wasse rukki põldu kaduwat. Süüdlane on teadmata. Maja kui ka poekraam kõik kinnitamata, seega omaniku kahju seda suurem. Jnrjewist. Kohtukojast. Kahni saeweskist  oli üks tööline sellepärast ilma üles ütlemata lahti lastud, et ta meskis mitmel puhul piipu oli põletanud Tööline kaebas  rahukohtusse ja nõudis tööandjalt seadusewastase  lahtilaskmise pärast kahe nädali tööpaika, sest et Kahni meskisse töölised määramata aja pääle teenistusesse wõetakse, mil puhul kahenädalaline ülesütlemiss-aeg seaduslik on. Asjatundjaks oli kohtu ees kohaline jaoskonna wabriku-inspektor, kes seletas, et töölistele ainult kindlate määruste  põh,al, mida wabriku-inspektor peab kinnitama, suitsetamist wabriku ruumides ära wõib keelata. Kahni meskis ei olla aga säherdust määrust maksmas, seepärast olnud ka töölise lahtilaskmine seadusewastane  ja tema, inspektor, ise olla töölisele nõuu andnud, rahukohtunikule kaebata. Rahukohtunik mõistisgi weskiomaniku töölisele  8 rbl. 96 kop. palka ning pääle selle 12 rbl. kohtukulusid maksma. Ema teele õpetamise asjus kirjutab „PoStimees" muu seaS: „Muidugi ei oleks siis, kui emakeeli lugemise ja kirjutamise  edendamiseks muult poolt midagi sünniks, mitte tarwis neid asju usuõpetuse ettewalmistajate hoolde anda- Et aga nüüd, emakeeli õpetuse üle kedagi teist walwajat ei ole, siis peaksiwad õpetajad seda kohust juba oma kutse seisukohalt waadates oma kanda wõtma. Sest ilma emakeeli lugemiseta ja kirjutamiseta ei suuda meie rahwas selgitatud Ewangeliumiusu  põhjusmõtte järele elada." Eesti piiblikeele parandamise komitee  pidas juuli-kuu 10-—lB. päewani Nvwgorodi linnas koosolekut. Osa wõtsiwad  sellest koosolekust „Post " kuulmist mööda: Nowgorodi õpetaja A- Mohrfeldt, Gatshina õpetaja G- Palsa, Helme õpetaja G. Koik ja Paistu õpetaja J Bergmann—  Teated põllutööst- Wiljandi, Pärnu ja Walga maakondades teha „Rev. Ztgi." teate järele üks must hüppaw putukas neil põldudel, kus wili meel haljas, määratumat  kahju. Mõne päewaga olla niisugused põllud mustaks söödud. Tallinnast. Nekrutid wõetakse tänawu üleüldse 308,600. meest Eestimaal läheb liisku 894, Liuvimaal 2865 ja Kuuramaal 1654 meest. Kuuramaal on metsade põlemise läbi määratu palju kahju sündinud, nõnda Schlockis,  Ugahlenis, Dondangenis ja Niederbartaus.  Dondangenis mässas tuli neli päewa ja neli ööd järgemööda ning tegi tuhanded rvakamaad metsa lühikese ajaga tuhaks. Ka Niederbartaus wältas põlemine mitu päewa. Peterburist, 25. juulil. Eila oli suur tulekahju Hoymowitshi plekk-kaupade wabrikus.  Kahju on pääle 100,000 rbl., kuna wabrik 500,000 rbl- eest kinnitatud oli. Töö seisab. Krahw Leo Tolstoi terwise üle teatatakse  „Nowostile", et see niikaugele paranenud  on, et krahw õige südisti töö kallale on wõinud asuda. Kirjaniku omaksed olla mures, et liigne töö uuesti haigust wõiks tuua; arstid soowitawat, et krahw talweks kuhugile lõuna poole elama asuks, kuid tema ei wõta seda teatawaksgi, waid tahtmat  talweksgi Jasnaja Poljanasse jääda. Pihkwast. Halenaljakas õnnetus juhtus siin „Post." teatel hilja aja eest ühel topsisõbral. Ei olnud teisel wist maitsetud wiin küllalt janu kustutanud, lootis weest abi saada- Heitis teine ka jõe kaldale kõhuli, et otse suuga jõest oma jänu kustutada;  korraga aga kadus kätest jõud ära ja mees jäi ninapidi wette, ilma et iseennast  awitada oleks jõudnud- Möödaminejad  jäiwad seisatama ja hakkasimad imelikku meest ligemalt waatama- Wiimati ligemale avtudcS nähti, et mehike juba otse liiwa pääl uppumas oli. Tõsteti mees üles ja suurema ivaewa järgi läks korda õnnetumat elule äratada- Sitt. servpv! ist. Wõõrastemaja-omanik Dejew Kahowkas ja tema teenija Sheremet mõisteti ühe hotellis elanud reisija Pawljukowi  äratapmise pärast sunniööle. Dejew suri hil.uti Moskwa tapiwaugihoones ära ja kinnitas oma wiimase hingetõmbamiseni, et ta ilmasüüta olewat. Kui nüüd Sheremet  Dejewi surmast kuulis, saatis ta kohtule kirjaliku tunnistuse, et tema ühes Dejewiga pääle Paljukowi enne seda mitmel  puhul weel 12 reisijat ära tapnud, kes Dejewi wöõrastemajas korteris olnud. Ja neist tapetutest ei tea kohus midagi! Soomemaalt. Et Soomemaa kroonuametnikud  Wenemaale Wene keelt wviksiwad  õppima minna, seks oli juba ennemalt Ir',ooo marka neile reisikulude tarwis abirahadeks  määratud. Nüüd on, nagu „Rev. Beob." teatab, sekssamaks otstarbeks meelgi 60,000 marka aastas määratud. Helsingist. Kirjanik Jean Boldt wõeti 20. juulil Aleksandri uul. politsei poolt mangi, sest et ta mitmes linnajaos oma kirjutatud, wäeteenistuse wastu käiwaid protestilehtesid uulitsatel üles pani. Wäljamaalt. Lõuna-Ahmrika sõjast " üks sakslane, kes buuride sõjamäes inglaste  wastu wõitleb, kirjutab Orauje jõe äärest „Deutsche Zeitungile" järgmist: „Juhtumise kombel on mull mõimalik läbi Saksamaa need read ära saata, ilma et nad Inglise  tsensori kätte puutuksiwad. Saadan sellepärast  paar wcikest kirjeldust siinsetest tõsistest asjaoludest kodumaale. Kodu on Inglise male sõnumite tõttu kõigil koguni wklls arwamised siinsete asjade kohta: Praegusel ajal wiibin ma Kapi asumaal „mässajate" seas. Praegu käib buuride käsi paremine kui ialgi enne. Terme Kapi asumaa on mässamas; käesolewal ajal arwatakse enam kui 20,000 «mässajal" sõjariistus seisivad. Mäss on alles hakkamas. Buurid ütlewad: Erapooletuid  buurist pole Kapi asumaal enam olemas. Kes mitte meie poole ei hoia, on meie maenlane." Iga päewaga kasmab mässajate hulk suuremaks. Häda sulle, wacne Jugliscmaa! Praegu on buuridel rohkem mehi sõjariistus kui sõja algul. Kõik kannawad sõjariistu, mis inglaste käest saagiks on saadud. Laskmise moona on üliküllalt. Hobused  on heasie wälja puhanud. Igal buuril on kaks hobust. Söögi kraamist pole puudust, ainult riideid on mähe! lalgi poleks ma uskunud, et asjad sarnasel kombel muutuda wõiwad. Mis ma maremalt, kui Transwaalis alles suured lahingut löödi, mõne üksiku buuri meeletuks unistamiseks pidasin, on nüüd täide läinud. Mitte ainult TranSwaali  ja Oranje wabariik ei saa mabaks jääma, waid ka Kapi asumaa läheb inglastel kas terwelt ehk jõult kaduma. Warsti asutatakse «Ühendatud Lõuna-Ahwrika." Kes buurist tunneb, see teab, et Kapi asunikud ialgi mässama poleks hakanud, kui nad aru poleks saanud, et inglased wvidetud saamad. «Mässajad" wõillewad heaSte! Nende seas walitseb üksmeel ja kindel kord! BiZmargi sõna, et Lõuna-Ahwrika Jnglisemaale  hauaks saab, läheb täide, sest kui Briti riik meel uued tuhanded sõjamehi sinna saadaks, oleks see asjatu, hukatuse käest tema mitte et pääse!" Kapimaa hollandlaste mäss on, nagu „Düna-Ztg." teatab, ühte lugu kaswamas- Juba olla mässajate arw kuni 7 wõi 8000 mehem tõusnud. Mõnes paigas ei olla inglaste poole hoidwat hollandlast enam leidagi ja Betshuanamaal seista 90 protsenti  kõigist Hollandi asunikkudest inglaste wastu sõjariistus- Buuride wäeülemad Fouchs ja Kruitzinger olla juba Barkly-East'i ja Molteno alla jõudnud. Johannesburis kardetakse, et buurid linna kallale tungiwad. Inglise mäge walmistatakse  selle wastu igal wiisil ette. Zuurolakte juures on hiljuti mitu wõitlust olnud, kus inglased täiesti lüüa saanud. Inglise wäest jooksta hulga kaupa soldatid ära. Saksamaalt. Saksa keisri ema Viktoria,  keiser Friedrichi lesk, suri Wene tel. s. traadisõnumite järele 5. aug- (23. juulil) Kronbergi lossis, Hamburgi linna lähedal, lühikese haiguse järele ära. Surmawoodi juures oli keiser Wilhelm abikaasaga ja kõik keiserliku perekonna liikmed. Inglise kuningas, lahkunu wend, jõudis hiljem leinamajasse.  Jnglisemaalt. Inglise parlamendi liri partei, 80 meest, läkitas Krügerile ta abikaasa surma tõttu kaastundmuse-telegrammi  ja wõttis nõuuks, terwel Jnglisemaal  sõja lõpetamiseks agiteerima hakata. Tiiskuse tõbe wastu wöitlemise kongressil  Londonis pidas kuulus tiiskuse batsilluste  uurija Koch küsimuse üle, kas tiiskuseS  haigete lehmade piim ja liha inimesele tiiskust tuua wõiwad, kõne. Kõneleja seletas,  tema olla ühes prohwessor Schütziga paar aastat katseid teinud, et selle küsimuse pääle wastust leida. Nemad on katsunud elajaid inimeste tiiskuse pisielukate läbi tiiskusesse ajada, aga asjata. Nendest katsetest olla näha, et inimese kopsus asuwad  tiiskuse pisielukad elajate külgi ei hakka, ega ka lehmade tiiskuse batsillused inimese kopsus ei taha elada. Amerika ja Inglise arstid arwawad, et Koch oma seletustes eksib ja elajate tiiskusebaisillused  inimeste külgi halkamad. Inglise alamkojas oli neil päiwil kuninga ettepanek harutamisel, et lord Roberisale,  endisele Lõuna-Afrika sõjamäe ülemjuhatajale, tema Ml nähtud waewa eest 100,000 sterlingnaela (umbes 1 miljon  rubla) auupalgaks määrataks. Terme lirlaste partei protesteeris tormiliselt ette paneku wastu. Siisgi tegi enamus otsuseks,  lord RobertS'ile nim. auupalka määrata. Põhja-Amerikas walitseb juba mõnda aega määratu laialine rauatööliste streik. Wabrikantide ühisus on, nagu „Rig. Rundschau"  teatab, nüüd seletanud, et ta töölistele  järele annab. Streiki läbi on wabrikandid  20 miljoni dollari (umbes 40 milj. rbl ), tööliste ühisus 12V- miljoni dollari kahju saauud. Ameriklased kiidawad ise, et nemad Filippinide  pääl juba täielikud peremehed on. See on aga tühi suurustamine. Ehk küll Aquinaldo mangi langes, ei kustu mässutuii siiSgi ära. Aquinaldo järelkäija, kindral Marval, tahab ameriklastega  edasi wõidelda. Nendes kohtadesgi, mis ameriklaste walitsuse all juba on, ei tee «valitsemine ameriklaste käskusi täita ja on iseäranis  sellepärast wihane, et Amerika ametnikkusi wäga palju saartele tuleb. M 31 Saarlane. 1901 Wastutaj- toimetaja Harttvig Tah, oiU>ä. veo. xol>