täht, neis heliseb ühtluse wägilaul, neist kajab Taara tammiku muinaskohin mu kõrwadssss. Olgu kirjad kas kallilt kodumaalt wõi kaugelt Amuri kaldalt, kaunist Kaukastast, palawalt Batumi rannalt wõi külmalt Soome kaljult, igalpool tuksub soe Eesti süda tuliselt oma rahwusele ja ihaldab õnne ta käekäigule. Kõrge riigiametnik kirjutab: „Tellin 5 eksemplari. Kui arwud tähtajal weel wäikesed on, siis lisage numbrile julgesti null juurde, aga ärge tööd pooleli jätke. Mina olen eestlane, pean Eesti rahwuslist aun kalliks ega keela sääl mingit ohwrit, kus seda Leaduslise kirjanduse ja rahwa hariduse hääks waja on." Taluomanik Will jandimaalt kirjutab: „Teadus teeb wabaks! Andke mu rahwale ta emakeeles elutarkust ja praktilisi teadusi, siis ei pruugi ta enam waest Laatsarusi rikka mehe läwe ees mängida ega säält korjatud jätikestega nälga kustutada. See mõte ja soow täidab praegusel ajal juba iga eestlase südant aga Teie kardate weel, ega julge teaduslist raamatut trükki anda! Tulge kord oma Patmuse saarelt „mulkide" maale ja käige nende seltslistel koosolekutel, küll siis näete ja kuulete, missuguse õhinaga praegu noor ja wana teadust nõuab. Tänane eestlane ei ole enam eilne eestlane. Ella tõmmati  Eesti hariduse wankert kahest otsast, ühest edasi, teisest tagasi, sest põikpäid oli palju, aga täna tiriwad teda juba kõik tegelased ühest otsast ning homme aitab terwe rahwas wankert  ühisel jõuul edasi lükata. Tänase eestlase ilmamaade on hoopis teine kui eilsel. Tänasel  eestlasel on juba rahwuslist iseteadwuft ja auutundmust ning neist tekkib homse eestlase lipu pääle tuletäheline lipukiri: „Üks kõikide ja kõik ühe eest!" Seepärast töötage julgesti edasi. Kui meie rahwas tühipaljaste ajawiite romaanide eest kümneid rublasid on suutnud wälja anda, siis suudab ta teadusliste õperaamatute eest rohkem ohwerdada, teades, et teadus teeb wabaks. Tellin raamatust 10 eks- ja wõtan kahjusaamise puhul 2b rbl. oma kanda. Aeg, kus Eestis ainult ilusaid  sõnu räägiti, olgu mööda, nüüd algagu teod, nagu neid rahwusline auu meilt nõuab." Soowin ja loodan, et Viljandi welle sõnad õige warsti igalpool :sstlaste maal rahwa edasipüüdmises  teaduse poole enestele tõendust leiakstwad ning olgu nad kõigile, kes Eesti teaduslisel  kirjapõllul juba töötawad ehk tulewikus töötada  tahawad, julgustamiseks ja tagakihutamiseks,  sest rahwas tunneb teaduslise kirjanduse wäärtust, tähtsust, tarwitust ja tulu igapäewase elu tegewustes ja talitustes juba üsna selgesti ära. Wonnsis, 15. juunil 1902. Täieliku auustamisega J G. SpUhl Uotatta Z j Adr. Np. ooix. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaalt. Berlinis pandi minewal aastal terme trobikond rahamehi ja pangapidajaid pettuse ja petliku pankroti pärast lutu taha, nõnda et sel ajal naljasöna tekkis: „Kes Berlini kaubanduse ja rahaasjanduse tegelasi näha soowib, see mingu Plötzensee wangihoonesse!"  Neil päiwil tegi kaelakohus selle asja kohta otsuse: Pangadirektor Sanden läheb 6 aastaks wangi ja maksab 15,000 markg trahwi; teised kaebtusealused mõisteti 9 kuuks kuni aastaks wangi ja 1000—10,000 marka trahwi maksma. Kahju, mis need suured kelmid oma sekeldustega aüusatele inimestele teinud, jääb suuremalt jaolt muidugi tasumata. Saksamaa ja Austria poolakad pühitsestwad  15. (2.) juulil kuulsa Tannenbergi (Grunwaldi) lahingu mälestusepäewa. Nimetatud lahingus (1410) wõitis Poola Leedu kuningas Jagello Saksa ordu sõjamäe täiesti ära, kus juures ordu suurmeister Ulrich v. Jungingen ja mitutuhat rüütlit langesiwad ja ordu wõim jäädawalt kadus. Poolamaa kurblikus  ajaloos on see päew oma järeldustega kõige hiilgawam ajajärk, mida nüüdsel ajal, kuna Saksa walitsus oma Poola sugu alamatele  õige kurja nägu näitab, iseäralise uhkusega mäletatakse ja ühtlasi sakslastele meelde tuletatakse, et ka nemad mitte wõitmata ei ole. Poola mõisnikud ja isegi Poola sugu ametnikud Põseni maakonnas andstwad Preisi sisemiste asjade ministrile awaliku kirja läbi teada, et nendest keegi Saksa keisrit teretama ei lähe, kui wiimane septembrikuus Posenisse tuleb. Saksa lehed nimetawad seda seletust „häbemataks", kuna ta Poola ringkondades  muidugi suurt waimustust äratab. Prantsnsemaal ja Jtalias wältab kole palawus, nagu seda mõnes kohas terwel aastasajal nähtud pole. Minema! korral jutustasime,  kuda Partsis wabariigi mälestusepäewal  mitusada inimest päikese-piste läbi haigeks jäiwad. Lõuna-Prantsusemaal näitab soojamõõtja tihti üls 40 kraadi marjus; ühtlasi kõrwetawad kuumad lõunatuuled pölluwilja ja rohu ära, kuna palamuse järeldusel kanged wihma- ja rahe-sajud määratut kahju teemad. Wahest on ka järgmine juhtumine, unda Rocheforti sadamast (Lääne-Prantsuse rannal) teatatakse, kange palamuse järeldus: 16. (3.) juulil jookstwad streikijad sadamatöölised ühe Inglise aurulaema pääle tormi ja wiskasiwad ühe töölise, kes tööd seisma ei tahtnud jätta, merde. Rahu jalaleseadmiseks oli sõjamäe kaastegewust maja. 5 902 Lesti postimees. 350