kallimad, kui Tallinnas. Kartuli tünder maksab praegu 2 rubla, aga saada neid ei ole; nende saak oli üleüldse kehw. Isegi wõi, munad, tangud jne. arwatakse kõik Tallinna kõige kõrgema turuhinna järele, mille teatuse nüüdsel ajal ajalehed igasse külasse kannawad. Sellega on meil maata inimestel praegu elu ülespidamine kõigiti kallim, kui linnalastel; päälegi meel selle wahega: linnalane läheb ostab turult, aga meie peame oma turu merstade kauguselt otsima ja külataati paluma, et ta nii hää mees oleks ja meile üht wõi teist annaks. Nii siis sööme meie kallimat leiba, pühade aja! kallimat saia, joome kallimat kohwi ja theed, kanname ka sagedasti  kallimat riiet, kui tallinnlased. Aga meie palgad:  kirjutajad saamad 300—400 rbl., koolitajad 100 — 200 rbl. aastas ja päewatööline 30—50 kop. päewas. * Him-Kärdlast kaebatakse meile, et jänesed sääl wiljapuude kaswatajatele päris ristiks olla, kuna nad noori, alles hiljuti poogitud õunapuid täiesti ära rikkuwat, aga ka wanemaid  puid, mis juba kuus tolli läbi mõõta, nõnda ära kooriwat, et nad kui „waalikad" wälja näewad. Ja niisugust kahju sünnitawat  jänesed Ml juba mitu aastat järgimööda. Isegi sellest ei olewat iga kord kasu, kui puud sügisel õlemähkmetesse pandakss. Näituseks tuisanud minewal aastal nii palju lund õunapuude  alla, et jänesed üheksa jala kõrguselt palju krooniokss ära närinud. Lõppeks kurdab kirjasaatja meel selle üle, et talupojal täiesti wõimata olla ennast nende kahjulikkude loomade eest kaitsta, kuna Hiiu krahw nende tapmise olewat kõwasti ära keelanud. Ainus abinõuu nende wastu olla wast see, et jänesed jahiseaduste  järele kahjulikkudeks loomadeks tunnistatakse,  kelle ärahukkamine igal ajal lubatud on. -t. Wiljaudimaalt. Lund on tänawu õige rohkesti, teed, olgu nad suured käidumad wõi kõrwalised,on kõrgeks tuisanud. Teede korraspidamisega ja tasumisega on palju tööd. Halrvem on heinade ja põletus materjali koduwedamisega lugu; esimesi on halwa tee pärast halb wedada, teist on lumi enese alla matnud; metsad ja sood on sügama lumega kaetud, kuna maa lume all sügisest saadik külmetamata on. Hääd raha teeniksimad hobuse-omanikud, kui stee parem oleks, Pärnu puupapi  mabriku tsellulose tarwis pruugitamate pakkude weo juures. Wiljandi ümbruses meetakse neid iga päem Wiljandi maksalt, kus neid raudteel edasi saadetakse. Sarnane medu on põletus- ja ehituspuude hindasid siis märksasti tõstnud ja nad tõusemad meel aast- aastalt, nimelt kuuse ehituspalgid on iseäranis kalliks läinud. Umbes kümne aasta eest mõis 60—70 kop. eest samasuguse  palgi osta, kui praegu 120—150 kop. eest. Ka lattide ja teimaste hinnad on seda mööda tõusnud. Aeg oleks juba käes, kus metsaistutamise eest suuremat  hoolt peaks kantama, kui senini, kui maa sel wiisil paljaks ei pea jääma. Mme üksi mõisaomanikkudel pole sarnast maad muidu seismas, kust midagit muud ei saa, kui et mets sääl hästi kaswaks, ka talunikkudel on maad, mis põlluks, karjamaaks ega muuks ei kõlba, kui metsa alla. Hädasti peaks sarnastele kohtadele metsa pääle istutama, mis suuremat tulu wõib tuua. (Metsa istutamise kohta käiwat õpetust toob „Postipava" edaspidi omas teaduste lisas. Noh! ootame.) Istutame sarnastele maakohtadele metsa, siis teeme sellega oma armsale kodumaale mitmeti hääd. -lm. Helme Põllumeeste Seltsi koosolek kohalises mallakoolimajas 23. webr. Esimees hra J. Hendrikson teretas koosolekut amades kaunis rohkel armul kokku tulnud seltsiliikmeid tuumaks kõnega ja teatas, et selles, kui ilmalikus seltsis, edaspidr maimulikud  sõnad ja laul, wiimastel aastatel koosoleku algul ja lõpul tarwitatud, ära saada jääma. Selle järele tuli liikumata waranduste hindamiseasi läbirääkimise  alla. Esimees luges mõned tükid selle üle «Postimehest' ette. Seltsiliige hra Tõervälja tutwustas koosolijaid «Sakala" järele nende arwamistega, mis Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi poolt selle kohta amaldatud. Asi sünnitas elamut läbirääkimist ja mõttewahetust. Nimetati wiieliikmeline kommission J. Hendrikson, abiesimees J. Lammas, seltsiliige  H. Töewälja ja maakonna hindamisekommissioni liige Sonnenberg), kes omad sellekohased märkused kuni 1. märtsini kubermangu hindamisekommissioni kätte peab saatma. Esimehe ettepanekul oli selle üle arutamist,  kas seltsil selle wastu midagi oleks, kui need eestseisuse  ja muud liikmed, kes mõne aasta eest seltsist wätja astusiwad, nüüd jälle tagasi seltsi tuleks ja kas ei sünniks neile waheajal mõlgu jäänud liikmeraha kinkida. Arwamised oliwad mõnesugused. Hääli selles asjas ära ei wöetud Lõpuks oli Helme laada eelpäewal  peetama laadanäituse üle arupidamist. Esimees teatas, et Helme herra laada ajaks tehtawat härgade aeda laada eelpäewal seltsile hinnata tarwitada lubanud  anda. Lähem koosolek määrati 21. aprillil Helme malla koolimajas kell 1 p. l. ära pidada. Pärast koosoleku  lõpetamist mõeti tellimisi kunstsõnnikute ja heinaseemnete  pääle wastu. Kunstpõllurammu tellitakse Liibami konsumi seltsi käest, heinaseemned Balti seemnekaswatajate  ühisuselt. -s. Põltsamaa Põllumeeste Seltsi koosolekul  24. webr. mõeti kõige päält maadehindamise asi läbirääkimisele. Gelplaanis tähendatud hindamise määrusi  harutades selgus, et seltsi koosolekul mõimata on nii laialist ülesannet läbi harutada, päälegi oliwad hindamisetabelid alles hilja ajalehtede läbi tutwustatud.  Kuna suuremal jaol need määrused meel tundmata  näitasiwav olema, tehti otsuseks kubermangu hindamisekommissionile palmekirja saata ja pikemat aega nende üksikute küsimuste üle järelemõtlemiseks paluda, et siis hiljem üleüldise arwamise järele asjakohaseid otsuseid anda wõiks. Aga hind amiselab elite põhjusmääruste  läbiharutamiseks sai toimekond walitud, kes kõik selle eelplaanis tähendatud määrused üksikult läbi wõtab ja õiglaselt asjakohaseid kostusid awaldab. Siis kõneles õpetaja hra Paslack, kuda meie põllumehed  piimatalituse tõstmiseks paremate piimalehmade omandamise eest hoolitsemat ja küll Hollandi ja Angleri tõugu ja nende segawerd sugudest ja rammusama  piima andjaid lehmi katsuwat kaswätada, ja see paremate piimalehmade hoolitsemise ulatada laialt kuni Hiina maani. Nagu Hiinamaa elu ja olud nii mitmel pidi Mrjud ja holla, nii olla ka Hiina lehm, nõnda nimetatud serlik se/dpuuic?.), koguni iseäraline loom; suure tugema kehaga, metsiku loomuga, süsimusta karmaga ja ilusa lumiwalgetest juhmidest hobuse sabaga ja lakaga; temal olla ilusad hangus sarwed, aga mõned, wist segamerelised, olla ka ilma sarwedeta. Need loomad anda küll wähepoole, aga rammusat piima, kuna Hollandi tõugu lehmad jälle rohkesti,  aga lahjat piima anda. > Dellevärast olla Hollandi lehmi Hiina tõuuga sugutamise läbi üks iseäraline tõug sündinud, mis hääd, maitswat piima anda. Kõneleja  armas ..Põllumehe" toimetajat hra Laasi paluda, mahest ehk läheks temal korda Hima-Hollandi merd piimalehmade wäärtuse kohta lähemaid teateid nõutada, mast oleks Hiina tõugu piimalehmi ka meie maal käsuline pidada. Pad olla küll metsiku loomuga, aga ju nad ikka nii taltsad olla, et nad ennast lüpsta laskwat, ja osawa kaswatuse läbi wõiwat ju neid ikka taltsutada. 144 Lesti Postimees.