Suurem osa supelwõõraid on juba Kuresaarest ära reisinud. Wõõrad kardawad, et raudtee streik korda pannakse ja siis nad siit enam ära ei pääse. Kuid see kartus on küll ilmaegne. Sest katse üleüldist streiki korda panna on nurja läinud. Töölised ja teenijad on juba streikimiste katsetest tüdinenud ning neil ei ole enam suuremat waimuStuft streikimist alustada. Kuresaare linnawahtide wõi gorodowoide  arwu on suurendatud. Nüüd on meie linnas tl linnawahti. Wansst oli Kuresaares ainult üks ülem- ja paar alamat ~punasekraemeest". Kas peaks linnawahtide arwu suurendamine küll edu tähendama? Eestlastele ajalehtede läbi tuntud  kirjamees ja -vaimuhaigete arst Dr. nwä. J. Luiga wiibib praegu Kuresaares,  kuhu ta umbes nädala eest Saaremaa  -vaimuhaigete uurimise pärast tulnud on. Nagu teada, ou kommissor hr. Sander  Saaremaa pidali-tõbiste hoolitsemises nii palju tänuwüürilist tööd teinud, et tema eestwõttel ja juhatusel saarlastel oma pidalitõbiste asundus on. Ka waimuhaigets  kohta olla ta nimekirja pidanud, mille järele fiin umbes 100 haiget olewat. Kuid Dr. Lmga peab seda arwu liig kasinaks.  Tema esialgse arwamife järele wõtb Saaremaal, nagu Llcmaalgi, umbes 1 protsent  tähendatud haigeid olla, siis umbes 600 inimest, kui Saaremaa elanikkude  arw ümarikus arwes 00,000 pääle arwame. Kuulu järele võida Dr. Luiga kõigeks paariks nädalaks siia jääda, mis aja sees ta wistisü mitte kõiki kihelkondi läbisõita ei saa. Kuid igatahes on tema uurimise töö meie maa haigete eest hoolitsemise ja rawitsemise küsimuses ülitähtis, ja meie võime ainult soovida, et temale igal pool, kuhu ta ilmub, lahkesti nõuu ja abiga vastu tuldakse. Teatavasti on nimetatud arst oma doktori väitekirja, mis ta mullu Tartu ülikoolis kaitses, just meie kodumaa vaimuhaigete  küsimuse üle kirjutanud, ja ta on selles aSjaS lugupeetud eriteadlane ehk spetsialist. Tähendatud vaitikirja sisu on omal ajal ajalehtede läbi laiematele ringkondadele  tuttawaks tehtud. Mesiniku M. Trulli testamen  t. Selle päälkirja all awaldab ajakiri  hr. M. Trulli poolt, kes minema aastaste segaduste tõttu Saaremaalt  ära põgenes, kirja, milles ta nende nähtuste üle kirjutab, mis la mesilaste pidamises katsete järele kindlaks teinud on. Selle „teStamcndi" hakatusel kirjutab  hr. Trull: „Nii kui politika ajalehtede kaudu teada, et ma möödaläinud vabaduse  liikumisest osa võtsin ja et minu kohta tagaselja surmaotsus tehtud (meie teada pole see mitte sündinud, Saarl. t.), mille tagajärjel see tund peagi võib tulla, kus eluõhtule mulle kätte jõuab ja minu elupäike  veereb, et oga mitte minu katsete järele kindlaks tehtud teadust hauda viia, olen ma nad järeljüäjatele mefinikkudele päranduseks üles tähendanud." Kui nüüd need teadused e. punktis Messe on pandud,  lõpetab hr. Trull oma „ testamendi" järgmiste sõnadega: „Nii on minu isiklik proovide abil teadmine ja arvamine mesilaste  asjanduses, mida teiste kaaSmefilastele  arvustada js tarvitada jätan. WarSti eht puhud minust tuul üle ja mind ei leita enam teps." New-JorkiS sai 29. aprillil 1900. a. Hindrik Kippar, Peetri Kippari ja tema abikaasa Anna poeg, sündinud lv. augustil  1891. a. Torgu vallas, Jamaja kihel- konnas Saaremaal, pääle selle, kui ta oli tarwiliku leeriõpetuse saanud, õpetaja H. Rebase läbi sisseõnnistatud. Nii teatad „Rmerika EcSti Postimees." Mustjalast. Hiljuti leiti siin HiilaSma talutiigist üks kilp kon n- Teadmata on, kudaS see kõwa kasukakandja sinna on tulnud. TeatawoSti pole ju neid loomi Saaremaal mitte. Pärnust. Cand theol. Niggol astuda lähemal ajal jälle oma endisesse tcgewusesse Pärnu gümnasiumisfe. Tartust. Eesti Nooresoo Kasvatuse Selts pidas 23. jutil EeSti Põllumeeste Seltsi ruumides oma esimest üleüldist koosolekut. Anti seltsi sündimisest ja praegusest  seisukorrast aru ja tähendati esimesed ettevõtted ära. Eestseisuseks waliti: Dr. O. KallaS, oanä. J. Jõgcwer, ounä. jnr. K. Parts, eanä, jur. J. Tõnisson, vr. möä. H. Koppel, ajakirj. A. Jürgensttin, vr. A. Schulzenberg, prl. P. Koppel, prowisor Luht, P. Põld, pr. Dr. Kengfepp  ja eanä. E. Enno; kondidalideks: Or. Leesment ja pr. A. Kuusik. Seltsis on praegu 119 liiget. Tallinnast. Ristleja „Pamjat Asowa" mässule andnud see asjalugu põhjust, et komandör laewals ilmunud kihutajat kinni oli käskinud wõtta. Madrused tapsiwad komandöri ja 4 ohwitscri ära; osa ohwitserifid on ära pääsenud, kuna 3 meest mässajate poolt wangi wõeti. Miinilaew 106 lõi ennast ristlejast lahku ja jõudis Tallinnasse, kuna teiste laewade päält muist mehi kaldale sõitis ja metsadesse ära põgenes. Ristleja „Abrck" jooksis kaldale, kuna miinipüüdja „Pospeschnõi" luugid lahti tegi ja wee küttcruumi sisse laskis. 21. julil õhtul kell õ jõudis „Pamjat Asowa" Tallinna lahte, kuS siis mässuja  teiste madruste wahel wõitlus algas. Tapetud heideti merde. Kell 7 jõudsiwad 1 üliõpilane ja 8 madrust kaldale, kus need siis kinni wõeti. Wabakslastud ohwitserid  waigistafiwad mässajad ära ja svitsiwad  kaldale, et asja üle teatust tuua. Kinni on wõetud 223 madrust ja 4 üsiskihutajat,  kes siis -vangimajadesse wiidi. Lätimaalt. Riiast. Siin peeti trükikodade omanikkude  koosolekut, millest Miitawi, Tallinna,  Tartu ja Windawi saadikud oja wõtsiwad; otsustati igas linnas Balti ühisuse osakondasi asutada. WaStu nöctud programm seisab järgmisest 4 punktist koos: 1) 8-tunnilise tööpäcwa nõudmine lükatakse tagasi, 2) streigi aja eest palka ei makseta, 3) tööliste nõudmise pääle streigi rikkujaid ametist lahti ei lasta, 4) kcS ühes linnas streigiwad, neid teise linna tööle ei wõcta. Trükikodade  omanikud annawad selle kindlustuseks  et ülemal nimetatud programmist üle ei astu, suurte summade pääle wekslisi. 25. juli! lõppefiwad Liiwimaa maaomanikkude koosolekud, millest pääle GrosSwaldi, endised riigiwolikogu liikmed Osolin ja Bremer osa wõtsiwad. WaStu wõetud punktidest on järgmised tähtsamad: l) talukohtade pcremeeSte! on maad küllalt; 2) maata inimeste nõuete täitmiseks  tulewad iseäralikud põllutöõstuse osakonnad asutada. Selleks pcamad mõisate külge jäänud talupoegade ja kümnikute maad ära wõetud, kroonu mõisad ära müüdud ja rcndikohad aegamisi omanduseks wõetud soams, niisama ka kiriku, linnade ja rkiitlikondade mõisad; 3) igale perekonnale  tuleks mitte wühem kui LO dessa? tini kõlbulist maad anda; 4) kõige paremaks  tunnistati pärandamise teel maapidamine.  UuZ kord joogikohtade kinnipanemiseks  sõjamäe kokkukutse korral. Liimi kuberneri  kordaseadmise järele pearoad 1906 a. jooksul, kui tagawarawäe kokkukutsumist ehk kokkukutse katset toimetatakse, kroonu viinapoed ja erajoogipaigad maal, «väljaspool  maakonna linna, kinni pandama kohe, kui kokkukutse on kuulutatud, nii kauaks, kui tagawarawäe mehed ära on saadetud.  Enne oli see kord wähe teine, nimelt tehti kogumisepaiga kauguse järele wahet. Kuramaalt. Nagu „Balt. TazeSzeitungile"  kirjutatakse ja mujaltgi kuulda, on Kuramaal väikepõllupidajate keskel ärevus  mässuliste, mõrtsukate ja röövlite vastu sedavõrd suureks läinud, et nouukS on võetud suurpõllupidajatega ühineda ja hirmuawaldajate waStu tegelikult «välja aStuda. Hasenpoti maakonnas jäänud hiljuti  üks osa peremehi pääle vallavolikogu istumist tähendatud atjaS nõuu pidama. Tunnistatud üleüldse ja põhjusmõttelikult õigeks, et nõnda ühinevaks ja mässuliste vägivallategude waStu kõigi võimalikkude abinõuudega kaitStakS. Miitawist. Tundmata mehed lasksiwad  Olai jaama, kus trggunite salk seisab. Tukumi haruraud teel laSti rongi pääle. Liibawi-Romnõi raudteel peeti Grobini lähedal rong kinni ja rööviti reisijad paljaks. Jlluuski maakonnas elas mees, sündimise poolest venelane, keS sadaviisteistkümmend  aaStat vana on. See lõikas omal noaga kõri läbi. Kui teda haigemajasse viidi, seletas ta, et nii pikad elupäevad teda ära tüütanud. Kaugemalt riigist. Peterburist. Politsei - departemang Mncmaal jagatakse „Dw. Weki" teatel seitsmesse ringkonda. Iga ringkonna juhatajaks  on politsej-departemangs õigustega isik. Nende ametite pääle kutsutakse prokurörifi  ja prokuröri Mfi. 28. julil lõuna ajal algas üleüldine trükitööliste streik. Nüüd on see lõppemas. 22. juli õhtul streikifiwad pääle uulitfaraudtee teenijate 6b, 155 töölist. 23. julil pääle lõunat kella kolmeni ci olnud streikijate arwu kaSwamist märgata. Newa pääl jäi Soome wäiksete aurupaatide  liikumine seisma, sest et töölised kalda päält neid kiwidega pildusiwad. Wäliste asjade ministeriumi ruumides awati ministri juhatusel Wene ja Jaapani woliiükkudc koosolek, kes uut kaubanduse ja meresõidu lepingut teemad. Lutheri usu koguduste liikmetele linnas  mõeldakse suuremad õigused kiriku waranduste üle walwamiseS ja õpetajawalimises  anda. Peterburi ajalehe-toimetajate koosolekul  andsiwad trükitöölised teada, et nad streigi ajal igapäew ühe lehe jaoks, ainult tarwilikkude sõnumete «maldamiseks, mehed annawad. Järjekord seatakse wäljaandjate kokkuleppimisel sisse. Mõisaomanikkude kahju 1905. s. rahutuste läbi on maakonna kinnituseasutuste  järgi 1,499,605 rbl., aktsiaseltside kmniiamiste järgi sellewastu 17,201,924 rubla suur. Uued riigiwolikogu walimised wõetawat,  nagu päalinns lehed ustawast halli» kast kuulnud, detsembrikuu sees ette. .A 31 Saarlane. 1.06