Päewaleht Ilmuti igol SrlpSewal. - " - ?MkNRÄEz 6aur<t teral® WedHs sü, vWMI mWä MWÄ, tt,4- K9n« traat nr. 3®)i LMiNchs &BaeSmtä tema B~>& Mrcfa BW- J« WMUaSMz »Säewaieke° toimet.. ?attin«as. m» r. Ptaeeoß sss Übfife vummer 4 km **fi 10 feop.j Wk juuras «Mtee <mrÄs mk teile kumme? kes andu. —— , r "O" ■-- Kdabtoste nonpareilk-rida makfab Z kop., teke eesstlas 15 kop. WÄited kuulututel a Q E Q ö pook kallimad, o o o o ö ======== mobfob ühre kao«»netega: —- Kef« UHIi kastes i terae aasta peale 6 rbt kop. poole „ . I , 20 , Weeraii6., „ t „ 70 „ flbr kuu peale - . to . FsWsKqs tÄnhfi Sxa mSkss , Wrws sssw p«ö8« f rbl. kop. ; „ .. Z » ?s « rneeroßd „ . 1 , |0 . öhe fcua peats „ §© „ K<i Z karda kuus tlmuaxit j perekonnaleht? „Kodo" kaota WlWa looolb, lellel tuleb aastas I rbl., pooles aastas 50 Kop., tDceraitd a. 71 k. juurde .maksta. Ur. S?V. Kesknädalal. S. (14.) detsembril 1909; IV. aastaEcõitu Uued aated. Kui möitja hiiglane sammub ta läbi aastatuhandete.  Niihästi lõunamaa palmide all.- kus palawad päikesekiired nöidumate ehetega looduse elule on kut|unud  kui põhjamaa jääwäljadel. kus peale sambla ja kasejägarate midagi ei kaswa, ja Eesti m ahelda mci Marja- ja karjamaa peal. kus niipalju ämarust. udu ja tuisku, on ta ainuwalitseja õigused oma kätte Võtnud Ta tõstab rahwad kõrgele, kes temä tähtkuse  ja suuruse ära tunnemad ja langetab neid. kes t"da pölgawad. Ta annab ka igale üksikule õnne,- kes temast õieti lugu oskab pidada ja teeb selle elu Määrtusetaks, kes temast põgeneb. See möitja hiiglane on töö ja tegewus. Töö oli see, mis manu egiptlast,- greeklasi ja roomlasi  nii kuulsaks on teinud, et nende nimed meie laste kõrmu ulatawad, töö on ka see, mis ameriklast Mõnes asjas teistest rahmastest kõrgemale on tõstnud  ja wäkkest Jaapani riiki lühikese ajaga tugemaks kuiturariigiks tegi. Aga töö wöib ainult sel tingimisel rahwald tõsta.  kui terme rahmas tööst lugu peab. kui terme rahwas.  niihästi kõrgemaise isjad— kui alamad, suurest looyusetööst  osa wõtawad, olgugi et seltskonnas igal üksikul lahkuminev) tööpõld wõib olla. Niipea kui üks seltskonna  osa enese tööst kõrgemale tõstab ja tööd hakkab  põlgama, niipea kui teine seltskonna osa tööga üleliia koormatud on, telib seisukord, mis rahwast kui mitte langemisele, siis ometi kiratsemisele miil» ja temalt etlewötmise, maba loometöö ime ja tööjõu röövi  ib. Meie näeme fui suur jõud tööl juba ivana! ajal oli. kus kehalikku tööd põlati ja seda ainult orjadele teha anti. Waba mehe Vääriline töö oli siis afts 1 milt politita. sõjapidamine ja kunst. Nõndasama oli lugu ka keskajal. Rüütlid waatasiwad põlglikult talupoegade  ja kodanikkude peale, kes keskaja lõpul, kui lii!nad õitsema hakkasiwad, seal elawat tegervust ja wärsket ärielu awaldasiwad. Tööd peeti enam karistuseks, kui ausaks ametiks. Töö seisis pölgtusc all. Alles uuema aja algul on töö teise tähenduse saanud. Töö mõiste on nüüd täitsa muutunud. Töö sai tegavnsels, millest häbi ei ole tannis tunda. Töö sai inimesele otstarbeks, elu ülesandeks. Nüüd ei stiilita haritud maailmas töö eest kloostritesse põ- Heneda. Niisuguse muutuse töömõistes on niihästi protestandi  usk kõige oma lahkharudega kui ka selgitatn  iie ajajärk oma armuta «nõustamisega loonud. Haritud! ringkondades on töö kui kõlbline tegur wõldule päüsenud. Ei tehta cntfm nii laialdast mähet  ..pea" ja kehalise töö wahel, Vaid kõiksugune töö on kõrge ja Võib wäärtusi luua. On ju ka kasth waimlise ja kehalise töö wahel wahet teha: Ei ole waimlist tööd.- kus keha tegewuseta seisaks ja ei ole kehalist tööd. kus maimul midagi ütlemist ei oleKs. Arusaadaw on. et meie rahVas tõömõistest moel sel kujul aru ei saa. Rahmas, kellel aastasadade jooksul  waba tegemas keelatud, kes aastasadasid raskele kehalisele tööle on sunnitud, wõrb tõömõistest ainult  siis õieti aru saada.- kui temale kõrk elu tegsej» wuseharud omatud ja kui tal jõudu ja oskamist Züllalt  on rikkalikul tegewusewäljal oma jõudu tarwdtada.  Meel praegu peab osa lthtrahwast ainult kehalikku  tööd Väsitamaks tööks ja arwabkõik teistsuguse tegemuse ..herraseluks". Niisugust maadet on raska sunnitöö kaswatanud. Eeskuju mõjub. Meie endine ja ka senine maa! kõrgem seisus Vaatab töö peale meel keskealiselt seisukohalt.  Niisugust «madet tubiti ka tema ast ole mates koolides kaswandikkudele pähe. Meie eneste uuem pötw, meie „noored" ei ole kõike seda mõju meel suutnud kaotada, küll aga jõudsaste  wähendäba, sest meie oleme oma tööga rasutud  ja harimata orjadest, keda eluwõimiiliseks enam ei peetudki, rahwaks tõusnud, kellel oma kirjandus, oma kunst, oma seltsielu ja ka dma waimlme ntajanduslme edenemine seljataga on. Lühikese ajaga on meil paljugi korda saadetud. / Praegu seisame niisuguse aja läxwL mis meid kõrgemale elule wastu wnbst kõrgem  elu äga nõuab kõrgemat loomffewõimu nõuab terme rahwa ühist tegewust ja tööd. See wõib siis sündida, kui kõik inimesed tööd, olgu see mlissugune  tahes, ühtemiisi hindamad. Aga kudas hindame meie praegu tööd? Meie seisame ühe jalaga küll uute aadete lüwel. aga teine jalg ulatab meil ikkagi rveel sinna amlbjcf,! kus ühte tööd ausaks, teist aga autuks ja alam-wäärtuslisels  peetakse. Kui noormees sellepärast isa talust linna wabriku  mustale tööle läheb, et ses tema meelest au&tMj on ja kui neiu. kel maal jõukad wanemad, põllutööd teha põlgab ja sitstmabriku lämbunud õhku paremaks  peab, kas ei ole siin töömõistest ipolesle aru saadud. Kui tegew noormees, kes õrnale imtukeuei haridust on omandanud, paremaks arwab ametnikuna,  kus tal roäiike palk aga munder seljas, paberite wahel ära kõduneda ja haritud neiu selle asemetes et oma kõrgema teadmisega kõrgemat tegeroust awaldadä,  kusagile guwernanteks ehk toaneitsiks läheb, kus tal kõik paremad tungid Armsad,- kas ei näitas kee, et siku keskaja! mõju weel tegjew on. Kas ei olel meil küllalt selle üle kaebtust kuulda, et haritud örnl sugu kehalikku tööd halmaks peab ja tegemiseta toas istudes oma Valgeid käsa öõrub. MÄe peenematel prouadel ei ole meel seda julgust, et nad ilma tdeH nisata turule j ulgeksiwad minna ja toiduainete korwi käeotsas usaldakfiroad kanda.. Tunnen ühte keskmise haridusega neiut, kes korra turult Veepange ostis ja sedÄ ise koju ei julenud toita* sest et pangeuMmine  tema meelest alatu töö oli. Kui keegi nooymees?  kes juhtumisi neiu täbarat seisukorda nägi, pangi oma kätte Võttis ja selle koju lubas Viia, B julenud neiu nooremehega, kel pang Matsas, kõrwu käia. Niisugused juhtumised ei ole mitte üksikud. Kadunud Dr. M. WesZest jutustatakse, et ta kooli Vaheajal, fui tal waba aega oli. põllul tööd on teinud. Korra sõitnud keegi parun Weske kodm- Mast mööda ja näinud, et üliõpilase mütsiga nooM mees põllul tööd teeb. Parun pidanud hobuse kinni ja hakanud lohe nooremehega tõrelema, kudas ta tohib üliõpilase mütsi peas kanda, ja küsinud, kess üliõpilase mütsi kandja on. Kadunud Weske roastgnud  esiteks Ladina keeles, siis rv-eel mõnes wises  keeles, millest parun arugi pole saanud,- ja setetanud  siis Viimaks Saksa keeles, kes ta on. Alles siis saanud parun aru, sellega tal tegemist on. Weske tahtis näidata, et põllutöö ka sellele, kes Gvsckg ja Ladina keeled tunneb, sugugi häbiks ei ole. W.örks ju niisugust juhtumisi weel teisigi ette tuua* mis näitatoad,  et meil mehi on olnud ja praegugi on plqmas,  kes tööd õieti hindäryad aga jätkub sellest. Rootskmaal ja Soomes teemad mõned Miõpilased  smoffel waheajal müüritõõd. et enesele taimeks kooliraha koguda. K.-A. Ühisriikides läheivad üli- sinoel hulgana põllutööle ja ei tunne sellest  mingit häbi. <?edasama teewad ka mujal kõrge? nta haridusega isikud. Need on eeskujud, mis järeletegemisele  meelitama»). Meie kaswaw lugu ja noor haritud põlw, mere paremad pojad javMred peawad enesest niisugused Vaated eemale tõrjuma, mis töö wastu põlgtust ärataVad. ainult siis on Võimalik rahwa keskelt ebakohased  armamised töö kohtaläka kaotada. Ma ei taha siin sugugi selgeks teha, kas töö inimese  iseloomule kohane on wõi mitte, kas inimene ihaldab tööd teha wõi mitte. Ma ei taha ka siini küsimust puudutada, et praegusel kaprtalistlisel walmistuse  ajal töö raskus õieti ei ole ära jagatud ja et see Elukord laialdast tööwihkamist ja põlgamist sünnitab, iv õige selle peale waatamata on ometi kindel, et inimesel töö järele tungi, tööhimu on ja et praeguse kapitalistlise korra peale waatamata tenvele rahwake ometi töö aus wõib olla ja terme rahwas ainult töötajat  inimest ja tugewat olemust meie aja kadani  kuks wõib hinnata. Soome põllumajandusest. M. Marina. 7 WSrdlufed. Eelolavad tunnistused näitawad meile wastu- Vaidlemata, et Soome maaolud rahwa suurte hulikade  seisukohast waadates wiletsad on. Uus rendiseadus  wöib rentnikkude olukorda kindlustada ja parandada, aga et ta maa nälga wähendaks {ja säjatuhandate maata inimeste olukorda kudagi parandada  wõiks, seda ei ole loota. Ennem on karta, et ia maa nälga suurendab. Selles mõttes wõime zulgeste ütelda, et Soome olud wiletsad on, kas aga wiletsamad kui meie omad, selle peale on raske mingi  sugust kindlat wastust anda. Wiletsus wöib kõige raskuse juures' ometi kergem olla, kui teised olud kergemad on. Soome politikalised olud vn  wäheinalt  siiamaani seda laadi, et nad majandussist raskusid seega nagu kergemaks teewad, et rahwal wähemalt wõimalus näib olema nende parandamijels  midagi teha! Soome torparste kongressid harutasiwad neid ffllimust  wabalt ja ilma segamata, mis meie rentnikkuraskete  kiividena südame peal lasuwad, ilma et Nad sellest häälitseda julgeksiwad. Kus julgewad meie talupojad 50 aastat kestwaid rendilepinguid nõuda? Kus on meil maaomanikud, kes 25-aastast lepingukestmise  seadust ühes kohaparanduse tasuga lubamad? Julm niisugused mõtled, kui neid rentnikkude wõi Nende eestkostjate poolt awaldatakse, wöiwad inimest passele karistuste alla saata. Soomemaal wöideldakse  aga nende eest seaduseandlisel teel. See vn asi, jnis meid soomlaste üle kadedaks teha wöib, olgugi lrt meie nende olusid patju paremaks pidada ei wõi. Meil on lootused, nad wöiwad omakjõul püüda, zneie pleme kammitsas, meil on rõngad ninas. Soomlastel on seadus, mis nende kopÄewa kõige Whkem 11 tundi pikaks määrab. Mis Aleksuvad meie ImuemM ja wähemad perepldajad. kai meie juures ka tööpäewa sel kombel seaduseandlisell teel piirama hakataks? Mis ütleksrroad needki, kes muidu heameelega  Soomemaad eeskujuks soowitawad ? Meie juures ei ole keegi sellest kõneleda julgenud,  et rendi äramääramiseks laudkond and tannis oleks, kelle liikmed pooleldi maaomanikkude ja rentnikkude  poolt makstud olekstwad! Kui seda soowida juletaks, ei oleks mitte ainult mõisnikud selle ura st u, maid ka taluomanikud, kes oma maad kõrge hinna eest on ostnud ja nüüd wähemalt sellest õigusest lahkuda  ei taha, oma maad terwelt wõi ka tükikestena Võimalikult kõrge hinna eest wälja rentida. Waewalt julgeb rneie ajakirjandus wahetewahel seda kahwatud  mõtet ouHiibabct; walitsus peaks kohalikud komisjonid  nimetama, kelle asi oleks talupoegadele müüduma maa hinda ..õiglaselt" ära määrata. Kes sedagi awalikult teha julgeb, see tunnistatakse meie maa ülema klassi poolt mässn l e k i h ulajat s ja niisuguste mastu otsitakse möjuwat abi. Soomlased on sellepoolest meist laava kaugusel eesi neil on kogukoudade  rendilaudkonnad ja maaomanikud  suuremad  ja Vähemad peawad endid nende laudkondade  otsuste alla heitma. Kudas kaitsetakse meie rentmkka alalise renditöstmise  eest? 3a millal maksetakse neile kohtade paranduse  eest tasa? Meie suu ee a maksawad teised põhjusmõtted.'  alalise rendrtõftmiscga kihutatakse rentnikkusid  maid parandama ja põhjalikumalt harima! Meie rentnik roõib üheksa korda kümnest selle peale julge olla/ et ta rent iga aasta, paari rvõi kolme pärsasti jntgeste kerkib. Sünnib ses rentniku maaparanduse phh- Üai. siis ei ole temal ometi Vähematki õigust selle eest lasu nõuda, et koht tema töö tõttu edaspidi kõrgemat  renti annab. Niisuguses õiguseta olekus elab meis maa rendi-talupoeg. Ja maaharimise sunni seadus? Kes julgeb meie suures selle peale mõtelda? Ometi on aga ka meie suures meel maad, mida selle omanikud' ei hari, mis aga küllalt harida kõlbaks. Ms tnete iuutes ka teWi on htt Aoomeznaat- ses on see, et meie rahwä laiade hulkade eesriunas seisjad selle seisukoha omaks wõtuud on, ainult maa päriseks omandamine olla põlluharimise edenemise pant. Sellepärast tulla aina ja itta maaostmise peale iõhku pauna. Soomlased sellewasiu s. o. kaugelt suurem hulk Soome rahwast: maata maatöölised,\  rentnikud ja tööstuse-töölised on äratundmisele  jõudnud, et mitte ma ao st mine põllutöö  edenemise pant ei ole, waid sellekohased seadused,  mis maaharimist ilma selle ostmata kiudlustawad.  Nende püüdmine käib siis sellekohaste seaduste  saamise peale. 1908. a. maareudiseadusega on selles asjas samm edasi jõutud. Lõpuks soowiksm weel selle peale tähendada, et meie talurahwa eestkostjad suure südidusega selle 'teorialise  seisukoha sest sõdiwad, wäikemaa-pidamine olla suuremaa-pidamisest üle. Sellega tunuistawad nad kaudselt meie maa suurpõllumeeste politika osalt õigeks:  Mis õigus on meil inimeste üle nuriseda, kes meile niisuguse maapidamise-skstemi andnud on, mf£ nende eneste omast ees pn! Nad on siis ju parema osa meile andnud ja suuremat iseenese ärasalgamist  ei wõi ometi Mlcgil nõuda! Soomlased on selles asjas teises arwamises, ja mitte ainult sotsialdcmokmdid, waid ka snometarlased.  Ühes ettepanekus, mis suometarlased saadikiitekojale  iegiroad, ütleb pärastine senator 51 a i » taiuo ja sellele oi noad 20 teist suoiueharhM alla kirjutanud : täheiepanemised A meri ka ja Europa  kulturanmades uäitawad, et wäikemaa-pidämme praeguse aja suuremaa-pidamisega wöistlust wälja ei kannata. Nad soowiwad, et Soome walstsus oma maapolitikas seda Soomemaa fasufs silmas peaks. Ei oleks halb, kui Eesti mehed ka selles asjas suometarlast oma õpetajateks wötaksiwad. . . Helshrgis. 10. now. 1909. Meie uute aatete siht olgu tööd' ausaks «sAgz olgu see kehaline Või waimlme töö ja MA tegewusekl kutsuda. kellel wahegk loomijewöiinu on. Eeskujus meil selle juures tõuswad rahwad, aga mittq ära Allunud aated/ mis tööd põlgama öpetamadu ainult siis suudame praeguse aja nõuetele wastA minna ja kõrgemale tõusta. ' j. W—ja. Wäljamaalt. DorMMs koosstek Türgi parlamendi» Bäinub laupäewal tuli Türgi parlamendis Ms-- sopotamia laer»asõidu-asi harutusele. Saal ja pealt-- waatajateruunt on rahwast täis. Hakatuses andis suurroesir inglaste laewandusix õhzuste üle Euphrati ja Tigrise jõel ajaloolise Ülewaate  ja seletas.- et walitsus otsuseks on teinud ühti Türgi ühtsust asutada ja seda siis Linchi kompaniiga ühendada. Kuna aga riik sealjuures kulusid ei kannal ega kohustusis ma peale ei Võta, siis ei Võida wlVl litsus selle küsimuse kohta seletust anda. Teda keela* wad selleks ka politikalised põhjused. ArupSrijad aga nõudsiwad. et kokkuleppimise tingimised parlamendile ette vandaks ja protesterisiwad Türgi äri ühendab miss Vastu Inglise omaga. Noortürklaste juht LhaM Bey toetas ta omait poolt arupärijaid. Wiinmks wõttis saadikutekoda suure häälte-enamusega Challli resomtsioni roastu. Kui suurwesir selle peale kõnetooli astus, et usalduseküsinulst ette panna, määras juljalaja  äkki waheaja. Heale waheaja seletas nimiste-l rmmi esimees, et walitsus resolutsioniga mitte nõus olla t\ tt>si }a paluö, kas usaldust awaldadQ wõi itfe lusust tema kohustest Vabastada. Peale selle kui mitu kõnemeest asjata katset on teinud rääkida mürg on wohnatu suur wõtäb (Thalil o???a resolu-tstoni tagasi. Sellegi peale Vaatamata jääwad umbes pooled  noortürklastest oma endise armumise juurde. Koosolek  lõpetati ära. Üle 40 kõnemehe on ennast meel järgmiseks koosolekuks üles andnud. Armutakse, et ministerinm ametist lahkub. Wme mägede õtaßjitfauirfr» Põlü-a-Persipft. Peterburi telegrafi-agentur teatab: Kohe peale selle, kui esimesed Wene mäeosad Mr-> debili jõudsemad, kuhu nad Wene konsuli ja Wene ametnikkude kaitseks saadeti, läksrwad sealolewad Karadfhadagtsed  ja Schachseüvened niinemä. Üks osa linna oli ui ii maste poolt paljaks riisutud ja maha põletatud.  Wene sõjamäe Ardebilisse tulekuga jäimad aga riisumised järele, nüüd on linnas ja selle ümbru* ses lõtt rcmkkne. Ainult suurel Astara Tabrise kara-- waniteel tuleb meel üksikuid röõ-lvimisi ette. Sellel põhjusel armab Wene malitsus asjataks suurt sõja- Väeosa Ardebilis pidada ja on käsu andnud, et üks jagu sealsest sõjamäest Wenemaale tagasi marsiks. Kon-> suli kaitseks jäetakse 5 roodu jalamäge, 1 mäebatarei suurtükiwäge, 3 kasakatesotnjat ja üks osakond sapörisid.  Mis riisumiste all kannatada saanud Wene ala-- matesse puutub, siis tuleb Persia Valitsusel nendele kahjutasu maksta. Schahi sõjamäed on mässajaid taga ajama läinud, et nendelt röömitud maran du st ära wõtta. Kui ettewõte Mitte korda ei peaks minema ja Wene alamad kahjutasust ilma jjääksiwad, siis Võtab Wene malitsus nimetatud suguharude Vastu mahud abinõud tarmitusele, kui selleks kbhane aeg kätta jõuab. llliõpllavk mWwsed ParDs. Parisi ülikooli õigusteadlisel fakulteedil on ettelugemised  seisma pandud. Üks ösa üliõpilasi, tagurlased  ja kiriklased nõudsimad, et professor Lyon Caen lahti lastaks, kuna teine ofa, Vabariiklased ja sotita» listid selle ametissejäämist soowisirvad. Reedel pidasiwad Vabariiklased üliõpilased Ateneumi  saalis koosolekut/ et professor Caeni roasw sihitud meeleawaldusk huSa mõista. Koosolekule oli aga ka hulk Vastaseid ilmunud. Waewalt oli miiting  alg anud/ kui kiriklased ja nende poolt üheskoos dud huliganid kisendama ning märatsema hakkasi-- Wad. Tarroitati mürategcmiseks lasteMsunaid, tm-, lesid jue./ nii et ühtegi sõna kuulda ei wõidud. Wabwnillased  nõudsiwad, et k oosoleku rikkrrjad saalist wälfa läheksiVad. Need mastasnvad aga teramuslega. Tõusis  Vastastikune sõimlemine, mis Viimaks üleüldiseÄ kakeluseks muutus. Aknad fa laternad löödi puruks. Koosoleku fu hatus, kes kindel oli/ et Vabariiklased Võiduroad/ ei kutsunud politseid. Wäbariiklasediäi-r road ka tõeste Võttia»?s,- kuigi kalli hinna eest. Mitu meest sakroad nende poolt raskeid haaVu. Ka kiriklaste  hulgas on rohkests haawatukd. Kõik Vigafaanuh kanti aptekt. paberossid 15 fabtti H kop. Cslmtse hesckusegs. odawa hwnaga! Ühisus „lsafertn". !! Uroomige!! W«!„Crem" A» S. Maikapari Riia tvabriknst - tunnistage! st need paberossid täieste niisamasuguste omadustega on, kui iga teise wabriku 6-kopikalifedki.