Saarlane UW Nlkttldiue politika ajaleht ma- ja liunarahmle UW Neljapiiewal. 6. juunil ISOS. XVlll. aastakäik. „Sc»c»vtt»»re" maksab: Ilmub igaltoifipcio»Vt»t. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutus!? pctit rida maksab A k. Kõigekõrgema nimeline käsukiri. Walitsewa Senatile. Wiimase! ajal mitmes paigas Poltawa ja Harkowi kubermangudes ette tulnud rahutuste korral tungifiwad talupojad paljudes kohtades naabruses olewate mõisate kallale, mille läbi wiimaSte omanikud  tähtsaid kahjust saiwad. Nende kahjude eest mitte üksi tähendatud kuritöölistes tegewustes otsekohe süüdlasi isikuid waStutajatekS tehes, waid ka wallawalitsufi,  keS oma nuhtluse wäärilise hooletuse läbi rahutuse laiali lagunemist edendasiwad, käsime Meie: 1) Riigikassast ühte erakorralist laenu selle IW2 aaöta ettenägemata kulude arwe pääle teha, nimelt 800,000 rbl suuruses, Konstantinogradi, Walki Poltawa ja Bogoduchowi kreiside mõisnikutele kahjutasumiseks, mida nad tähendatud segaduste ojal otsekoheselt saanud. 2) Nende kahjude wüljaarwamiseks ja selle summa korraliseks «väljajagamiseks nende isikutele, kes kahjutasu palunud on, iseäraliste ajutiste kommisjonidc hooleks anda, keS Poltawa ja Harkowi kuberneride eesistumisel ja kubermangu mõisnikkude, kui ka teiste kohaliste maksu ja talupoegade  «valitsuse ametnikud? osawõtmisel kokku astuwad. 3) Sisemiste asjade ja rahaministrile ette panna, pärast wastastikulist kokkuleppimist  tähendatud kommisjonide olu ja töölviisi ära määrata ja nende mõtteid selles asjas ministrite komitee läbi meile kinnitamiseks ette panna, ja 4) 1 punktis tähendatud summa ära tasumiseks riigi kassale nende wallakogude ja külade käest, millede talupojad korratustest osa on lvötnud, ühte teatawat täienduse maksu kindlaks -maiktata, selle eelmõttega, et selle iga aastane suurus ja sissenõudmise  tähtaeg üksikute waldade kohta ülemal  2. punktis tähendatud korra järele ära määratud, ja selle maksu matmisega, üleüldistel põhjustel, ühes muude otsekoheste  maksudega, mitte hiljem kui selle aasta teisel poolel algust saab tehtud. Walitsew Senat ei saa selle täitmiseks tarwilisi korraldusi mitte ettewõtmata jätma. Alguskirjale on Keisri Majesteedi Enese käega allakirjutatud Nikolai. Tsarskoje Sseloos, 11. mail, 1302. Kas tubaka tarwitamine on kasulik wõi kahjulik? Tunneb keegi ennast tubakat suitsetades haiglase  olewat sa on ta tähele pannud, et ta termis selle juures pahemaks läheb, siis on kõige parem rohi: kohe suitsetamist maha jätta. On keegi seda läbi jõudnud teha, siis ärgu hakaku ta warsti uuesti jälle pääle, maid püüdku tast igawesti lahti saada: ta ei saa seda ialgi kahetsema. On aga ka tuttaw, et kui üks asi wõi tegu korratud saab, siis seda rohkem ja paremine ta edeneb. Ei ole siis tubaka himu kordamisega lugu sugugi teisiti. Lõpuks ei wõi waikides sellest mõõda minna, et tubaka suitsuga, mis nii miljonite suust õhku lendab ja kohe kaob, ka miljonid -varandust tuule lendawad, mis inimese himu täitmiseks ära raisatakse  ja millest tal mitte ainult kõige wähemat kasu ei tule, maid ainult suurt kahju. On keegi tubaka tarwitajatcst selle kasu ja kahju üle sügawamalt järele mõtelnud ja soowib, et tahtmine himude üle peab peremees olema, aga mitte himud tahtmise üle, siis jätku kohe tubaka tarwitamine maha. See pole kunagi hilja. Esimene  kord on raske himudele wastu panna, teine kord on juba kergem, künni -viimaks enam meelegi ei tule neid täita. Kõige selle juures ärge unustagem,  et „m in a iaht m in e —olen peremees". Siis näeme, kuida kõik paremine hakkab minema: pääaju jääb rahulikumaks, magamine  läheb waiksemaks, köha kaob arusaamata, söök hakkab paremine maitsma, haiguse hirm, mis enne südant piinas, maheneb. Ei ole pahemat, kui et tubaka himu wiina himuga meel ühendatud on, mida aga kahjuks Mamsel Ilmaaegne. 22 Proua Roettger läks toast wälja ja tema jäi meel tükiks ajaks sohwa pääle pikali. Tüki oja pärast tõusis tema ülcsse ja läks treppi mööda teise korra pääle ja koputas tädi Rieke ukse pihta. Ons mamsel Ilmaaegne  säül? küsis tema pimedusesse. Ei, kõlas wastus. Kus tema siis on? Seda teab Jumal, õhkas tädi Rieke, mina pole teda pärast ümariku näinudgi; tema on ju ikka nii imelik. Ehk kurwas-- tab kusagil nurkas selle üle, et tema palli pääle minna ei wõi, aga niisuguse asja tarwis ei jää mul mitte kolme kopikutgi üle. Ja sel korral oli preili Rieke mõte õige. Julia ott näost walgeks löönud kui proua nõuniku tüdruk just lõunasöögi ajal paluma  tuli. et preili Julia alla tuleks ja proua siidiklcidile pitsid moe järele külge õmbleks ja omalt poolt lisas tüdruk meel juurde: Tänini oli see meie proual üks puhas kuidas ta wülja nägi, aga täna, kus ta oma poja, meie tohtri herraga seltsis läheb, tahab tema tore ja peenike olla. Mamsel Ilmaaegne õmbles pitsid kleidile külge ja saj selle eest kõige ilusamate märwidega maalitud pildi Andersheimi palli iludusest proua Minna kirjelduste läbi oma maimu silma ette. Jutuka prouale ei tulnud meelegi, et tema elaw kirjeldus noore inimeselapse südant, kes sellest  mitte osa ei wõi wõtto, raskeks teha Võib. Tema ei mõtelnud selle pääle, et mamsel Ilmaaegne ka pidulõbu tagaigatseda wõiks, kuna ometi noorel neiul manu pitsist kleidi külge õmmeldes kuumad pisarad silmi täitsiwad. Oh, see ei olnud ju mitte selle nägemata hiilguse pärast, et tema süda walutas ja silmad põlesiwad, maid sellepärast  kurwastaS tema, et noormees pidu pääle, kus teda mitte ei olnud, minna tahtis ilma temata. Piinaw tundmus wõttis tema üle wõimust, tema ei tundnud teda maid tundis ainult tema walu, tema ei teadnudgi, et selle tundmuse nimi armukadedus  oli. Wärisewaie kätega lõpetas tema oma töö, wiSkas kleidi üle tooli korja ja jooksis toast wälja. Eeskojas jäi tema seisma. Kuhu pidi tema oma walutawa südamega jooksma? Tema tegi aja poole wnwa ukse lahti. Wihma padises maha ja tuul murdis  oksi ja wihmast ja ümarikust läbi paistsiwad  kaks heledasti walgustatud akent. Juh, sääl Krautnen uhkes majas, istus ka üks, kes mitte õnnelik ei olnud ja kes ka täna sma kurwastusega üksi koju istuma  jäi, kuna kõik teised rõõmsad oliwad, ka temal oliwad sarnased tundmused. Ja nüüd rutas tema wenna pruudi juure, kellest tema wiimasel ajal eemale oli hoidnud.  Temal ott korraga igatsus ühte teist inimest näha, kellel ka süda raske ja silmad  kurwad oliwad, tema tahtis kaua aja järele kaastundlikult Tereese kätt pigistada. Tema tõmbas omale willase rätiku ümber  pää ja tõttas läbi märja aja Krautnerile.  Nüüd seisis tema Tereese toa ukse taga ja koputas. Sisse! kõlas rõõmsa häälega hüüd temale  wastu. Mamsel Jmaaegne awaS ust ja jäi nii- sugu näoga läwele seisma, kui oleks tema üht täiesti arusaamatut asja näinud. Tuba o!i hiilgamast walgustatud ja siidiga ületõmmatud  seinad ja kardinad hiilgasiwad filmipimestawalt  wastu; kõige selle ilu ja hiilguse sees seisis Tereese suure seina peegli ees ja pööras ennast sinna ja tenna oma ütlemata ilust h.lcdat sinist, hõbedaga läbiloetud  siidikleiti silmitsedes. Astu ometi sisse, sina jahutad läwek seismisega mu toa ära! hüüdis Tereese. Aga see on ilus, et sina tulid, nüüd wõid sina mulle abiks olla minu pää ehtimise juures. Ja tema ulatas Julia kätte ühe prilljantidest peaehte. Waata, kas see pole üks ilus asjake Julia? mõtle ometi, ma sain ta täna papa kääft kingituseks. Ja proomides pani tema ehet ühest kohast teise ja kui tema wiimaks oma arwamise järele kõige passiwama koha leidnud oli, küsis tema Julia poole pöördes: Noh, olen ma nüüd ilus ja meeldin ma sulle? süül juures kaldaS hulga lõhnawat mett üle oma peenikeste walgete kätte. Mamsel Ilmaaegne oli kamina ette astunud  ja hoidis oma sajust märga, tumedat kleiti hoolega koos, et mitte toa walwakate asjaga kokkupuuiuda. Oh, wäga! wastaS tema, aga. Noh, aga? päris Tereese ja hakkas oma küünra piitust kindaid kätte ajama, kuna tema toatüdrukut papa järge waatama saatis. Aga, mina arwasin, et stna täna mitte palli pääle minema ei pidanud, Tereese. See oli sul siis ekstarwamine. Miks ma siis mitte sinna ei pea minema? Üks ainus kord elatakse maa Ml ja nutu pilli