OeterbuM. Wvxgl wAetud. Veale kaua? aegseid tagaotsimist on politseil korda Muud lasteriisujat  kinni tabada. Ta on M-aastane tüdruk ©.. Tshemjawskaja. A»netist lahkumine. ,Mom. Russ" teatab,  ei kohtuminister Slsheglowstow pidada ametist lahkuma ja tema asemele astuda seitaior ©arsti. Siowotsherkaskfft. Raamatukogu ostmine. Donni politehnikum ostab lahutuseteadlase Mendelejewi  raamatukogu 18.W0 rllbla eest ära. Professori lesk on selleks omalt poolt luba andnud. lelifMvit-.Madist. Enese ärapõletamine. Oelisawetgradi wangimaja üksikus kongis wiib-is keegi ©oloskewitsh, 30 aastat mana, keda eluajaks sunniy  tööle oli mõistetud. Neil päewil pannud mees oma woodi põlema ja heitnud ise sinna peale. Ukse wahelt wäljatungiw suits äratanud wahtide tähelepanemist. Kui nad Vangikongi tunginud, leidnud mehe põlerva woodi pealt lamamast. Ta wiidud kohe haigemajasse, kus ta kahe tunni pärast ära surnud. Wladimostokist. Näljahäda. „Russk. Slowole"  telegraferitakse Wladiwostokist, st seal näljahäda  niihästi weuelasi kui ka Väljamaalasi, kes kõige kaugemal põhja-idas Anadõri jõe ääres elawad, ähwardada.  Seal elarvate inimeste kõige tähtsamaks ja peaaegu  ainsaks ülespidajaks olewat kalad. Iga aasta lähemad inimesed seast juunikuus ülemaltähendatud jõe suhu ja püüawad seal talweks eneste ja oma koerte tarwis kalu. Tänawu aasta ei olnud neil wõimalik talwests tarwilist tagawara püüda. Riigiwaranduste walitsus andis seadusewastasel wiisil Anadõri jõe suu kolmele kalakaupmehele rendi peale. Kalakaupmehed püüdsiwad üle Istv.Ovst puuda kalu ja mönituhat puuda kalamarju, kuna kohalised elanikud mitte kümnendat osagi sellest ei saanud, mis nendele ja nende koertele talwel toitmiseks tannis läheb. Riigiwolikogu. Koosolek 2. nlow. (Järg.) Snrutamhe all on kohtuuuendamise seaduse-eelnõu. Mallakow skadett) tähendab, et seaduse-eelnõu üleüldist rahwawabaduse erakonna toetust leida, kuigi see mõnda parandust nõudwat. Selleparast tahtwat kadetid eelnõu punktide kaupa läbiwaatamise poolt hääletada. Aruandja kujutas seaduse-eelnõu paari sõnaga kõneleb Maklakow edasi rahukohtu te sisseseadmine, kuid see pole kaugeltki nõnda kerge. Seaduse-eelnõu kawatseb wallakohtuid ära kaotada ja see on juba midagi uut. Kui loallakohus küll halb on, siiski on see kümneid aastaid elutsenud ja sellepärast pole imestada,  kui wallakohtud nüüd kaitsjaid leiawad. Siin arwati, et talupojad Tshelõschjewi läbi möõra suuga kõnelewad, kuid meie ei tohi ära unustada, et ka teises riigitöölikogus salk pahempoolseid talupoegi leidus, kes wallakohtute alal-ejätmist nõudsrwad. Nüüd on selle kohtu ärakaotamine palju raskem kui rahukohtule asutamine kuuekümnendatel aastatel. Terme uuendus  mõib lõpuks selle juurde wiia, et kõikseisusluse asemel  ühele seisusele teise üle wõim kätte antakse. Aga ka kohtu uuendamise edasilükkamine on wõiMata. Sellepärast seisab terme küsimus selles, kes kohtunikkudeks  saamad. Andronom nõudis, et kohtunikküsid  nimetataks. Ka mina toetuksin teda, kuid olen sellepärast nimetamise mastu, et kohtunikkude iseseisnulle  tarm iv kõige pealt kohtummisterium iseseffew peab olema. Sellewastu on aga kohtummisterium juba ammugi sisemiste asjade ministeriumi käsu all ja sarnase ministeriumi hooleks ei wõi kohtunikkude nimetamist mitte usaldada. Nõnda jääb ainult kohtunikkude  walimine semstwo-koosolekute poolt üle. Kui semstwo-koosolekud. omakasulist politifat ajama halkamad  ja selleks ainult oma mehi läbi wiia tahaksiwad,  siis häwitawad nad uuenduse lui ka iseendid ära. Edasi on kõneleja selle wastu, et kohtunikkude käest waranduslist tsensust ja wiieaastast elamist teatud lohas  nõutakse. Maaomandus ei tegewat kohtunikku weel isesciswaks, kuna mitmed tsensuslised nõudmised peale seda ainult kulusid teha. Ja ometigi jätwat rninistcrium nimetatawate kohtunikkude käest maranduslise  tsensuse nõudmata. Mispärast seinslwokoosolekutele  selles asjas wähem 'õigusi antawat? Olewat  põhjust karta, et ka selle seadusega sedasama tahetawat  teha, mis iga muu uuendusega: pealkiri muudetawat ümber, muidu jääwat kõik endist wiisi. Kui tulewastels rahnkohtunikkudetv endiseid .maapeali  luid nimetatawat, siis ei tund wat ükski parandust, talupoegadele tehtawat liiga ja endine wõimuwalitsus  kestawat edasi. Selle uuenduse jõudsus ei olla mitte üksi õiguse jõudsus, ronid see olewat Wene uuendatud korra ja terme rahwaesituse edenemise ja jõudsuse küsimus. (Kiiduawaldused keskel ja pahemal pool.) Kell 5 lõpeb päewane koosolek. PurischkeiviHH ja DumbaW Maklakow palus Purischkewitshit. et' wiimane Dumbadse poolt Jaltast wäljasaadetud Mõskma admokadi  Murawjemi abikaasa eest paluks. Wäljasaatmine  sündis selle pärast, nagu oleks Murawjewa! politikaliselt kahtlane. Purischkewitsh telegraferis Dumbadsele: „Ärmas kindral! Politikalised maenlased palumad Minult Murawjewa asjas abi, ja Mm,- et ta Jaltas pma arstimist edasi wõiks jätkata, sest tema ei olewat nende ausõna järele politikalisest liikumisest osa Võtnud. Teid armastaja Purischkewitsh." Wastus tuli järgmine: „skallis Wladimir Mitrosanjewitsh!  Olen rõõmus Teie palwet täitma. Teid armastaja Dumbadse." AjakirjainMude ruumide äralahutamise Wsdnus. Oppositsioni saadikud tahamad 30 saadiku allkirjaga  teadaandmise sisse anda, et ajakirjanikkude jaoks määratud ruumide äralahutainise küsimus roolikogu  üleüldisel koosolekul harutuse alla tuleks. Gutshkoast ja krahw Uwarow» wli kohta. Nagu teada, nõudis krahw Uwarow Stolõpinilt nende jutuajamise kohta, mille ilmutamise järele Gutshkow Uwarowi wastu haawawalt üles astus, seletust. Et Siolõpin tüliselgitamiseks seniajani midagi ette pole wõtnud, siis andis Uwarow talle mõne päewa eest teada, et ta, sarnasel puhul kui seletust ei järgne, kirja sisu awalikult wälja kuulutab. SegaMekude Imbufatthtm. Kuulu järele ei olewat ministerium segaabielult seaduse-eelnõu asjus sinodiga kokkuleppimisele jõudnud. Sellepärast nõudnud ministerium seaduse-eelnõu stnodist  tagasi. Lähemal ajal antawat see muutmatalt riigiwolikogusse. Kohalik elu. Walitsus. g. Polstseikordniiknde koolis tegiwad eilä 21 isikut eksami ära. Eksamil, mis 2 päewa kestis, wiibis ka kohaline kuberner. Niisugust kooli mõeldakse ka Peterburi  kubermangus arvada. Egon Leppik, kes Pärnu gümnasiumis lõpueksami  tegi, on Baltimaa kroonumaade ja põllutöö walstsuses  topografi ametikohuste täitjaks nimetatud. s. Kujuraiuja Bereustammi poolt tehtud Peeter Suure Tallinna mälestusesamba mudelid saadeti ella Peterburisse, seal pandakse nad sisemiste asjade mi? nistrile ette. > Kool. Riia õpetatina knrator emataÄse looliõpeiufc tahta. Riia Läti hariduseseltsi saadikud on neil päewil kohalise  õpelonna kuratori S-. Prutshenko juures käidud. Selle juures on kurator rahwakoolide emakeelse õpetuse  kohta oma mõtteid awaldanud. Tema aimamise järele on Wene keelt tmgimata waja ka rahwakooli? des õpetada, siiski ei pruugi see emakeelt rahwakoolidest  sugugi eemale tõrjuda. Rahwakoolide inspektorste  kongress on ainust selle peale tähendanud, et wijmasel  ajal riigiFoele oskamine halw-ernals on läinud ja Wene keele õppimist on waja rahroakoolihes tõsta, selle juures ei tarwitse emakeelne õpetus weel mitte kannatada. Kongress on otsuseks teinud koolmega nelja aasta peale pikendada. Peale selle on kooktolude parandamiseks Wene-Läti, Wene-Eesti ja Wene-Saksa komisjonid nimetatud, kes neid küsimusi läbi harutaks. Selle juures ei ole ühegi surumise-ab-inõu peale mõeldud  ega keegi ei ole Venekeelse õpetuse wägiwaldse Wrwitamiselewõtmise poolt olnud. Waja on õpetust põhjalikumaks teha ja õpilasi Wene kulturaeluga enam tuhmistada. „Meil ei ole mingit kasu anarhistist, kel Wene keelt kõneleb, lätlane wõib aga wäga kasulik  olla, kui ta Wene riigimõtte poolehoidja on. Wenemaa tarwikab Värskeid jõudusid. Läti nooresoo juures leidub palju Mürsku# ja seda ei wõi Mitte maha suruda ega eemale tõugata/' , Une Livoimaa rahlpakooltde-direktori Salipajewj asemele, kes haige ou, nimetatawat „Postimehe" kuulmist  mööda uus jõud. Kandidatide seas selle ameti pease nimetatakse iseäranis praegust Tartu gümnasiumi direktorit P. Rutzkii. ! Kolm niit departemangu. Hariduseminister kawatseb  kolm departemangu kõrgema, kesk ja alama koolihariduse tarwis awada. Käsitöökoolide osakond kaotatakse ära; need koolid lähemad ühe uue departemangu  walitsuse alla. -- Pidud ja koosolekud. T. E. LAS!tekasW«t«.se-fe!ts mõtleb, nagu kuulutustest  näeme, esmaspäewal suurema ,/nalja-õhtu" toime panna, mille puhas sissetulek uue laste-warjupaiga sisseseade heaks on määratud. Et warjupaigas 10 kõikidest mahajäetud waestlaft aset on leidnud, kelledel praegu iseäranis sooje riideid, jalanõusid jne. tannis läheb, siis tuleks seda pidu kõigile  Tallinna ringkondadele iseäranis soowitada, seda enam, et ka paremad siinsed kunstijõud lahkeste oma kaastööd on lubanud. Ühistegewus. m. Karjakaswatuse-kursused ära keelatud. Welise põllumeesteseltsi poolt kawatseti Welises karjakaswatusekursusid  neil päewil ära pidada. Instruktor oli juba teel Welise poole, kui telegramm  tuli, et kursused ära on keelatud (wöi pole selleks  luba antud). m. Kaubatarwitajate-ühisus asutamisel. Wigala meestel on ühisuse poe käimapanemine päewakorral. Oktobrikuu lõpul peeti koosolek ära, kus põhjuskiri läbi harutati ja wastu wõeti. Põhjuskiri saadeti juba kinnitusele.  Asutajateks on 35 meest, pant aste kohaliku muusikaseltsi liikmed. Kohtukoda. C. Kolmat korda. Tallinna-Haapsalu 3. ja osk. rahukohtuniku juures oli 2. nowembril Jalkspargi uulitsal nr. 7 oleroa maja omanik, põline aukodanik William Brasse kolmat korda mustuse pära  st trahwisead. § 102. põhjal wastust andmas. Terwishoidlisel puhtuse järelwaatusel, mida puhtusekurator  Hobermann ühes jaoskonna ülewaataja Wiikmanniga  ette wõttis, lesti, et tähendatud maja roäljakäigukoht  sugugi selle koha nõudeid ei täida, kuna mustus sealt seest roälja woolab. illahul-htnnik mõistis William Brosse 100 rubla trahwi maksma ehk üheks kuuks aresti. Kui Brosse endise otsuse mõne aja eest määratud 300 rubla ehk 3 kuud aresti peale edasi ei kaeba, läheb nüüdne otsus endise sisse; kui aga Brosse edasi kaebab, jääb see otsus iseäraldi maksma. tl. Kas märgus wõi mitte? 21. augustil andis Siim Tammeweski 5. jaosk. pristawile teada, et tema kaasüüriline Hans Reigam hommikul enne tööleminekut  tema järelt lauasahtlist 5 rubla raha ära on warastanud. Sahtlis olnud rohkem raha, kuid ülejäädaroat  summa 17. rubla 52 kop. pole Reigam puutunud, lkammeweski naine olnud rooobis ja näinud,  kui Reipam raha wõtnud. Õhtul töölt koju tulles, andnud Reigam ilma sellekohase küsimiseta 5 rubla Tammeweski naiie kätte, üteldes, et ta seda raha hommikul oma tarwstuie jaoks sahtlist oli wõtnud.- kuna ta naist üles ajada pole tahtnud. Kuid asjast oli juba politseile teadustatud, ja Reigam wõeti ikkagi kohtulikule wastutusele. 3. jaoskonna rahukohtus, kus asi paari päewä eest harutusel oli,-, ei tunnistanud kaebtusealuue ennast warguses süüdlases. Rahukohtunik mõistis 18-aastase Hans kuuks wangi,- kautsjoniks määrati wiis rubla, mida mann. adw. abi Oldekop, kes kohtus korda oli ootamas, ilma kacbtusealuse sellekohase  soowiia tema eest kindluseid sisse mastis, nii et kaebtusealuue wahi alt mabastati. C. Halb räsiv. Keegi J. Rosenberg oli Suurelt Pärnu maanteelt nr. 64 asumast Jüri Jaanuse poest halwaks läinud raswa ostnud. 6. jaoskonna rahukohtuniku  juures,- kus asi harutusel oli, seletas kaebtusealuue,'  et ta Rosenbergile raswa ratta määrimise tarbeks  oli müünud. Rahukohtunik mõistis Jüri Jaanuse 40 rublat! rahwi maksma, ehk maksujõuetuse puhul kaheks aresti. C. Koer Mdtstajaks. Mõne aja eest andis Spring- thalis elutsev» Ewald Peterson 4. jaosk. pristawkle teada, st temal heinaküünist 4 rauast heinahangu ja muid asju ära on roarastatud. Paar päewa peale seda läks Petersoni sulane Mart Koppelmann tähendatud küüni ja leidis sealt ühe koera. Selgus, et see Suurel Pärnu maanteel nr. 90 elawa majaomaniku Peeter Pichmanni koer oli. Jaoskonna Ülewaataja Plink wõttis tähendatud majas läbiotsimise ette, ning leidis üürilise Hindrek Araka kuurist heinu, mis Petersoni juurest kaasa Võetud proowiga ühte läksiwad. *Ka oliumd Petersoni heinad soolased, kuna Araka heintel  seesama toiga oli. Ülekuulamisel seletas Arak, et ta heinad turult, kellegi tundmata isiku käest oli ostnud. Arak Võeti kohtulikule Vastutusele, kuna asi 31. okt. 6. jaoskonna rahukohtuniku juures harutusele tuli, kus Arak oma endist tõendust kinnitas. Kohtusse tunuistajaks  kutsutud majaomanik Pichmann seletas kohkus,  et nad heinad kellegi Lagedi mehe käest oliwad ostnud. Kinnituseks lisas ta weel juurde, et ta heinu alati selle tuttama mehe käest oli ostnud. Rahukohtunik tegi otsuseks tunnistajat Peeter Pichmanni Varguses süüdlasena Vastutusele Võtta, milleks ka küünist leitud Pichmanni koer põhjust cmdis,  ja mõistis: majaomaniku Peeter Pichmanni warguse  pärast ja üürilise Hendrik Araka Varguse marjamise  pärast kummagi wi'ieks kuuks wangi. s. Sõjakohus harutas eila Wõnnu kreisis okroa Selau mõisa lõhkumise asja 190 S. a. detsembrikuul. Kõiki 9 käebtusealust kaitses kapten Dobrowolski. Kohus  mõistis talupojad Peeter Trõitst 2 aastaks, Karl Butkaseri, Rudolf Areini, Paul Swingstini ja August Riduse 1 aastaks parandusemajasse. 4 kaebtusealust mõisteti mädaks. s. 4 koptta pärast. Talupoeg Jakob Iõgsliht kaebas 17-aastase EustaV Kanguri sellepärast Kõrgesaare  wallakohtusse, et wlimane tema poja Johannese käest 4 kopika eest mahorkatubakat Vägise ära oli wõtnud. 23. oktobril tuli see sündmus mallakohtus harutamise alla. Kohus armas, et feda asja rõõwi- Miseks tuleb pidada ja et see sellepärast wallakohtu alla ei käi. Kangur peab nüüd 4 kopika pärast ringkonnakohtus  wastust andma. k. Warastatud asjade leidmise. TLila lpks jaoskonna  üleroaatajal Ploomil korda Eduard Kuimanni korteris ette Võetud läbiotsimisel mitmesugusid asju 64 rbl. Väärtuses üles leida, mis Wigala wallas elawa Liisa Erteli käest oliwad Varastatud. Üleeila Varastas  Eduard Maision Eduard Krembsrgi korterist W. ArewjeWi uul. nr. 23 15-rublalise mandolipe ära. Waras wõeti kinni, Mandoime aga oli ta juba kahe rubla eest pandimajasse Viinud. Tööstus ja kaubandus. C. Valtt pMtt»illa«>abriku MchetNSÄS kohta olgu juurde lisatud, et wahetustööd ainult kedruseosakond teeb. Tõötaroad nimelt kaks wahetust: ühed kella 4 homin. kuni kella 1 lõunani ja teised kella 1 lõunast kuni kella 10 õhtul. Kangrute-osakonnas tehtakse  ületunnitööd kuni kella 8 õhtul. TollimakstA Tallmnas. Tallinna börfekomitse on „St. P. Zeitungi" teatel kaubandusministrit palunud,  et see kaupade järelioaatamisekulusid. mis Tallinna  sadamas liig kõrged on, wähendaks. Nõnda nõutakse tolliameti liikmetele ja pakkimffemaja ülewaataja  abilistele kauba iärelmaatuse eest 13 rbl. päewas. Börsekomitee palub, et need maksud tolliameti tõsiste kuludega kokkukõlasse mudaks. Panganmza Hoeppener ja Ko. on hiljuti oma uutesse ärirumnidesse, Harju uulitsale, kolinud. Uued ruumid on hästi awarad ja täidawad kõigiti praeguse aja nõudeid. Kalaasjandus näitus Ritas. Wene kalaasjanduse Liiroimaa osakonna eestroõttel mõeldakse tulema aasta juunikuul Riias kalaasjanduse näitust toime panna. Näitusest osa wõtma kutsutakse mitte ainult Wene ja Soome, waid ka Rootsi, Norra, Daam ja Saksa kalaasjanduse esitajaid. Segasõnumed. Gaasituled. Sita õhtul pandi, Allika ja Kentmanni uulitsatel esimest korda gaasituled põlema. See on uuendus, mida mõlemate uulitsate elanikud rõõmuga terroitawad. g. Koleea. Kreenholmis on Anna Kusmann ja Praskowja Wassiljewa ning Wajk-Narmas kaks teist kolerahaiget terroeks saanud. m. Aus suur kirjakast on postkontori ette üles seatud.  See oli wäga tarwiliue, sest toana kast oli urnile, nii et pühapäewal kõik kirjad sisse ei mahtunud. ..Berlini Liedertafeli" lauluseltsi liikmed tulewad, nagu teada, tulewal aastal Wenemaale kontserti andma.  Hiljuti käisiwad selle seltsi saadikud Balti maal. Riia lehed teatate ab nüüd, et nimetatud lauluselts oma reisiks Hamburgi-Amerika liini aurulaewa ..Meteori" 120.000 marga eest on palganud. Selle raha eest wõiwad  laerva peal umbes 200 lauljat ja 50 saatjat elada ja ka süüa saada. Teade madruste uppumise kohta ei ole õige. Wene ajalehed toatasiwad Tallinnast, et tuul mimipaadi ..Posluschnõi" madrused paadiga kaldale on ajanud, kusjuures kaks madrust ära uppusiwad. Selle kohta annab sõjamäe peastaab teada: See teade on tuu° lest wõetud, mingisugust õnnetust ei ole mimilaewa ,;Posluschuõi" paadile ja madrustele juhtunud. Kiri toimetusele. A\valil{ wastus Hergknanni Abiraha walitsusele. Juunikuu algul ilmus ajalehtedes Peterb. Eesti Üliõp. Seltsi ja Peterb. Politehn. E. Üliõp. Seltsi „3b matise" ..teadaandmine" nende seltside ja Bergmanni Abiraha walitsuse waheliste sekelduste asjus. „B. Abr. w." wastus ..Postimehes" (12. juunil) ja teistes lehtedes  ei suutnud ei „B. A." walitsuse teguwiisi meie silmis õigeks teha. ei meile selgeks teha, et meie B. A. walitsusele ..asjata peale käime". Et üliõpilaste-selts suwel faktiliselt koost ära on, ei saanud meie kohe wastata,  maid olime sunnitud wastamist nii kauaks edasi lükkama, kuni scltsiliilmed Peterburisse sügiseks kokku söidawad. See seletab, miks meie wastus nii kaua wiibinud P. E. Üliõp. Seltsi esimese  peakoosolekuni,  mis wiimastel päewadel ära peetud sai. Alamal seisew kiri ilmub selle peakoosoleku heakskiitmisel.  Meie oleme sunnitud asja lühidalt uueste meelde tuletama. Kuni 1303. aasta kewadeni jaotas Bergmanni  Abiraha walitfus uueaasta Snnesoowi-raha Pcterburi  Eesti üliõpilastele, nagu mujalgi, üliõpilaste organisatsioni Pet. E. Üliõp. S. kaudu. See oli loomulik ja otstarbekohane, sest et üliõpilaste orgaganisatsion,  mille tähtsamaks ülesandeks aineline abiandmine  oma liikmetele on, iga üksiku üliõpilase seisu- lorbö ja abitarwidust kõige paremine tunneb. 1909. akewadel  aga oli B. A. w. ilma Peterb. E. üliõpil.  seltsidele (endisele ühele seltsile oli wahepeal  teine ..Jlmarine" juurde tulnud) sellest 'teatamata otsustanud abiraha Peterb. E. Hariduseseltsi  laudu üliõpilastele wälja jagada. Kirjas.' milles B. A. ro. sellest Peterb. E. Äliõp. seltsidele teatas.  põhjendati seda sellega, et korda pole läinud Peterb'/ E. üliõpilaste arara kindluste teada saada, ja et P. <£* üliõpilaste keskel lõhesid olla sündinud. P. E. Miõp. S. näitas B. A. w.-le saadetud' wastuses. et Lliõp. arwe kohta käiwad teated käesoleval aastal V. M w.-le täielikumad on saadetud kui kunagi enne. ja et Mi B. A. w. Peterb. E. üliõp. arwu ei tea. siis arusaamata on. missuguse mõõdupuu järele ta siiski kogu Peterb. E. üliõpilastele ülepea kindla summa 150 rbl. ära määras. Tumeda märkuse all ..lõhede" kohta aga ei oska P. E. 11. S. midagi muud mõtelda, kui ühe üliõpilase kirja Peterburi Eesti lehes,  mis P. E. «. S. wastu oli sihitud. Selles kirjas tõsteti P. E. tl. S. peale terwe rida süüdistusi ja anti lõpuks B. A. w.-le nõu uueaasta õnnesoowiraha mitte P. E. N. S. (mõista: P. E. tl. seltside, sest endisele ühele on. nagu tähendasime, teine juurde tulnud) kaudu,? waid P. E. Haridusseltsi kaudu wälja jagada. Riisugusel  100 l pidi igaüks abiraha jaotamise ärawõtmiseS üliõpilaste endi käest ja P. E. Harid.-seltsi kätte andmises  seda nägema, et B. A. w. räägitama üliõpilase juhatuse järele talitab. Sarnasel 100 l pidiwad P. E. Ü. S. liikmed, kui neil wähegi oma õige-oleku tunnet oli, seda kui-awalikku  haawamist wastu wõtma. Kõike seda näitas P« E. tl. S. oma wastuses B. A. w.-le ära. nõudis selle sammu tagasiwõtmist. ühtlasi näidates, et abiraha jaotus Harid.-seltsi kaudu jaotuse otstarbekohasuse wacht tepunktilt sündmata on, ning juhatas otstarbekohasemat  teed. mis P. E. tl. S. liikmetele wõimalikuks teeb abirahast ilma ennast alandamata osa saada. B. A. w. wastas, erapooletut nägu teha püüdes:  ..Kui palju Vastastikustel süüdistamistel põhja all on. selle üle ei wõi B. A. w., lellel P. E. üliõpilaste olud enam-wähem wõõrad on, muidugi. mitte otsustama hakata." Ja sellepärast... annab ta abiraha jaotusel Harid.-seltsi hooleks... Wabandatagu. kui meie üteluS mast teraw on, see kõlab meile peaaegu kui tsünismuS ehk wähematt pilge: B. A. w-le pandakse ette sel teel P. E. Ü. 3.-le awalikult umbusaldust awaldada, et abiraha  jaotus üliõpilaste käest ära wõtta ja Harid.- seltsi kätte anda: B. A. w. kinnitab, et tema ennaK Vastastikustesse süüdistamistesse segada ei taha ja kõrgemal.  erapooletu seisukohal on ja... annab abiraha  jaotuse Harid.seltsi hooleks... Sest just sellepärast, et P. E. Ü. S-i kas põhjendatult  wõi põhjendamata, see oli alles teadmata —! awalikult süüdistatud oli, et ta ..sellekohased asutused abiraha jagamises õiglased ei olewat", ja just selleks et näidata, et B. A. w. neist süüdistamistest kõrgemat»? erapooletu seisukohal seisab, kes otsustada ei taha) kumbal pool õigus on. pidi B, A. w., kui tal mitte loomulik  takt ja sündsusetunne ei puudu, ennast kõige pealt niisugusest teguwiisist tagasi hoidma, mida kellegi poolt kui umbusalduse awaldamist P. E. Ü. S.-le ära seletada  wõidakse. B. A. w.-le, lellele Peterb. E. üliöpilaste  olud tõeste tundmata on, ei olnud ju mingisugust  õigust selle umbusalduse avaldamise näol P. <£, U. S. üle oma kohtuotsust ära teha,, sest kõik süüdistused  wõisiwad ju tühi laim olla. Tahame toom.' 6* pärastises waieluses räägitama üliõpilasega küllalt selgelt  nähtawale tuli, kui palju need süüdistamisekirjad ja n ende kirjutaja oma iselaadi minewikuga usalbusf ära t eeniwad. (Järgneb.) Telegrammid. Peterburi telegrafi agenturl poolt ) Peterburist. Kohtupalat harutas ajalehe ,/slo* too" endise toimetaja Pertsowi edasikaebtufe asja ja kinnitas Peterburi ringkonnakohtu otsuse. Ringkonnakohus oli Pertsowi Noworossiiski jõjakuberneri kmdral Trofimowi laimamise pärast 7j päewaks kodusesse aresti mõistnud. Nõndasama kinnitati ka otsus sõjawäe-arsti Wlcojewitshi  asjas, keda Peterburi ringkonnakohus tähtjamate  asjade kohtu-uurija Burtsewi senatisse antud! ametlises kirjas teotamise eest 2 1 / 2 kuuks aresti KoiWtautmopolist. Kange wihmasao tagajärjes ' mis mitu päewa kestis, ujutas Seihumijõgi kaldad üle. Weeuputus sünnitas Adami linnas palju kahju.- Kohaliku roaali wiimased telegrammid teatawad, et 'suurem jagu linnast terwe öö ja päew wee all on seisnud.  Wesi on kuni 2 meetri sügawusem tõusnudlinna  ümbrus olla wcest üle ujutatud. Palju majasid langefrwad kokku. Arivatakse, et ainult Adenis kahju! suurus umbes miljon rbl. teeb. Inimeste ohwrite arwj ei ole weel teada. Wesi olla juba alanemas. Ka Trapesundis  oli uputus, kus hulk majasid kokku langes Kuni selle ajani saadi wcest 16 inimese surnukeW kätte. Nikolajewift. Tuli awalikuks. et linna pangas mi» newal aastal Peterburi-Eordoni magasinist warasta-- tud priljantisid ja kuldasju hoiul on. Kaks inimest ott 3000 rbl. asjade rvastu laenuks wälja wõtnud. Gordon  sõitis sinna. S»a°trropolist 2. nowembril. kell pool 9 õhtul tundus  maapinnaliikumist. mis mõned sekundid kestis. Peterburist. 2. nowembril tehti kat jet ohwitseride ökonomiaseltsi kassat ära rööwida. Arwatawaste tungi-» siwad margad seltsi ruumid-sse öösel, lõhkusiwad kassaruumisse  rviiwa seina sisse augu, aga kui neile pakzj metallist sein wastu juhtus, jätsiwad nad katse jürelej ja põgenesiwad ära, tööriistu kuritöö kohale mahdi jättes. Rr. 252 PSewa UH 1909. Wastvtaw toimetaja G. E- Luiga. Väljaandjad vr. wsä. J. Lmga ja B. Mans Peterburi Eesti üliõpilaste seltsi toimetusel ilmub neil päewil tähtraamat 1810 0.9. A n weldt, Tarwttaja ja waheltkaupleja ja stud, W- K ontt, Meie linnade omawalitsus. Stud. J. D ep® mann, Meie koduloomade pölwenemine. Ll-ud. A. Palkas, Kuritegewus Wenemaal. Ltmd. A. Laam a n n, 1909. a. po. litika ülewaade. «Wenemaa suurus ja elanikud. Wenemaa tulude  ja kulude eelanve. Wenemaa riigikord. Rahwaasemibkude  wSim. Praegu maksvad koosolekute, ja seltstseadused. Seadused, wigastuse puhul autawa tasu üle. Kudas tarwttajaie ühisusi asutada. Kudas lugemiseringifid asutada. Hulk huwitawaid  piltisid. Kalendarium täielikum, kui harilikult. Päi. kese tõus ja loojaminek Tallinnas, Tartus ja Peterburis. Lisa 124 suurt Ihk. Kunstnik A. Uuritt'i kaanejoonistuS. ' Hind 15 kop. ===== pealadu A» Busch i juures..