sinate läbi korda saadetud hindade alanemine on seda teinud. KuidaS see vn sündinud, selle kohta püüan siin lühidelt seletust anda. Nagu juba näinud oleme, on masinate ajajärk tööandja ja töötegija wahe suurgMt> misekS mõju Aga see ei ole Deda selkombel teinud, et masinad ainult kasu A» toonud ja seda Mj.tte Wtegijale ei Äe teinud, waid selkombel? et tHOpdjade ühiskondlik  seisukoht enam M», tui töötegijatel.  Aga mSleMte seisukoht on paranenud. Mõned üksikud oA kül suurtööstuse abil kohutawah  summad, millede sarnastest vanaaja inimestes  aimugi ei olnud, eneStele Varandust kogunud,  aga ka Löö tegija saab nüüd paremat palka, kui eWe, ja sgmvti ka panemal nooga ning tarwitch MeWDh MdM. SliS kogu inimese sugu SN parandatud pnvduktfioni Viisidest  tasu saanud. l3Srgn«l>.j Elektriwägi ja taimekasw. Z Weaekeelch: M. T. Wäga huvitavad on selle aSja kohta tehtud katsed,  mida keegi hra Johvesku järele on uurinud; tema lastis elektri sädet puu paale oma mõju awaldada, ning püüdis sääl juuroS seda elektri moole köwaduse aStet ära otsustada, mis selleks tarvis on, et puu tüwi teatama  kõrguseni wöiks ara purustada. Oli näha, et elektri säde enam ehk wõhem kergesti  neid puu seltsisid ära purustab, milledel wäha raSwa ollufid on. kuna aga need puude seltsid, milledel raSma ostusid rohkeöti on, sädemest peaaegu päris puutumata  jääwad. Sellest on siis selgesti näha, et elektri mõju mitmesuguste puu seltside paale just selle järele mitmesugnne on, kuidoS millegi puu seeS raswa ollufid on. lohneSku wöttis katsete alla järgmised rasma olluste  poolest rikkad puuseltsid: pärna, Saksamaa saare, kase ja okaspuude seltsid. Need katsed, mida wäga hoolsaSte  sai tehtud, andfiwad põhjust otsusele tulla, et mitte kaugeltki kõiki okaspuude seltsisid ,raswa olluste poolest rikaste" puude sekka ei wõi arvata, nõnda kuida seda waremine tehti; nõnda on, näit. mänd suwe kuude jooksul raSwa olluste poolest wäga vaene, kuna oga kuusk raSwa olluSte ja tärklise poolest puude mahe pääl seisab. TooreS kosujas puuS seisab elektriwäe  edasi wooluse põhjus just selles, kuidas sääl raswa ollufid on. Kui meie üks ta kõik, missuguselt puult raSwa allusid ara wõtame, siis saab see puu niisama kergesti wälgu löögist purustud, kui tärklise olluste poolest  rikkad puu seltfidki. ZohneSku katsed andfiwad põhjust elektri mõju üle mitmesuguste puu seltside pääle järgmisi järeldusi teha: l) Wäga rohke elektri mõju juures wõiwad kõik puude seltsid wälgu löögist puruStud saada. 2) Puude seltsid miS raSwa ollüSte poolest rikkad, on peaaegu täiesti wälgu löögi eest kaitstud. 3) Tärklise olluste poolest rikkad puud ja üleüldse kõik niisugused puude seltsid, miS suwe kuude jooksul raSwa olluSte poolest wäga vaesed on, langewad kergesti ja wäga sagedaste wälgu löögi ohwrikS. 4) Weekogu enamus ehk vähemus puu seeS ei wähenda ega suurenda sugugi välgu mõju. l) Kui puu latv ehk oksad kuivanud on. siis suurendab see tähtsalt hädaohtu wälgu lõöotst tabatud saada 6) Maapõhi, mille pääl puu kasvab, ei avalda wälgp löögi paale mingit mõju. Juba ammugi on tuttav, et okaspuud lehe? puudega võrreldes mitte nii sagedaste wälgu Iõõ«- gist tabatud ei saa kui viimased. Seda nähtust takse sellega, et okaspuudes rohkesti vaiku on, mis ogp wäga halwaSte elektert edasi saadab Meil on wäga sagedaste võimalik olnud, pikkuse järelduse segu-puudest kooSseiSwateS metsa tukkades tähele panna. Wälk puru»tab,  kui ka mitte just alati, aga siiski enamatel juhtumiStel,  nimelt lehepuid, okaspuid suuremalt osalt puutumata  jätteS. Tervete juure pääl seisvate puude juureS  jätab välk peaaegu alati oma jälje puu pinna osasse järele, kui wälk aga niisugusesse puuSse lööb, iniS seest SöneS on, fiiS mõjub elektrivägi puu-südame pääle ja lähab seda mõõda maa sisse. Kui puu wälgu löögist mitte pilbasteks ei ole pumStud, siis kumab ta wäga harva ära: elektri sädeme  tegewuse jäljed kaowad rutuSte ära, lõheStud haawad  kaSwawad peagi kinni; aga elektri voolu keemialine  tegevus mõjub puude pääle väga kahjulikult, ning takistab rohkesti tema edaspidist kasvamist nimelt sellepärast,  et noor koore all olev puupind elektri voole mõju all vigaStud saab ja mädanema hakkab. Wäga tihti on ka niisugust juhtumisi ette tulnud, kuS suure seaS ainult ü?S välgust tabatud sai, aga selle löögi mõju wöiS ka teiste, tema lahedal kdSwavate puude pääl naha: nad kannatasiwad ka mädanemise all ja kuiwafiwad viimaks koguni ara. Katsed on näitanud, et kuiwanud puu paremine elektri woolet edasi saadab, kui sestjpWch seltsist too- AS puu. Latvade kuivamist tulch iseäranis rohkeSti «anade tammede juureS ette. kuS puu suremine ladvast pääle hakkab ja wähahaawal alla tüve poole edafl lähab:  niisugused puud langevad siis ka kõige sagedamine välgu löögi ohvriks. Iseäranis suurt huvitust pakuvad Lippe metsakasvatuse  kohaS tehtud katsed. SelleS puiestikus, kuS katseid ette võeti, oli 11 oso tamme, 70 ojy Saksamaa  saari, 13 vso kuuSko ja 6 vsg mandu. Kümne aaSto jooksul tuli selleS puiestikus 280 wälgulöömist ette, nimelt 159 lööki tammedesse, 20 kuuskedesse, 59 mändadeSse, 21 Saksamaa saartesse ja 21 lööki muudeSse  puu seltsidesse, mis säülsamaS puteStikus koSwasiwad.  Kui meie nüüd need välgu löökidest tabatud puude seltsid arvustuse <Ma võtame, siis näeme et ühe Saksamaa saare kohta 5 kuuske, 33 mõnda ja 48 tamme tuleb. Nendest 280 löögist trehwafiwad puu latvu, ülejäädawad löiwad puu tüve alla otsa. l Järgneb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Lahing Jalu SäreS on praegu ikkagi kõige tähtsamaks arutuse aineks. WiimaStel järelarwamiSte  järele sn selgunud, et meie poolt sellest  Võitlusest rohkem osavõtjaid ei olnud, kui 8700 kütti io 720 suurtüki wäe meest, niiviisi ühtekokku ainult 9.420 inimest. Seda arvet tõendab ka meie sõjaminiSteriumi ametlik leht .RusSki Jnwalid", teS ütleb, et Wene mäest rohkem osa ei võtnud, kui 8000 —9000 meest. Berlinist tulnud erateate järele olla kindral  SaSsulitlh võitluse päeval kindral Kurvpatkini  käest käsu saanud, oma seisupaik» veel 10 tundi kinni pidada. SaSsulith täitis seda käsku, miS antud oli/Äli pääkorteriS veel jaapanlaste  ületulekust ei teatud. Nii tuli fiis, et Sasjulitsh ei jaapanlaste ilmumise läbi HuSsani  saarel, ega Eicho jõe parema kaldale tulemise  läbi omast paast taganema ei võinud hakata.  KiiruS, millega Wene wäe pahem tiiw tagasi sai surutud, rikkus, nagu Peterburgi sõjaväe  ringkondades arvatavat, Kuvopatkini plaani. Inglise leht „Lpektator« arvab, et iõda pärast Jalu lahingit pikale venib, sest et Wenemaa nWd uusi jöuudufi kokku tõmbab. Leht avaldab Wene sõjameestele kõige suuremat kiitust ja lisab juurde, et mingisugused väed ei Inglise, Prantsuse ega Saksamaa omad neist pvlkudest paremad ei ole, teS kaugel idaS võitlevad. Beetinis liigub jutt, et Wene väed FSnghwangtshengist ära olla läinud. Et see Sige on, on nüüd juba amettikult teada, niisama kq see, et Jaapani väed juba Fõnghwangtshengi oq ulatanud. Waheajal on Pc-rt-Arturi kaitSmiseS teine ajajärk alganud. Nagu lugejad telegrammidest leidfiwad, on Jaapani väed Ljaotungi pool, saarel moale tulnud ja praegu viStist juba Port-Arturi muust Wenemaast Sra lahutanud. Inglise leht teadustab otsekohe, el Jaapani väed, keS Tshin-Tshoud oma alla Võtsid, Port-Arturi ja Dalni linnast neist kohtadest,  m»S põhja pool on, ära lahutasid. Jaapanist  tulnud teatede järele saadetakse Ljaotungi poolsaarele ikka pääle uusi vägest. Loodame aga tindlaSte, et Port-Arturi kaitsevägi oma vahva komandandi, kindral StöSseli juhatusel, nii kaua waStu paneb, kui tugevad Wene maaväed  jaapanlast Kwantungi poolsaarelt välja suruvad. Muidugi tarvitab seesugnse jõuu stnna saatmine oma jagu aega ja sellepärast on küsitav,  missugust teed mSSda ehk millal u«S Waikse mere laevastiku juhataja admiral Etrõdlov  oma laevastiku juurde pääseb. Pitsewo linn, tuS Jaapani vägi maale tuli, on umbteest kõrval, kõige lähema jaamayj  pn umbeS 30 verSta, Rayda mööda on Pitsetpost Port Artnrim kuni 180 werSta. Port- Arturi pople minewa rauna äöreS on punktid Eotshewan ja Tshin-Tshou msakAuse koht, mis ainult umbeS tolm verSta lai on, siis laialine Talienwäni laht, mille põhjapoolses küljeS Talienwan, lõunapool aga Dalni gsnb. Eemal on weel wäike Semao lahekene, Suhu ainult väikesed laevad sisse võivad minna. Raud-tee Port-Arturift lähab Kwantungi poolsaare  läänepoolse ranna äärt mööda, Helle kaks esimest jaama on Jütshentsa ja Nsngalin, viimasest lähab väikene haru raud-tee, — 6 7 werSta pikk Dalni linna; eeSpopl on Tafashini jaam hamteega Talienwani. ALeft jaamast lähab tee poolsaare kõigelitsamcH kohast,  Tshin-tfhon maa kitsusest üle, siin ülesehitatud  ähvardavatest patareidest mööda. Mõlemil  pool külgeS on merd naha; pahemat kätt paistavad põlise Hijtza linna Tshin-tshou müürid,  paremat kätt aga üksikult seisaw hiiglasuur mägi Simson. KaS see koht tõeSti juba vaenlase  käeS on ja ?aS need patareid ilma võitluseta  vaenlase kätte jäeti, on praegu, kuS selle kohta weejl ametlikku tõeydufi pole saadud, tõesti küsitav. Imelik on, et teated jaapanlaste seniste võitude üle isegi Wenemaa waeylast tõsiselt ei rõõmuSta. Näituseks kirjutavad praegu idamaal ilmuvad Inglise lehed, et Wenemaa sõjalik vägevus ka siis woel-sugugi langenud ei vletS, kui ta Port-Arluri, Dalni ja WladiwoStoki käest ära oleks annud. Kui Wenemaa Muldeni  juurde vägeva wäe üheS suurte tagavaradega  kokku on tõmbanud, alleS fiiS on otsustavaid  võitlusi oodata. Tarvis meelde tuletada,  et Wene sõjajuhatajad vanad asjatundjad  sõjamehed on, keS Türgile hirmsa hoobi andsiwad, sõjamehed, keS sõja kavalustega, kaotuste  valudega ja võidu rõõmudega tuttavad ou. Ütleme nii, et Wenemaa Harbinist täielikus  sõjawalmsuseS, oma vastupidava jalaväe, hulga suurtükkide ja oma üli tubli ratsaväega edasi tungib. JaapanlaStega kokkupõrkamise juures litsub ta neid juba ainult oma suure paljuse läbi puruks. Kindral Kmopatkin pole sõjaaSjuS enam algaja. Ta on suureks sõjameheks  tunnistatud, tunneb «Sga häSji sõja» vägede arvulise jõuu täheudust ja ta ei ole kahtlaste ettevõtete armastaja. Kõike seda tähele  pannes piab ütlema, et jaapanlaste lootused  liig nõrgal alusel seisavad. Kõik tundemärgid  näitavad, et Wenemaa euuem jaapanlast  merde tagasi jõuab ajada, tui et jaapanlased  Wene wägefi Mandshuriqft ära ajaha suudakfiwad. Wenemaa on juba soetanud, et praegune sõda, kui tervis, kuni väsimuseni edasi saab kestma. Et väsimust ta rahalisest küljest piab mõistma, fiis piab meelde tuletqM, et ehk Weue riit rahalisest küljest kül mUe rikas ei ole, tal siiski umbeS üks milliard rubla sõjg tarvis paigal on, kuna aga Jaapani rahaline jõud kaugeltki nn suure summani ei ulata. Nägu näha, pole jaapanlased väsinud. Port-Arturi sadama kinnipanemist» ja kogum Wene laevastiku hävitamiseks uusi obinõuufi otsimast. Nüüd ostvat jaapanlased igal pool suurel hulgal petroleumi üleS ja tahavad sijS oma branderite abil, mis sellega täidetud saavad,  reidi ja sisemist sadamat põlema panna. Selleks tahta nad vee tõusu aega tarvitada, kui kuue tunni jooksul vest kalda poole tungib ja Port - Arturi sadamas jalga tõuseb, Petroleum, miS vee pääl seisab, tuugib, põlema  piStetult sisemise sadamasse, põletab laevad ära ehk lämmaStab oma suitsuga meie sõjaväe. See oleks suureparaline pilt, plaan veel suurepäralisem, aga.. arwatawaSte pole see mi kerge täida saata, kui mõeldakse. y a ? D l a H 27. 228