raga kuulus ülewel pilwe riigis hirmus sulin ja hulgumine ja kole järsk tormi hoog raputas kalju Lükka ümberringi laiali, mida ta kalju harjadelt kaasa kiskus, Mürisedes seisis Willemann omas koopas ja tänas Jumalat, et tal niisugune peidu urgas käe pärast oli, sest muidu oleks tema pää möga hõlpsalt kalju tükkidest wöinud lõhutud  saada. Nüüd oli ta wähemalt nende eest warjatud, aga mis üle seda, pidi ta Jumala hooleks jätma. Korraga kõlas ülewel nagu jõe kohin ja sel filma pilgul langes wihma kui ämbrist maha. Warsi jooksiwad kaljude wahel jõed; hirmsa wäega murdis maru ja pikse kärgatused  paniwad paksu õhku ümberringi merisema. Korraga läks tuhande wälgu kiirte läbi terme ümbrus walgeks; üks kange kärgatus, ja kaljude ragin pani ter- Nrt kalju riiki wankuma. Willemann tundis,  nagu uimaStawat lööki oma pää sees ja ta langes jõuetumalt maha; pikne oli tema lähedal, ühe kalju ladwa purustanud, kelle tükid ümberringi hirmsa raginaga laiali kukkusiwad. Ometi ei olnud wälgu löök Willemonniöfe mitte surmowalt puutunud. Kui ta jälle märkama hakkas, oli paha ilm juba mööda; torm ega pikne ci möllanud enam, wihma sadu oli üle jäänud ja tasase hiilgusega saatis looja mincw päikene oma wiimased purpuri punased jooned kõrge kalju latmade pääle. Willemann tundis ennast Väga nõrga olcwat; La püüdis ülesse tõusta, mis temal ka suure wacmaga korda läks ja hakkas oma korkast wälja ronima. Ometi pidi ta warsi ara tundma, et tema, praeguse termiscga mitte edasi minna ei jõudnud ja ta wötiis nõuukS siinsamas lahedal mahe mõnusamat puhke paika otsida. Sääl ärkas tal teine rommi pudel meele, mis taskus alles puutumata oli. Ruttu tegi ta selle tühjaks ja tundis ka selle pääle oma jõudu kaunisti kosuwat. Warsi tuli tal ka hää söögiisu; ta wõttis oma reisu taskust natuke toitu wälja, sõi ja hakkas siis palju tugewamalt ja rõõmsamalt, kui enne, edasi ruttama, et ööseks parajat puhke paika üleSfe otsida. See kõrge kalju latw, mis enne tema pää kohal kõikunud, oli sootumaks kadunud, seda oli pikne tuhandeks tükiks laiali purustanud  ja säält kalju mööda oli ka wälk alla poole tulnud ja tema külge puutunud. Willemann nägi ära, kui lähedal tal surma löök seisnud oli; ta langes kalju tükkide wahele põlwele maha ja tänaS südamest Jumalat, kelle warjaw käsi teda surma eest kaitsnud oli; ta palus weel taewalist abi ja kaitsmist, oma hädaohtliku teereisu ja wiletsa elusaatuse juure ja hakkas siis, rõõmsa lootusega, kaljutükkide wahel edasi ronima. (Järg tuleb). koos tegewad olema, nad pcawad muidugi koguduse liikmetega käsi käes käima. Kogukonna  liikmeid tuleb kuulda, nende arwamisi tuleb tähele panna. Ainult niiwiisi wõtwad  koguduse liikmed kiriku tarwitustest õieti osa ja tegewad omalt poolt, mis nende täitmiseks tarwiS. Meie kogudused ei ole nende asjade maStu sugugi külmad, olla tarwiS mõista, neid tööle kutsuda ja seda ühiselt nendega alata. Koguduse tarwituste ja olude harutamiseks sotsialilisest ehk ühiskondlikest  seisukohast peawad meie õpetajad aeg ajalt koguduse liikmete koosolekuid kokku kutsuma, s. o. rohkem haritud ja tähtsamaid koguduse liikmeid oma ümber koguma, et nendega ühiselt seda harutada, mis koguduse kasuks teha, kuidas selle wälimist ja sisemist elu tõsta tuleks. Niisuguseid koosolekuid peetakse juba, aga wähe ja wähese osa kogukonna liikmete osawõtmisel. Neid koosolekuid  tuleks wäga tähtsaks pidada, iseäranis  meie ajal, sest et kogudused ühte lugukaswawad  ja tarwitused sellepärast suurenewad. Päew päewalt läheb rohkem tarwis noortsugu  kristlikus maimus kaswatada, kodust õpetust edendada j. p- m." Isamaalt. Kuresaarest. Borki päewal, l7.Oktobril paale astumise päewal 21. Oktobril peeti meis linna mõlemates kirikutes tänujumalateenistust, majod olimad lipuehtes ja õhtul põlesiwad ilutuled. Saaremaa landmarschal, O- v- E k esparre  sõitis 1- Oktobril amctitalituSte pärast Peterburisse—  Rahwa kooliõpetajate kursus algas tciuawu 10. Sept. Osa sellest wõtawad S 2 koolm. Õpetust annamad kohased linna kooliõpetajad.  Aastaaastalt  jncb kursusest osawõtmine wähcmaks, ehk seda küll iseäranis meie Saare kooliõpetajatele, kellest suur hulk kõrgema kooliharituscta on, wäga maja oleks. Seda märkawad kooliõp. ise ka küllalt.  Ärajäämise põhjuseks on aga kooliõp. maitsed  palgad. Siin kohal kannan oma armsatele sugu ja Saare wcndadele iseäranis walla ja kooliülematele palama palme ette: kosutage kooli! Tõest, kool kosutab meid jälle! Wõiks ju paiguti mõned lähedal seisivad külakoolid ühendada,  siis tõuseks sellega paik ja oleks ühisel jõul majade parandamine hoopis hõlbsam.  Ka wõiks siis paremaid wõimusid koolipõllul  tööle saada. Parandust on hädasti maja, aga kes parandab? —r. EwangeliumnLutheruse puhastatud usu üleswõtmise püha kohta on Kiriku Seaduse  § 260- tähendatud, et seda päewa 19- (31.) Oktobril wõi esimesel järeltulewal  pühapäewal pühitseda tuleb. Gt tänawu aastaga uue ja wana kalendri wahe ühe päewa wörd suuremaks on läinud, siis on Liiwimaa konsistorium, nagu Jurjewi Saksa leht teatab, eksituste eest hoidmiseks iseäralise  käsukirjaga kirikuõpetajate tähelepanemist  selle pääle juhtinud, et tänawu aasta ja edaspidi mitte enam 19., waid 18. Oktobri kuu päew pühitseda tuleb, sest et uue kalendri 31. Okt. selle päewaga kokku käib. Sel aastal olimad siin kaks meest liisu all, kes juba kaunis manad olimad, üks 26 ja teine 30 aastane. Mõlemad olimad juba perekonna isad. 26. aastane on wabaks saanud, sest et ta kõige miimse numbri omale oli tõmbanud. Mõne eksituse  tõttu pole mehed mitte õigel ajal liisku wõtma  ilmunud. Meile kirjutatakse: Sel aastal on Kuresaares kaunis ilus numbriwõtjatel olnud  Nende ridade kirjutaja on ka üks ncist, ja awaldab tänu selle eest, et kõik wiinapoed kinni pandud oliwad, mille läbi lärmitsemine uulitsal j. m- palju tasasem  oli ja noortelt sõbradelt mõni sada rubla tasku jäi- Saagu edaspidi ikka nii olema! KaSwatage ja kosutage karskust, kodumaa õed ja wennad seks ajaks künni meie jälle üks teist näeme; palju termist kodumaale! Herra Th. Krull lubaS oma muusika kooriga meid, noori mehi, tunni Roomassaare  süllani saata. Tänu hr- Krullile ja tema koorile selle eest. Kõige lahkujate nimel A. Waltin. Möndasugust. Kui kaua kiwisüte saak kesta. Brcslau  geolog on seda aega määrata  katsunud, kui kaua mitmes Europa riigis kiwisüte lademed kesta wõiwad> Tema arwamise järele on Saksamaa kõige paremas  seisukorras. Znglistmaal, kus nüüd rohkem kiwisüse saadakse kui Saksamaal, saamad kiwisüte rikkused ennem otsa kui teistel riikidel. Durhamis ja NorthumberlandiS,  Saksonias ja kesk Tshehimaal kestab  wiwijüte saak 100 kuni 200 aaStat; teistest Jnglisemaa jagudes ja kesk Prantsusmaal  200—300 aastat; Saksamaal Waldcnburi laademcies 300—400 Põhja-Prantsuscmaal 000 —800 a-; Lõuna-Prantsuscmaal, Reini ringkondades, Belgias, Shlcsias Määri ja Poolamaal 1000 ja rohkem aastaid- Pöhja-Amerikas ja HiinaS (Shansimaal) kestab kiwisüte saak prohw- Frcchi arwamise järele kõige wähem 30 -40 aastasada. Babiloni raamatukogu. Pensilwania ülikool saatis Wcikc-AstaSst uurimise saatkonna,  kellel ka korda läks Nipuri ware» nietes, „Baabeli mangipõlwe paiga" kohal, tähtsat tciduft teha. Baali templi wäljakaewamisel,  mida elamitlased 2280. aastal enne Kristust ära lõhkufiwad, leiti nimelt Babiloni riigi raamatukogu ülesse. 17,200 tahwlit kiilkirjast on ju kätte saadud, kuna kaewamist edasi jatkatakse. Kiilkirjad kõnelewad  endisest ajaloost, palju on ka teadussist  sisuga, grammatika, rehkendust, usuõpetust  ja muude selleaegsete teaduste üle. Prohwessor Hilprecht arwab rvähemalt 150,000 tahwlit leiduwat. 20 ja lasugawuselt  leiti kuningas Sargani aegne müür (3800 a. enne Kr) Igas kihis leiti palju sõjariistu. Leiti ka lossi eeskülg, mis 600 jalga pikk. Arwatawasti oli see kuningate elukohaks. Amemka sõjakunstnikud olla haruldase leiduse teinud, mis siis, kui ta tõeks jääb, kõik püskid ja suurtükid kolikambrisse heidab.  Olla niisugune masin tehtud, mis terwe wäe wõib ära praadida ja raudlaewad  ära sulatada. Amerika prohwessor Tentrew on nimelt päikeseklaasid nii osanud  kokku seada, et nende kiired weel 20 wsrsta pääls põletawad. Uuele masinale olla, kui päike kunstlikult ära warjatakse, et masin kiiresid ei saa. Prof- Winkler on ÜleSleidnud, et loomade suu ja sõra haiguse waStu kõige parem abinõu on haigete loomade piima jootmine, mis 75—85 graadi Celsiuse järele  soojaks tehtud. Loomad, kes seda piima saanud, ei jää sellesse Messe, nii et külgehakkamine takistatud on- Tululikud juhatused. Kuda klaas-, porzcllani ja saueriistu köwemars  karastada wõib. Poodisi ostetud klaasaSjad, lambiklaasid ja saueriistad on mõni kord wäga abrad katki minema. Neid wõib aga järgmisel wiisii köwemaks karastada: Paki õlleklaasid, walged  taldrikud ja muud kiwiriistad õlgedega katlasse, wala mett pääle ja pane pihutäis soola sekka. Siis tõsta pada tulele ja tee lõket alla, aga mitte häkitsclt, maid tuli peab pikkamisi suuremaks tõusma. Nõnda lase enam kui paar tundi kuumalt keeda. Siis jäägu tuli jälle pikkamisi wäiksemaks, nii et pada aega möõsa jahtuda wõib. On ta üsna külmaks jäänud, siis wõetaksi klaasaSjad wälja ja pestakse leiges mees puhtaks. Seega an nad karastatud sa peawad enam wastu. Naljaks. Wõlauskuja: Ma küsin Teie käest nüüd wiimast kord, kas Teie maksate oma wõla mulle ära ivõi ei? Wöiglane: Tanu jumalale, et see' inetu küsimine kord lõpeb. Kimbatus. Kõögipiiga: Täna riidlesin  prouaga, ei tea fiiSgi, kaS lähen ära, wõi jään paigale. Toapiiga: KaS proua ei käskinud ära minna? Kõögipiiga:- Ei. Kui ma aga teaksin, mis ta tahab. Kui proua tahab mind pidada, lähen; kui tema tahab mind ära ajada, Mu paigale, 42 Saarlane 1900.