õsujcld sellcst suuremat kasu ei saanud, kui see aeg arwesfe wõtta, mis sääl juures ära kulutati.  Tünawu aasta oli palju rohkem platsi tahtjaid, aga et plutsifid 200 ümber on, siis pidi üks osa neist ilma jääma. Tartust. Wäljaründamise asjus on talurahivaaSjade  komissaride poolt wallawalitsustele ringkiri saadetud, et sügisene maakuulamine täna  mu lõpetatud on. 1. augustist pääle ei anta enam maakuulamisetunniStusi wälja. Kes wälja rünnata tahawad, peawad tulewal kewadel maakuulajad  wälja saatma. Maatülid, mis Liiwimaa «väljarändajate jaoks määratud, on TobolSki kubermangus ja Amurimaal HabarowSki ringkonnas.  Meie murrete uurimine hakkab mõnekümne-aaStase  seismise järele jälle nihkuma. Helsingi ülikooli kandidat W. Grünthal (Muhust pärit) on wiimasel ajal Sorwe säärel murde iseäroldufi üles tähendanud ja arwab sedasama tööd Kihelkonna pool jätkata. Murde ainetega on lugu niisama kui rahwalauludega, «viisidega jne. nad kaowad kiiresti. Tõujcw läbikäimine  muu maailmaga, kool, kirjandus kõik häwitab muistset tönewiist ja tasandab keelt. Siin oleks Eesti Kirjanduse Seltsil weel üks tööpõld endistele lisaks. Kohaseid tööjõudusid nüüd juba leiaks, kui neile töötegemise «võimalust  jõutaks muretseda s. t. wähemalt töö kulud ära tasuda. Nahwawuside korjajad on, nii kui kuuleme, oma teekonnalt pea iõ-t lagast jõudnud. Neid oli sel jumel meest lümme töös. Nendele tööjõududele, keda kewadel nimetasime, aStuS hiljuti kauaaegne korjaja P. Süda juurde, kes Saaremaal, oma kodusaarel, natuke „ümber tahab waata." Hr. Wälbe lööd, ta jäi haigeks, jätkab Eestimaal hr. Martin, kes just oma wästtawa laulureifi järel (Pärnumaal) puhkust arwas pidada. W. Rosenstrauch astub jõnade kirjutajana mõlematega ühes. Mis saadawal oli, on hoolega ära korjatud;  osalt oli aga «irga töö lõpujaadujeks see kindel teadmine, et rahwawiifid töö piirkonnas Seda ja teist. Puu ja paber- Põhja Amerika ühisriikidet on lähemas tulewikus hädaohtu karta, unda teegi enne ei wõinud arwata. Nagu meil ja mujal maades, nii hakkab ka jääl jee hirmuiaw  tont, metsade laastamine, kiiresti suuremais  mmema. Aga kui iecgr arwab, et need põletispuudeks torwitataise, siis eksib ta rängasti.  Suuremalt ojalt lähemad nad paberi Valmistamiseks. . . Wiimane nõuab kole juurt puude arwu. Kui puid ka edcSpidi nii juurel määral ära tarwitatakse, sits on ühisriigid 25 aasta pärast täiesti metsadest lagedad. Näituseks larwitab üks New-Porki ajakiri, mis igapäew 800,000 eksemplari, 80 lehekülge suur, päewas wälia annab, igapäew paberi walmistamiseks  9779 puud ära, mis 20 meetrit (wühem, kui 10 sülda) pilad ja kaunis jämedad  on. KuldwasikaS. Mooses tuli mäe päält maha, waatas kuldne wasikas, ja eks ole see tüll paha terwe rahwaS kummardas. MooseS käsulaudu kandis, rahwaS õelust teenimas, kõrgem ennast tunda andis, rahwa ees suur wafikas. Mooses wihal andis asu, käsulauast purustas,  wafikaS sai õige taju : WooseS kesta pölxtaS. Sün ja jääk ka Eesti rajal mõnel ees kuldwafitas: Pole Moosest meie ajal, kes neid weel nüüd keelamas. , O- GrosSjchmidt. Naene: Oled sa aga mulle tubli klcidiriide jälle ostnud. Kümme aastat olen juba sulle ilka ütelnud, ei ja midagi hääd wäljumalisa  ei mõista- Mees: Tõsi tüll! Seda pani» ma juba kohe pärast meie pulmi tähele. Meelitaja. Kuningas Louis IV. näitas luuletaja Boileaule oma sepitsetud salmikuid  ja küsis tema aimamist nende üle. „Majesteedil,  mastas Boileau, ei ole midagi matmata  Majesteet katsusiwad halbu salmikuid teha, ja katse on hiilgamast korda läinud l" wiimase paarikümne aasta jooksul täieliku unustuse  hõlma on langenud. „PoSt." Ajakiri „Noor-Eesti" hakkawat, nagu „PoSt." kuuleb ö korda, aastas ilmuma. WuStutawaks  toimetajaks ja wäljaandjaks on kirjanik  Gustav Suits, kuna ettewõte ise osaühisusliscl  alusel seisab. Ühes lodjas Emajõe pääl suri kesknädalal  äkki Wene nacsterahwas ägedatesse kvhukrampideSse ära. Surnukeha toimetati anatomikumisse  ja siin tunnistasiwad arstid haiguse koleraks. Lodi tuli Peipsist Talabski faao.lt, kus hiljuti kolera lahti on päüsnud. Teised inimesed, kes lodjas oliwad, wiidi linna kolerahaigemajasse  järelwaatamise alla, kuna lodi haiguseidudest puhastati. KolcraSse haigeks jäänud on reede hommikul kell 5 kõige wanem neist, kes lodja päält kolerahaigemajaSfs järelwalwamife alla wiidi. Haige on 20-aaStane noormees, selle naesterahwa Awdotja BelouSsowi lapselaps, kes koleraSse suri. Püüle tema on haigemajas tema 12-aastane ja s,aastane wend ja 15-aaStane õde. Nende juures ei ole kolera tundemärkisid senini ilmsiks tulnud. „PoSt." Hallistest. 17 aastat tagasi tapeti Kaubi vallavanem Akel ära, kus juures temalt raha ja wäärtpaberid rööwiti. Nüüd on tema rahakott  kõige rahaga ja wäärtpaberitega laudapööningult  leitud. Üks tapjatest saadeti omal ajal Sahalini sunnitööle, kust teda Wene-Jaapani  sõja ajal vabastati. Talliuuast. Neljapäeval algas Eestimaa õpetajate finod jumalateenistusega Toompää kirikus. Altariteenistust pidas õpetaja Schmidt Ristilt, jutlust kindralfuperintendent D- Lemm. Kella 1 ajal oli Eestikeelne awamisc-- jumalateenistuS Jaani kirikus, kus õpetaja Embeck Emastest jutlust pidas. »Wir." Lätimaalt. Riiast. Hiljuti ilmus lehtedes teade, nagu oleks valitsuse poolt uus käsk ilmunud, et isikuid  muudest rahvustest, kui venelast saadaval, kroonuametitesse võtta ei tohi. „Rish. West." teatab nüüd: tema olevat asja järele kuulanud  ja teada saanud, et sõnum niisugust uuest käsust mitte õige ei ole ja lihtsalt välja mõeldud on. „Wir.^ Põllupanga tegcwuse kohta Baltimaal. Kui talupoegade põllupank Baltimaal oma tegewust  algas, fiis hõiskafiwad mitmed. Maatahtjad lootstwad selle läbi omale paremat laenu saada, kuna maamüüjad jälle maahindu lomfiwad kergel  viisil kätte saada. Süül juures kardeti ka juba seda, et meie omad laenuasutused kahju saamad. Kuid walitsewad bürokratiSmuse ja wormalismuse juures ei sündinud ühte ega teist. Nagu „Rig. Zsitungile" Peterburist kirjutatakse, sünnitab põllupanga tcgewuS Baltimaal isegi valitsuse ringkondades muret. Palju halbtufi sünnitavad nimelt rüütlimõisate tükeldamine üksikuteks taludeks ja nende maksude ärajagamine  talude pääle, mis enne mõisa kanda oliwad.  Iseäranis rasked on kiriku, koolide, teede jne. ülevalpidamise kulud ära jagada. Nii peab silla ehitamiseks mõisa oma ehituse materjali  andma, kust peab aga üks vabadik, kellelt ainult mõningad dessätinid põldu, metsa aga sugugi ei ole, suveajal, kus palkide müümine igal pool seisab, pakkisid saama M? Nüüd olevat niihästi mõisnikkude- kui ka talupoegade põlluponkade juhatajad ühes kroonumaade  ministriga seletanud, et edaspidi niisuguse mõisate tükeldamise juures iseäranis hoolega maksude jaotamist tähele tuleb panna. ,Jsam." Hiljuti suri 70 aastase Granke naene ära. See kurvastas vanameest nõnda, et ta ka oma elu lõpetada tahtis. Nende päevade sees jättis ta kodusse kirja järele, et teda kirikuaiast  surnult leitaks. Mindi surnuaiale ja ta leitigi oma naese haua juures maas lamavat. Ta oli enesele kihwtit sisse võtnud. WäheSte elumärkidega viidi ta haigemajasse, kuid suri juba teel ära. Jutud oodatava amnestia asjus ei taha vaikida, ehk nad küll kord valeks on tunnistatud.  «Rishk. Müsl." teatab selle kohta järgmist:  .Ajalehtede sönumete Ml lemmad k».'» jutud oodatawa amnestia kohta kinnitust. Hallikatest,  mis täielikku usaldust ära teeniwad, teatatakse, et kõige ligemal ajal manifest awaldatakse,  mis politikawangidele ja «väljasaadetutele  armu annab- Mitmesugustest asutustest on nende isikute nimekirja nõutud, kelle kohta amnestia peab käima. Neid nimekirjasid walmistatakse  rutuga," „PoSt." Wirtsanis tegiwad warefed taluperemehe Ts. kirsiaiale kahju, mille tõttu peremees käskis kirsid puudelt ära noppida. Üks tööliste seast, wäikene tüdruk, tahtis esimene selle käsutäitja olla ja ronis kirsi puu otsa. Teised töölised, kes kaugelt midagi muSta ühe kirsipuu pääl liikumas nägiwad, ütlestwad: „Näe, peremees, kus wares on, lase l" Peremees laskisgi püssipaugu tüdruku pääle, kellele selle läbi käsi ja rind haawatud sai. Siisgi ei ole tüdruku elu mitte hädaohus. Kaugemalt riigist. Peterburist. Nagu „Retsh" kuuleb, olevat  läbirääkimised Türgi sultani külaskäigu asjas lõpetatud. Sultanit oodatakse 16. aug. LiwadiaSse. Selleks ajaks sõidavad sinna ka ministritenõukogu esimees P. A. Stolypin ja wälimiste asjade minister Jswolski. Sultani saatkonnaga sõidab ka Türgi wälimiste asjade minister. Püälinna lehtede teatel on juli kuu jooksul sõja- ja muu kohtute poolt 102 surmaotsust  tehtud, mis linnade järele järgmiselt ära jagunewad: Tiflisis 19, Kurskis 17, KiewiS 16, WarssawiS 11, Wladimiris, 11, Peterburis ja Odessas kumbagis 6, Wladikavkafis 6 jne. 1909 a. 7 esimese kuu jooksul on 841 inimest surmale mõistetud.. Juli kuul on 34 surmaotsust  täidesaadetud JekaterinoSlawis 9, Ljublinis ja Harkovis kumbagis 6, Tambowis S, Bakus S, Krasnojarski? » jne. 7. esimese kuu jooksul on 381 surmaotsust täide saadetud. Ajakirjandust on 19 korda 6760 rublaga trahwitud, kus juures mõned ajakirjad 2 korda trahvitud saiwad. 1909 a. 7 esimese kuu jooksul  on ajakirjandust ühtekokku 109 korda 64,426 rublaga trahwitud. „Jsam." Laskeharjutustel Brest-Litowski all laSti Koweli polgu kapten Pasnanski pilsfikuuliga «aha. Peterburis on üks gorodowoi selle» pärast lahti lastud, et ta teenistuses olleS oma püssi kojahoidja kütte selleks ajaks, kui ise tüdrukuga jalutama läks, hoiu pääle andnud. Pensast. 5. augustil kell 8 hommikul, pääsis Pensa kroonu wiinaladuS tuli lahti. Kolm kiwichitust, kus piiritus ja wiin sees, põlefiwad ära. 60,000 wedro piiritust ja 4,500 wedro wiina pudelites on ära hävitatud. Kahju ulatab 600.000 rbl. Blagoweshtshenskist. Sadamas põles aurulaev .Rübak" ära; inimeste ohvrid ei olnud. Kahju on 100.000 rbl. Pjatigorskist. Rongi kallale tungimine. Nagu Pjatigorskist „RusSk- Slowole" teatatakse, pandud ühel viimasel ööl postirong, mis Rostovi  D. ä. sõitnud, Suworowskaja jaama lähedal  korraga tormast abil seisma- ühtlast tunginud  2. klaSfi vagunisse, kus rahakorjaja 40 tuhande rublaga sees olnud, 20 röövlit. Rahakorjajat  saatev strashnik löödud haamrihoobiga uimaseks. Ka politseikordnik, kes juhtumist sellessamas  vagunis sõitnud, saanud hoobi pähe. Rahakorjaja jätnud oma kassa vagunisse ja hüpanud ise aknast välja. Siis roninud ta vaguni katusele, säält edasi teise vaguni pääle jne., kuni ta viimati veduri juurde jõudnnd. Sääl hüüdnud ta vedurijuhile: „mind röövitakse,  päästa vedur lahti." Wedur kihutanud .Naguti" jaamale. Selle aja sees võtnud röövlid,  kõik viisakas riides nooredmehed, kassast 32 tuhat rubla, istunud fiis neid ootavatele sõiduriistadele ning hobuste selga ja sõitnud Shelesnowodski poole. Kui wedur .Nagutist" shandarmide ja raudteeteenijatega kohale jõudnud,  olnud kelmid juba kadunud. .Wir." Wäljamaalt. Tchönbergis langes sel silmapilgul, kui ringraudtee rong »Jmperiaii" platsilt Mi sõi- 57 Saarlane, ISOS