Sel silmapilgul ilmus Borna ukseläwele, polkownik» mütsi käes hoides, mille seest ta ilmaasjata oma kirja otsinud oli. Ta sai kohe aru, et asi kadunud on, ja ilma, et kaua mõtelnud oleks, otsustas ta edaspidist  mõttes egodest ecmale tõrjuda. Herra polkownik l ütles ta ennast oma ülema  eeS kui pulk püsti seades- See on täiesti õige. Sedel oli minu oma I Polkownik maalis tema püäle päüd «vangutades.  Milkombel ja mikspärast sattus siis Teie kiri minu mütsi sisse? küsis ta, asjast ikka weel mitte aru saades. See oli mulle, mulle kirjutatud, papa! tuli hääl teiselt poolt kuuldawale. Tuhat ja tuline! kisendas polkownik tütre poole. Wõi sinule? sinule? Aha! Sellepärast saidgi sa tohe aru, et see mitte minu müts ei ole. Ja sellepärast tahtsidgi sa ise siia tulla. Ah sa wäikene kelm, oh sa wäikene salakoi! Herra polkownik, ma armastan Teie tütart palawalt ja südamest, ja praeguse imeliku asja seisukorra pääle «vaatamata, palun Teilt luba meie abielusie astumiseks, ütles Borna julgesti ja otsustamast. Lubage ka mulle, herra polkownik tema eest sõna ütelda, segas ennast ka rittmeister wahele. Ta on roepoolest hää tubli poiss, palju parem, kui ma arwastn. Oh sa kurjategija, sosistas rittmeistri naene, oga küll me juba pärast selle üle räägime, ja ennast polkowniku poole pöördes lisas ta omalt poolt juurde: Ja ka mina palun Teid, herra polkvwnik, et Teie armaStaiate südamete soowi täitmiseks oma nõusolemist «maldaksite. Noh. Ms Jumala rahuga, Teie südametunnistuseta  inimesed. nuS ma wõin siin teha wõi parata. Olge õnnelikud! Kuid igatahes, minu armas porutstk, määran ma Teile kolm päewa aresti ametniku mütfi kurjasti pruukimise  eest «ahmiks. (LS p p.) Tallinnast. Laewa käiku Riia lahes hakkab  jää rohkem takistama; mitmed laewad on jää sees kinni jäämurdja „Jermaki" tulemist oodetes- Paarkümmend wersta Riia rannast seisawad Saksa aurulaewad „Orcst" ja „Bade" ja Wens aurulaew „Siegfticd". Wene aurutaew „Natalie" jõudis Riiast minnes kuni Domesnäsini,  süäl ligidal jooksis ta liiwa pääle, kust teda teine Wene laew ..Sergei", mis Tallinnast Riiga läks, mitte lahti päästa ei suutnud. Jäämurdja Jermak läks sadamast wälja, et Riia sadamasse sõita. „Wir." Lätimaalt. Riiast. Baltimaade kohta käiwad seaduse celnõuud ci jõudwat, nagu „Rishsk. W." kuuleb,  praegusel duuma istumine järgul meel mitte harutusele. Balti ettepanekud ei tulla mitte, nagu nim. leht edasi teatab, issäraldi wolikogus harutusele, wuid üheskoos sellekohaste üleüldiste riigi-ett-panekutega. Gr -õigeusu kihelkonna koolide kohta on mõned riigiwolikogu liikmed, nagu Riia lehed jutustawad, Riia piiskopkonnast teateid nõudnud. Tormilised teated saadetakse warsti järclpärijatele  kätte. Teadete pärimine on selleks ette wõetud, et Gr. õigeusu kihelkonna koolide tõstmiseks  summasid muretseda. Nagu teada, wvttis riigiwolikogu juba enne jvulu seaduse eelnõuu wastu, mille järele õigeusu kirikukoolidele ligi 4 miljoni abi määrati. Wist tahetakse nüüd Baltimaade kirikukoolide tarwts seaduseandlijcl teel meel summasid nõutada. Nagu sellest näha, hakatakse siis ligemas tulewikuS ministeriumi  koolide ja Gr.«õigeusu kirikukoolide eest meie kodumaal iseäralist hoolt kandma. „Elu." Sõjakohus harutas RiiaS 21. jan. 10 inimese kohtuasja, keda selles süüdistati, et nemad  IÜO6 a. dctsembri-kuul kolm mõisat Lätimaal  maha põletanud ja riisunud. Süüdistata»  Julie Hermansohn ei olnud kohtu ette il- munud, mispärast tema afi edast lükati. Teistest  süüdistawatest mõisteti 2 eluk Sajaks sunnitööle,  2 kolmeks aastaks wangiroodu, 1 kaheks aastaks ja 2 üheks aastaks mangi, „PoSt." Miitawist. Öösel wasm 16. januari tungisimad sunnitöölljed wangimaja ülewaataja kallale ja püüdsiwad teda ära kägistada, kuid ülewaataja sai rewolwri abiks wötta, millega ta mitu pauku laskis ja kahte mangi haawas. Kutsuti wangiwahid, kes korra jalale seadfiwad. „Wir." Kaugemalt riigist. Peterburist. Järgmine teadaandmine on awaldatud: Nagu wäljamaa ajalehed teatasiwad, on insener Jehwno Asefi kohta, kes sotstalrewolutsionäride  erakonna liige oli ja kes politseile selle erakonna kuritegewuslistest ettewõttetest teada andis, solsialrewolulfionärid awallkuks teinud, et ta politseiga ühenduses oli. Asist tegewuse awalikukStegemise juures on endine politsei departemangu direktor t. r. n. Aleksei Aleksandrowitsh Lopuhin kaasa aidanud. Uurimised,  miS selles asjas ette wõeti, tcgiwad toeks, et Lopuhin sotstalrewolntsionäride erakonnale Asest wastu käiwaid teateid tõesti andis, mis temale, kui endisele politsei departemangu direktorile,  teada oliwad. Lopuhini sarnase tegewuse otsekoheseks tagajärjeks oli see, et Ajes sotfialrewolmsionäride  erakonnast wälja heideti ja politseil enam wöimalust ei olnud selle erakonna plaanidest, mille eesmärgiks suure tähtsusega rewolutfionilisi kuritegusid toime on panna, reada saada. Materjal, mis selles aSjaS koguti, oli põhjuseks, et Lopuhin esialgse uurimise alla wõeti, ta korter läbi otstti ja ta wangi pandi. Senatis hakati endise Nishni-Nowgorodi kuberneri baron Fredericks'i asja harutama. Talle antakse süüks, et ta kuberneriks olles ja Lidwaliga 600,000 puuda rukiste pääle kaupa tehes, mes wiijaikaldust kannatawatele elanikkudele  põldude seemendamiseks oli määratud, seadusewaStast  tegewuscta olekut üles näitas ja oma wõimupiirist üle astus, kuna ta omakasu pärast kroonu ja elanikkude kasu silmas ei pidanud  ja Lidwalile üleliigset kasu osaks saada laskis  ja sille järele Libwalilt SOOO rubla ja ZS,OOO franki wastu wõttis. Kui süüdistuse akt ette loeti, ei tunnistanud  baron Fredericks ennast süüdlaseks. 6 tunnistajat  laulan üle. Tunnistajad seletasiwad, et nõuupidamisel, mis 4. julil 1906. ära peeti, kuberner baron Fredericks Lidwali kui tublit ärimeest soowitanud. Nõuupidamine otsustanud, et baron FrederickS Lidwaliga ehk «õne teisega kontrahi teeks, selle pälle waadateS, keS paremaid  tingimist pakub. Obtjashkom seletas, et Lidwal halwaSti wilja muretses ja fee kroonule kümned tuhanded rublad kahju tõi. Õöpäewa jooksul jäi koleraSse haigeks 21 inimest, suri 6. Wiina keeldsõjawäes. Sõjanõukogu  on 18. dets. möödaläinud aastal otsuseks  teinud wiina andmist sõjamäes ära keelda; see otsus on nüüd sõjaministri päewakäsuga Wencmaa sõjawägedes maksma pandud. Selle järele ei tohi sõjawäeülemad soldatitele ei rahuega  sõja- ajal oma pead mööda wiina anda lasta, waid teda üksikutele alamwäeliStele ainult arstirohuna anda lubada. Tähendada oa, et wein ja õlu lubatuks on jäetud. „Wir." Kurbmäng elust. O«al ajal wõeti Aptekri saarel olnud plahwatuse pärast keegi naistSöline T. J. Kotowa kinni. Mõni aeg hiljem laSti ta wabaks, kuid wõeti warSti pärast seda jälle kinni. Kotowa põgenes ära. Mitmed päewad ja ööd hulkus Kotowa kange wibmaga päälinaa ümbruses, nälgis, ei saanud magada, külmetas. WiimakS lõppes ta wastupanekujõud. 14. januaris läks Kotowa omakste juurde ja palus ulualust, kuid asjata. Omaksed kartsiwad taga. järgefid ja ei julgenud õnnetut waStu wötta. Neiu läks minema ja leiti järgmisel päe« ws! minestanult uulitsalt. Obuhowi haigemajas, kuhu Kotowa wiidi, heitis ta warsti hinge. „Wir" Moskvast. Kindral Rheinbotti afi ei jzz mitte soiku, nagu seda mõneh mõjumehed kõrgemas ringkonnas soowiksiwad. Ta on ainult edasi lükatud. Scnator Karinil on nimelt uuel rcmiderimisel korda läinud endisele süüdistusele uusi tõendust juurde saada. Kui kõik tunnistused  senatisse saadetud, siis wõetakse afi Harutusele.  Senatorid soowiwad, et asi wõimalikult ruttu ette tuleks, kuid enne webruari-kuud ei olewat see mitte wõimalik. „PoSt." 21. jan. öösel põles Reyle parsümi wabrik ära, 1.600,000 rubla eest kinnitatud oli. Wabriku hoone kõigi osakondadega põles mahu. Hulk kaupa sai hukka. Kahju suurus on üle miljoni rubla. Kiiewist. 22. jan. Tulewahetamine politsei  ja rööwijate wahel. Politsei piiras Malaja Smeljanskas kaks maja sisse, kus Balashowi wabriku rööwijad asufiwad. Rõöwijad hakkasiwad  politsei pääle tuld andma ja wiskasiwad ühe pommi. Politsei waStas paukudega. Tulewahetusel  sai üks rööwel surma, teine haawata. Kolm neist wõeti kinni. Leiti üks lõhkemata pomm. Rööwlid on palju raha ära põletanud. Odojewift. 22. jan. Eila õhtu põgenefiwad  kohalikult wangimajast 8 mangi ära, selle järel kui nemad wahtide käest sõjariistad ära wõlnud ja wangitojaiUema korteri ära oliwad riisunud, kust nemad rswolwrid ja püssid ära wiistwad. „Post." Jaranskist. Pääle sille, kui 17. aprilli usuwabadusemamfeft wälja anti, on tshermisfid, kcS senini õigeusu kiriku liikmete kirjas seisiwad, paganausku tagasi minema hakanud. Möödaläinud  aaStal tcgiwad seda mitu sada tshermisfi. Neil päewil oli TarakanouM, S. Pishanka ja Seimski külades jälle niisugune usuwahetus käsil. 15 tjhermisfi tuliwad politseikordniku juurde ja teatasiwad temale, et nemad õigeusust lahkuda ja oma „wana Abrahami" usku tagasi pöörda tahawad. Selle järele korjasiwad talupojad majades leiduwad pühakujud kokku ja wiifiwad need Pishanka küla kirikusse. Kohalikud õigeusu «vaimulikud on selle liikumise  takistamiseks jõuetud. „Wir-" Wäljamaalt. Wienist. Kange torm möllas. Suur wcst on paljudele majadele kahju teinud. Torm on mõned teekäijad teelt ära wiinud, mõned on telliskiwidega ja klaafitükkidega jalust haawata saanud. Kesk- ja Lääne-Saksamaal on äkiline sula, mis jõed üle kallaste on ajanud, kahju teinud. „PM." Jtalia walitsusel on juba rohkem Võimalust  seda arwu kokku wõtta, kui palju inimest maawärisemise ajal SitfiliaS ja Kalabrias hukka saiwad. On kindlaks tehtud, et MeSsinaft, Reggiost ja teistest linnadest ja maakohtadest 198.000 inimest maawärisemise ajal jäljetult kaduma on läinud. Nõnda siis ei ole esialgsed teated ohwrits arwu kohta sugugi mitte liialdatud.  „Wir." Austria ja Montenegro piiri Ml, nagu „IZerl. teatab, tuli nimetatud riikide sõjawägede wahel sekeldusi ette, mis piiriäärse elanikkude pääle erutawalt mõjus. Austria  sõjawägi, arwu poolest neli bataljoni ühes suurtükkidega, tungis Wulshida lähedal üle Montenegro piiri. Montenegro sõjawägi ühwardas  tuld anda, kui Austria soldatid mitte tohe tagasi ei lähe. Austria sõjawägi pööras pääle selle kohe ümber ja läks tagasi. Montenegro walitsus awaldaS niisuguse teguwiisi wastu protesti, et Austria sõjawägi sihilikult piiriäärset rahwaft erutada püüab„Wir."  Kantonist. Tuli häwitaS hulga lootsikuid ära. Paljud inimesed on hukka saanud. Leiti 170 surnukeha. Paljud on wee! teadmata. Aruanne Eesti NooresooKaS matuse Selts i Kihelkonn a O s akonna ISOS. aas ta tegewuseüle. (4) Seltsi tegemuS möödaläinud aastal ei ole aga kaugeltgi mitte libedates rõöbaSteS liikunud. On ka oma jagu tülikaid sekeldusi olnud. Nuid M 7 Saarlane, 1909