kutsesse wötta. OtsuStadi ka üleskutsesse wötta, et rahvasaadikute kogu rahwa elukorra parandamiseks,  kõigis rahwa majanduse harudes töötama saab, nimelt sel teel, et tööliste seadused parandatud,  töö aeg lühendatud ja tööliste oma kasude rahulik kaitsmine wöimalikuks tehtud saab, (törkumiSte  vabadus. ühisuste Vabadus jne ). Ka ra» haaSjanduse politika põhjaliku uuendamist wötab kongress üleskutsesse, nimelt selleks, et maksude koorem õiglasemalt ärajaotatud saaks. Rahwa hariduS. Rahwa hariduse küsimused piawad valitsuse politikaS kõige esimese paiga paale tõstetud saama, keõ oma olekut hariduse kasude ja ülesannete kohta täielikult muutma piab. Iseäranis on waja: a) Üleüldise ja ilma maksuta algus-hariduse  sisse seadmist, üheS alguskooli kursuse laiendamise  ja tõstmisega, mis täieSti kohaliste omawalitsuSte  hoole alla piab antama; kõikide täiendava  ja koolist Väljaspoolse hariduse harude ja abinõuude edendamine. l,) Keskkoolide arwu suurendamine, —waja-  järele; keskkooli programmi ja selle sead. luSte läbiwaatamine; kohalise omawalitsuse ja seltskonna lähem osawötmine keskkooli Valitsusest;  keskkooli programmi ja selle õpeasjanduse Võimalik wabadus. Z) Otsekohese ühisuse loomine mitmet laadi koolide wahel, et alamatest koolidest ülemistesse minekut kergitada. e) Ülikoolide ja muude kõrgemate öpeasutuSte  omawalitsus. Naesterahwasle aStnmine neisse SpeasutusteSse meesterahwastega ühesugustel alustel. Akademialise õpetuse andmise wabadus. Kõrgemate öpeasutuste orwu suurendamine. k) Tehnikalise ja eri- (special) hariduse edendamine.  Z-) Seltskondlise ja era-ettewõtte wabadus hariduse asjus. Kongress otsustas kõiki neid määrusi üleskutsesse  wötta ja nendele soowi juurde lisada, et keskkoolide asutamine waba saaks olema. Ühe kongressi liikme ettepaneku pääle otsustad!  üleskutsesse seda muutmatat arwamist mahutada,  et neile inimestele andeks saab antud, keS oma politikaliSte ehk usuliste arwamiste pärast süüdlasteks mõistetud. Ka kõik määrused inimeste  ja rahwuste õiguSte kohta otsustad! sisse wötta, -- enkohtades seaduse andmist ja födera- Liwlist riigikorda aga mitte. Lõpulik üleskutse läbiwaatamine jäi büroo hooleks, kes seda malmis töötab ja wälja saadab, mis ka juba sündinud on. Kongressi otsuse järele asub walimise võitluse  pää komitee PeterburgiS wolinikude M. P. Fedorowi 29) ja W. D. Nabokowi  10) korterites. Päakomitee  toimetab esialgu ainult teatede kogumist ja öigusteaduslisi nöuuandmist. Kanditaatide soo» witamise küsimus jäeti esialgu lahtiseks. Sõjameeste palwe. Kaugelt, Primorski maakonnast, saadame oma lahke palwe, kes meie koduteel oleme, auustatud Wiljandi linna härrasmehed teile ette, kelledel teil järwe pääl paatifi lustisõiduks juhtub olema, neid tälweks järwe äärde jätta, kus meie. kelledel warandus  otsa lõppenud on, talwel ilma hinnata, ehk oda- Walt, wõikfime korterit saada, sest sündsat korterit ei ole wöimalik üürida ja rahwas meid oma hulka ka ei wõta, sest et meiega meie sõbrad, halliwati mehed, ühes tulewad, kes meie wastu oma truudust kõige kindlamine üles on näitanud ja meid ka mitte kõige suurema häda, wiletsufe ja ahastuse päiwil maha ei ole jätnud, ja kelledest, nende truuduse pärast,  meil ka häkiste tõesti raske lahkuda on, kuna suure perekonnaga korterisse ei wõeta. Pääle selle palume ka Wiljandi linna tapamaja walitsust, et ta seda liha, mis linna härrasmeestele söögiks ei kõlba ja tänini ära on häwitatud, edespidi meie tarwis alal hoida, sest meie oleme nüüd ka juba halwemaga harjunud. Leiwa muretseme ehk isegi, aga siiski lahkeid andjaid ei põlga ära. Palume weel kord, meie lahkeid palweid kuulda wõtta, mida meie pärastpoole auusaste ära tasuda tahame. Primorski maakonna Spaski swoodu hospidali teenistuses olewad seitse palujat Eesti poega. Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Inglise laewaehituse ringkondades ollakse praegu selle üle suureS ärewules, kui suurel mõõdul inglased Weue uue laewaSliku loomise juureS kaaStegewad saawad olla. AlleS hiljuti oli see arwamine laiali lagunenud,  et Weue laewaStiku ehitus Saksamaa ja Amerika wahel ärajaotatud saab. Nüüd on aga lootused tekkinud, et ka Inglismaa sellest osa saab, nimelt sellest jaost, mida waremalt ÜhisriikideS pidi tehtama. „Dai!y Mail'i" teate järele on Wene walitsuse agent hiljuti ühe suure Inglise laewaehituse äriga läbirääkimisesse aS» tunud. Senini pole sääl kül weel midagi lõpulikult  otsustatud, aga seda pole ka teistes maadeS tehtud, ehk kül igasugu ettewalmistused laevade kõige rutulisemakS walmis tegemiseks käimaS on. Ärwatawaste saab ka Jaapan uufi laewu ehitama, aga senini pole saält poolt weel mingisugust ettepanekuis tehtud. Nagu „Morning  Post" Peterburgist kuuleb, pannakse Wene walitsutele igalt poolt laewade ehitamise pakkumisi  ette, nii et kui rahalisi ja muid teatawaid takistusi poleks olnud, fiiS Wenemaa kolme, nelja aaSta jooksul enesele weel wägewama laewaStiku oleks wõinud luua, kui see praegu inglastel on. Kuulub, et meie watttsus otsustanud on, väljamaalt mõned kõige uuema fisteemilised sõjalaewad osta, mis siis kodumaa sadamates ehitatavatel sõjalaewadel modelitekS saawad olema. Europa praeguse seisukorra üle jutustas üks „RuSfi" kaastööline ühe tähtsa Prantsuse diplomatiga, kes kaua aega ühe Europa suurriigi  juures saadikuks olnud. Praegune seisu» kord on, selle diplomati tõenduse järele, wäga põnew ja segane. See põnewus algaS sellest silmapilgust saadik, kui kolmik- ja kaksikühisuSte kõrwale igasugu „sõbralised kokkuleppimised" tekkisiwad. DeleaSsee töötas selles sihis, et Saksamaad üksi jätta, millest Inglismaal aru saadi ja teda selles töSS tuetama hakati. Loodi „südamlik kokkuleppimine" ja selle järeldusel tekkis Marokko küsimus. Aga kuna meie seda küsimust arutasime ja Saksamaaga peaaegu avalikult  kokku põrkasime, jaotasiwad meie sõbrad inglased üheS jaapanlastega pea terme Asta mannermaa ära. Nüüd tõendab Inglismaa Wenemaale oma sõbrust, nagu ta seda ka 8 päewa enne Tiibeti lepingule allakirjutamist tegi. Inglismaa, keS ennast Jaapaniga tehtud lepingu paale tuetab, on wägew, aga temal on ka omad nõrgad küljed ja on neid koguni kolm: India, Gibraltar ja Egiptus. Just selleparast kardab Inglismaa kangeSti Europa mannermaa riikide ühisuse loomist ja püüab igapidi seda takistada. Prantsuse seisukord on raske, sest kõige lähemal ajal tuleb tal otsustada: kaS Saksamaaga kokku leppida ehk jäädawalt Inglise  peraS sõitma hakata. Wenemaa kaotustest ja sisemistest raSkuStest hoolimata vtfiwad tema sõbrust cmeti niihästi Saksa, kui ka Inglismaa. ÜhiSriikideS on Wenemaast lugupidamine kaSwamaS.  Prantsusemaal püütakse ühisuse lepingut  Wenemaaga endises kindluses alles hoida. Niisuguste asjaolude juureS on see Wenemaale kõige kasulikum politik, rahulikult päält vaadata,  kuidas asjaolud kujunevad, et siis niisu- gust otsust teha, mis kõige kasulikum oleks; seni ei maksa aga endid kellegi külgi köita. Kuna Weue, ja kui ka Jaapani keiser 1. oktobril PortSmouthi rahulepingule alla kirjutafiwad,  fiiS on rahu, nagu seda kül ennegi arwata wõiS, lõpulikult kindel. Ometi ei pandud  seda maailmas nagu tähelegi. Kui hoopis teisiti oli lugu siiS, kui needsamad walitsejad umbeS 20 kuu eest sõjakuulutusele alla kirju» tasiwad! MiS nende kahe silmapilgu wahel kõik sündinud on, selle üle suudab alleS tulemit täielist otsust anda. Jaapan ja Inglismaa. Inglise laewaStik, admiral Noeli juhatusel,  käis neil päiwil Jaapanis külaliseks, miSsuguse  juhtumise üle „Berlini päewaleht" laiemaid  teateid toob: Kobe linn tegi kõik, mis võimalik, et külalisi  lõbustada. Ohvitseridele pandi Tokini theemajaS piduõhtu toime, kus,geischa'd", ajaluvliStes  ülikondades, tantsisivad. Sadanded madrused täitsiwad uulitsaid, mis Inglise ja Jaapani lipudega iluStamd olid. 600 inimest läksid Kiotosse, kuS neid toredalt waStu võeti ja linna raekojas piduStadi; 300 ohvitseri ja madrust läksid OSsakaSse. kuS neid jõuuStiku etendustega lõbuStadi. Ülejäänuid külalisi lõbuStadi  KoheS Minatogawa templis, kuS MaSsahige,  kui troonile truude samuraide eeSkujH maetud on. Kiotos saadeti külaliste juurde 50 Jaapani Üliõpilast, keS JngiiSkeelt oSkafid, teejuhtideks ja tõlkideks, et tähtsaid ja vanu aSju ja kohte vaadata, milledest Jaapani päälinn  nii rikaS on. Muidu vaikne Kioto rahvas  avaldas aruldast waimuStuü. Tähtjas on, et vastuvõtmisele sugugi Europa laadi ei püütud anda, ülespidamine, lõbustamine, kõik oli eht jaapanlik. Prantsusemaa. Prantsuse sõjaminister seletas »Echo de Paris'i" kaastöölisele, et ministerium praegu ühte projekti walmiS töötab, mille järele sõjawäed  endid enam sugugi streikimiste aSjuSse segama ei saa. Minister leiab seda toguni sündmata olewat, et streikimiste ajal rahu alalhoidmine  sõjamäe hooleks antakse. Sõjawägi piab kõike oma jõuudu ainult selleks tarvitama, et sõja LarwiS isamaa pinna kaitsmiseks walmiS olla. Pääle selle tuleb seda sagedaste ette, et niisugusel luol, kui soldatist niisuguste kohtadesse  saadetakse, kuS streikimised lahti läinud, soldatite ja tööliste wahel kokkupõrkamist ette tuleb ; töölised näewad mälja saadetud sõjalises jõuus eneSte isikule liiga tegemist ja on malmis mõtlema, et see jõud ainult ja nimelt nende nõudmiste waStu mälja on saadetud. Ometi piab aga tõõliSteS, kui ka kõigis prantSlaSteS sõjalikku kohuse kõrget tundmust alal hoitama. Sellepärast otsuStaS minister, saadikute koguSse seesugust projekti ette panna, et shandarmite hulk suurendatud saaks, sõjamäelt aga see raSke kohuS ära wõetakS, streikimiste ajal korda alal hoida. Saksamaa. Saksa ajakirjanik Oberwinder andis DreSdeniS  hiljnti ühe lendlehe välja, kuS ta selgeks teha püüab, et Inglismaa ainult põhjust otsib. Saksamaaga sõda algada. Saksa isamaalane kutsub oma kaaSkodanikka iseenda kaitsmisele üleS. .Seesuguse võitlusega silm silma waStu seiSteS," hüüab ta, „ei wõi Prantsuse ebaerapooletusel  ruumi olla. KeS meie poolt ei ole, see on meie vaStu! Meie piame aegsaSte valmis olema ja seesuguste asjaolude juures kõiki abinõuusi oma kasude kaitsmiseks tarvitusele  võtma." Seesama sugust vaatepunkti avaldab ka Saksa ametlik leht .ReichSbote," keS räägib, et Saksamaad praegu igalt poolt vaenlased üm- sakal a H 77 190 S. 610