Saarlane tt° so. Teisipttewal, 30. mail 1903. XIX. aastakäik. maksab: Saaremaal aaStaö . . 1 rbl. !»0 kp. Ilmub Sirj ad k -iiwad: tormctusele.Kuresaardc. Kuulutuste pctit rida maksab F k. UM Uleiildine jlolitika ajaleh! Naa- ja linnarahnjale. UM Tähtsamad muudatused uues nuhtluse seaduses. on tehtud, siis langeb süüdlane mangi niilte ivähem kui kolmeks kuuks § 81. Kui üks mitte-kristlikust kogudusest isik, teenistuses ehk õppimas olemat isikut oma usuiikka kohuseid täitmast ehk puhapäewa pühitsemast keelab, siis langeb see rahatrahwi alla kuni 50 rublani. Z 82. Kes oma mõimu, sunduse, meelituse ehk miSgisuguSle pettuste läbi ühte kristlast mitte kristlikku usku astuma saadab, saab nuheldud kumbagi kuni kolmeks aastaks. Kui seesugune eksitamine aga wägimalla ehk ähwarduste abil sündis, siis langeb süüdlane: sunnitööle kuni kuueks aastaks ehk saab asumisele ära saadetud. Z 83. Kes oma wöimu, sunduse, kasude meelituse ehk petluse läbi õigeusulist teise kristlikku  usku astuma meelitab, saab nuheldud; kindluse  wangistusega kuni kolmeks aastaks. praegusi ehk uue eksiõpeluss poole'hoidma" paneb, saab asumisele ärasaatmisega nuheldud. Kui seesugune eksitamine ähwarduste ehk wägimalla  abil sündis, siis saab süüdlane nuheldud: sunni tööga kuni kuueks aastaks ehk asumisele Kui niisugune eksitamine ähwarduste ehk wägiwalla  läbi sündis, siis saab süüdlane nuheldud sunnitööga kuni 3 aastani. » Z 85. Kes ühte isikut, kes skoptstds ususeltsist pärit on, selle lubaga wigastab ehk seda tegu kellegi isiku kalla! teeb, et seda skoptside ususeitsi poole pöörda, nuheldakse sunnitööga kuni 6 aastani. Kui niisugust wigastumist ähwarduste ehk wägiwalla  abil toime pandi, saamad süüdlased kuni 10 aastase sunnitööga nuheldud. selles süüdlane on, et ta oma wöimu kurjuste pruukimise, sunduse, eksitamise kasu tõutamiste ehk pettuste läbi ühte mitte-kristlikust usust Wens alamat teisesse miiie-kristlikku usku wastu wõima Z 87. Kes selles süüdlane on, et wägimalla ehk ähwarduste läbi kedagit ühest usus! tcise H 88. Isa ehk eestkostja, kes seaduse järele tema kaswatuse ja ülewaatuse all olewa, alla 14 aastase lapse ehk kasulapse juures mingisugust mitte-kristiikku usu kombeid tarwituseie wõtab, saab nuheldud : kindluse wangistusega kuni kolmeks K BS. Isa ehk eestkostja. keS seaduse järele tema kaswatuse ja üleivaatnse all olewat, alla 14 aastast last ehk kasulast ühe teise kristliku usu kombe järele ristib ehk sellele muid teise usu sakra-- menlist osaks saada laseb, langeb: kindluse mangi kuni üheks aastaks, (Järg tuleb). Hundid. Oli niisugune ilm, missugust iiksgi linnaelanik  ei tunne. Torm hulus ja tuiskas liiwasacnast lund iga akna ja seina prao wahelt -viletsasse Ungria tsardasse (kõrtsi). Mõnikord tuli torm niisuguse hooga, et meie endid kõige majaga ühes ära wiidud arw asime saawat. Meie, -viis meest, istusime ühe laua ümber, olime kõik inshemridena Ungria raudteede  ehituse seltskonna poolt siia saadetud, et ühte tugisammast uurida, mis uue käsilaewa raudtee juures juba nüüd tundmata!  põhjusel waibuma hakkas. Meie istusime ahju taga, mis kõige parema  paigana ter-ves majas meile juhatati, ja sõimasime kui -varblased huntisid, sest et meie just nende pärast siia -viletsasse Ungria kõrtsi paljaste puupinkide pääle öömajale olime jaäma pidanud. Ka meie reisi otstarbe, mis päälegi südatalwel käsile pidi wõetama, ei olnud milgi kombel huwitaw. Reis ise läbi määratuma Ungria lagendiku  ei olnud nalja asi. Tee oli tuisu läbi otsatu halw ning meie jõudsime weel hoopis pitkalefemini edasi, kui meie ette arwata olime wõinud. Halwa tee tõttu olime siis nüüd ka sunnitud siia öömajale jäämas sest kutsar seletas meile, et tema meid pimedas milgi hinna eest enam edasi ei mii, nimelt huntide hirmu pärast. Neli meitest sliwad südamest -vihased ja sõimasime teda jäneseks ja argpüksiks, kuna meie wiies selsiline, üks wenelane, rahulikult õlasi kehitades ütles: Kui siin ümberkaudu hundid pesitawad, siis on kutsaks!  täis õigus mitte enam edasi sõita. Kas neid sus siin lagendikus tõesti nii hirmus palju pesitab? päris üks meie seast. Nemad ei pesita mitte siin ja sellepärast ei ole neid suivel siin mitte olemasgi, aga talwel, iseäranis niisugusel kangel talwel, tulewad nemad Äosniast meile; need on hirmus nälginud ja tigedad. Nendest on üks hullem kui mujal kümme. Ega lugu nii hull ei ole, tudas teie seda meile ette luiskate. Teie olete ainult arg ja see on ainus wiga, armas sõber, ütles mu naaber, sündinud wiinlane. Et mina arg ega kartlik ei ole, teab kõik ümberkaudne rahwas, wastaS kõrge, sirge kaswuga wanadlane mees oma lumiwalget  habet silitades. Mma olen juba nooremehena ühe inimeschundi maha löönud. Tema ajas ennast nende sõnade juures uhkelt sirgeks. Znimesehundi? pärisin mina uudishimulikult.  Mis lojus see siis on? Oa see nõnda nimetatud liba-hunt? Küsitaw raputas paäd. Ei herra, libahunt  on tont, aga inimese hunt on päris röfine elus hunt! Aga, miks temal niisugune imelik nimi siis on? Teda nimetatakse sellepärast nõnda, et tema ainult inimesi murrab ja sööb, mida teised hundid mitte ei tee- Ja miks tema siis just inimesi murrab, küsis belganlane, kes tänini jutust osa ci olnud wõtnud. On see üsna lihtne hunt, wõi on tema teist tõugu? Mina ei ole praeguse silmapilguni ialgi sarnast nimetust  kuulnud. Ses on küll wõimalik, et teie seda nime kuulnud ei ole, ehk neid liiki loomi küll ka mujal elutsemas on, segas enne nime- tatud wenelane, kutsarile appi tulles jälle jutu sekka- Nõnda nimetatud inimeschunt on lihtsalt sarnane hunt, kes kord, ei tea mil juhtumisel, inimese liha söönud on- Inimese kallale ei asu harilikult üksgi murdja loom kergesti, isegi lõwi ega tiiger mitte, kui nemad just üritatud ehk nälja pärast pool hullud pole. On aga sarnane kiskja kord inimese ära wõitnud ja näinud, kui nõrgalt inimene temale wastu panna wõib, hakkab tema ainult inimesi waritsema. Lõwist ning tiigrist ei tea mina midagi rääkida, tähendas meie küüdimees. Aga huntide kohta on see, mis teie räägite, päris õige. Sarnane hunt asus siit, arwata  kuue tunni tee eemal, Serbia piiri lähedal,  Ml just, kust mina pärit olen. Mina olin scdakord waewalt kahekümmns aastane. See hunt oli kõige ümberkaudse rahwale ristiks ja hirmuks- Alatasa leiti kas ühe lapse, noore naesterahwa, ehk noore mehe lõhki kistud surnukeha wanu inimesi tema ci murdnud keegi ei olnud aga hunti ennast ialgi näinud- Ka tema jäljed  oliwad enamisti ikka nõnda segased, et teda nende mööda ka ajada ei saanud- Ühel suisel päewal, just õhtu eel, pidin mina teise külasse minema- Kitsas jalgrada  wiis otsekohe järsu kingu wahelt läbi. Juhtumise korral waatsin üleSse ja nägin peaaegu minu kohal kingu serwa pääl suurt karjakoera istuwad- Pää oli temal ühe külje pääl ripakile ja suur punane keel rippus suust wälja. Oh tuhat, mõtlesin mina, küll see on ometi koera mürakas! Häkitselt tärkas mulle meelde, et see koer ei olegi, maid hunt. Kanna päält pöõrsin ma ümber. Süäl ta juba oli, ainulr wus sammu minust meel eemal ja just happele Aiapidamisest. (Jng) Keedu wiljade kaswatust meieaidades suuremal mõõdul oleks ka niisama sojalt soowitada, sest ka selle puudusest teatakse, iseäranis meie Saare- Eks ainult ette wõtmine! -- Ma jään kindlasti selle paale loatma, et keegi meie seltst liikmetest, kes keedu wilja kaswatust tunneb, meile sellest Meie oma wiijapuude hulka mõime kõige päält õuna-sa pirni-puud arwata; stis weel kirst- ja ploomipuu ja ka aprikast ja wirstpuud. Igal wiljapuu seltsil on hulk sortisi ja wõib neist igaüks  oinale niisuguseid walida, mis tema maa ja ploomipuu," sest ta lepib halwema maaga ja on külma wastu hoopis kindlam. Aprikast-ja wirsl-