meie partei liige just kõikide meie mõtetega  tingimata ühesmcelcs peab olema. Waba arwamine Väiksemates aSjadeS jäägu igaühele; pääasjades aga olgu meie siht Üks: anus töötamine rahwa hüä käekäigu kättesaamiseks! Ülesandmist parteisse astumise üle wõtawad  wastu: Kures aareS: O. Kunstmann, C. Palk, kapt. P. Lember, S. Liiw. Kärlal: Õp. J: Kerg ja Peter Prei, KoimlaS. Waljal S : Hr. O. Neggo, Jürsis. M u st j a l a s. Tomas Meritz. Wöhmal. Kihelkonnal: kaupm. J. HauS. LümmandaS: K. Tripan. Jamajas: Peter PerenS, Kowi külaS- Ansekülas: G. Markus; kapt. P. Tulik. Ka ar ma l: J. Kirotar. PühaSt Kaupm. Jäe. Üle selle palume köi k i, kes meiega kaastööd teha tahtwad, awaldusi parteisse astumiseks waStu wõtta ja nimed meile kätte saata. KuresaareS, 21. detsembril 1905 Ajutine komitee: Op. J. Kerg. C Palk. O Kunstmann. P. Lember. S. Liiw O. Neggo P. Martinson. J. Hans. J. Kirotar. G Markus M. Leiner Kodumaalt. Nuresaareft. Azutise Balti ksbermangudeklndral-kubernert  kuulutu»: Walttiewale Senatile b. augustil ja 22 nowembril s. a. antud Kõigek ö r gema ukaside põhjusel on Kuura ja Liiwi kubermangud  sõjaseaduse alla kuulutatud; niisamasuguse  ukasi läbi 23. nowembrist on ajutine Balti kubermangude kindral-kuderneri  amet asutatud, kuS juures tema wõimu alla pääle nimetatud kubermangude, sõjaseaduse  Z 21 põhjusel, ka Eestimaa kubermang  määratud on. Õigused, mis minule selle seaduse Z 19 pohiulel antud on, annan ma kindral-majori O r l o w i kätte selles ringkonnas, kus tema sõjamäe jaoskond  tegew on; kindral-major Klotsenko kätte lurjewi ja Wiljandi kreisides, aga muudes Liimi kubermangudes ja Riia linnas Liimi kuberneri Swegintsow i kätte. Selle üle annan teada kõigile walitsuse asutustele ja ametnikkudele ning ka nimetatud  kolme kubermangu elanikkudele. Minu elukoht on Riia linnas. RiigaS> 24. detsembril 19V5. Ajutine kindral-kuberner Sollohub Kaarmalt. 14. dets. oliwad Loona wallamajaS jälle pea kõik täiecalissd walla mehed koos. Waliti toimekond .igast külast üks mees, kes 1. aprillist alates töölist mõisnikkude waStu tõrkumisele össitaksiwad.  Külap jahtub aga seks ajaks „streigi" tuhin. Weel kord tehti otsuseks ivana wallawalitsuS  lahti teha. Waliti uuS. Nimetatud streigi toimskonna hooleks anti walla asjade wostuwõtmme  endise talitaja käest. IS. dets. ilmusiwad 22 toimeionna liikmest ainult 7. wallamajaSse. WaimustuS, mille käremeelsed neile koosolekul sisse oliwad tuupinud, oli kadunud. Keegi ei julgenud talitaja käest, kes wabatahtliselt asju ära ei annud, neid mägist nõuda. ' Külap Loona mehed weel mõnegi mehe talitajaks  teemad, enne kui mana ametist lahkub. Riiast. 20. dets. tungisiwad 300 sõjariistus töölist „Prowodniku" wabrtkus ioitciis olewa dragunite salga kallale. 11 dragunit sai surma, 14 haawaia ; tööliste poolt jäi 3 surnut maha. Appikutsutud sõjawäed piirastwad wabriku sisse ja tSölifld pidiwad Ma andma. Peterburist. Käsukiri riigiwolikogu walimise seaduse muutmise ja täiendamise kohta on 11. detsembril ilmunud. Selle käsukirja järele saamad meri õiguse «valimisest osa wõtta: kõik liikumata ,varanduse omanikud, kes riigile ehk linnale selle «varanduse päält maksu maksaivad; kõik korteriüürnikud,  kes riigile kortertinaksu maksamad ehk kes «vähemalt aasta aega iseseismalt korterit peamad;  isikud kes «vähemalt aasta aega äriettewõtet peaivad, milleks tööstuselmmistust tarivie on, ehi kes «ööstuse põhjusmaksu maksaivad; ametnikud, kes «vähemalt aaSta aega linnades elamad ja oma teenistuse eest riigist ehk koguiondlistelt asutustelt palka «või paiukiti saamad; mõisawalitsejad ja mõisarenlnikud; kirikute ja palme majade eestseisjad, kui neil kirikutel ja palwemajadel maad on; nende «vabrikule ja töökodade tööliste asemikud, kus «vähemalt 00 mecStesugust töölist on. Moskwast. 17. dets. algas politiliste õiguste pärast suur mäss. Terived linnaosad oliivad lahinguioäljaks muutunud, kus uulitsawallistd ehitaii ja snurediükid ja kuulipildujad niihästi inässaja rahwa kui sõjawägede poolt tegewuseS oliivad. Pääle Sv maja on purustatud ja wigaStatud.  Surnuid ja haamatuid on tuhanded. Ajalehed kirjutaivad, et lahingud tulemata olcksiwad jäänud, kui ivaliisus 17. oklobrii antud lubamist oleks täitnud.  Mõskma vinud ikka isewalitsuse kcsktugi, nüüd olla ta mässu kesktoeks saanud. Sellepärast ei «võida ükSgi teada, mis tulemil toob. Bahmutis. 20. dets. vii Gorlowka jaamas mässuliie rahma ja sõjamäe wahel juur lahing. Rahwa poolt sai surma 300, haawata 4000. Soldatitest langenud pea niisama palju. WõitluS kestnud 0 tundi. Uuemad sõnumed. Et awaldusi riigimolikoguSse walimiseks ainult kuni 4. januarini weel teha wõib, stis kutsume seega kõiki, kellel õigus on walimiStest osa wõtta, ennast wiibimata ülesandina. Et rahwale selles asja» kergitust teha, on E. Palki juures, ilma maksuta juhatust antakse ja ülesandmiseks awaldusi «valmistatakse. Büro istub igapäew 5 ii p. l. .koos. Kuresaare ja Saaremaa Eesti elanikud! Ärge jääge nii tähtsas asjas mitte hiljaks! M-52. S a a. r l a n e. 1905 xnxtm. I-. 2S ÄS--a«L« -VVS s Sssse». Z7t»M. Ss,. Lse«-5-L5 -. Ir«lut»ö trvMy'»». Pi,t°«.uul. « li. Teadaan d m i s e d L'i> Zkö-Wiem» Ci. 1 «LLSPL 19VK IVM 'ülS.ia xpiiMNNYSI- LI. 355.11.- SMUI- xis-ii me.iawmis noei')'imi'i. lIS. LIF SaiISSLIIS LSMIliö NNNII WIUKLII no-lari, npamsilill !!'!. llo.7lillöücl!0ö VllpUL.löMS 01. llpS.lLIÄIZ.ILuisul.  SLoUXI. M^mönros-1.. VbSAgM KseMdööt-. 1. januarift 13V6 a. suurendatakse Saaremaa kreisis politsei kordnikkude (urjadnikkude)  arwu. Alamad tagaworawäelised, keS uute asutatawate tordniku-tohtade päale svowiwad teenima hakata peawad selke üle palwckirjad ühes oma dokumentidega  politsei walitsuSse sisse andma. Kreisiülem Wasfiljew. Kmit««Wde sMlupidu peetakse 22 jauuarll!SV6 Bürzerklubi saalis. Tähtis uudis tuulclvkskide ommkkudtlt! Kui Teie need umd wäljaarwatud liikukvad  luugid oma tuuleweske tiiwade külg? panete, siis saab temal nii ühesugune jooks olenta, kui igal wcsiwesk l. Seesinane uu§ leidus on tõesti hää, kasulik ning ka odaw. Ligemat teatust annab Äl Ben jamin Grass, Kuresaare linnas, Kiriku uulitsas, Reinfeldti majas- Jõulu laupäewa õhtul wiidi kirikust üks ära. Arawija naesterahipas on tuntud. Kui wihmawari 7. päewa jooksul „Saar« lase" trükikotta ei ole ära antud, antakse wihmawarju Ürawija kohtu kätte. . Saarlase" trükttojas wõetakse Et ajaleht „Saarlane" edaspidi takistamata ilmuda wöiks, on B a r o n H a rttvigSaH meie Paltve Paale luvatmd tUW kui lehe Äastutaw loimetaja ja wäljaandja  oma nime selle lehe alla kirjutada. n toimetus. Praegus ilmus . „Saarlaste" Kalender 1906 aasta PääU WW Kuresaare kiriklikud sõnumeid. tzaÄPSewal, »I. dMmVril, (Wana aasta õhtul). - c - Eestikeelc wMülaulüdega jumälateenÄlist kell 7 peab õpetaja Drechsler. - Trükitud lautulehed on Nrikuukste juuM .saada. Pühapäewal, R. januaril (Uus aasta). EeSlikeele jumatateenistust kell p?ab ülemõpetaja Blohfeldt. i