ju woli minewikku ning tulevikku maadelda, ning oma mõtteid awaldada, aga liialduse tujudel selleks ei ole ühtegi hüäd ning jäädawat tagajärge. Olemit on meie oma. Kui meie siis olewikus sellest aru saame, mis hää ning kosutaw on, ning endid selleks ühendame, siis täidame oma kohust mincwiku wastu ning jätame ka tulewikule kõigeparema  mälestuse järele. A, Weizenber g. Toim. tüh.: AuuStatud suguwenna mõtetega wanawara asjas ei ole meie mitte ühes nõus. Sest meie peame wanawara korjamisest suurt lugu ja wäga tähtsaks tööks, mida igal kombel edendada tuleks. kumbgi neist ei tahtnud Sraandja kütt suruda. Mina tõin ennast ühisusest jäädawalt tahti, ütles Kolmau, tugewat sõna juurde lisades. Siis hakkas ta pilkas kõnewooluS ühisust  sajatama, nii et see Lengani imestama  pani. Midagi sellesarnast polnud ta Kolinani poolt ootanud. Ühisus on aina eksitus, tema wõim on wägiwatdne ja eestseisuse liikmed on ära ostetumad, üleüldse pole ühisustelt midagi hääd loota. See oli Leuganile liig. Oled sa hulluks jäänud, Red? Mina astusin ühisusest ainult oma naefe ja haige lapse pärast wälja, puudus sundis mind. Ma olen ikka ühisuse poole hoidnud, hoian praegugi meel ja jaan ka edaspidi hoidma. Arsa ise, Red. Ta hakkas nüüd harjunud  wiifil, streigi ajal wälja töötatud plaani järele sellesse puutuwaid põhjuseid üks haawalt ära seletama, mille läbi temal ennemalt sagedasti korda oli läinud paljusid  kahtlejaid ühisuse poole tõmmata, kui see alles asunsmaS oli. Kolman saataS uudiehimuliselt Lengani otsa, aeg ajalt wilistades-3!ende  juttu segas Underwud, keZ päält näha asjatoimetuse Pärast lähenes. RiS, Lengan, kas hakate ehk jkebidest uut ühisust asutama? küfis ta kelmikalt naeratate» ja Redi kätt pigistotes. Minge kontori palgaraawaluid waStu wõtma, ja alla kirjutama, aga teie Lengau saatke oma ahjukmja walamise zgoskosda, ftst teie senine ahjukütja oli ameti poolest walaja, neist on meil aga praegus suur puudu?. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. .Mööda läinud põllu- ja käsitöö näitus on näidanud, et Saare rahwas põllu ja käsitöös edasi on jõudnud. Silmapaistaw oli see, et talurahwos praegu hobuste kaSwatamise püüle kõige suuremat rõhku paneb. Ja sellepärast oli talurahwa poolt hobuseid palju rohkem näitusele  toodud kui weifid- Hobuste juures peab rahwas ka kölgesuuremat hoolt hobuste lihawaks söötmise eest ning arwab, et kui hobu hästi lihaw on, siis tingimata auuhinna saab. Kuid asi pole ikka mitte nii. Sugu mängib ka siin suurt osa. Nii mõnigi lihaw, hästi kaswatatud ja ilus hobu jäi stlle tõttu tähele panemata, et ta mitte hääst sugust ei olnud. Iseäranis  tähelepanemist leidfiwad talupoegade hobustest hr. Eitea omad. Üleüldse peab ütlema, et talurahwa hobuStekaSwatus hääl järjel on. Nagu tähendasime, oli weifid talupoegade poolt wähe näitusele toodud. Nii mõnigi hää weis oli näha, kuid fiisgi oleks soowida, et talurahwaS karjakasw at a m ise pääle suuremat rõhku hakkaks panema, sest korjakaswatuS toob ju põllumehele Md sissetulekut. Talurahwa piima talitus puudus näitusel täiesti. Ka see annab tõendust, et rahwaS karjakaswatuse pääle wähe rõhku paneb. Sest korjakaswatuS ja piimatalitus käiwad ju käsikäes. Loodame,  et talurahwaS tulcwikus karjakaswatuse eest suuremat hoolt hakkab kandma, nii et tulewal näitusel selle poolest edu märgata oleks. Et seda teha, tuleks aga meie talude karjamaade parandamise eest muret pidada, ja kus wähegi wõimalik, karjamaad krunti panna. Ainult siis wõime tõsisest karjakaswatuse  edenemisest juttu teha. Käsitööde poolest oli kaunist edu näha. Meid rõõmuStafiwad paljude ilusad käsitööd. Kunst kangakudumine ja muu naesterahwa näputöö on Saaremaal hästi edenenud. Ka vuu- ja raudsepa tööd oliwad tähele panemise wäärt. Aiapidamise saadustest polnud näitusel midagi näha. Isegi meie linna kärnerid ei ole selleks midagi teinud. Mesilaste pidajate poolt oli üsna hästi rohkesti mett toodud.—lseäranis peab ka sille pääle tähendama, et talurahwast  wäga wähe näitust waatamas käis. Üleüldiselt läks aga ühendatud näitus hääde tagajärgedega korda. Kaarmatt. Wana tuntud „Kaarma prohwet" Aleksander Toom on nende päewade sees ära surnud. Ta lasi jubs mitme aasta eest oma hauakiwi walmia teha, kus ta ennast prohwet Habakuk 11. nimetas. Selle üle teatati ka omal ajal ~Saarlases." Pühast. 2L./24. juli öösel on KaSti mõisaS neli aksnt sisse löödud- Kurja- » tegijad teadmata. Kiirlalt. Liiwimaa konsistsriumi otsuse järele on õp. Ko r g tema enese palwe tõttu Kärla kiriku õpetaja ametist lahkunud, kuS juures tal õigus jääb >/- õpetaja sissetulekutest  saada. Kõik õpetaja Kergi waStu tõstetud kaebtused on tühjaks mõistetud. Õpetaja Kerg wiibis neil päiwil siin ja sõidab homme Ülemaale. Muhust. 11. skp. kutsuti siinsed Kiriku walla peremehed ja ka kiriku konwendi liikmed  kirikumõisa kokku, selle üle aru pidama, kas saawad walla talude-maad nüüd, kus maademõõtja kirikumõisa ja talude maid mõõtmas on, krunti pondud wöi jääraad endist wiisi segakohtadeks, aga et suurema jao peremeestel see uuendus wastu meelt näis olema ja wana wiisi järele soowisid jätta, siis tehti ka otsus: „jäägu endiseks." Wiljandist. Maalt wälja saadeti raudtee  streigist osawõ.tmise pärast ametist lahti laskmisega karistatud Wiljandi raudtee kontrolör  Jvh. Kirsipuu, sest et ta edasi tagasi sõidab ja raudtee teenijaid walitsuse wastu ülesse hässitab. Niisama saadeti maalt wäljy Kõnnu walla kooliõp. Paul Schyejder. Tartust. „Mcie Aastasada", mis «Postimehe" asemel ilmuma hakkas, on kindralkuberneri käsul kinni pandud. Kinnipanemise põhjuseks »n see, et tähendatud lehte «Postimehe" järeltulijaks peeti, kelle siht kahjulikuks tunnistati. «EeSti Kirjanduse selts", kelle põh« juSkiri nüüd kinnitatud, peab päew pärast Karskuse kongressi 6. augustil Tartus ..Wanemuise" ruumides oma esimest koosolekut.  Esialgseks korralduseks tulewad esmalt kell 10 e. I. asutajad kokku, s. o. need, kes hääleõigusega põhjuSkirjade walmiStamisest  15. augustil 190 K „Wanemuise"  ruumides osa wõtsiwad. Nüüd on jälle wõimalikuks saanud uut kirjameeste Seda ja teist. Iseäraline wastuwõtmine.  Kord oli Peeter Suur Kroonlinnas ja tahtis päewa Väsimusest wülja puhata. Ta andis ukfewahile kange käsu, ei kedagi tuppa lasta. Würst Menshikow wihaStas wüga, kui teda uksel peatati; ta tahtis wägifi keisri tuppa tungida, aga uksehoidja ei lasknud, tõrjus würSti tagasi ja ühwardas  teda püssipäraga. Pahaselt läks Menshikow ära. Kui würst pärast tsaari juurde läks, siis kaebas ta soldati jämeduse  üle. Peter käskis soldati enese juurde tuua. „Tunned sa seda isandat?' küsis ta soldatilt. ; ta on würst Menshikow." ,KaS sa tõesti teda püssipäraga ühwardafid?"  „Ähwardasin."  „Sest et ta hoolimata Majesteedi käsust tuppa tahtis tungida." „HSS küll; nüüd tooge mulle kolm klaasi prostoi wiina," hüüdis Peter. „Säh, Menshikow," ütles ts siis, „joo selle wapca soldati terwisskS, keda ma unterohwitseriks nime» tan." Würst jõi. „Weel üks klaas!" hüüdis Peeter, „selle unterohwitseri termiseks,  keda ma leitnandiks nimetan." Menshikow jõi südame-täiega. „Wecl kolmas  klaas, Menshikow, sest sa pead ka selle ohwitseri terwiseks jooma I" Nii kibe, kui ka min Menshikowile maitses, pidi ta selle üra jooma. Ust ei olnud aga kolmanda klaasiga weel mitte lõpetatud. „Noh, Menshikow, nüüd pane see ohwitser oma seisuse kohasest riidesse, nii et ta hiljemalt kolme päewa pärast ennast minule uniwormis näidata wõib; ärgu tulgu sulle aga edaspidi enam meelde, inimesi, kes oma kohust täidawad, tülitada, ehk muidu olen ma karedam. Ja sina," ütles ta ennast soldati poole pöördes, „täida minu tahtmist ka edaspidi nii truuwisti, siis tahan ma sind meeles pidada." Kes aega teenib, see teenib armsasti.  Kui õnn meie ees on, siis näitab ta taewani ulatawat, aga käes Sl pane meie teda palju tähelegi. Teadmine on aju toitja, kaswatus südame toitja. Saladus ja wale on nagu auk riides, mida hoolsamini seda marjad, seda enam ta paistab. Meil on kõigil küllalt jõuudu, et teise õnnetust ära kanda. Aga mitte alati ei ole meil jõuudu, teise õnne ära kanda. Tohtri herra, kaS peate jalgratta sõitu kasulikuks? Arst: Muidugi, sest tänagi kais Ms keegi, kes jalgrattalt maha kukkunud, ennast minu juures arstimas. Kõrtsi sõbrad: Esimene: Kui sa k. weel jõrad, siis wiskan sulle õllekannuga  waStu päädl Teine: Aga kui kann katki läheb, siis ma selle «st ei wasta. Saarlane. 1907 .M 36