Katk» waStu wõitlemiseks olla wald osakondadesse jaotatud, iga osakonna eesotsas  oma juhataja, kes ennast eeskirjadega tuttawakS teeb ja rutulise abiandmise eest hoolt kannab, Tallinnast. „Sõnumete" waStutaw toimetaja Eduard Wirgo on „Rev. Ztgi" teatel sõjaseaduse ajaks kindralkuberneri poolt Vallimaalt wälja saadetud. Lätimaalt. Riiast, 1k.—19. julini kestfiwad Liiwimaa  kindralkuberneri juures olewa iseüralise nõuukogu istumised- Pääasjalikult harutati sääl maaomawalitsuse uuendamiseküsimust„Maavmawalitsuse  uuendamise üleüldiseid  määrusi" läbi harutades wõeti Liiwimaa kubermangu nõuukogu eelnõuu sellekohased paragrahwd püäjoontes wastu. Häälteenamus oli selle poolt, et Saaremaa ja kõik linnad, kus enam kui 20,000 elanikku,  iseüraliSteks üksusteks arwataks. Maakonnapäewa kohta päüjoontes wõeti jälle kõik Liiwimaa kubermangu nõuukogu otsused waStu. Maakonnapüewale anttõiguS enesele eesistujat ise walida. Ettepanek, et kreisimarshall «õi kreistsaadik maakonnapäewa  juhatajaks saaks, lükati tagasi. Waidlusest wõtfiwad osa pääasjalikult maanõuunik  baron Pilar, maamarshall baron Myendoiff, rüütlikonna päämees baron DellingShausen ja Kuuramaa talurahwa saadik Vurkewitz. Esi-iese liigi «valijatel peab «vähemalt 15,000 rubla eest «varandust olema, mille eest ta omawalitsuse hääks maksu maksab. Liikmed kreifimaapäcwa jaoks walitakse k. aasta pääle, palka ega sõiduraha ei maksta, mille waStu talupoja saadikud proteSterisiwad.  Maaksnnakogude kokkuseade asjus on üksikute kubermangude asemikkude wahel ühendust katsutud sobitada, sest et kubermangunõuukogude  ettepanekud just siin tähtsalt lahku läksiwad. Maakonnakogud seisawad kolmest mitmesugusest walijatekogust  koos: Esimeses liigis waliwad need, kel «vähemalt 15,000 rubla «väärtuses maad on, teiseS majaomanikud.; kes maakonna  maksusid maksawad, 1. ja 2- järgu kaupmehed ja tööstuse omanikud 1.-4. järguni, kolmandas liigis maaomanikud, kel wähem kui 15,000 rubla wäärtuses maad on ja talumaade rentnikud- Liiwimaa ettepaneku järele pidi asemikkude  arm esimeses ja kolmandas liigi ühesuurune  ja kindel olema- Teise liigi asemikkude  arw pidi nende maksude suurusega wõrreldes teiste liikmete kohaselt kindlaks määratama; ei tohtinud aga suurem olla kui V- kõigist asemikkudest ja mitte wähem kui 2 asemikku. Kuuramaa eelnõuu järele oli asemikkude arw esimeses ja teises liigis ühesuurune ja kindel, kolmanda liigi asemikkude arw pidi proporisionaliliselt ära jaostatama Eestimaa sovwis kõige kolme liigi kohta maksu suuruse järele proportsionalilist asemikkude  arwu. Saaremaa oli pääjoontes Liiwimaa eelnõu»  poolt. Eestimaa rüütlikonna päämeeS baron DellingShausen tegi uue ettepaneku. Selle järele teemad esimese ja teise liigi asemikud  V- wülja ja jagawad eneste wahel saadikukohad maksu suuruse järele ära, kuid teisel liigil peab wähemalt 2 asemikku olema.  Kolmas liik saab V» asemikkude armust  omale. Huwitam eelnõu». Liti lehele „Latwijale"  kirjutatakse Lätimaalt WeeSseni mailast, säälne wald tahta tõik maaomanikud,  ka mõisnik ühes arwatud, «vallamaksu  alla panna. Maksta tuleb 10 kop. dessatini päält- Weesseni mõisa omanik von Greigh, kes selle taksi järele wallale umbes 150 rubla aastas peaks maksma, olla eelnõuuga täiesti rahul ja tahab selles asjas wallaga lepingut 3 aasta pääle teha. Ka ümbruses seiswate mõisate wolinik v. Freytag olla omalt poolt selle poole sihtiwaid sammust teinud. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keisri Majesteet Keisri herra sõitis Saksa keisriga kokkusaamiseks Peterhofift Läänemerele- Kell 9 hommikul iäksiwäd Keisri Majesteedid jähilaewa ..Aleksandria" pääle, kus Keisri lipp üles tõmmati ja sõitsiwad Kroonlinna reidile, kuhu ka Peterburist mereministri jahtlaew „Newa" jõudis. Keiserlikud Majesteedid aStusiwad aurupaati ja Mtstwad dardi" pääle. Kui Keiser laewalaele astus, tõmmati Tema lipp ülesse. Teiste laewade päält kostfiwad rägilaul ja hüüded. Kell Z 1 astus Keisrikaasa muusika h «de saatel aurupaadi „Peterhofi" pääle ja sõitis jahtlaewa ..Aleksandria" poole. Laewastllale astudes jättis Keisriproua weel kord Keisriga ja teiste ärasõitjatega Jumalaga ja selle järele tõmmati „Standarti"  pääl signal ülesse: soowib õnnelikku reisimist." ..Standardi" pääl tõmmati signal: „Tünan" ülesse. „Akeksandria" sõitis Keisrikaasa lipu all Peterhvfisse. Keisrit saadawad Keisrikoja minister baron Frederiks, wäliste asjade minister Äswolski, mereministri abi Boström,  ho"wimarshal krahw Benkendorf ja teised kõrged auukandjad. Keisri Majesteet on üle minewal nädalal kindral-adjutant Otto v. Richterile käsu andnud, märgukirja selle üle «valmistada  ja ette panna, kes õigusepärast Jaapani sõja hakatuses süüdlane on. See Kõigekõrgem  käsk läks päewauudistes kaunis tähelepanemata läbi. Kui aga kindraladjutant  O. v. Richter oma ülesandele täie erapooletusega ja wankumata waljusega kallale asub, siis wõib see uurimisetöö tähtsaks  pöördeks Wene riigi ajaloos saada. Rahwa kohus. Woroneshist kirjutatakse  „Birsh. Wcd.": Hirmust rahwakohust  peeti Birjutshewi kreisis, Bökowi mõisas. Mõisa talupojad kaebafiwad juba ammu alaliste hobusewarguste üle. Kord wiidi ühel, kord teisel hobune wõi lehm hoowift ära. Margust toimetati nii osawalt, et margad ikka alati karistamata jäiwad. Kord juhtus, et margad warastatud hobustega  mõisast läbi sõitsiwad. Hobused tunti kohe ära. Silmapilk piiras talupoegade salk margad sisse ja kiskus nad hobuste seljast maha. Terme tund aega kestis metsik peksmine. Alles siis jäeti peksmine järele, kui margad meelemõistuse kaotasiwad. Üks ei tulnudgi mõistusele ja suri ära. Metsiku rahwa kohtu kohale sõitsiwad ametnikud. Asi wõeti uurimise alla. NishttiNowgorodis, 18. julil. Jelna külas Nijhni-Nowgorodi kreisis wõttis Morenowi  põllutöö kooli õpetaja ühes kahe koolipoisiga sõjariistus rööwimise kroonu wiinapve kallal ette. Müüja kisa pääle jookfiwad talupojad kokku ja yakkafiwad rööwijaid püüd«a. Nähes, et ära pause» mine wõimatu, laskfiwad rööwijad ennast maha. Tagabaikalimaalt. Tõugud. „Letopis Sabaikalja" jutustab: Inimesed, kes õhtupoolt  tuliwad, jutustawad, et postirong nr- 3 wähendanud Pogranitshnaja jaama juures korraga sõidukiirust. Rong liikunud ikka pikaldasemalt ja pikaldasemalt edasi ning jäänud korraga hoopis seisma. Reisijad jooksiwad wagunitest wälja ja nägiwad hoopis imelikku asja: kaks masinat tegiwad kõigest jõuust tööd, aga rong ei liikunud paigast. Paremini järele waadates leiti, et raudtee üleni imeliste roheliste, liikuwate elukatega kaetud oli. Selgus, et need tõugud oliwad. Nende kord oli paks, et masinate rattad ja roopad nendest libedaks jäiwad ja masinad enam rongi edasi wedada ei suutnud. Ei jäänud muud nõuu üle, kui reisijad asusiwad ametisse ja hakkasiwad raudteed puhastama. Umbes 5 werstä pikkuselt oli tee tõukusid täis. Wäljamaalt. Berlinis, 17. julil. Dessaust saadud teadete järele on hertsogiriigi walitsus 12 «venelast rewolutfionilise tegewuse  Pärast maalt «välja saatnud. Saksamaalt. Berlini lehed teatawad, et keiser Wilhelm ja Keiser Nikolai Teine Swinemünde ees Saksamaal juli kuu lõpul (mana kal. järw.) kokku saawat. Saksa sadamasse  Wene laewad selle juures ei sõida, waid koosolek saab jälle merel laewalael olema.  Ka teatatakse, et würst Bülow ja minister  JswolSki koosolekust osa rvõtawad. Swinemündest  tulnud teatuS kuulutab, et säälne postiamet enesele keisripäewadeks juba ametnikud malmis peab, kes Wene keelt oskawad. Koosolekul on siis suur politikoline tähtsus. Aga „Köl. Zeitung" ei arwa, et sel puhul mõnda tähtsat lepingut tehtaks. Keisrid tahtwat üksteisega ainult kõneleda. Pääle selle wõidawat kokkusaamist nii seletada,  et Wenemaa, teiste riikidega sõprust pidades, ka Saksamaaga hästi läbi saada soowiwat. Teised lehed. (ÄSrg). Waatame nüüd, kudas lugu „waletamisega"  on. Oma lehes 23 ütlesime, et laulukooril „oli Lyra muusika koor ka ühes." Selle teate tõime sel põhjusel, et 1. juli õhtul mereääres pidu oli, kus „Lyra" muusika koor mängima pidanud. Et aga muusika koor pidul puudus, siis räägiti üleüldiselt, et „Lyra" koor Loodesse ühes laulukooriga sõitnud olla ja sellepärast mängima ei tulnud. Za nii juhtus ekslik sõnum ajalehte. Heinamaa tüki rikkumise kohta tõime sõnumi hr. Öigemeele  teate järele, kes „Saar!ase" trükikojasse  tuli ja meile just nii rääkis, kuidas meie lehes kirjutatud. Kuna esimene sõnum Lyra koori kohta ekslik oli, on aga wiimane sõnum Mesti õige ja kui meie „Saarlase" 30 teatasime, et „pidulised" heinamaa ära rikkuuud on (sest et meil siis mitte teada ei olnud, kes need heinamaa rikkujad pidulised oliwad),  kinni t a m e mei e siin koh a l, et heinamaa rikkuja hr. Linnamägi  laulukoor oli. Sest tähendatud  laululoor oli see, kes Loode metsa M 21 tüki heinamaa pääle oma »laagri* üks seadis ja MI pidustas. M 35 Saar l a « e. 1907