15. skp Helsingi ülikoolis filosofia teaduskonna  ajaloo-reeleteaduse jaoskonnas oma waitekirja „Die Wicderholungslieder dcr estnischen Volkspoesie" doktori auunime saamiseks. Paari nädala ecst suri siin ühe „u ue" usulise abikaasa ära. Ehk ta küll juba Lutheruse kirikust wälja oli astunud, siisgi maeti teda Luthcruse usu kirikus, sest et ta seda enne surma wäga oli soowinud. Ta tahtnud ka enne surma Luthcruse usu kombe järele jnmalaarmu saada, aga seda oliwad teised „usk!ikud" temalt tagasi ajanud.  Mitmed „Hiio wcnnad" oliwad ka matusele tulnud- Lahkunu oli minema! aastal Hiiomaal „uute" usku ristitud. Ristimise ajal olnud ta aga külmetanud ja sellest haiglaseks jäänud, mis teda wumati  haudagi wiis. Nõnda on siis suu üks näitus käepärast selle tõenduseks, et märatsejate hüppajate usk mitte üksnes waimulikust küljest kahjulik ei ole, maid ka ihulikust küllest. Wiimast asjalugu tõendawad ka hüppajate kahwatanud näod. Tsrwed ööd ülal olla, suures ärrituses  ja waimustuses, mis neid hüppama ja muud tempusid tegema ajab see peab ju ka terwise pääle mõjuma. Siin ei kannata aga termis mitte üksi kehalikult, maid ka waimlilult- Wiimane haigus paistab  meile nõndasama ka silma- „Hüppajate"  olek on ju tükkis teine, nende maade on isesugune. Ja nõdramcelsus on ju ka see, mis inimesi paneb waimustuses ja Värisedes hüppama, karjuma, ööd läbi paluma ja laulma- Targa meelega ristiinimene  teab, et Jumal on maim, ning et teda tuleb maimus ja tões kummardada. Kes siis oma südames tõesti Jumalat kummardada tahab ja seda nõuda teeb, kui hüppaja, oma termist sääl juures rikkudes see on juba siis nõdrameelne ja sel kombel wõime meie ka oma linna „hüppajaid" selles asjas kõiki nõdrameelseteks pidada. Nõnda ei ole siis mitte üksnes hüppajate usu ära kaotamise püüdmine sellepoolest tarwilik, et sellega paha kõlbmata usu sekt ära kaob, maid see on ka tarwilik rahwa terwise hoiu asjus- Kihelkonna! seatakse Jaanipäewal basaar  kiriku torni ehitamise kulude katmiseks korda- Basaari saab Kihelkonna muusikakoor  oma mänguga lõbustama- Tähendatud  koor olla praegu hääl järjel. Enamisti  on Saaremaal kooridega ikka see wiga, et neid suwel raske elul on pidada, sest et paljud ülemaale tööle lähemad. Kihelkonna muusikakooriga pole aga seda wiga karta, sest et siin mängijateks kõik niisugused isikud on mõstud, kes terme aasta kodusse jääwad. Kihelkonna elu edeneb jõudsal sammul  Praegu on 4 suuremat ehitusetööd käsil. Ehitatakse suurt rahwa theemaja uut pekri-äri ja muud- Tulema! aastal tahetakse ka uue apteegi tarwis ruumisid ehitama hakata. Kahju et lubja- ja tsemendi  wabriku asutamine nurja tahab minna. See oleks Kihelkonna edenemisele suurt tuhinat taha teinud. Poidelt. Hiljuti mudi siit Saaremaa kreisi haigemajasse kaks nõdrameelelist nöörimeest  parandamisele- Nimetatud haigete isad on suured alkoholi armastajad olnud. Arwatakse, et alkoholi mõju tõttu tähendatud  noored mehed nõdrameelseks on jäänud.  Jah wanemate patud nuheldakse laste katte kolmandamast ja nsljandamast põimest saadik see on tõsi ja jääbgi tõeks. —r. Pärnust. Päranduse jaotamise lepingu  kinnitamist on mõnedes Läänemere rahukogude ringkondades wallakohtute juu- res wäga mitmesugusel wiisil toimetatud. Et seda küsimust korraldada, on Pärnu- Wiljandi rahukogu esimehe küsimise püüle walitsewa senati poolt seletatud, et 1, walla kogukondade liikmetel on wallakohtu seaduse 278. par. põhjal õigus, ostu ja müügi, wahetamise jne. lepinguid, mille summa nutte üle 300 rubla ei ole, wallakohtus kinnitada lasta; nende lepingute seas tuleb ka liikumata waranduse ühe käest teise kätte minemist mõista, kui waranduse wäärtus mitte üle 300 rubla ei ole; 2, tuleb tõeks arwata, et liikumata waranduse omanduseõiguse  ühe käest teise kätte minemiseks walmistatud  akti päält kroonumaksu tuleb wötta, niisama tuleb ka nende dokumentide ärakirjade  päält tempelmaksu tasuda, sest et wallakohtu kinnitamine samasuguse jõuline on kui notariuse juures tehtud leping; 3, peab päranduse jaotamine wallak. sead. 11. jao Z 238 —240 põhjal lepingu kujul sündima  ning ei käi sugugi wallakohtu kohtuliku  otsustamise alla, päälegi, et kohtulik jaotus Ml aset wöib leida, kus jaosaajad asja rahulisel teel lõpule wiia ei suuda, siis aga läheb asja harutamine sellesama seaduse § 241. põhjal wallakohtu wõimu piirist wälja. Küsimuse kohta, kas wöib päranduse jaotamise lepingut ka suusõnal teha, on senat seletanud, et sel korral, kui päranduses liikumata wõi liikumata ja liikuwat  warandust on, lepingut ainult kirjalikult  wöib teha, kuna ainult liikuma waranduse  jaotamist, mille wäärtus üle 300 rubla ei ole, ka suusõnalisel lepingul toimetada  wöib teha, kuna ainult liikuma waranduse jaotamist, mille wäärtus üle 300 rubla ei ole, ka suusõnalisel lepingul toimetada wöib, ning see leping peab siis ülemal nim- seadusekogu tz 278 põhjal walla-kohtu aktiraamatusse, mitte protokolliraamatude,  kirjutama. Selle juures tuleb õnnetus on käe«> Nüüd tahtsin sind paluda,  ütle preili Annale, et kui tema kuidagi  Zviisi abi peaks tarwilama, et tema siis minu juurde tuleb, mina tahan nii palju kui see minu Võimuses seisab, teda igapidi aidata. Kas sina ei taha ise temaga rääkida? Ei, seda ma ei tahaks. Sina võid isegi juba arvata kui piinlik see mul on praegu tema ette astuda, olen ometi ise üks neist valitsuse liigetest, kelle käsu päüle tema wend mangi pandi. Sind aga palun weel korra, ole sina temaga hää ja tröösti teda, temal ei ole ju kedagi teist siin- Sellepoolest ole mureta Hendrik, mina recn juba kõik mis iganes Võimalik. Kas sa arwad, et temale sellest loost ka rääkima  pean? Muidugi teada peod sina temale kõik ära räarima. Salajas ei wõi seda asja ometi müte hoida. Niipea, kui tema esimesest  kohkumisest toibunud on, tulen mina Ms- Za nüüd, ela hästi- Mina reisin tagasi Pretoriasse. Ja imel korra, kanna Anna eest hästi hoolt ja ära unusta temale  ütlemist, et mina teda iga pidi aidata tahan. Dr. Dc.mmerS pigistas oma sugulase Ntt ja rutuliste sam-nudega minema. Mõtetes waotiS proua Achnrmann temale  järele: Ses on mulle ainsaks troostiks  selle asja juures, et Hendrik waese Annale tugiks olla lubab- Mina märkasin kohe, et nemad esimesest silmapilgust saadik, millal üksteist nägid, kohe teineteisele meest disiwad. Praegu peab minu ülem mure olema seda hüäd, kui ka seda paha asja nõnda Annale teatamaks teha, et hää teatas  paha ülesse kaalub. 11. Pretoria, Transmaali wabariigi päälinn on ilusas, puuderikkas orgus, tema on poolteed küla ja poolteed linna mosdi ehitatud.  Elamust, nagu Johannesburgis ei ole siin kusgil pool näha. Körwauulitsad on peaaegu tühjad inimestest, ainult pääuulitsal  ja turul, kus ka walitsuse maja, on elamumai liikumist näha. Pretoria uulitsad on enamisti prügimata, majad wäikcsed ja madalad ja mõnikord suur tühiplats ehk aed majade wahel. Isegi pääuulitsal on üsna wäikene maja häkitselt suurte, toredate majade wahel näha. Aga puid on Pretorias palju, igal pool, küll aedades, majade ees ja wahel, tühjade platside Ml ja koguni uulitsate päälgi. Ja kui „Veldt"ist, nõnda nimetakse  Pretoria kõrbe punast ümbrust, tullakse, on Pretoria päris paradiis- Johannesburgist tulem rong peatas- Kaks mustas riides naesterahwaft astusiwad wagunist  wälja, need oliwad proua Achtermann  ja preili Anna Thiele. Julgust, julgust armas Anna, ütles proua Achtermann- Küll näete, et asi hästi läheb, ega Hsndrik meid ilmaasjata siia pole tellinud. Kuidas tohin mina, üht süüaluse õde tema ette astuda, minul ei ole julgust temale waadatagi! hädaldas Anna. (Järg tuleb). Möndasugust. ----- Kullasaak Soomemaal. Jwalojoe ümbrusest saadi 1899 a> 24 kullauhtumisepaigast  72 töötegijaga 2620 grammi kulda 8,384 marga wäärtuses- Soome Lapimaal  algas kullauhtumime a- 1870. Selle 30 aasta sees on ühtekokku 431,903 grammi kulda saadud, mille wäärtuS 1385984 marka on ehk läbisti 46199 marga eest aastas- Kulda on 25 werSta maa päält otsitud ja lahtise liiwa kordadest leitud, paaris paigas aga nii mähe kulunud  kujul, et on põhjust olnud arwata, et see kalju kaugel ei ole, kust see kullasegane  kruus on murenenud- Minema! sügisel tuligi teatus, et ka kindla kalju seest kulda on leitud. Wõimalik on, et sellega kulla sooned üles on leitud ja Soomemaa kullasaak suuremaks kaswab kui see senini on olnud- Hamba wäljatõmbamme kõnemastaa abiga on Parist uudis. Arst Laborde on leidnud, et kui hambawalulisele tuimaks tegewat rohtu anda ja kõnemasinalt, mis lustilist lugu laulab, torud haige kõrwadesse  panna, fiis hammast ära wõib tõmmata,  ilma et haigel walu ehk hirmu oleks. M 20, Saarlane 1901.