nud taganewat wäge, kuna mölemalpool kitsasteed wäejaod wälja olnud saadetud. Inglise lehe „Taily Telegraph" kirjasaatja Tokias teatab, et Tokios plaani walmistatakse, kuidas wõimalik oleks sõja» wüljale üks miljon meest jalawäge saata, kui sõda tulema aasta juuni-kuuni peaks kestma. Ajaleht „Times" tähendab: Jaapani  rahwaarwu pääle waadates ja selle päüle rõhku pandes, et juba 30. aasta eest sääl üleüldine wäeteenistuse-seadus Saksamaa eeskuju järele maksma pandi, ei õle kahtlust, et Jaapan mitte sarnast sõjawäge sõjawäljale saata ei ivöiks. Pekingi kaudu tuleb 7. julil Tokiost sõnum, et Jaapani walitsus 46.000 tagawarawäelist,  46.000 mana tägawarawäe meest ja 40.000 meest maakaitse wäge tegewaSse mäkke on kutsunud. 92.000 tagawarawäelist lastakse kiirelt harjutusi teha ja saadetakse siis Mandshuria sõjawäljale.  Maakaitsewägi jääb Jaapanisse kodumaad kaitsma. „Reuteri" agentur Loob Tokiost 7. julil sõnumi, et sääl Wladiwostoki laewastiku ilmumine Waiksesse  merde mingisugust erutust sünnitanud ei ole. Isamaalt. Kuresaarest. Kui palju wiina mullu müüdud. Kubermangu aktsiisi-walitsuse aruande  järele on möödaläinud aastalLiiwimaal kroonuwiinapoodides ära müüdud: põletatud wiina 91,2581 pangi 6,958,893 rbl. 23 kop. eest ja peenemaid wiinasid 58.811 rbl. 10 kop. eest, kokku. 7,017,704 rbl. 33 kop. eest. Puhast kasu on saadud: kroonu wiinamüügist 4,739,445 rbl. 80 kop., pudelite eest 7745 r. 66 k. ja mitmesugustest  sissetulekutest 50071 r. 47 k., kokku 4,797,262 rbl. 93 kop. Sachariini tarwitamisele, mis nimelt meie rahwa seas liiali läks, hakkab üks walitsuse määrus, mille järele aptegid teda mitte rohkem kui 100 grammi tagawaraks  ei tohi pidada, tõket tegema. Et ta muretsemisel ka muidu raskusi on, siis wõib loota, et ta üleliigne tarwitamine nüüd kaob. Sachariin on rahwa majapidamises  kõige paremal korral wähemalt ilmaaegne, kuna ta mõnesuguste walearww miste pärast, mis ta äratab, kahjulikuks wõib saada, iseäranis laStele. Ärge supelge pärast söömist!  Suweajal kuuldakse tihti, et siin ja jääl mõni inimene supeldes ära uppunud.  Ainult harwa on uppujad niisugused,  kes supelda ei mõista, enamasti on uppujad just need, kes wäga hästi ujuda oskawad. Enamasti kõigi niisugustest öeldakse, et nad järsku põhja wajunud ja arwatawasti südame rabanduse läbi surma saanud. Südame rabanduse lugu ei taha meie arust sugugi usutaw olla. Enamasti on ju uppujad noored, tugewad inimesed, kelle süda täiesti terwe on, mispärast südame rabandus ainult arukorral uppumise põhjuseks  wõib olla. Palju töenäitlikum on see, et suplejad täie kõhuga suplema läkfiwad,  et wee liikumine nende südame halwaks  tegi, mille tagajärjel neile südamepöörituS  tuli, nagu me seda merehaiguse juures näeme. Selge on, et isegi wäikesed laened ja kerge heljumine täie kõhu pääle paha mõju awaldawad, mispärast siis ial täie kõhuga suplema ei tohi minna. U u s s a m m n a e s t e r a h w a Stel  edasi. Riigi-nõuukogu hääksarwamisel  on naesterahwale nüüd ka õigus antud posti ja telegrahwi ametnikkudeks hakata. Wene leht „Russ" kirjutab selle seaduse üle pikemalt ja tähendab, et nüüd naesterahwad mitte ainult ärakirjutajad ja kirjutusemasina-juhatajad ei pruugi olla, nagu senini, kui nad rohkem haritud oliwad.  Uue seaduse järele aStuwad nad riigiametnikkudeks ja saamad hulga meesterahwaste  ülemateks. Tänani maksis see arwamine, et naesterahmas ainust ühe õpeasutuse, nimest naesterahwa gümnasiumi juhatajaks wõib olla. Jgalpool oli näha, et mõned mehed, kes ainult kodus haridust oliwad saanud, tähtsaid kohtasid wõisiwad pidada, kuna naesterabwad palju parema haridusega alamate ametitega pidimad leppima, mis neid haamaS ja alandas. Liitvimaalt. Selleaastane Liimi õpetajate  sinod peetakse, nagu „D.-Ztg." kuuleb, 25. augustil Wõru linnas ära. Sinodi juhataja saab asetäitline kindralsuperintendent  praost GaehtgenS olema, sest et kindralsuperintendent Oehrn alles haige on. Peterburist. Anti teada, et 15. juli hommikul kell 10 sisemiste asjade minister W. K. Plehwe Balti raudtee-jaama poole wiiwal teel Warschawi raudtee-jaama lähedal ära on surmatud. Ministri sõiduriista  alla wisati üks pomm. Minister ja tema kutsar saiwad sürma. Sisemiste asjade ministri tapja on kinni wõetud. Adshikentis, 4. julil. Kell 7, 40 min. p. l. tapeti kurja käe läbi Jelisawetpoli  asekuberner Andrejew ära. Saratowist. Hullu hirmus tegu. Saratowi  kubermangu ühes külas elas talupoeg Michailow, kelle juures ju kaua aega waimusegadust märgati. Ta kadus häkitselt külast ära. Teda otsiti, aga ei leitud. Ühel õhtul aga, kui ta naene saunas oli, tormas  Mihailom oma peidukohast wülja ja katsus suure noaga naesel kaela läbi lõigata. Haawatud naese karjumise pääle ruttas hullu wend sinna, ja katsus nuga tema käest ära wõtta, mis tal ka korda läks. Nüüd katsus ta haawatule abi anda, aga hull hiilis tasakesti juurde ja lõi ühe ainsa kirwehoobiga wenna surnuks. Selle pääle läks ta elumajasse ja tappis sääl oma ema, kes kaua aega sängis põdes, ka ära. Õue pääle minnes nägi ta wennanaist wenna surnukoha juures ja lõi selle maha ning tormas siis ühe juurderuttawa  naabri pääle ja tappis ka selle ära ning pistis siis maja põlema. Kustutamise-ajal  nägiwad külamehed hullu rehe katusel naerwat ja katusega ühes tulemerde  langemad. Tuli hüwitas 52 maja ära. Mariampolist. Suur märgus. Ssuwalikist teatawad ajalehed, et 7. junil ööl Mariampolist 9. draguni-polgu kassast 135,000 rubla sularaha ja mitmed tähtsad dokumendid ära on warastatud. Margad olnud mähil olem ohwitser Maljarow ja lihtsoldat Rjabow. Polguülem lubas 5000 rubla kurjategijate kinniwõtjatele. 9. junil sai piiriwahtide rittmeister Stepanow  kurjategijad wersta Mariampolist  ühe soo päält kätte. Dokumentide pakk oli lahti tehud ja mõned paberid laiali. Sularaha oli käes. Kurjategijaid, kes wäljamaale  tahtsiwad põgeneda, andis üks talupoeg  üles, kellele nad 200 rubla andsiwad, et see neile selle eest erariideid pidi ostma. Kinniwõtmisel leiti nende juurest 134,800 rubla raha- Rittmeister Stepanow ei ole lubatud tasu wastu wõtnud- Bessaraabiason wiljaikaldust karta, nagu „Od. Now/ kubermanguwalitsusele  ülesantud aruannete järele teatab. Töölised on sunnitud teistes kubermangudes  teenistust otsima. Mõned wallad on otsustanud karju wiljapõldudele ajada, et kuma ja palamuse käes ärakõrwenud põllust sel teelgi natukene kasu saada. Ühe kreisi elanikud on kuberneri juba palunud, et nendelt wõlgafi nüüd ei nõutaks ja tulema aasta maksudega kannatataks. Sääl on wihmast ja külmast üleliigne küllus, nii et see hirmu teeb. Näitab, et ka loodus piiri pidada ei taha. Bakust. Teheranist teatati 5. julil, et sääl kolera kohutamast kaswada. Europlased  lahkuwad ruttu linnast ja jätawad oma waranduse ilma ülewaatuseta sinna paika. Teheranist siia jõudnud isikud teatawad, olla päewi olnud, mil 900 inimest  kolerasse surnud. Kaukasia piir on reisijatele kinni pandud. Wäljamaalt. Endise Transwaali wabariigi president  Paul Krüger kes Jnglise-Buuri sõja ajal wäga laialt tuttawaks sai, suri 1. julil ära. See mees oli minema aastasaja  riigimeeste hulgas üks tähtsamatest. Oma wiimased elupäewad elas ta Euroopas,  kuhu ta 1900. aasta augusti-kuul selle otstarbega tuli, et Euroopa riikisi nii kaugele saada, et need buuride wabariikidel  iseseiswust aitaks alal hoida. Teda wõeti Euroopas küll siin ja sääl suure waimustusega wastu, näituseks Prantsusemaal,  aga ta ei saanud midagi sellest kätte, mis ta lootis. Kui buurid 1902. aastal inglastele alla andsiwad ja rahu tegiwad, mõjus see tema pääle nii rusuwalt,  et ta politikast ennast koguni eemale hoidis. Krüger oli hääde waimuannetega  ja wisa loomuga mees. Kui buurid endid alla andsiwad ja Jnglisemaale truudust wandusiwad, et teinud tema seda mitte, mispärast tal wõimalik ei olnud Transwaali tagasi minna, ehk ta küll wäga selle järele igatsenud. Mõni aeg enne surma palunud ta Inglise walitsuselt sinna tagasiminekuks luba, aga ta palwe olla tagasi lükatud. Enne surma olnud ta palawam soow oma kodumaal mõni aasta enne teda surnud abikaasa kõrwal wiimast und magada. Krüger on ligi 80 aastat manaks saanud. Lühikene aeg enne surma saatis ta haawatud Wene sõjameeste hääks 600 guldnat ja tähendas rahaga ühes-saadetud kirjas selle pääle, kuidas wenelased buuride saatusest nende sõja ajal osa wõtnud. Londonis, 3. julil. WalitsuS lubas Krügerit Transwaalisse matta. Londonist. Rahutus „Malakka" ärawõtmise  üle kaswab ühtelugu suuremaks. WalitsusewastaSts erakondade juhid andsiwad  teadä, et nad walitsust igas tükis malmis on toetama, kui see midagi seS asjas peaks ette wõtma. Inglise saadik on Wene walitsusele protestikirja sisse andnud. Protestikirjas nõutakse, et „Malakka"  wiibimata tagasi antaks, sest et Wene ristlejatel mitte ei olla õigust olnud laewa kinni wõtta, kuna tema pääl olewad sõjamaterjalid Inglise walitsuse omad olla. Kastide pääl olla selgesti noole märk näha ja nool olla Inglise walitsuse ametlik märk. Kirja lõpul juhitakse Wene walitsuse tähelepanemist selle pääle, et juhtumisel rasked tagajärjed wõiwad osta. Kuresaare kiriklikud sönumed. Ncljapäewal, SiL. juulil. Keisri ema nimepäew. Eestikeele wastulauludega jumalateenistust kellu !/zll peab ülemõpetaja Lemm. Pühapäetval, SS. julil. Eestikeele jumalateenistust ja lauarahwa wastuwõtmist  toimetab kellu Vel2 ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal kell 2 pärast lõunat. Saarlane, 1904 Wastulaq toimetaja Hartwiz Sasi, o«i, xos