seks ja „Lordiina" purjed, mis wahepääl ül-sse tõmmatud oliwad, jäiwad lontis mastide külge rippuma. Meri hakkas jälle hiilgama ja kena loomuse pilti waadateS, unustasiwad meie sõbrad silmapilguks kõike seda hädaoh u. mis neil kaela tulla ähwardas.  Ometi läks öö rahulikult mööda ja koidu algul tõusis kalda poolt jälle natuke tuule õhku lehwitama. mis „Lordiina" purjed pingule ajas. Wiie minutiga oliwad  neil ankrud wäljas ja pikkamisi hakkus laew paigast jälle liikuma. Mere kaela suus nähti paar musta kogu paiftwat ja kui wähe walgemaks läks, siis sai irad meie sõbrad aru, et need kaks mall ilaste  praami oliwad, mis ühe kaugusel teineteisest, otsekohe „Lordiina" nina eeS seisiwod. Togosi wa.dates nähti, kaonali lõpul, kitsa neeme nurga tagant hulk märkest  täpikest paistma hakkawat. Ned oliwad,  nagu meie sõbrad worsi aru sõimad, suur hulk Malaielaste lootsikuid ja oli armata,  et need Lordiina pääle jahti pidasiwad. Siin on nüüd kostus teie küsimise puue mülord, kas minul mererööwlite üle kartust on? ütles kapten. Meie oleme nüüd lõlsus,  kui roti pojad ja pole meil pääsmise lootust mitte kmgewähematgi; ainult kõrge lunastuse hind wõib neid wereahneid k.-eri lepitada, aga seda, mis nad laewa päält leiawad, pearoad nad oma õiguse päralistks saagiks ja ei puutu see lunastuse hinna kõrrva sugugi Wastu panemine ei aita meil ka nutte kõige wähematgi, sest meie ei jõuaks, oma paari suurtükiga neist kolmandat  osagi ära häwitoda, sest need kelmid  on omas vSäletungimise kunstis üli wahwad ja osawad. Oleme oma mastupanekuga  neid korra wihale Üritanud, siis ei jõua ka üksgi asi enam nende werehimu waigistada ja peaksime kõige hirmsamat surma piina kannatama! Oleks „Lordiinal"  oma kruuw weel all-S, siis wõiksime neist praamidest uhkelt mööda kihutada ja neile teretuseks paar suurtüki kuuli anda, nüüd aga peame ennast rahulikult nende kätte andma ja kes oma elu armastab, see stäitku ennast igapidi nende waStu sõna kuulelik, muidu ou lal silmapilk mõni piik wõi kriis-puss külje kontide mahel! Aga me wõime siisgi maStupanemisest õnne kaisuda, ütles Willemann, kui esimine ehmatus mööda oli Jõuaksime need paar praamisaal ees purustada, süS wõiksime säält läbi pääseda, enne kui lootsikud siia jõuawad. See on aMta mõte, grahwi herra, ütles  kapten. Me l ehk läheks, mõne tubli paugu järele, küll korda, neid paari ussipesa  Ml ära hawitada, aga ometi ei jõua meie, praeguse nõrga tuulega, nende wilke lootsikute eest ära pääsed i ja neid suurtetüllidega  häwitama hakata, oleks tühi rumalus,  sest nemad on nendega nii osawad, et ka kõige paremini sihitud kuulid neist mööda lühemad ja pääswad nad korra laewa ligi, siis ei mõju meie wastupanemine nende määratuma hulga wastu midagi eruni. Pääle sille ei wõi mitte teada, mis ees pool saarte t ga me l ehk tulemas oa, sest nende kollaste paganate arw on otsata! (Järg tuleb). ja rääkis kodu lindude, iseäranis kanade pidamisest. Herra Paas rääkis lahkunud  19-nest aastasajast, selle juures pilku Saaremaa olude pääle heites. Selle järele pidas kutsutud wõõras C. Palk kõne. milles ta põllumeeste seltsi tähtsusest üleüldse ja Waljala, kui Saaremaal esimese  Eesti põllumeeste seltsi tähtsusest iseäranis rääkis. Lõppeks õiendati wecl mõned seltsisse puutuwad toimetused ära. Selleks päewaks oliwad ka hr. Kirsch ja meel mõned teised lahkesti lubanud kõnesid pidada, oga et aeg juba hiliseks oli jäänud,  siis lõpetas esimees koosoleku uueks aastaks seltsile õnne soowides. Seltsil on praegu 32 liiget. Isamaalt. Kuresaarest. Nagu teada, awati Kihelkonnale  Saaremaa karskuse koratoriumi poolest  rahwa theemaja. Kes arwab, et maal rahwas theemajast lugu ei pea, see eksib täiesti. Selle eksituse tõenduseks wõib Kihelkonna theemaja wäga häükS tunnistuseks  olla. Omal ajal, kui theemaja weel mitte ei olnud, müüdud säälses kroonu wiinapoes pühapäewadel 150 rbl. ümber wiina ära- Nüüd aga müüakse sääl wiina poole wähem. Pühapäewadel, pärast jumalateenistust on kaunid suured theemaja ruumid nii rahwast täis, et säält läbigi ei pääse. Ka äripüewadel käib kaunis rohkesti  inimesi theemajas- Sest wiimane ei ole ju mitte üksnes thee ja kohwi müümiseks  sisse seatud, waid ka mõnusaks kokkukäimise  ja ajawiitmise kohaks. Üsna armas  on waadata, kudas sääl talumehed thectasside taga istudes mahedat juttu puhuwad, ehk damkat wõi mõnda muud teist mängi mängiwad, - Pikisilmi oodame seda aega, millal igas kihelkonnas Saaremaal  theemaja sisse seatatakse, ja et kuulu järele karskuse koratorium enesele seda ülesandeks on pannud, siis on meile enam kui selge, missugust õnnistusrikast tööd Saaremaa karskuse kuratorium rahwa elu paremusele miinuseks teeb- - Meie rohivas  armastab seltslikku elu- Kui omal ajal kõrisid hästi „jooksiwad" ja rohkesti joodi, siis oli see nähtus seltsliku elu armastusega  lähedasse ühenduses. Kui küll wiina himu mehi kõrtsi kutsus, siisgi meelitas  üheteisega koosolemine kõrtsi jääma. Et aga sääl juures miin käepärast oli, sus sünnitas kõrts joodikuid- Tõsi on ju, et rahwa seas mõni kord kaebtust on kuulda kõrtside kinnipanemise üle sest et „enam kuhugile pole sisse minna", siis ei tule see kacbtus mitte wiina himust, waid „kuhugile  sisse minemise" soowist. Et wiina pärast suuremat kahju ei ole, seda kuuleme talumeeste eneste suust, kes „kroonut" õnnistades ütlewad: „Olgu kroonu ikka terwe, et ta wiina ära wõttis meelitas teine ikka jooma." Sarnast kiitust kuuleme  maal sagedasti. Saab aga maale tarwilikul mõõdul theemajasid, siis on talumehe  elu kena korra pääl ja siis saab talurahwas  endise kõrtsi pääle, kui ühe muinasaja  koleda nähtuse pääle waatama, kus juures ta isegi enese üle saab imestama, et ta kord kõrtsi truu teener ja sõber on olnud ja olla wõinud. Enamisti kõik Saaremaa wallawalitsused  on iseäralised päewad nädalas määranud,  millal walla kantselei „lahti" on, s. o. millal maksusid wastu wõetakse, passisid  wälja antakse ja muid ameti tallitust toimetatakse. Kuid nende päewade üle on walla rahwale wähe teada antud. Sellest ka tuleb, et walla liikmed sagedasti wallamajas  ilmaasjata käiwad ja oma aSju ära õiendada ei saa, sest et talitajat wallamajas  ei ole. Selle halbtuse kaotamiseks tegi Kaarma-Suurewalla walitsus wäga hästi. Ta saatis igasse peresse trükitud kuulutused, milles teada on antud, millal wallawalitsuse „kantselei" päewad on. Ainult sel teel wöiwad kõik walla liikmed nimetatud päewade üle teatust saada. Mõni- Mõndasugust. Noorte inimeste kõlblise ja kehalise edenemise  ühisus. Peterburisse asutati möödaläinud  sügisel septembri kuul tähelepanemstenMriline  ühisus, nus suurt osamõtmist leiab, sest juba selle lühikese aja jooksul on tema liikmete arm 700 pääle tõusnud. Liikmeid on mitmest rahwast: amcriklased, wenelascd, sakslased, poolakad, juudid, lätlased  ja 20 eestlast Seltsi eesotsas seisamad  suurtsugu ja tähtsad isikud. Seltsi auukuratoriks on Oldenburi prints Aleksander.  Esimeheks on salan. J. N. Turtshaninow  ja ligem juhatus on ameriklase F. A Helordi käes. Liteini prospektil nr. 30 korter 9 on seltsil suured ruumid, mis suwe kuudel, kuni 8. oktobrini, kellu 7 kuni 9 õhtu, oga talwekuudcl, pääle 8 oktobrit kella 10 hommiku kuni kella 11 õhtu, pühapäewadel ja pühadel kella 2'/ s kuni kella 11 õhtu omatud on° Noored inimesed  leiawad nendes ruumides mõnesuguseid kasulisi ja tormilisi asju, nagu lugemisetoa,  iirjakirjutamisetoa ja raamatukogu, einelaua  ilma kangete jookideta, kontserdi ja turnisaali, õppimise ruumid ja wvõrMetoa. Seltsi poolt pandakse toime: muusika- ja kirjanduse-õhtud, turniharjutusi; wäikese iseäralise  maksu eest antakse uutes keeltes, kiirkirjas ja raamatupidamises õpetust; teaduslikku  ja kirjaduslikka ettelugemist, linnast wäljasõitusid suwe ja talwe ajal. SeltS kannab oma liikmete eest sel ajal hoolt, kui nad ilma teenistuseta on ja muretseb neile tööd. Haiguse korral muretseb ta neile alandatud hinnaga arstiabi. Noortele inimestele,  kes seltsi ruumides õpetust wõtmas,  wõi aega wiitmaS ja ennast lõbustamas  käiwad, on ainsaks kohuseks, et nad ennast auusalt ja korralikult üles peawad pidama, muidu ei ole neil oga miSgi kohust seltsi wastu täita, mis neile raskust wõiks teha. Talwe kuudel antakse ohtu kella 8 kuni 11 kahes jaos noortele inimestele muusikas, Saksu, Inglise ja PrantsusekeeleS, raamatupidamises ja ilmalikus- ning kirikulaulus  õpetust. Lauluõpekursus, arstiteaduslikkude  ettelugemiste kuulamine ja koorist osawõtmine on maksuta, kõik teised kursused maksawad 5 rubla igaüks aastaS- Seltsi ruumides käimise pilet maksab 3 rubla aastas. Et see kasulik asutus oma ülesannet hästi täidab, tunnista tema kiir kaswamine. Kui palju rumalust ja eba-usku weel inimeste seast leida on, näitab järgmine lugu. Teed käies tuli mulle üks tuttaw naesterahwas wastu. Minu küsimuse pääle, kuhu ta läheb? hakkas naene jutustama: Mu laps on juba 5 nädalat raskesti haige, olen teda mitmet moodi katsunud arstida, nõnda kuidas „Nurga Kadri" mind õpetas,  aga paranemist ei ole siiamaale weel. Jumal tasugu sellele inimesele kätte, kes mu lapsele on kurja teinud. Ma küsisin, mis rohtu Nurga Kadri õpetas. Ta õpetas  ussi kesta ja wana saapa talda tuhaks põletada ja seda lapsele sisse anda. Kui sest abi ei ole näha, siis kiriku ja kõrtsi ukse alt prüügi korjata, ja seda niisama tuhaks põletada ja lapsele sisse anda. —- Kiriku ja kõrtsi uksest küiwad mitmesugused inimesed läbi Ma olen kõik selle õpetase  järel teinud, aga paranemist ei ole. Nüüd lähen õpetaja proua juurde, ehk ta teab midagi anda. Ma tean küll, et tohtri .N 4 Saarlane, 1901.