Saarlane „Sc»orrk«dNS" maksab: krovnupostiga: »°st»s S r. kox ' V- « ».. T 5 » - " I" so " manpo „ » „ 30 „ Üksik number S kop. Ilmub ktdlorh» «N-laZ, i>al kesknädalal ja laupäewal. TvtMetus KurcsaareS, Pitkot »ul. KuulntuStc wastuwõtmin kun! Kuulutuste pciiUrid- Z kop. lehe ccSotsaS Alt kop. H S 3. Kesknädala!, 30. julil 1908. XXIV. aastakäik Wabaduse hääd ning pahad küljed. Wabadus ning tema tarwitamine ülendawad  inimese elu ning tema õnne, aga temal on ka omad worjuküljed jääl, kus hää tahtmine ja auuS meel waba liikumist ning edasipüüdmist ei ole juhtimas. Igal ühel olgu wab adus omale waranduft omandada  ja tema üle walitscda- Kuõ aga suure rikkusi mõju pahasti pruugitakse ja kus teda selleks tarvitatakse, et oma kaaskodanikkude  pääle rõhuma lt mõjuda ja et walitsuse  wõimu jühtida, nagu Amerika wabariikides  sarnaseid nähtust ette tuleb, säat wöiks ehk seaduslisel teel üleliigset rikkuse omandamist  juhtida, ehk temale ka piir määrata, kui suureks ta wõib tõusta. Esiteks peakstwad  rikastele riigimaksud suurendatud ja selle wastu kehwemate maksud wähcndatud saama, kuna ju kõigewaesemad wuidugt riigimaksufid ei wõi maksa. Kui rikaS omast rikkusest ka poole peaks riigimaksuks ära andma, siis oleks see temal ometi kergem,  kui kehwal inimesel riigimaksude maksmine  on, kellel mõnikord muud nõu ei ole, kui et oma wiimastest aSiadest mõnda selleks vhwerdada  Muidugi pole seda mitte tarwis, et keegi rikas poole oma rikkusest riigimaksudeks  ära annaks, aga seaduse andjad kogud wõiisiwad selleks töötada, et waranduss  wõi sissetuleku suurenemisega ka riigimaksud  tõusewad, kuni ühe summani, milleni sissetuleku suurus üleüldsuse tohiks tõusta. See summa wõiks ehk umbes b 0 - IVO miljonini olla, nõnda kuidas seaduse andjad seda hääks armawad olema kinnitada. On kellegi sissetulek suurem, kui selleks seaduslikult  määratud omanduse õigus lubab, fiiS wõib tema omanikule ikka see wabadus jääda, seda liigsissetulckut oma isikliku hääksarwamise  järele üleüldiseks otstarbeks, kas xhitamistekS wõi häätegewals otstarbeks  tarwitada, wõi seda selleks otsekohe riigiwalitsujele nimetada ning ohwerdada. Sarnane otstarbe ei oleks mitte wabaduse  riisumine, waid inimliku wabaduse seaduslik juhtimine ning waba tegewuse edendamine, nii et keegi oma waranduscga oma kaaSwõistlcja püüle kahjulikult ei jaksaks  mõjuda ning teda suruda. Eks walitjuS, meie riigi nõu- ning wolikogu  selleks saa töötama ning tecd tasandama, et inimeste waba tegewuö mitte liig rikkuse wõi liig waesnse pärast ei saaks takistatud. Muidugi wõib selleks ka iga auuS riigi kodanik  kas otsekohe wõi kandlelt kaaSaidata. Ei lase rikaS oma rikkust mitte asjata roostetada ja tarwitab ta oma üleliigset sissetulekut häätegewaks otstarbeks, siis teenib ta omale aun nime „häätegija rikas." Meie wabaduse kangelased ning ilmaparandajad  tähewad aga kaugemale. Nad tõlk ühetaja teha, kus rikast ning waest enam olemasgi ei ole. Nad ei märka aga mitte, et nad sarnase kommunismuse  igatsusega ka inimese wabaduse häwitawad. Mls elu wäürtuS wõib inimesel  siis weel olla, kui 'emalt see wabadus ära riisutakse iseendale oma töö ning waewa eest waranduft koguda, mida ta ka oma lastele järele wõiks jätta. Nii ei oleks tublil ning wirgal töölisel lõdwa ning laisa inimese ees enam ühtegi eesõigust  kaudselt kaasaaidata. (Järgneb.) Williamsi perekond ja suguhaigus. (Malk Twam.) 3 Jäta mind oma kassiga! Palju mõistlikum  oleks olnud Mariel siia jätta. Ta oleks kõik asjad paremini toimetanud, kui mina! Oi, oi, Morlimer! Kas sul ei ole HM niisugust sõnu rääkida ! Kas sa tõesti mulle niisugusel raskel tunnil ei wõi abiks olla, kui meie laps . > Hää küll, hää küll. Ma awitan sind nii palju km tarwis- Kuid kõlistada ei maksa praegu mitte: teener magab. Ütle kus ane-raSw on. Laste toas riiuli Ml- Kui sa nii hää oleksid, et sinna läheksid ja Mariele ütleksid.. Ma tõin ane-raSwa ära, heitsin uuesti wovdisse ja uinusin magama. Pilgu aja pärast äratas mind jällegi naese hääl: Mortimer, tõesti ma ei tahaks sind tülitada,  aga tuba on wõga külm. Ma ei wõi lapsele rohtugi anda. Ehk tõuseksid sa üles ja süütaksid kaminis oiewad puud põlema. Sääl oli tõik malmis, ainult tuli otsa pista. Ma komberdafin kamina juurde, süütasin puud põlema ja istusin toolile. Mortimcr, ära istu Ml- Sa külmetad; heida woodisse. Ma tahtsin just teki alla pugeda, kui naene mind tagasi hoidis: Oota silmapilguke aega- Ole hääks, anna lapjele rohtu- Ma andsin lapsele lusika täie rohtu. Rohi oli aga niisugune, et laps pääle selle sissewõtmift magama ei wõinud jääda. Naene tarmilas seda aega selleks, et ta lapse riidest lahti wõttis ja teda pääst jaluni  ane raSwaga ära määris- Ma jäln jälle warsi magama, aga mõne minuti pärast äratati mind jälle üles: Mortimer. tuul tõmbab läbi. Ma tunnen seda üsna selgesti- Üksgi asi ei ole haiguse ajal nii kardetav?, kui weotuul- Ole nii hää ;a tõmba moodi kamina juurde. Ma tõmbasin moodi kamina juurde, sattusin  jällegi põranda waibaga tülisse, wihaStasin  ja «viskasin waiba tulde- Naene kargas  woodist wälja ja päästis waiba tulest, kus juures meil wäike mõtete wahetus tuli. Siis jäin ma wähekS ajaks magama, kuid pidin marsi jälle üles tõusma ja lina seemnetest hautist malmistama. Seda hautist,  millest naene kindlat abi lootis, pandi  lapsele rinna pääle. Aga teadupärast on, et puud igawesti ei põle. Iga 2V minuti pärast pidin ma üles tõusma ja uusi puid kaminasse pane- ma, aga see oli naesele õnneks, sest siis mõis ta igakord 10 minutit warem lapsele rohtu sisse anda. Määratud aja järele Vahetasin  ma hautised ja panin sinepi ja muid plaastrid igasse kohta, kuS lapse ihu pääl meel waba koht leida oli- Hommikuks oliwad kõik puud põletatud- Naene tahtis, et ma kuuri läheksin ja meel puid tooksin. Ma katsusin õrnalt mastu rääkida, ütlesin, et ma harjunud ei ole puid kandma ja et lapsel nende plaastrite katte all isegi juba küllalt soe on. Ehk paneksime wesl ühe korra hautist teiste pääle .. . Kuid naene takistas mind ja ma läksin alla puid tooma- Kui kamina kõrwol juba kaunike riit oli, heitsin ma end woodisse ja hakkasin nõnda noorskama, nagu see inimene noorskada wõib, kes kehaliselt  ja waimliselt puru wäsinud on. Kui päike juba meie magadis tuba oma heledate kiirtega walgustaS, tundsin ma. et keegi mind õlast kisub. Kui ma silmad lah> ti lõin, nägin ma oma naist, kes minu pääle metsiku pilguga maalis. Ta wärises kõigest kehast. Kui ta mähe toibunud oli, hüüdis ta: Kõik on lõpetatud ! Kõik on otsas l Lap> sukene on tordille higine! RiS peame nüüd tegema? Taewake, kuidas sa mind ehmatasid 1 Kust mina tean, mis nüüd peame tegema? Kodumaalt Kuresaarest. 2b. sulil harutas kreispolitsei  ruumides kreifiülema eesistumisel iseäraline komisjon, millest Saaremaa kreisis  asuwate walitsuse ametite osakondade juhatajad ja maakogu asemik (linna asemik ei olnud ilmunud) osa wõtsiwad, kuberneri herra ettepanekul ministeriumist saadud küsimust, kaS mitte soowitaw ei oleks politseid  mitmesuguste walitsuse kohtade nõudmiste  täitmisest, näituseks kutsekirjade ja kuulutuste kätteandmisest, maksude fissesundimijest  ja muust toimetusest, millel politsei  otsekohese ülesandega, hää korra eest hoolt kanda, midagi ühist ei ole, wabaStada,  ja kui komisjon seda soowitawaks peab, missuguste asutuste pääle siis nende nõudmiste täitmist panna? —Läbiarutamiseks  pandi komisjonile aruanne politsei tegewuse üle 1907 a. ette, Komisjon leidnud soowitawaks politseid eelpool nimetatud  kohustustest wabastada ja arwanud tarwilisekS tusewikus mitmesuguste kroonuja  kogukonnK-maksude sissenõudmise jaoks ijeürakst Merit asutada, milles üks juhataja,  selle abiline ja neli käskjalga tegewad oleksiwad. Kohtu kutsekirjade kättetoimotaminejääks  komisjoni otsust mööda walla- ja linna omawalitsuste hooleks. Igasugused kuulutused ja murid ametlikud paberid, mis ametikohtade poolt praegu politsei läbi erainimestele  kätte saadetakse, peaksiwad edaspidi  poSti kaudu saadetud saama. Komis-