lubatakse edaspidi silmas pidada. Ühtlasi teatati ta, et Rodlishew kohalise kohtu eeskawasse on juiidilnsiinuse  üles mötuud. Soome küsimust harutades otsustati Sooinciuaa autonomiat kaitsta. Arsti eksitus. 1908. aasta Zewade! teatastwad  ajalehed, et arst M. haigel lõikuse puhul olla 4 arssinat soolt wälja lõiganud. Selle eest anti ta kohtu alla. Peterburi ringkonnakohtu prokurör saatis arstide  nõukogule palme, et see oma poolt M. süü suuruse  kohta otsuse annaks. 17. »om. peeti tähendatud nõukogus selle asja Üle koosolekut. Hääletamisel läksimad hääled lahku. 3 / s oliwad sette poolt, et arst M. oma teo pärast selle karistuse alla käib. mis nuhtlusefeaduse 8?0. paragrafis  ette ou ära nähtud. Seal üteldakse: Kui arstimalitsuse ülemuse poolt kindlaks tunnistatakse, et arst, lõikusearst mõi ämmaemand  asjatundmise puudusel enam mõi wähem tähtsad  mead teemad, siis keelatakse neil ainetline tegewus  seniks ära, kuni nad uueste eksami teemad, kus Neil tunnistus antakse, et nad oma asja hästi mõistawad.  Nõukogu otsus antakse ringkonnakohtu prokuröri kätte. Kindral B öckmann sai waremalt kui Soomemaa kindralkuberner 30.000 rubla palka: prae- M vn tema, kui riiginõukogu liikme, palk ainult 15.000 rubla. SftFOtottifi. Ülikooli awamine. Saratowisse osutatama ülikooli pidulik awamine on tänawu aasta 6. —8. detsembril, millest kõigi Wenemaa Ülikoolide asemikud vsa wõtawad. Pihkvast. Kahewõitlus. Petshora kloostris läUwad kaks kloosiriteenrit kahemõitlusele, kusjuures Vlinom oma wastäst rcwolwrikuuliga raskeste haatoas.  Nad pidasiwad ilma õemeesteta kähemõitlust. Pottawaft. Seminari streigi kohta teadustatakse  ~Pet. Zkg.", et 360 kaswandikust, kes Poitawa  Vaimulikust seminarist wälja heideti, 90 olla tagasi mõetud. Õpetus olla uueste alganud. Omskfft. Mida ..ühislasev" paluwad. Palmekirjas, telegraferitakse „Retshile"7 mis .Ähislased  "siit saatsõmad, paluwad nad, et Soome maapäaw  ja senat tuleksiwad täitsa ära häwstada ja seal maal Wene malitsus ruttu sisse seada. Et uuenduste läbiwrimine hästi korda läheks fa Mingisugune wastupanek wöimalik ei oled, sirs paudakse  ette wäljarÄndamise politKat järgmiselt muuta: Keskkubermaugudest tuleks ilma maata talupoegi Soo- Memaale parematesse kohtadesse saata, aga soomlased jälle Sise-Wenemaale, bis nad oma Väiklase arvul peale Vaadates hoopis ära käowad. Sama rast. M e e l e h e i t l i k a bi n õ u. Majaomanikku  Machonmi kiusas politseiametuA Eanjukewitsh kangeste taga. Machonin saatis politseimeistrile Ganjukewitshi  peale kaebtuse. Kaebtust ei pandud tähelegi ja kiusamised läksimad weel hullemaks. Müd saatm Machonin kubernerile politseiametniku peale kaebtuse ja ka see wisati paberikorwi. Waene majaomanik ei teadnud mitte, kust abi otsida. Politseiametnik läks ikka häbematumaks. Seal Võttis Machonin ..Wolga" teatel järgmise abinõu tarwitusele: Ta saatis Samara ringkonnakohtu prokurörile teate, milles ta iseennast walekaebtuste tõstmises süüdistas. Tema olla süüdläne  ja ta kuritegu käia nuhtlusefeaduse 940. paragrafi alla. Politseimeister ja kuberner olla ta kaebtuse pöhjendatuks  pidanud ja ta olla seega politseiametnikku raskeste teotanud. Ta sootvis. et teda saaks kohtukikule  Vastutusele mõetud. Warsti wõeti ka uurimine ette. mis kogu asja ta tõsises olekus amalrkuks tõi ja millel kuberneri, yolitseimeistri  ja kiusaja ametniku kohta mäga halwad tagajärjed oliwad. Odessia-st. Põrgumasin. Hiljuti marastatt ühest kuilasfepaärist  4000 rubla Väärtuses kaupa ära. Wargaid  tagaajades wötlis politsei kellegi Teksmenskaja juures läbiotsimise ette. Läbiotsimine oli juba lõpetatud.  kui politsei seina ääres maas Ühe asja nägi ole- Vat, mis paberi mässitud. Lähemal waatlemisel selgus.  et see põrgumasin on. See riistapuu mii di Kndlasse  kohta ja Tekmenskaja möeti mangi. Põrgumasin oli puukastikesc sees. Ta wiidi Dokomi  aeda, kus masin ettewaatlikult kastikese seest Välja wõeti ja maa peale pandi. Süütenööri abil süüdati ta põlema. Kuuldus nagu suurtüki mürin. Peale plahwatust waadatr koht järele, kus majin oli olnud. Sealt leiti ainult maike õõnestus.  kuna põrgumasinast mitte midagi enam järele ei olnud jäänud. Proua Tekmanskaja kõneles, ci keegi noormees olla selle ta juurde toonud, kuid selle inehe nime ia ei teada. See ütelnud, et paki sees mõiwalmislamise  riist olla. Harbuust. Tubli mees. Hardini lehed jutustawad  järgulise loo: Sellel silmapilgul, kui rong Harbini  jaamasse tormas, roomas maike laps, ilma et mingit hädaohtu oleks teadnud karta, roobaste peal. IWeel üks silmapilk - ja rong purustab lapse ära. Rahwas ehmatas puukangeks. Seal hüppas üks soldat  roobaste peale, haaras lapse kätte ja rong tormas iniöda. Na iste rah wad katsiwad silmad kätega finni, et mitte hirmust pilti näha. Kui rong mööda oli jõudnud, nähti soldatit teinepool roopaid scismat, laps süles. Wettur oli ta sineli seest suure tüki wälja rebinud. Kohe mõtsiwatt jaamas olem rahwas ja reisijad eneste wahel lapse elupäästja  heaks korjanduse ette, mis 70 rubla sisse tõi. Soldat jagas aga raha jaama juures olewate asunikkude  mahel ära, wõttis enesele ainult 6 rubla, mille sest uue sineli ostab. Ta ei nimetanud oma nimegi ja läks ära. Kodumaalt. Llhuiluljt. 14. now. õhtul pani kohaline Rahwasharldusejelts  oma ruumides näokatte-pidu toime. Osa- Võtmine oli keskmine. - Wumasel ajal on selts nii Mõnedki pcrekonna-öhtud lõbu seltside ees kamaga —■ muusika, ringmängud, tants ja ühine theelaud jjndaiuib. nõnda et juba armumine mõis tekkida nagu jP>kks tahmal,ariduseselts lõbuseltsiks muutunud. Wii- Vasel eestseisuse koosolekul tehti uiiiib otsuseks i )Q= ridu sesih il iste eeskawadsga perekonna- ja kirjanduseõhtuid  pidama hakata. * Mussust. 8. noa), oli siin kohalise RahwahariduseseW  poolt pidu-õhtu. Mängiti ..Moonakad", mis kaunis ladu laste korda läks. Peole näitomäpgu "järgnesiwad  tuttawad lõbustused konfetti, autori post ja lõpuks tants. Im. MirwEst. Laat. Peterburi kuberner lubas Noriva laota septembrikuu laada asemel 9., 10. ja 11. j detsembril pidada. Nii läheb siis narmalaste palawäm soow, weel sel aastal laata ära pidada, ikkagi toime. -- Tsirkus „S kandin awia" kolis neil päe«'il  Narmast ära ja tsirkusehoone,- mis Lebedkini omandus,  jäi tühjaks. Lebedkinil maksab see laudadest, tsirkusehoone. mis saepuru Ml külmaskwttlaks topitud.  umbes 3000 rubla. Linnale maksab hoone omanik  15 rubla kuus platslraha. Nüüd tuleb jälle kuulus  kloun Anatoli Durow pma truppega siia etenduši  andma. ftõncõhtu. Tr. Jänese mälestuseks pandakse  pühapäemal, 21. iiom. Narma Eesti Seltsis iõneõhtu toime. Kõnelejaks tuleb Dr. H. Koppel Tartust. Nagu kuulda, olla Narma eestlaste seas Dr. Jänese nimelise stipendiumi ehk abiraha heaks juba 500 rubla ümber raha kokku pandud. Arwatamaste tuleb see asi ka kõneõhtn! ette. No iste rai) road karskusetööl. Nagu räägitakse, olla juba tuhanded sellele palwekirjale alla kirjutanud, mida Narma naised joogikitsenduse pärast  lmnawolitogule mõtlemad ära anda. Ka „Wõitleja" ärkas selle üleskutse peale' ka tema peakoosolekul  oli Narma joogikohtade kaotamise küsimus harutusel. -gg. WUDnttimaM. Hurjutamine mõjub. Küesolewa aasta algul tuli Wiljandi kihelkonna konmendil  tütarlaste kihelkonnakooli asutamise küsimus otsustamisele. Mõisnikud, kes endid meie rahwä haridusekandjateks  armasta ma d nimetada, oliwad tooli asutamisele wastu, peale ühe. Eesti sugust mõisaomaniku,  ja mõisnikkude poolt hääletasiwatt ka 3 walla saadikut. Meeste tegumiisi malgustati ajalehtedes ja Lellepi, Ritseli ja Tuuli nimed saiwad terwel kodu-- maal tuntuks. Tänawu sügisel tulimad uued konwendisaadikute  walimised päemakorrale ja kaks saadikut ei lasknud endi kandidatnrat mitte enam üles seada. Kolmas, H. Leilep. seda töist mitte ei ftje. kuid loota mõib, et walijad meest,- kellest teada on, et tema oma walyate ja üleüldise arwiamise pealik Vilistab, mitte enam tähtsale kohale ei ttptta; seda wähem meel sellepärast,- et meil ligemal <*|<rf uue õpetaja  walimme ette tuleb. Senine õpetaja A. Westrendoll  on nimelt ametipidamisest —- ta vn üle 70 aasta toana ja 45 aastat ametbk olnud,- ja tahab juba manal aastal ametist tagW astudä. Ligemal konwendikoosolekul tuleb muu seas tähtjas küsimus otsustamisele: Kõpu kihelkonna lahutamine Wiljandi kihelkonnast. Wormiliselt on Kõpu «helk. Wiljandi U). meel praegu ühendatud, kuna tal aga juba ligi paarwmmend aastat oma õpetaja on. Rüüd soownvad Kõpu mehed Wiljandist täieste lahkuda ja seseiswa kogudusena elama hakata. Selle wastu ei oleks wiljandlastel muidu mitte midagi, kui kõplased mitte Wiljandi kirikuwarandusest seaduslikku osa omale ei nõuaks.. Nüüd on mäga kiisitaw, kas konwent lahutamisega  nõus on. Pärsti wald walis omale uueks kontoendi saadikuks Dr. T. Soosaare Wiljandist, kellel P. wallas mitu kokkuostetud talukohta on. Eesti konwendisaadikud on Dr. T. Soosaarega omale tubli,- laia silmaringiga eefttoedäja saanud. Wiljapeksmine on taludes siiamaani kestnud. Seni oliwad ilmad selle töö jaoks kõigiti korralikud, kuld nüüdne sula rikub wklja märjaks tehes tööd. Mitmel ja mitmel pool kawatsetakse wiljapeksu-ühisusi asutada ja aurujöulP peksumasinaid osta. Loodame, et tänawune pikaleweninud wiljape-ksmine ettemõttele ainult hoogu annab: on ju alati häda kõige suurem uuenduste ettevõtmisele kihutaja olnud. Linaseemnete müümisega 'saiwad põllumehed, kes ses asjas Mäga marased oliwad, kahju, kuna seemnehmnad hooaja lõpul umbes 30°/» kallimad oliwad,  kui algul. Wist läheb linadega lugu niisamuti. Praegu on linahinuad kaalu pealt umbes 15 rubla kallimad, kui läinud sügisel. TarHO. Eesti Põllumeesteseltsi koosolek  14. skp. ..Wanemuise" ruumides. Kohaliku Põllumeestefeltsi  elust osamõtmiue on koguni leige. Koosolekutel  käib harilikult raähe rahwast, ja igasugused logumiseabinõud jaamad ka asjataks. Pandakse koosolekuid  awalikkude ja üleüldiste nime all toime, katsutakse  amaldatud soowide peale koosolekuid argipäewadel  toime panna, et siis ehk linnas olewaid põllumehi rohkem kokku saada, aga see kõik jääb asjataks.  See ..üleüldine ja awalik" oli jälle üks neist hmoitamatest  katse koosolekmest, mida suurte lootustega sa täielise päewakorraga toime pandi, sa inimest oli siiski maewalt 50 ümber koos: pealegi jääb küsitamaks,  kui paljud nendestki moel tegelikud põllumehed oliwad. Koosolekut juhatab caub. Tõnisson. Peale protokollide kinnitamise ja 7 uue liikme uasluwõtmise kõneleb cand. A. Eisenschmidt: ~L õuit  a-R oolfimna põllutööst. Kõneleja tutmustab koosolejaid esialgul Nootsrmaa  põllutöö seisukorraga üleüldse. Põhjapoolsetel osades ei olemat põllutöö kliima kui ka maapinna pärast kaugeltki nii hea kui lõunas: pealegi kiskuwat põhjapool ka tubliste edenenud tööstus tööjõud maalt ära linnadesse ja tööstuse-keskkohtadesse. Sellewastu on lõunapoolsetes maaosades põllutöö õige kõrgel järjel. Wilja külwalakse siin reasWwi-masinatega, sest Rootsis on möödas need ajajärgud, kus reaskülmikui  ka üleüldse masinate peale põlastawalt waäsi datakse mõi nad mõnede wäikeste raskuste pärast nurka laidetakse. Kaswatatalse peaasjalikult loomatoidm-milja,  nagu segaristikheins ja loomatoidujuurikaid,  peale selle tubliste ka suhkrunaerid. Loomadekaswatamises on iseäranis piimalehmade pidmniue  hoos. Karjapidamise korraldus ei paku Daani oludega tukmale inimesele midagi iseäralikku: siin töötumad, nagu Daaniski, kontco» ühisused, ühispiimatalitused  jne. Piimatalituses pole ühistegeline korraldus kaugeltki uii kõrgele astmele edenenud kui Daanis. Põllutöö eriharidus. Rootsi põhjaliku haridusega  rahmakool seisab õige tublil järjel: tema peale kulutamad omawalitsused suuri summasid. Rahwa-ülikoolisid  on kaünis rohkeste. Peaaegu poolte rahma-ülikoolide juures on põllutöö osakonnad, mis unedes alamate pöllutöö-koolide sarnased on. Eri põllutöökoolisid on igas maakonnas, kus taimel teoriaga  ja jumel praktikaga tegemist tehtatse. Põllutvö-hariduse  keskkohaks lõunas on pöllutvö-institut oma paljude osakondadega, kus sisseastujalt täielist keskkooli haridust nõutakse. Nimetatud institudis on peale ülema osakonna ka weel alam osakond, kuhu rahmakooli-haridusega noorimehi wastu wöetakse: peale põllutöõ-osakoudade on institudi juures meel üks kõrgem ja kaks alamat piimatalituse-osakondu olemas, wiimastest üks uaisterahmastele. pmmatalituss katsejaam, keemialine laboratorium. hobuserautamiseja  aiatõõ-kool. Institudi! on suur mõis tarwitada. Põllumeesteseltside seisukord ou tubliste teine kui meil Eestis. Neil on suured sisseiuleku-hallikad,  nii et nad täie hooga wõimad töötada. Riigiwalitsus  aünab neile üle Va vnma-aksiatest rarwitada ja Veeretab seega enese ülesanded tWi põllumeesteseltside  peale, kes oma tohust igatahes paremine täidawad  ja asju tarbetohasemalt ajawad, tui sellega ehk riisi Valitsuse kohad toime oleksiwad saanud. Ühistegewus on täiel hool töötamas. Iseckranis  õttsroal järjel on ostu- ja müüma-ühisused, mis kõik kesk-kohtadesse on koondatud. Ühisustes maksab esialgse osamaksuga Võrreldes 10-kordne wastutus. Ühisused murelsewad põllumeestele peaasjalikult loomätoitu,  kunstsõnnikuid jne. Asju aetakse üleüldiskaubandusliseit  seisukohast. Hindasid liiga akla suruma  ei hakata. Puhtast kasust saamad liikmed 5 protsenti, mis üle selle meel järele jääb. jaotatakse kanbatarwitajate Vahel ära. üleüldiskasulikka ette- Võtteid nad toetada ei pruugi, sest põllutöö asjus teeb seda põllumeesteselts, kooli asju edendab oma- Valitsus jne. Ainukene üleüldiskasulikkudeks otstarlxckeks  Väkjaantaw raha oleks odama põllutöö-asjanduslise  nädalalehe Väljaandmise kulu. Mis Rootsi põllutöö kohta üleüldse nteel tähendada tuleks, siis oleks siin iseäranis seem- Mkaswatus tähelepanemise-wäärt. Palju waewa näeb sellekohane teaduslik asutus seemnetõu parandamise katsetega. Hästi Väljaarenenud seemneid toimetab seemnekasvatajate üleüldine selts müügile. . Läbirääkimistel, mis kõnele järgnesrwad, leiti, et seemnekaswatamise katsepõllud ka meil seemnetõugude  parandamise kui ka üleüldse kohaste seemneliikide  leidmise otstarbeks iseäranis tähtsad oleksiwad. Peale Vaheaja hakkas agronom hr. Arak karjasöötmifest kõnelema. Kõneleja arroas, et sügisene eekanoe loomade toitmise Võimaluse kohta wäga tanvilik oleks. Piimafaagi suurendamiseks leidW  kõneleja Väiga tarwlliku olewvt lehmadele wöima- Ukult palju muNaVÄgerikkaid toitusid (jõutoitufid) anda. Tähtis on ka toidu äraliMtamins. Loomasid ptab järjekindlalt toitma. Päewas peab Vähemalt 2—3 korda toitma ja alati ühel ajal. Kõuele järgneWatsl läbirääkimistel, mis õige ela- Vad vliwad, leiti, et karjapidamife-mstruktori ametisseseadmine  Väga tarwilik oleks ja otsustati seks sammusid astuda. Karjapidämise-kursuste toimepcmvmjse  mõte jääb õpejõudude puudusel läbi Viimata. Koosolek algas kell 11 e. J. ja lõppes umbes kell 6 õhtul. King fepatö õliste ametiüh isus pbdas  15. skp. oma peakoosolekut sa aastapäewa. Nimetatud  ühisus kinnitati 29. sept. 1903. a. ja esimje-ne  togewuse-algainise koosolek peeti 15. now. 1993. a- Ara. Loeti ühisuse tsgemuse-aasta aruanded ette ja mälestati raskusid, milledega ühisusel elussetõusmisoga  ja eluajal tegemist olnud. Lõpuks otsustati rStsepatödlistega kokku 1 eksemplar ;.Tööd" tellida jci teadetekorjamine liikmete seisukorra kohta toime panna. Esialgseteks kuludeks määrati 15 rubla. Äl-Eks. Riigiwolikogu. 18- mwftmÜti I«sKZeA I&«, Harutatakse iMupuutumatuse seaduse eelnõu. Tshehidse (sotsiald.) puudutab lühikeses ?õ--nes  Wene retoo lutsi oni, esimest ja teist riigimolUogu ja karakterfferib -kolmanda wolAogu tegemust. Nüüd olla p?aja ainult manifestis Väljakuulutatud  wabadusi teoks teha. Seda tegervat kolmas nigiwoli-kogu,  kes õigluseta korra hallikatest sündinud. Ta tuua isikupuutumatuse seaduse eelnõu nime all Wene kodanikkudele õigluseta korda ja kõnelda: „See on teie õigus!" Wene elu terme kurbloolus seista selles, et 159 milj. hingeline Wenemaa XX. aastasajal  oma habeas corpus'e Gololobomite käest saada.  (Kiiduamaldused.) Kuid Wene rahwas ei ootamat selle kurbmängu lõppu. Ta puutuda (paremale pöördes) nendega meel kord kokku ja siis alles saamat ta päris wabadufed kätte. Kiiduawaldufed pahemal pool. Paremalt poolt hüütakse: ..Tasa, rewolutsionärid!) Kowalenko I (rahwuslane) uõuah, et seaduse-eelnõu  komisjoni tagasi «taks. Gulkin (rahWuslifest erakonnast wälja heidetud)  tähendab, parempoolsed armata, et troon i-kai-ts jäid ainult parempoolsete pinkidel leiduda, kuid eksida  sellega. Ta nõuab strashnikute ärakaotamist, kõneleb siis Purffchkewitfhi tegudest moldawlaste hulgas ja jõuab otsusele, et Purischleivitshi soontes tilkagi Moldamia merd ei leiduda. Kui Purffchkewitsh hullumajasse läheks  jätkab  kõneleja toast siis saaksime teada, missugune meri tas' õieti soontes on. Kõneleja on juutide elamiseõigufe kitsendamise wastu, sest muulased waadata seni Vaenulikult teiste peole, kui nende wastu Vaenulikult üles astutamat. Kui tagakiusamised, rõhumised ja uut g ima Id ikka edasi kestata, siis ei olewat Wene teine remolutsion enam kaugel. (Hääl pahemalt poolt: ~Sige!") Lõpuks tä-- hendab kõneleja, et talupojad praeguse seaduse eelnõuga  rahul ci olewat ja palub seda koniisjoui tagasi anda, kes seda ümber töötaks. (Kiiduamaldused pahemal,  si-sistantme paremal pool.) Sisemiste asjade ministri aN il u r I o u> tähendab, et walitsus peale selle seaduse-- eelnõu meel teisa eelnõusid ette panna, mil alles ühte kokku tõsine tegelik tähtsus olla. Edasi peab ministri abi kohaseks teokamate kõnede  peale maskita, millega ausa mäeosa  sandarmide  korpuse kallale olewat tungitud. Kõige pealt olewat oktobristid seaduse-eelnõu sisse andnud, et polrtikaliste süütegude uurimised saudormide  West ara rv-õetaks. Ministri abi näitab, et niisugune seadus juba praegu olewat. kuid tegelikult olla seda wõimata täita, sest sarnasel puhul tulew-ah kohtu-uurijatest suur puudus. Maklakow ja Babjanski süüdistused wastu olewat põhjendamata. Ka arupärimises Wilna sandarmiwalitsuse üle olervat sandarmist prowotsionis joj ?i uuskimises süüdistanud, kuid wolikogu olewat peale asja läbiharutamist ise kõik need süüdistused tagasi lükanud. Mispärast sandarmist nõnda süüdistatawat, küsib  ministri abi ja wastab ise selle peale: Sellepärast, et nad esimesed riigiteed on ja oma kohusele ja Vandele truuks järwad kui fandarmide korpus Wene esimese remolutsioni lained tagasi lõi. «Kndnawaldused paremal pool.) Tema olewat sandarmite Witsjaks liig nõrk. Neid kaitsta mõrtsuka käe läbi langenud sadandate  käed. Sandarmid olewat Wll tüliks, kuid kellele? Selle peale olewat GegeMkon teist Wene rewolutsioni ette kuulutades, Vastanud. (Kiiduawaldused paremal vool ka keskel.) Kropotow (töõerakondlane) toob surmanuhtluste  kohta arwusid ette ja näitab, kudas inimesq siu häwrtatakse (Paremal pool hüüded: >,Wähe!") m arwab, et rahwas isikupuutumatuse mm osjas oma jõu peale peab lootma. Isikupuutumatuse komisjoni esimees G 010 Io boV Vaidleb oppositsioni kõnelejatele wastu  ja tõendab, et oppoMon ühe osa ajakirjanduU-- läbi komisjoni tööd sootuks roale wärtvides olewat !u* jutanud. Preester Nikonowitsh (parempoolne) tö* hendab, et seaduse-eelnõu seltskonna poolt küll rahul* V olemist leida, kuid tõendab, et selle tanortamine elus suuri raskusid tuua. Politsei läbiotsimise ja Vangitootmise  õiguse kitsendamise tagajärjel pääseda hull kurjategijaid ära. ' .: Kõneleja toob näitusi, kus rewolutsionärid too» baduseliikumise ajal isiku ja elumajapuutrunatust rik* kunud, neid punast lippu kandma ja kõnchds pidama sundinud. Kõneleja foowitab kõigile, les soowida. apostli Pauluse sõnade järele keha: >.Kui sa ülemaid ei taha karta siis tee head." - Parun Weyendorff (ottobrist) seab sea* duse-eelnõu ja pöhjusseaduse ja kaelakohtu pidamW seaduse punktffid kõrwu ja näitab, et eelnõu peH, nekt läbitöötamata on ja palju küsimusi segaseks jätab. Nende üleüldistel koosolekutsl äratas lõpmata rvaielusi/ sellepärast peab k õneleja paremaks! seaduse-eelnõu komisjoni tagasi anda. Bulat (töõerakondlane) tähendab, et asjata olewat enam seaduse-eelnõu kõlbmataks mida juba nii mitmed kõnelejad olewat teinud. Kui meie jõule jõuga Vastu wõistwat astuda, siis ek olewat Dumbadfev ja Eololobowid enam kardetaroad ja siis saatvat meie õige wabaduse kätte. (Kiiduawal* dused pahemal pool.) Päewane koosolek lõpeb kell õ.52 min. Õhtune wsMsk algab Schidlowski juhatuse? kell 8.50 min. Harutatakse «ttpönmtst naftaHaMkate «Aljarentimtfe üle edasi. Dimitrjukow (oktobrift) wastab endise kaw, bandusemmistri Dimirjasewi kõne peale. Ta näitab? et minister, ilma et oma seadusewastalift tegewuD tühjaks oleks tunnistanud. Kõigekõrgema käsu marju alla pugeda. Rendileandmise tagajärjel saada kroonu suurt kahju, see otaoat kroonu raha wargus. Ühes sellega olewat ka maatükkide omaniNudele,- talupoegadele! ülekohut tehtud. Minister olewat tähendanud.- talupojad  olewat selle wastu mässuga oma rahulolematust awaldauud. kuid see just olewatki häda, et mingisugust mässu ei olewat olnud. Edasi peatab aruandja pikemalt ministri seletuste luures js näitab,- et need kaugeltki rahustmoab Ma loodan - —■ jatkab kõneleja —* et minister, wähemalt nüüd meie Keisrile tõtt kõneleb ja enaml seda ei luba.- et Tsaari armu kuriaste tarwitataKe? Lõpuks panev aruandja Alemmeku-wormeli ettch milles naftamaa wäljarentimine teatud kõrgetele isi?! kutele seadusewastaliseks ja ministri seletus puudulikuks tunnistatakse ja abinõude tarwitusele wõtmist, mis kroonu kasusid edaspidi kindlustaks, tarwiliseks peetakse.  Stepanow (kadett). Ainult siis, kui ministri admmistratiioilife Vastutuse asemele tõsine Vastutus rahwaefituse ees maksma saab, ainult siis wõib loota? et ministrid oma seadusewastalisi tegusid sarnasel Viisu  wabandada ei püüa. Kõneleja annab teada, et kadetid oktobristide ülemineku-wormeli toetawad. Krahw Bobrins7i I (parempoolne) tähendab,  et selle rendilepinguga Wenemaals hoop anta? wat, mis walitsusewõimu w äärt ust ja au kõigutada. Minister, kes seaduiewastalise akti alla olewat kirjutanud,  pidanud sellesama sulega ka ametist lahtipalumise.palwe  alla kirjutama. Ministri seletusest ei olewat  sugugi märgata, et ta naftamaa Väljarentimise wastu midagi ette oleks wõtnud Kõneleja awaldab lootust, et rahwa südametunnistus  Tauria palees selle kohta oma otsuse anda ja seda teha ta lihtsate sõnadega: Teis et teinud mitte heaste!" (Kiiduawaldused kõikidel piukidel.)  Ottobristidc ettepanek wõetakse suure häälidenamusega  wastu. Ettepaneku wastu on ainult kolm parempoolset. Koosolek lõpeb kell 11 õhtul. Kahewöitlus. Järgmisel päewal peale kahewõitlust ilmunwad mõlemad osamõtjad Gutshkow ja llwarow wolikogu koosolekule. Uwarowi terwisline seisukord on rahuloldaro.  Wolikogu ringkondades hakkab kahetoõitlusewastane  ja Vahekohtu asutamist nõudja wool ikka enam maad ivötma. Näidatakse, et kaheroõitlus oma aja taieste ära on elanud. Et see tüli selgitamiseks kaugelt oma otstarvet ei täida, näitab ka praegune juhtumine/ mil krahm Uwarow nüüd, peale kahewõitlust.  Eutshkowi teotamise pärast kohtusse mõtleb kaebada.  KahemSitlusele ilmus ta siis ainult selleks, et oma ist kl ise mehisuse üle tunnistust anda ja laskis oma paugu õhku. Kuid isik!ise wahwuse mises igakord elu kaalu peale panna seda enanh kui selleks kõige tühisemad juhtumised põhjust annak-- siwad oleks igatahes liig. awaldataffe mitmelt voolt kaastnudmust.  Seda teemad isegi ta endised wastased. Kohalik elu. Walitsus. Nimetused. Tallinna rentei 1. järgu. kassapida> jaks on August Arro, 2. järgu raamatupidajaks N- Baroschkin ja arroepidamise-ametnikrlks on kantselei-» ametnik Karl Birkendorf nimetatud. Väitiski lin* na rewisjonikomisjoni liikmeks on J. Reumat kinnitatud. Te«dstsko>rj«mns ftmstw-swalttsAstelt ja põllunwostvjelGdell.  Wiirnasel ajal järjest kasmaw tung? paremaid põllnharimisewiisisid tarmikusele wõtta, tõi põllutöö-departemangus, semjtwowalitsustes, põllu- RE.'W 7 B« Kw gtTtj th i 1909