on hädal wüga wilcts, kuid siisgi peab teda karjamaaks tarwitama. Iseäranis kohane meie kliimale on tünawul aastal hilja õitsew risthein olnud. Kõige paremat saaki on jõeäärsetest hasoheinamaadelt ja puhastatud soohcinamaadelt loota. See aasta näitab wäga selgesti, et karjakaswatamifes  meie kaugemale oleme jõudnud kui heinamaade harimises. Mis aitab aga hästi korraldadud kari, kui halb toit loomade piimaandi  wähendab, kuna niihästi suur- kui wäikepõllupidajal  fiin palju paremad tingimised on oma heinamaade korraldamiseks, kui kusagil mujal.  Palju heina on julikuu fuursesi ära wiinud. Rukis saab loodetawasti hääd saaki andma,  kuna nisu nõrgem on. Ka suiwili on wäga paranenud. Kartulite kasw on hää, saagi üle ei wõi aga praegu midagi kindlat ütelda. Wäga Metsad on loomatoidu naerid, peedid, porgandid  jne., osalt häwltasiwad maakjrbud ja muud putukad taimed ära, osalt kuiwafiwad nad ära. Ja mis järele on jäänud, see ei saa ka mitte suureks kaswama. „3sam-" EeSti Karskusseltside Kesktoimekond andis läinud aastal riigi kaudsete maksude püäwalitsuse  kaudu rahaministri nime päüle palme sisse, et Kesktoimekonnale karskuse töö toetuseks ühekordselt 3000 rbl. ja iga aasta 2000 rbl. toetusraha määrataks. Palwekirjas anti pikem ülewaade keskwimekonna ja tema ümber kogunud  seltside tööst. Täna jõudis Kesktoimekoüda kaudsete maksude  pääwalitsuse wastuS paiwe pääle tagasi, kus rahaministri kasu pääls teatatakse, et rahaminister  mitte selle eest hää seista ei wõi, kas igaaastast abi palutud suuruses saab, niisugune kestew toetus tuleb seaduseandlistes kogudes kinnitada, kuid Eesti karskuse seltside Kesktoimekonna  kasulikku tegewust silmas pidades käskis minister Kesktoimekonnale ühekordist abiraha 3000 rubla Liiwimaa kubermangu karskuse kuratoriumi kaudu wälja maksta, et Kesktoimekond  sellega oma ettewõtteid wõitluseS alkoholi wastu wõiks teoks teha. Seda ja teist. Luuletaja Edmund Spencer (sünd. 1553 a., Zur. 1593 u.) läks oma kuulsa kirjatöö  „Feidc kuninganna" käsikirjaga krahwi Sauthamptoni  juurde, kes sel ajal üks suurem luuletajate  waimuannete edendaja ja toetaja oli, et kõrgestsündinud lordilt luba saada seda lugulaulu  temale pühendada. Krahwi sekretär wõt- Lis käsikirja Spenceri käest wastu ja wiis sma herra kätte, ilma et ta luuletajat eeskojast sisse oleks kutsunud. Southampton hakkas ilma wiibimata  lugema. „JluS k Tore i" hüüdis ta mõne minuti pärast. Bercker, andke kohe Spencerile 20 naela sterlingit. Ta loeb edasi ja tema waimustus kaswab iga leheküljega. „ Andke talle  40 naela, Bercker!" Wiimaks wiSkab krahw käsikirja laua püüle ja hüüab: „Kas wõib wcel midagi sellest kirjatööst paremat olla! Bercker, olge nii lahke, kihutage Spencer majast minema, muidu annan ma oma waranduse kõik temale!" —a. Kui imme ei manaks lääks, maid ikka lahkeks lapseks jääks, küll meie maailm oleks siis, üks imeilus paradiis. Isa istutab puud, poeg maigutab suud—  Pahandus ei paigastgi, mii find ial edafi- Mis find kõigist üle miib, see on kannatuse tiib. Tuhalabida teener. Mis, ja õmbled oma kuuele ise nööpi ette? Mees: Li, see on minu naese mantel. Proua: Kata, ma leidsin oma käterätikud  teie kastist. Kata: Näete proua! Ja teie ütlesite ikka, et need kadunud olla! Tee maht (poisile, kes lamba karja ees ajab): Kas sa ei rea, poiss, et see tee ainult  jalakäijate jaoks on? Poiss (lammaste pääle näidates): Wõi kgs need fiiS tõllas sõidawad? Raha ärasaatmise üle Liiwimaa kubermangu  karskuse-ruratoriumi kaudu on juba korraldus tehtud. Seda teadet kuuldakse EeSti karsklaste ringkondades  muidugi hää meelega, ühelt poolt annab see rahasumma kesktoimekonna tegewusele karskuse asjas uut hoogu; teiselt poolt on ta tunnistuseks, et nende püüded, kes karskuse-mõtte edenemist omakasulisest seisukohast hüämeelkga ei näe ja meie Eesti karskuse liikumist sellepärast walitsuse ringkondades alati on halwas walguseS  paista lasknud, mitte wilja ei ole kandnud. „Post." Tallinnast. Kõik wiimasel hooaja! tehtud surmaotsused on ümber muudetud ja surmatrahwid  sunnitöökaristuseks pehmendatud. „Wir." Lätimaalt. Wittdawist. Windawi linna 4 monopolipoest  on möödaläinud aaSta jooksul 250.000 rubla eest wiina ära müüdud. Kui õlle ja weinide joomine ligi arwaia, siis tõusewad Windawi  joomakulud aastas V- miljoni rubla päüle. Wolmari kreisist. „Rig. Awise" teatel wõeti Wolmari kreisis Miitawi kurttummsdekooli  kooliõpetaja Schwede kinni ja saadeti Tallinnasse,  kus ta söjatohtu alla tuleb. Sch-mdet süüdistatakse Grünhofi rewolnlsionlisest liikumisest  osamõtmiseS, mis afi länawu septembrikuus harutusele tuleb. „Wir." Kaugemalt riigist. Peterburist. Nekrutiks rvõetakse tänawu üle terwe riigi 45L.635 meest. Hirmus õnnetus wcealuse lootsiku pääl. Weel ei ole raske mõju, mida „Kambala" hukkaminek  SewaStopolis kõigi pääle awaldaS, kadunud,  Ml tuleb juba sõnum uuest samasugusest  õnnetusest. 1. augustil kell 1,40 min- p. I. juhtus Peterburis uues admiraliteedis ankrusseiSwa  weealuse lootsiku „Dcakoni" pääl plahwatus. Lovlsiku pääl hakati juba hommikul  uue benfinimotoriga katseid tegema. Sel ojal wiibisiwad Ml Amerika inshenerid Meets ja Louse ning 2õ töölist. „Drakonil" oli kaks benstnitõrt pääl, milledesse töölised benfini ajasiwad.  Harilikult pandakse niisugusel puhul motor seisma, et õnnetust ci juhtuks. Sel korral ei pandud motorit mitte seisma, ja selle tagajärjel sündiSgi plahwatus. Töölised, kes plahwatuse silmapilgul kaldal seifiwad, könelewad järgmisi. Ühe korraga käis kõrwulukuStaw pauk. Terwet Neewa kallast mattis paks, must suits. Plahwatuse  jõul lendas „Drakom" lagi ühes päälolewate  inimestega MeS õhku. Mitmed inimesed kuklusiwad NeewsSse. Wcealuse lootsiku terweksjäänud  osad kurgasiwad kohe põlema. Ncewa pinna! siplesiwad inimesed. Kuuldusiwad appihüüded.  Uue admiraliteedi hoone ülewaataja Kashtjhenko ja strashmkud hakkafiwad põlema lootsiku pääle kaldalt tulekahjupritfidega wett laskma. Õnnetuse paigale kutsuti tuletõrjujad, rutulise abi tõllad ja tuukrid. Sanitarid ja madrused tõstvad wecst IL inimest wälja, nende hulgas ka inshener Meetfi. Nad kõik oliwad haawatud ja saadeti haigemajasse. Lootsiku kustutamist raskendas tuul, nii et sellega alles õhtul kella L ajal walmis saadi. Õnnetuse paigale jõitfiwad peagi sõjaminister oma abilisega,  fisem. asjade ministri abi Kurlow, Peterb. linnapääliku kohuStetäitja kindralmajor Wendorf ja politseiülem kindralmajor Tõrtow j. m. Nagu kuulda, olewat õnnetuse juures 17 inimest kannatada saanud, neist kaks raskesti. Kindlat arwu fiisgi ei teata. Üks Inglise inshener jutustab,  et tema ühes mõne Leisiga plahwatuse jõul wiis sülda kõrgele õhku lennanud. „Wir." Kihelkondade preestritele on enesetapjate matmise kohta ringkiri saadetud. Preestrid wõiwad  ainult neid enesetapjaid matta, kes oma elule nõdrameelsuse tagajärjel otsa pääle on teinud. Kahtlaste! juhtumistel wõib preester ainult matmise kohta kätte juhatada ja mõnikord  ka surnukeha saata. Reid enesetapjaid, keS enestele meelega otsa pääle on teinud, ei tohi preestrid mitte üksnes matta, waid et wõi sugulastel mid õigeusu surnuaiale matta lubada. »Asam," Kroonu metsawahtids kohad on senati seletuse järel talumaade hulka arwatud ja antakse  seniste metsawahtide omanduseks. „PM." Kiiewist. Winnitsti maakonnas Podolia kubermangus põles Uladowski suhkruwabrik ära. Suhkru tagawara-aidad jäiwad terweks. Kahju suurus on 700,000 rbl. Wassilkowist Bjclaja Tserkowis põlesiivad  200 taluhoonet ühes wiljaga maha. Kahju ulatab poole miljonini. Nowo-Hoperi kreisis wõeti 27-meheline  riisujatesalk, kes 21 riisumist ja tapmist korda oli saatnud, kinni! nende juurest leiti svjariiötadeladu ja ühe kurjategija ema juurest leiti 3.900 rbl. Tistisist. Näljaootel. Koukasiast tulewad  kohutawad teated. Gurias, Smeretias, Mmgrelias ja Kartalinias walitseb kange kuunms.  Kariloomi lärmab igapäew kümnetekaupa. Wee puudusel seisawad meskid, nii et jahu kusagilt  saada ci ole. Kõige pahem on aga lüll see, et põud maisipõllud täiesti ära on kõrwetanud.  Mais on aga kohaliku rahwa ainus toitja. Scllep. ähwardab paljusid nälg. „Wir." Kolorado-Springisist. Waksali lähedal Denveri raudteel põrkasimad kaks rongi wastamisi.  Rongis oiewate 400 reisija seast saiwad surma 8 ja haawata 50 inimest, wiimaste seas mitmed surmamalt. Poltntvast. õ talupoega, kes Lipwitski kreisis toimepandud rööwimise eest surma oliwad  mõistetud, hukati ära. Kuues surmamõistetu  poos ennast enne hukkamist ära. Twerist. Kashini ja Kaljafini kreisides pandi seemnewilja mäljaandWise puhul talupoegadele  kroonuwiinapoed 8 päewakS kinni. Odessast. Nagu „RuSsk. Slomole" kirjutatakse,  olewat semstWöülem Kolibaba kohalikkude elanikkude rõõmuks oma niidutööga 5 päewa ->nne kibl-veos määratud tähtaega malmis saanud.  Töölõpetamije puhul kogunud wäljale, kus Kolibaba mitu päewa järgemööda oma hiiglawikatit  oli keerutanud, suur hulk rahwast, kes wöitjat käte pääi kandnud ja hõisates talle õnne soowinud. Wöidetud rahaga asutatav? gümnasium  awatawat tulema! õpeaastal. „Wir." Wäljamaalt. Kauge-Jda lehed toomad mõtlemapanewad  teateiv. sinmintinisse tulewat igapäew terwed rongitäied europalikult õpetatud Hiina sõjawägefid, kellel mäesuurtükid kaasas olewat. Sinmintinist saadetawat sõjamäed NingutaSje, kus nad alaliseks linna kaitsewäeks jääwat. Mlda mähem meie Hiina nihkumist põhja poole tähele paneme, kirjutab „Priamurje", seda kiiremalt wöiwad siin sündmused tulla, mida Kauge-Jda Wene soost elanikud ja lehed juba ammugi ette aimawad. 1900 a. näitas, et meie Valitsuse agentur Hiina sündmuste üle kunagi täpipäälsed teateid tuua ei suuda, sellep. peab erutawaid sõnumeid, mis ajakirjandus sellelt saladuslikult maalt toob, iseäranis tähele panema. Kuulujutud hiinlaste püüetest on Kauge-Jda wenelafi mõnes kohas juba päris hirmutama hakanud. «Omski Telegraf" teatab,  et Omskisse Blagoweshtshenskist wiis taluperekonda olewat tulnud, sest et «hiinlased oma mägesid kiirelt Amuri paremale kaldale kokku tõmbawat ning Hiina asunduste armu suurendawat. Talupojad jutuStawad, et nemad mitte ainsad põgenejad ei olewat: neid tulewat meel. „Wir." Wienift. (Korr. B.) Salonikist teatatakse  - Kõik abinõud on tarwitusele wõetud, et ministeriumi keelust hoolimata Greska laewu ja kaupasid boikoterida. Paristst. „Havase" agentur teatab: Kreeta walitsus teatab riikide-hoolekandjate pääkonsulitele,  et wiimaste sobitused tagajärjeta on ja et temal, walitsusel, ei ole mitte jõudu lippu, mis Kanea kindluse pääle üles pandud, maha wõtta. Kreeta walitsus kutsus Kreeta saadikutekogu  kokku ja paneb oma wolitused maha. Sellekohase Kreeta «valitsuse teadaandmise  pääle otsustastwad riigid-hoolekandjad igaüks  weel teist sõjalaewa KaneaSse saata. Inglise walitsus andis käsu, et Malta saare juures seisaw sõjalaew kohe teele saadetaks; kolmas Inglise laew t? 5g Saarlane 1909.