Kiirlalt. Seletuseks. 7. detsembril ISVS. Kuresaares ära peetud rahwakoosoleku  protokolli wäljawõtteft näen, et keskkomitee liikmete bulka ka üks „Lauson" on märgitud. Sest et mitmelt poolt küsitud  on, kas mina see keskkomitee liige olen, siis annan amakkult waStust, et mina ennast mmctaiud komitee liikmeks mitte ei ole alla kirjutanud, ega kellegi teisele luba annud seda minu eest teha. Jüri Laus sen, Kaarmalt. Meedla mõisa omanik andnud Meedla küla koolilastele jõulu puu tarwis mitmesuguseid kingitusi. Koolilapsed saatnud  mõisa omanikule selle eest tänukirja. Pühast. Keskkomitee, mis 7. dets. Kuresaares üleüldisel waldade saadikute koosolekul waliti, on Pihtla walla saadikute kogusse kirjaliku nõudmise sisse saatnud, ci ülemat nimetatud keskkomiteesse weel kolm mget juurde walüakö, sest et praegu liikmeid mahe on. Keskkomitee on ise ka kanditadid üles seadnud, nimelt hrd Kann Kuresaarest, Satapuü Poidelt ja Hainmer Muhust. Selleks otstarbeks tuliwad siis Pihtla walla saadikud Lv. dets. walla majasse kokku, kus aga nende seas arwamine tekkis, et see keskkomitee asjaajamist wäga patju takistama saab, kui ülemal  nimetatud isikud sinna liikmeteks waiitataks, sest et nad üksteisest wäga kauge! elawat. Pääle selle loeme „Saarlaje" SV numbrist, ei Saaremaa üleüldise waldade saadikute koosoleku toimepanijad paljude asjatundlikkude meeste soowi pääle uuesti mõtlewad kõikide - waldade saadikuid kokku kutsuda, sest et esimesel koosolekul mitmed otsused liig päätiskaudjett nitmed ka liig lapsikult ära ou tehtud- , Sellepärast otsustas Pihtla walla saadikute kogu. praegusesse keskkomiteesse mitte enam liikmeid juurde wolida, waid Kuresaare linnas neid isikuid paluda, kes üleüldist koosolekut lubawad uuesti toime panna, et nad seda tõesti teekstwad ja et nad seda ka wõimatikult pea teeksiwab. Walla saadik. ?. 3. ülemal seiswaid ridasid olen sellep. auustatud „Saarlase" ioimetusete saatnud, cl need julgust ja yoogu annaksiwav uuele kokkukutsumisele  ettewalmisiada. Meie saadikud ei oie esimese koosolekuga sugugi rahul ja ma loodan, et suurem jägu maldasid niisama mõtlewad kui meiegi. Kui esimene koosolek ära peeti, siis ei saanud ma miite sellega toime, ei praegust riigi korda oleksin suure häälega maha karjunud, ega polnud mul mitte ka niisugust diplomatilist tarkust,  millega uut waiitscwat korda oleksin wõinud üles ehitada, siis katsusin oma saadiku kohusid sellega ära täita, cl teistes ruumides ühte puhku kaugemate Saaremaa nurga inimcsie käest järele pärisin, kudas siin ehk säal ragwaS mõtleb. EnamiStl kM MMttsiwad nende üksikute kisendajate  üle pääd ja ütleflwad, et iedawusi ei lähe. Isegi kõik põidlased ei oie jell-ga rahul. Seega olen siis oma arwamis! põhjendanud, et Unel'töösolekut wist hää tagajärg saaks olema, kui waewanSgijaid leiduks, kes ta toime paneksiwad. Kihekomml, LüNmanda mõisas, olla mässajate poolt metsaraiumine kinni pandud, Wlstsijalas on elu palju waiksemaks läinud pärast seda, kui kroonu wiinapood kinni pandi. Mässajad katsustwad ka siin metsara: umise kinni panna, aga töölised ei lasknud seda mitte sündida, ftsi et nad fiis ilma teenistuseta jäänud okekfiwad. Nii läks siis mässajatel töö seismapanemine metsas nurja. Landrathi kollegium on kõik trahwid,  mis Wõhma mehed puude raiumise eest knakSMa pikimad, maha jätnud. Leisis lõhutud öösel 15.M. dets. kroonu wiinapood ära. Lõhkumas olnud Zt) —äümeest. Neljal olnud näod kaetud ja püssid käes ; teistel olnud palged tahmaga ära määritud ja ürwed käes. Kahehobuse päät wiidud wiina ära. Mis kohale jäänud,  lõhutud puruks; kurjatöö sünnitajad teadmara. Kuberneri poolt on Leisiwalla meestele teatatud, et nad I. januariks 1906 süüalused üles peawad ondma. WaStasel korral  sunnitawat terme walla käest 2242 rubl. sisse. Ei tule kurjategijad mitte ilmsiks, siis tuleb küll süütatutel ühes süüdlastega palju kannatada. Siinsed mõisnikud on talwiseks tööpaigaks  30 kop. päcwaS määranud. Pärnus olla rahwaS politsei priStawile  koti pähe pannud ja tema lahti laskmist  nõudnud, mis ka sündinud. Tcgewad olnud sääl juures pääasjalikult n a e s e d. Wiljandist. „Sakala" toimetaja hr. Peet on ühes oma pojaga kinni wõetud. Eestimaalt. Wiru ja Järwe maakondades ning Haps a l u, Ra kwere  ning Paide linnakus on sõjaseadus  kuulutatud. Eestimaal on palju mõisaid mässajate poolt ära lõhutud. Kirikumõisad ott kõik llrweks jäätud. Tallinnast Tallinnas ilmun? „E.Sti Postimees" on Peterburi kohtu palati põolt kinni pandud. Sel öösel, mille järele sõjaseadus siin wäljakuulutati, ses on wastu 10. dets. ja la homikul 10. dets. hakati inimesi siin mangi wõtma. Nii kui kuuldub, teatab „Tüht", olla esiti mangi wõetud Tallinna raudtee jaama ülem Gribanow, raudteelaste seltsi esimees Soloweiischik, elektrotchniker Neumann, masinist Wirma, wabnku tööline Wiikmann, depoo-ülema abiline Gadobaschcw. 11. dets. wõetud mangi linnanöuunik Lender, gaasi- ja weewärgi direktor Säkk ja raamatupidaja Klecment, adwokat Bulat, Balti raudtee jaama ülema abikaas Gcibanowa,  neiud Lepp ja Unt, nende wnmastsga ühes ka 12 meest, kes seltsis koosolekut pidanud. Samase päewa õhtul wõetud meel „Volta" wabrikus üle 20. mehe mangi. Need olnud enamisti maalt tulnud waldade saadikud, kes sääl ühes keldriruumis koosolekut pidanud. Nad tahtnud  tüll. nagu kuulutatud, Estonias koosolekut  ära pidada. Aga et keegi Estonia liige neid selle mustu maga hoiatanud nimelt sõjaseaduse pärast siis läinud nad Estoniast ära. Wäljaminncs kutsunud  ke gi neid õhtuks Voltasse, et seal koosolekut pidada. „R>v. Beob." teab ütelda, et mangi wõetute arm juba umbes 70 olla. Siin juures arwame tarmis olema tähendada, et tuttawad isikud: Päts, Pung, Martna, Temani, Strm.dmann ja Sits ka mitte kinniwöetuts hulgas ei olla. Neid olla küll tahetud kinni wotta, aga nad oknud sõjaseaduse mõjul Tallinnast ära läinud. Talllnnas on sõjaseaduse tõttu kindral-kuberneri poolt kõik miitingid ja koosolekud keelatud. Il- detsembril Volta wabriku keldri ruumides peetud talupoegade  saadikute koosoleku tõttu on need wabrikus teenijad, kes selle koosoleku  pidamise takistuseks kohe sammusid  ei teinud, kindral-kuberneri poolt 250 rbl. rahatrahwi alla ehk 3 nädalaks kinni mõistetud. Lätimaalt. Riiast. Riia kreisis Hanewüd mässajate  mõjul walitud uued wallawalitsusts  ametnikud oma ametid prmahnikult maha- üheS sellega pannakse endised ametnikud jälle ametisse—-Rnaswal tabsöjorsistade ärawvtmine rahwa laest eda,r Kindral-kuberner kutsus kohalikkude Wene, Saksa ja Läti lehtede toimetajad oma jutule. Ta kutsus ajakirjandust üles maa rahustamiseks kaasa airama, et ettetähendatud  uuendusi wõimalik ostks maksma  panna. Ühtlasi awaldas kindralkuberner  lootust, et ajakirjandus seks kaasa aitab, et trükitud sõnal see kõrge tähendus oleks, nagu see temal Lääne maade konstitutsioni-riikides  on. Ta seletab, et kindralkuberneriamet  Baltimaadel ajutine on ja kuni meelte rahustamiseni maksma jääb. Kindral Sollogubi telegrammi kvpia: Kindral Orlow teatas mulle täna, et. tema 4 eskadroni söjawäge kahe suurtükiga Ruhja alewisse saatnud, kuhu sõjariistus mässuliste salgad kokku on kogunud. Ettepanek,  pääjuhtisid ja sõjariistu wälja anda, ci leidnud mitte täitmist, mispärast suurtükkidest  tuld andma hakati. Kuue paugu järele anti pää-juhid ja sõjariistad wälja. 27- dets. Kindral-kuberner S o l logub  telegrafeerib Riiast graf Wittele, et WindawiSse saadetud sõjamäe jaoskond  säsise s o t s i a I-d e m o k r aati lise komitee wangi on wõtn u d. 16. päämeestest saiwad 3 surma ja üks raskesti haawatud sel juhtumisel, kui nad ära põgeneda tahtsiwad. Walgast. 20. dets. oli Walga maakonna  politseis wabatahllikult äryantawate püsside waStuwõtmine. Täna, 20. dets. on linn sõjamäest tühi. 21- dets. teatab „W. tel tal.", et rewolutsioniline walitsus otsuseks on teinud isikutele, kes marguseS esimest korda süüdi leitakse olema, ihu pääle nähtawale kohale templit lüüa, kes teist korda warguse päält kätte saadakse, mõistetakse surma. Miitatvist kirjutab „Rishk. Wedom." sõnumisaatja, et Kuura kuberneri juurde waldadcst igapäew saadikuid läkitatakse, kes soldatite teguwiisi üle kaebawad ja nende ära miimist waldade piiridest paluwad. Kuberner wastab neile saadikutele kõigile ühte ja sedasama, et ta armuheitmata waljusega toimetama saab. Miitawist tclegrafecritakfe „Walitsuse Teatajale", kindral kuberner kuulutanud, et kui mõisaid meel maha põletatakse, siis ta sõjamäele Mu annab, ka Lalurahwa majasid ja ehitusi ära põletada. Liibawist TukkumiS on miimase mässu ajal 280 inimest surma ja haawata  saanud. Kaugemalt riigist. PMerbuList. 23. detsembril on Keisri Majesteet uuesti asutatud Wene tahwa ühisuse saadikud waStu wõtnud, keS K. eiSriM a j e steedile  adressi kätte andfiwad, milles truualamlikkusid tundmusi ning walmiSolemist  awaldatakse. nende trooni waenlaStega wõidelda, kes isewa litsust kaotada katsuwad. 1. detsembril on Keisri Majesteet  saadikutele wabaduse manifesti kohta öelnud: „ Kutsun Teid kõigile isamaa  armastajatele teatama, et 17. okt. antud manifest minu raugemata tahtmisest wälja on kaSwanud ja et sääl mingit teisendust ette si tohi tulla." Kõigekõrgemalt poolt 10. mail 1905 a. kinnitatud ministrite komitee otsust mööda asutati Riia õpekonnä juurde kommisjon, et Baltimaa koolides makswaid määrusi läbi waadata. Selle kvmmisjoni esimene istumine peetakse 4. jaanuaril 1906 a. Riias. KommiSjon peab oma arwamist owaldama foowitawate muudatuste kohta, 1 S aa rl an e. 5