läbi .asuma, et oma jöuu sa abiga wöitluft  toetada aitate ja homme ootame Teie käest kõige sütitawamaid kõnesid, milleks teie terwe oma kõv-ande peate pühcndama. Häa küll, ma tulen, lausus Leiigan wüsinult. Seepääle lahkusiwad wolinikud. Sa lähed siis ikka miitingu pääle? küsis  Meeri aralt. Ei lähe, wastas L.ngan ja istus pääd käe najale toetades toolile. Ta oli enese filmis langenud ja see tundmus rõhuS nagu raske koorm teda. Ta oli alati selle üle uhke olnud, et ta üks nendest on, keda täiesti usaldada wõib ja nüüd oli ta meelega oma sõna murdnud- Meeri aimas wö-.tlust mehe hinges ja silitas õrnalt ta paad. Lengan mõtles oma seisukorra üle järele,  wahete ivahcl nuese paale pilku heites,  kes nüüd jälle oma löö juurde oli asunud- Kuda oiiwad ta käed tööst karedaks  ja punaseks täurud, keha kõhnetuks, juuksed oma läike kaotanud sa näo jooned terawaks muutunud- Kuhu oli ta iludus Muud? Kuhu? Eks olnud ta ise seda wiletsa ja karmi elu Zübi häwitanud, kellesse  ta teda enesega kaasa oli tõmmanud. Ja teises roas lamas nende haige poeg, kellele juba lapse eas puudus oma märgid külge majutanud. Leugan pidi tunnistama, et ta uks niisugustest  inimestest on, kellel midagi ei õnnesta Aga Jumal näeb, kuda ta wvidelnud  cn- Ta tegi lõod nagu hobu, elas korralist elu, oli hoolas, aga sellegipärast xolnud AI õnne; ta tnlewik ei nüitanud midagi hüäd tõotawat. Ühisused ? . . . Mis on ühisus ta hääkS teinud Selle mõtte oga tõrjus ta tagasi, niisama kiirelt, nagu see tulnudgi oli. Lihtsalt, ta oli lahingu kaotanud, ja see oli kõik. Meeri I hüüdis ta naest. Mis on, Edi? Unustasin sinule ütelda, et homme Fremont  minule elu kinnituse tunnistuse 5000 dollari pääle annab, mille eest esimene  aastane maks tasutud on. Meeri wuataS ehmatanult lale otsa; Lengan aga rääkis kiirelt edasi: Kui minuga  selle aasta sees midagi peaks juhtuma  ehk küll hädaohtu mingisugust karta pole, aga ometigi, kui midagi juhtub, tõota minule, et sa siis selle raha eest kuhugile linna lähedale -väikese talu ostad. See saab küll niipalju sisse tooma, et lahedasti elada -võite ja päälcgi on maaõhk  teie mõlemate termis, le kasulik. Tarwis  ka poisi pääle mõtelda. Sa tead siis seda, eks ole nii? Oh, Edi, Edi! Meeri hakkas mehe ümbert kinni wõtteS waljusti nutma. (Järgneb) Kodumaalt. Kuresaarest. Silmaarst Dr. O tt  a S on juba Kuresaarde jõudnud- Silmahaigste  wastuwõtmine saab Kaarma-Suure wallamajas olema. Saaremaa praost hr. Walter seadis  4. julil Ruhnu õpetaja ZettergüiSti  Ruhnus ametisse. Eile oli Saaremaa II- jaoskonna  rahukohtunik Laimjala wallamajas k ohu t mõistmas- Harutamisel oliwad asjad, milledes säülse ümbruskonna elanikud  asjaosalised oliwad. Kohut käidi sellepärast  süül mõistmas, et rahwale lähem kohtusse ilmuda ollks. Sel suwel on KuresaareS rohkesti lõbustust. Peaaegu igal õhtul pannakse kas näitemäng wõi mõni teine lõbustus toime. Südi tegelane pidustuste toimepanemises  on ülemkooliõpetaja S n o S k o- Borowsky Peterburist. Eile hommiku wara, kellu V-4, kohutasiwad  Kurcsaore elanikkusid tulckeilad. TorikülaS oli Kristjansoni puudekuur põlema  käinud. Enne tuletõrjujate kohate jõudmist  oli tuli juba kustutatud. Õnnetus on lambi läbi tulnud—  Neljapäcwa õhtul kõlistati ka tulekel lasid, kuid siis tehti tuletõrjujate  seltsi poolt „trewogat" nagu rähmas  ütleb tuk. tõrjujate harjutusele kokkukutsumiseks—  — A rch iwarius e a m et kaotatakse pärast hr. Sch illerti surma linnaametis ära. Nende päcwade sees sõitsiwod õ—6 isikut paadiga ümber Saaremaa. Sõit algas Kuresoare sadamast 4. julil ja 14. julil jöudsirvad sõitjad Kuresaarde jälle Ägafi. Et sel ajal kange torm puhus, fiis oli sõit mitme raskusega ühendatud. Kroonu mõisa- ja metsa-maatükkide ärajagamise  korral on eesõigus neid maatükkisid rendile saada: I) ilmamaata meestel, kes neid maatükkisid on pruukinud rentnikkudena,  pooleterameestena jne., 2) wäikemaameestel,  kelle maad mõisamaa piiri ääres on, ehk nii lähedal mõisamaadele, et nemad oma maa ja mõisamaa pääl ühist põllupidamist  mõiwad sisse seada. Pärast neid saamad meel maatükkisid need ilmamaata  talupojad, kes wähcmalt kaks aastat selles wallas on elanud, kus kroonumõisa maad on. Need rendimaatükid Lchtakse ilmamaata meeste tarwis 6—lo tessütini suured, aga wüikemaa meestele antakse niipalju maad juurde, et tema enese maatükk ja kroonumõisast antud maatükk kokku niisama suur on, kui ilmamaata meestele antud maatükid, s. o 6 —lO tcss. Paadi sõitmisega merel on sagedad õnnetused ette juhtunud. Nii on hiljuti jälle ühe! paadil, millega Abroka sõideti, see õnnetus juhtunud, ct ta kiwi pääle jooksnud. Sääl olnud ta, naeSterahwad ja lapsed sees, kuni hommikuni, kust teda Sõrmest koju tulewad paadisõitjad juhtumisi  näinud ja lahti awitasiwad. Teine kord jälle ei wõinud üks paat, eht tal küll ofaw sõitja pääl oli, kõrge mee tõttu mitte AbrokaS maale tulla, maid pidi Wahasoo laidu sõitma, kuS sõitjad ilma söögita ja sooja riideta kuni kellu 3. hommiku jääma pidiwad. Merele sõitmise juures on suurt ettewaatust tarwiS. Meil tuleks tingimata sadamas s.lle üle järclewaatust korraldada, et tundmataid isikuid mitte ülsi merele sõita ei lastaks. Merel tuleb õnnetusi sagedasti osawate smtjategi juures ette, mis peab siis wcel nendega juhtuma, kes selles asjas osamata on. Et wihmans ilm oli, fiis ei läinud Wene Wennaste Seltsi poolt peetud basaar mitte kõige paremini korda. Puhast kasu olnud pääle 100. rubla, kuna endistel aastatel seda 3—400 sada ja weel rohkemgi  oli. Selle aastastele „Saksa laatadele" näikse küll rohkem kauplejaid tulnud olema,  kui mincwal aaslal, kuid iseäralist elamust ei ole kauplemises mitte märgata. Kaarmalt. Kaarma seminari kaswandikud  joonistawad wäga hästi. Nende joonistustest  on mitmed pildid põllu- ja käsitöö  näitusele wäljapanemiseks wiidud. - Kaarma kiriku 500-aastase jubelipidu üle saadeti meile weel teiselt poolt «maldamiseks kirjeldus, mida aga meie enam tarwitada ei wõinud, sest et pitkem kirjeldus juba meie lehes ilmus. Ka selles kirjelduses ülistatakse rahws waimustust,  mis ennast jubelipäewal awaldanud.  Muu seas tähendatakse ka kohaseõpetaja  hr- PaSsi rohke waewa pääle jubeleumi kordaseadmises. Ka kohane Saksakeelne  nädalaleht toob jubeleumi üle pitka kiitma kirjelduse. Ka tema tuletab kohase õpetaja hr- Passi ja tema abikaasa rohket  waewa meelde. ./Söögilaual awaldati," ütleb nimetatud leht, „öpetaja Passile ja tema abikaasale nende waewa ja töö eest südamelikku tänu. Kohase õpetajana aStuS ta ihu ja hingega haruldase pidu eest wälja, et kõigi wastupüüdmiste pääle waatamata, auustuse «väärilist pidu toime panna. Ta on selleks ka ühe raamatukese wälja andnud,  ja nii sõna ja teoga oma koguduse HSäkäeküigu eest hoolitsenud. Selleks annab ka uue oreli tellimine tunnistust 2400 rubla eest, millest rahast praegu ainult pool käes on. Nõnda on ikka weel palju Seda ja teist. Palama mee kalad. Loodusuurija  PelaiS jutustab järgmist: Guate< malas, 1200 meetri kõrgust l merepinnast on järw Amaliljan. Jürwe ligidal on sellesama  nimeline linnakene, kuhu ka raudtee  käib. Järwe ümbruses on palju keema mee hallikaid ja nendes olen ma wäikcfi kalu Oo vi" leidnud, kes Ml niisama lustilikult mängiwad, kui teised kalad külmas wees. Wefi on nõnda palaw, et sõrme ära põletad, kui sisse pistad. Ehk küll palaw mesi kergem on ja sellepärast  wee pinnal seisab, kuna all pool wefi palju külmem, on siisgi wefi säül, kus kalad ujuwad, 38° v. soe. Teadmata on aga weel, kas need kalad ka söögiks kõlblikud on. Inimesest, kes küll mitte rõõmus ei wõi olla, siisgi ei kaeba ega ohka, tuleb lugu pidada; tähelcpanija wõib temast palju õppida. Mitteteadwus ei tee kurja ; õnnetuse tooja on aga eksitus. Kaks hallika: on, kust laim ja teotus  wülja keewad: nõdruS ning tigedus. Kes laimab, tunnistab, et temas nende hallikate asukoht on, ja et tema niisugust tööd teha ei suuda, kui see teeb, keda ta laimab. WaraS pistab käe oma juures seisma  mehe taSku. Külamees, mis teil tarwis on? küsib see. Ah ärge tülitage ennast, waStab waraS, ma wõtan juba isegi, mis waja on. Naene (kohwetantade hulgast) oli haige. Tohter käis teda waatamaS. Mees: Noh, mis tohter ka rääkis? Naene: Ei suuremat midagi. Küsis keelt näha. Mees: Ja siis? Naene: Siis pajatas iseeneses! wäfinud" ja läks. Mees: Noh, see mees tunneb asja. Lass aga siis oma keelt puhata. 1907 32, Saarlane,