Saarlane maksab: Vz „ » SK V. . -..73 .. V- I !I - I V« .. -.. S« .. JISMb kakskorda , nich-l.s, Igal kesknädalal ja laupSewal. Trcffeui majas IZ. Kn«l,«tuSte wnStuwvtmine kuni M 70« Kesknädalal, 28. nowembril 1907. XXI», aastakäik Kodumaalt. Kuresaarest. 23. now. õhtul toodi kreiSpolitseisse Kärla walla talumees M. L-, keS Kärlal üleminewases meie lehe numbris kirjeldatud rööwimise toime pannud.  Mees on öösel wastu 22. nowembnt  Paatsa külas, Mustjala wallas, kohalikkude  talumeeste poolt kinni wõetud. Röömitud raha ei ole ta juurest kopikatgi leitud. Ülekuulamisel ei olla ta ennast rööwimises mitte süüdlaseks tunnistanud. Noeslerahwas aga, kellelt kelm raha rööwinud  oli, tundis ta ära. L. on wangi pandud. Et praegu sõjaseadus on, siis wõetakse ta süütegu arwatawaSti sõjakohtus  arutamisele. Pääle nimetatud rööwimise  süüdistatakse teda weel ülikonna riie te warguscs oma wenna juurest ja mäeteenistuse  eest kõrwalehoidmises- Wenna riideid kandis ta ka kinniwõtmise juures. Kahe arStikoha asemele Saaremaal on maanõuunikkudekogu hiljuti otsustanud neli'asutada. Kubermangu walitsusele on sellekohane eelnõu sisse antud ja niipea, kui säält kinnitus tuleb (arwatawasti uueks aastaks), kuulutatakse kohad wälja. Kuna Kihelkonnal esialgse kokkuleppimise põhjal maanöuunikude-koguga oktobri algusest saadik  arst juba töötamas on, tulewad uuest aastast pääle kolm kohta juurde, nimelt OrisaareS, Karjas ja Sõrmes- Endise eelnõu  järele pidiwad wiimases kahes esialgselt  melökerid ametisse pandama. Wiimasel  otsustama! koosolekul oga, millest pääle maanõuünikkude mõned kohalikud arstid ja talurahwa-kommissar osa wõtma oliwad kutsutud, kaldus enamus arstide poole, mille juures mõjusalt see asjalugu kaasa aitas, et kulude katmiseks maakaSsal abi loota on talurahwa põllupangalt sup. no- öuuu-r) ja Saaremaa waldads poolt, kes kommissari ettepanekul kõik ühe teatama igaaastase summaga asja toetakfiwad.  Kas arsti sissetulekud sedawõrd suured on, et ktstew asumine siin wõimalik oleks, on esialgu küsitaw. Kuid igapäemaseks läbisaamiseks,  kui kokkuhoidlikult elada, ulatawad  nad lahedasti. Noored arstid, kellel esialgu mitte oma elujärje kindlustamine pääast ci oie, maid ülikoolis saadud teadmiste  kinnitamine ja oma ametikohuse mitu mise omandamine, kellel ühtlasi huwitust on rahwa keskel elada ja töötada, letaksiwad  enesele Saaremaal tänuliku tööpõllu. „Elu." Piihapäewa õhtul toime pandud waimulisel lauluõhtul oli õige rohkesti kuulajaid. Niihästi all kirikus, kui ka kooridel oliwad kõik istekohad täis. Laululehtedest  oli puudus, ehk neid küll SOO tükki trükiti. Hiljuti seati linnakoolis püälelõunased  kordamise tunnid sisse, nimelt Wenekeeles,  ajaloos j. n. e. Kui mõne nädala eest Eestikeele õpetuse sisseseadmist paluti, siis teatas kooli inspektor,  et luba sellepärast saada ei wöi, et tundide arw juba täis on. Annaksin kooliõplastele nõuu, weel kord Eestikeele õpetamiseks luba paluda ja nimelt sarnasel  kujul, et Eestikeele õpetust wabal ajal ja ainult usinamatele õppijatele antaks. Selle kohase palwe pääle on Eestikeele õpetus mitmel pool lubatuks tunnistatud. Ilma emakeele põhjalikuma tundmiseta on aga linnakooli lõpetajate tegewuS pärastisel iööpõllul tõesti wäga tähtsalt raskendatud. ..Alfa," MinewaseS numbris ilmunud leade, nagu oleks hiljuti randa jooksnud purjulaewa  „Delphini" ladung Riiga wiidud, ei ole mitte õige- Küll tuliwad Riiast kaks aurulaewa „Delphini" juurde, et teda ühes ladungiga siit ära nuia, aga ilm oli tormine- Nad ei suutnud lekkiwat laewa endaga ühes wedada, waid jätsiwad ta merele oma saatuse hooleks- Aurulaewad ise on õnnelikult Riiga jõudnud.  Süält on „Dslphini" omanik Kuresaarde  telegrahwerinud ja „Delphini" päästmiseks  sammusid teha palunud- Juba minema neljapäewa õhtul on „Delphin"  tuulest ja laentest Kasti randa maale aetud- Ta olla wersta poolteist kaldast eemal. Nagu kuulda, olla ta pääl mereäärsete elanikkude poolt juba kaunis rohkesti esiisadelt päritud „ranna õigust" tarwitatud. Politsei poolt otfitawate Aleksander Oina ja M. Luksu kinnimõtjatele on Saaremaa  kreisiülema wanem abi, nagu kuulda,  ülemalt poolt rahalist tasu palunud. - Saaremaa laewaasjand  us est- (Järg). Pääle selle on aga ainelise põhjuse kõrwal, mis üksikuid inimesi sagedasti laewaehitamist takistab ettewõtmast, weel üks põhjus, mispärast laewad mitme jaaniku  poolt ehitatakse. Kättemaksmine. Inglis kirjaniku Conan Doyle kriminai- 23 jutustus kahes jaos. Ei tea, aga kaua meil oodata ei pruugi. Isa silmad waatastwad põhja poole. Sinise taewa piiril oliwad kolm musta punkti näha, mis iga silmapilguga suuremaks  kaswasiwad. Nad tuliwad ruttu ligemale ja marsi mõis juba tunda, et need kolm suurt musta lindu oliwad, kes rändajate pääde kohal keerutama hakkasiwad.  Need oliwad kondorid, Amerika suured kullid, surma ettekuulutajad. Nad lafiwad endid ühe kalju pääle maha. Kanad! hüüdis tüdruk rõõmsalt ja plaksutas käsi. Ütle mulle, isa, kas see maa siin ka Jumala loodud on? Muidugi Jumala loodud! wastas isa, niisuguse küsimuse üle imestades. Ta on Illinoisi ja Missuri loonud, rääkis tüdruk edasi. Aga see maa siin on teegi teine loonud, see on nii wilets. Siin on mesi ja puud loomata jäänud. Tahad sa nüüd palwetada ? küsis isa üritusest mürisedes. Weel ei ole ju õhtu, wastaS tüdruk. Üks kõik. Jumalal ei ole selle wastu midagi. Loe seda palwet, mis sa siis alati lugesid, kui reisi wankris läbi stepi sõitsime. Miks ei palu sa ise? küsis tüdruk isa otsa waadatcS. Ma ei oska, wastas isa. Ma ei ole sest saadik enam palwetanud, kui ma suureks  poisiks sain. Loe sina ja ma ütlen sõnad sinu järele. Siis lange põlwili, ütles tüdruk salli maa pääle laiali laotades ja sinna pääle põlwili langedes. Nõnda; nüüd pane käed kokku ja sa näed, et palme järele sul parem on. See oli liigutaw pilt näha, aga pääle kondorite ei näinud seda keegi. Maas salli pääl põlwitafiwad kaks rändajat, wäike kähcrpääga tüdruk ja pitk, kõhn, päikesest mustaks körwenud kütt. Mõlemate näod oliwad selge taewa poole pöördud ja kaks häält, üks hele ja nõrk, teine kare ja kühisew,  ühinefiwad üheks südamlikuks palweks Kõigekõrgema kohtumõistja ette, armu ja andeksandmist paludes. Kui palme lõppenud  oli, istus isa kalju seina najale maha. Tüdruk istus isa sülle, toetas pää isa tugema rinna najale ja uinus marsi magama. Isa wõitleS meel mähe aega unega, aga loodus oli temast tugewam. Ta ei olnud kolm ööd ja päewa maganud. Tasakesti langefiwad ta filmalauad kinni, pää wajus rinnale ja isa hall habe segas end tütre kullakarwa juukstega kokku. Mõlemad  uinustwad raskes rahulises unes, ilma unenägudeta. Kui rändaja weel poole tundi oleks suutnud ülewel olla, siis oleks ta eemalt kerget tolmu pilwe näinud paistma, esiteks oli see nagu udu, aga aegajalt kaswis see ikka suuremaks ja laiemaks. Nagu näha, liikus kusagil kaugel hulk inimesi wvi loomi edasi. Kui siin oleks stepp olnud, oleks wõinud arwata, et Ml suur kari bisoni härgi edasi tormab, kes harilikult bräriides elutsewad. Aga siin, metsikus kõrbes, oli see wõimata. Pilw liikus ikka üksikule kalju seinale lähemale, mille najal isa ja tütar puhkasiwad- Warsi hakkasiwad tolmu pilwe seest purjuriidest katustega reisi wankrid ja sõjariistadega ehitatud ratsanikud paistma. Määratu suur karawan  liikus lääne poole. Ja missugune karawan! Kui esimine ots juba mäe jalale  jõudis, ei olnud wiimast otsa weel silma ringil nähagi. Otsekohe, risti läbi määratu suure lagendiku weniö wankrite, mooride, reisuwaNkrite, ratsanikkude ja jalainimeSte rida. Hulk naeSterahwaid, kompsud õladel, käisiwad jala, kuna wankritel  lapsed olimad- See ci olnud harilik  wäljarändajate salk, ei see oli terme rahwas, kes uut asupaika otsis. Reisijate hulaait kuuldusiwad segatud jutukama, wanknte krigin ja hobuste hirnumine, aga see lara ei äratanud wäsinud rändajaid kahu seinal üles.