Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. IK 4. Teisipäewal, 24. januaril 1906. XXII. aastakäik. maksab: kroonupostiga: °°st->s S r. - k°p Vs .. I..LS .. ',4 .. -.. ?S .. maapoötiga: „ 1„ Sv „ V. .. 1 - .. Vö 50 .. ütfik nnmber S kop. - Ilmub ükslvrd nädalas, igal teisipäev?.,  l. Toimetus PitkaS uul., Te.ll.ui IZ. Kuulutuste wastutvõtmiue luni Kuulutuste x.-til-rida S top. lehe e-satsas LO l»p. Riigiwolikogu walimised. Mitmesugused hädad ja puudused on meie rahwal. Walilsüse asemikud (Saaremaa kreisiülem,  kommissar ja teised), kui ka meie ühes EeSti ajakirjanduse juhtima osaga oleme alati kinnitanud, st rahmaS oma puuduste parandamist  wöib leida ainult seaduslisel teel oma asemilkude läbi Riigiwolikogus, mis lähemal ajal kokku aStub. Lühikese aja sees on elu näidanud, et see meie seisukoht  oige on. Omawoliga õigusi wõtta meie ei saa, nõnda kuida seda mitmed soowitasiwad.  Et meie aga ka pakmete ja oma hädade awoldamije läbi õigusi saada wõinie, näitab juba selgelt kroonumetsadc awamise lugu talurahmale karjamaad-ks. Süäl paluti ja sääl anti ka. Päätoeis aga paranduste kättesaamises jääb meil edaspidi Riigiwolikogu. Sellepärast: kuida meie asemikud RügiwolikoguS, nõnda meie elu tulcwikuS. Praegu seisawad meil Riigiwolikogu  wolimtsed ees, warsst on nad käes. Praegune aeg on üle Wenemaa hulga erakondasid  sünnitanud. kellel igalühel oma ühised  kasud, ja kes malmis on igaüks oma kandidalide läbiwiimise eest teistega -võitlusesse  astuma. Nende erakondade hulgas märkame kolme pääwoolu: 1) alalhoidjad ja tagaiikiskujad,  kes mana riigikorra eest seisawad, 2) konStitutsion-demokratline ehk rahwa wabaduse erakond ja 3) sotsialdemokkatline  erakokd kellel lõpusihiks on eraomanduse ja perekonna elu ära kaotamine  ja rahwoliku töõriigi sisseseadmine. Need erakonnad jagunemad meel mumesugüsstsse  wähematcSse crakondad.sse. Meil, Eesti lahma keskel, on kõige tähtsam ase nõnda nimetatud Eesti rahmameelsel  edu-crakonnal, kes konSiiiutsiom demokraatlise erakonna programmi põhjal ja „E!u" toimetaja eninl. J. Tõnissoni juhatusel töötab. Tagasikiskuwa  erakonna poolehoidjad meil ei ole, ega wõigi olla, ja iotfial-demokratline erakond on.praegu maha surutud ja nõrk. Ka ei olnud sellel erakonnal ennegi tema liig kaugele minewate ja wõimatute nõudmiste pärast wäga palju poolehoidjaid. Meie teame, kust kaudu meie õigusi saame.  Meie teame ka, et meie õigusi ei saa mitte omawoliga wõtstS, küllaga wõid.ldes. Ilma wõitluseta ei meie, ega keegi õigusi ei saa. Kntesaars linnawolmikkud-ks ecötulcwa nelja aasta püüle waliti pea kõik saksad, sest et nemad selleks enne Lööd tegiwad, meie oga et teinud. Õleks meis ka -ööd teinud ja walimiscwöitlust pidanud, oleksime  tingimata wöitnud. Hoopis tühtsamad aga, kui linnaivalimiscd,  on Rngiwolikogu rvalimiscd. Tahame ka neii walimistcS külmaks ja osawötmataks jääda. Ei taha! Wõitlust tahame pidada ainult kultuura Divsudega, ja jõudude kogumme ja korral- damine oma kandidadi labiwiimiselS Riigi!  wolikogu walimisiel on ka kultuura-M--nõuud  matimise wõitlusel. Mei?, eestlased, oleme talurahmas, oleme  mäike-maopidajad ja töölised. Taluperemehel  ja sulasel ühiseluliselt ja hariduslis-lt  madet ei ole ja seega on meil eneste wahel kasud ja kahjud ühised Loomulikkudeks -võistlejateks kelle waStu meil oma kasusid kaitsta tuleb, on suurmaapidajud,  töö andjad. Asi laab selgeks, kui tähelepa» me, et nende rä s maaomawakitsuS,  neil mitmesugused õigused ja eesõigused, meil aga selle maStn kohused ja koormad, mis neil kanda ei oie. Walimisi peetalsc kolmes isesuguses liikiS: talupojad wuliwad iseäralve oma asemikkude  läbi, keda walla täiskogud wuliwad, mao omanikud ja mõiiapidajad  maaomanikkude  kogudes, linnaelanikud, kaupmehed ja ametnikud linnades. Wallaascmikkude kogudes walime muidugi  ncid, keda sovwime. Wõillust tuleb mest aga pidada maaomanikkude-kogudeS ja linnades, et ka sääl oma soowi järele kandidatisi läbi wiia. Uue 11. detsembril 1905 antud Kõigekõrgema  käsukirja järele on malijate ringi tähtsalt laiendatud, nõnda et meie osawõtmisel  maaomanikkude ja linna waliMisekogudes  häüd tagajärjed wõiwad olla. kui meie endid kogume ja ühendame. Suuri kohusid paneb m-ile praegune aeg paale- Kõige esimene kohus on igaühel, et ta ennast mali-nise-õiguse saamiseks gl s annab, teine kohus et ta tingimata walimise koosolekule ilmuks. Mõtelgu igaüks, keS welimiKlt eemale jääda sosmib, et just L e m a üksik hääl otsuseandjaks moib olla. Üicsandmstte ja walijate nimekirjade wiimasekS tähtajaks on 1. webruac I.'U6. Sellepärast andku endid kõik üleS, kellel walimise öiguS ja keda kr iSpolitsei ja linnaamet kohuStatad ci ole ise nimekirja üles wõema! Nimelt andku endid tingimata krsispolitseisse  ülcS kõik maaonanikud, kellel kreisis alla 300 tsSsatini maad on. Ühele wallale üll maal on winisterium seletanud, et maaomanikkude  kogus walida wöiwad kõik maaomanikud ilma wahetegemata, kaS fee mõisamaa, wöi talu-orjussmaa on. Siis andku endid üles ka kõik kroonuwaldade taluperemehed ja püriSwaldade taluomanikud. Linnaamenle saatku kõik wallamalüsused tingimata nende isikute nimekirjad sisse, kes wallakogukonnalt paika saamad, nagu wallawanemad, wallakirjutajad, kohtumehed,  kooliõpetajad ja teised. Pääle selle andku endid linnaametile wiibimata  üleS kõik, kes wähemalt aasta aega linnas oma nime pääle jnd. korteri pidanud, ja kes alla 60 rubla aastaS üüri maksawad, sest et neid linnaamet nimekirja  ei tea Võtta. Kõik teised, kes siin nimetatud ei ole ja keda krcispolitsei ja linnaamet kohustatud  on ise nimekirja üles wötma, waadku  kohe pärast 1. weebruari järele, kaS nemad nimekirjas on, ja kui ei ole, siis lasku endis üleS wõtta. Anname endid ü!eS, ilmume walimistele,  ühendame endid kõik ja anname oma hääled nii linnas kui maal ainult neile, kes meile Riigiwolikogusse Eesti rahwameelse  eduerakonna mehed waliwad. .... Saaremaa Eesti Pöllumeeste Selts lonkab. Juba teist woi kolmat korda tuliwad 9, januaril mõned põllumehed Kuresaarde Seltsi ruumidesse koosolekule, ilma et Ml midagi ettewõetud ehk äratehtud oleks. ÜkS kord oli liig wähe liikmeid kokku tulnud, teine kord jälle peaaegu täielikult eestseisus  puudus j n, e. Ei ole siis mitte imeks panna, kui öeldakse  : Meie Põllumeeste Selts lonkab. Sel wiisil näidab asi kahtlaseks minema, kui mitte pea parandust ei tule. Ma ei taha siin mitte näpuga näitama hakata, kus wead seisawad mis Seltsi elu uniseks teeb ning wiimaks magamagi uinutab,  kui mitte pea äratust ja suuremat töötamise himu ei tule. Iga liige, olgu see eestseisusest wõi lihtliikmetest, mõtelgu ise natuke järele, mispärast praegu Seltsi tegewus lonkab, küllap siis peagi wead silma paiStawad, ilma et ma neid ette arutaksin. Küsigu iga liige enese käest: Olen ma oma kohusid Seltsi wastu korralikult  täitnud wõi olen ma ainult Seltsi liiknie nime kandja olnud? Mis tarwis siis nime kanda, kui kohuse täitmine wöimatu on? Leiab siis keegi, et ta koosolekute päiwi hoolega tähele pole pannud, koosolekutest mitte soja südamega osa pole wõtnud, wäikeste igapäewaSte tallituste  pärast koosolekust eemale on jäänud, Seltsi liikmeraha mitte õigel ajal ära pole maksnud, eestseisuse kohusid mitte korralikult  täitnud, leiab keegi iseenese juures wiga, siis parandagu ta seda kohe ning hakaku agarasti tööle, see toob Seltsile elu ja edu. Lapselik kergemeelsus oleks see, kui niisugune  ühendatud tähtjas töö hooletuse sisse jäätakse. Meie ei tohi Seltsi tegewuses mitte üks ühe ja teine teise pääle loota, waid peame igaüks omast seisukohast ise tegewad olema. 6. webruaril on jälle koosolek. Ärgu siis keegi seltsiliikme nimekandja seda päewa tähelepanemata jätku, waid tulgu tingimata  koosolekule, kus wäga tarwilifi läbirääkimist  harutuse alla wõetakse. Palutakse ka eestseisust wöimalikult täiel arwul koosolekust osa wõtta, S. N.