oli. Laskmine kestis aga edasi. Linnawaht, kes trepi pääls juhtuS tulema,  leidis silmapilkset surma. Kaks kohalikku elanikku ja üks poisikene, kes kantseleis juhtusiwad  olema, saiwad raskesti haawata. Politseiwalitsuse  hoonet põmmutati meel tükk aega. Siis andis ülem lasu: Nüüd riisuma 1.. Riisujad läkfiwad  postijaoskonda, kust 2000 rubla kaasa L.õtsiwad. Kui meel mõned eraisikud paljaks oliwad riisutud, tungifiwad kurjategijad linnawalitsuseSse,  kus kassat lõhkuma hallasemad. Nüüd luuldusimad wäljastpoolt püssipaugud. Mõned kohalikud elanikud oliwad oma püssid wõtnud ja hakkasiwad laskma. Riisujad arwafiwad  endid hädaohus olema ja katsufiwad põgenema  pääseda. Sündmusekohale sõitis Tschernigowi  kuberner Maklakow. Liiguwad kuulujutud,  et kallaletungimine röömel Sawitski ühe endise kaaslase juhatusel toime on pandud. ,Jsam/ Smolenskist. EllminskiS põles Machowka küla 50 taluga maha; ära põles kõik marandus,  loomalalt, aidad j. m. ÜkS tüdruk sai surma, teine pääses tulehaawadega. Wiismast. Talegini külas põles 23 talu ära. Kõik talupoegade warandus on häwitatud. Kurskist. Kojaministri telegramm. 26. aug. kell 6 õhtu jõudis keiserlik rong Kurskisse. Wastuwõtmas oliwad mitmed saatkonnad ja kõrgemad ametnikud, mõisnikkude ja linna «valitsuse  asemikud. Maltsewoft. Kojaministri telegramm. Krimmi sõitew keiserlik rong jõudis 27. aug. hom. kell 10 SpaSsowi peatuspaigaks, kus teda paljud kõrgemad isikud ja saatkonnad wastuwõtmas  oliwad. Kutaisist. Nälg oodata. Kutaifi kubermangus on suur wiljaikaldus. Hirmsa põua tagajärjel on ojad ja kaewud ära kumanud.  Et loomasid elus hoida, niidetakse neile maist ette. Kõik lõikuse-lootused on otsaS. „PoSt." Seda ja teist. Walaskala armastuse surm. Parifi Teaduste-Akademias on Edmund Perrier haruldase 100 Ühest walaskalast ette kandnud, kes wabatahtlilult elust on lahkunud, kui tema emane kaaslane suri. See walaskala tõug, kuhu see loom kuuldus, on wäga haruldane, sest et ta selle paale waatamata, et ta kuusteistkümmend jalga pikk on, ennast peaaegu alati inimeste silmade eest ära mõistab peita. Sellest tõust walaSkalu tuntakse seni ainult 28 tükki. Tal on ainult kaks hammast. Kõige imelikum nende «valaskalade juures on see, et nad ainult paarikaupa  randa tulewad («valaskalad on teatawasti  imetawad-lsomad), ja isane loom ei lahku ialgi emase juurest. Kui isane loom sureb, siis wõib kindlasti oodata, et pea pääle selle ka emane surnult randa uhlud ja ümberpöördult. See oa „ enesetapmine armastuse pärast" walaskalade  juures- „Post." Hästi hääd ja wäga ilusat kollast lõnga wärwi , saab ttwi samblast. Sammal tuleb wihma järel noaga kiwi küljest lahti kraapida ja meega katlasse keema panna; on sammal tükk aega keenud, siis pandagu lõng sisse ja keedetagu weel tükk aega. Sel kombel wärwides, saab lõng ilusa kollase wärwi, mis sugugi ei määri ning mida wanemaks, seda ilusamaks läheb. Kõigeparem on selleks sammal  wõtta, mis põllu kiwide päül kaswab. Töö ja karskus on inimese loomulised  arstid. WiisakaS olek on hüüdele kvmbedele ilnSwsekõ, halwadele aga kinnikatjaks. Kohwstantad. Tante A. Kuidas siis Teie weiksel Eedil kontoris ka Web? T a n t e B. Tänan küsimast, üsna hästi! Wöite arwoäa, ta wiinud eile kirja poSti, mis Parist lühsb. Tante A. WZi nii kaugele! Eks ma ole skla ütelnud, et ta möga terawaloomuga laps on. Wäljamaalt. Cook ja Peary. Doktor Cook laskis end parajasti Kopenhagenis kui põhjanaba ülesleidja  austada, kui sõnum tuli, et ta kaaswmtleja  Peary ka põhjanabal ära on käinud, aasta aega hiljem kui tema. Cook awaldaS selle sündmuse üle rõõmu ja ütles, Peary woiwat nüüd seda, mis tema, Cook, jutustanud olla, kinnitada, sest kahtlemata pidawat ta tema jälgi  leidnud olema, kui ka see jää, mille sisse ta karbi kirjaga ja lipu olla pannud, juba põhjanabalt ära olla ujunud. Cook teeb Peary rvaStu sõbraliku näo, aga see on Cook'ile «malikult  waenlust kuulutanud. Cool'i jälgi ei olla nabameres näha olnud, eskimod, kes Covki saatnud, olla jutustanud, et nad maast kaugele ei olla saanud jne. Igatahes ei mõiwat sellest juttu olla, et Cook põhjanabal Sra olla kämuh, M 63, S aar l a n e 1909