nagu kuulda, EsSti seltsides tegelasena olemine. Kõige rohkem töötas W. siinse EeSti hariduse ja karskufe-seltsides, kus ta seltsi laulukoori juhatas. ..Post." „Meis Kodumaa" Nr. SS ja „Sakala" Nr. 53, mis hiljuti trükiasjade inspektori poolt ära korjati, on aresti alt wabastatud. Holstreft. Tänawu kewadel, mai kuu lõpul reisis meie wallas keegi isik J. K., naist ja hulka lapsi senini siia jättes, Siberisse, nüüdse aja „õnnemaals," uut kodupaika otsima ja asutama.  Wanematest poegadest oli üks juba mõni aeg ennemalt sinna asunud, kuhu ka isa järele läks. Nüüd hiljuti anti politsei poolt tema naesele teada, et mees kui ka poeg Siberi metsas rööwmörtsukatest püssiga maha on laStud ja mõlemad paljaks rööwitud, päüle selle maa sisse maetud, kust nende surnukehad juhtumise kombel kätte leitud. Älemimwal aastal sai nende wanem poeg Amerikas, söskaewanduse plahwatusel, surma. Nii on selles perekonnas lühikese aja jooksul palju õnnetumaid juhtumisi ette tulnud. 31. julil s. a. jagati siin metsaherra poolt manadele soldatidele (wäiksekoha omanikud) ja mõnedele muudele soowijatele kroonu sood tükikaupa wälja. Kuni 12 aastani olla see Msina maksuta pruukida, pääle selle aja tulla wäikest maksu (dessätini eest mõnikümmend lop.) maksta. Maa saajatel olla mõte kõlbmata sood heinamaaks ümber korraldata. „M. Kod." Tallinnast. Sõjasadama kohta. Prantsuse ajalehe „Temps" Peterburi kirjasaatja teatamise järele on Wene walitsus otsustanud Tallinnat riigi pääsõjasadamaks teha. Kroonlinn on oma seisukoha poolest liig päälinna ligidal ja sellel olukorral on sõja ajal oma halwad küljed. Seega saab Tallinn tulewikus Soome lahe wäramaid  kaitsma. Tallinna sõjasadam saab terwe rea kindluste lõpupunktiks olema, nagu Wilna, Dwinsk, Grodno, Brest Litowjk, Kowel ja Kowno.  Neid kindlust seatakse praegu sõja juhtumise tarwis korda. Selle teate rvõtame „Rish. West." Nagu näeme, wõtawad teated sõjasadama ehituse üle Tallinnasse ikka kindlama kuju. Tähendatud  ehitus saab esialgul Tallinnale palju liikumist ja elu juurde tooma. ArwatawaSti ei saa Moskwa-Tallinna raudtee ehitus nüüd mitte enam kaua enda pääle oodata laskma. Seega seisab Tallinnal suur liikumine ja ka kasvamine ees. Wõimalik on, et meil mõne aasta pärast Tallinnas juba mõnikümmend tuhat elanikku rohkem saab olema. „Wir." Seda ja teist. Rauda teraseks muuta. Amerikaft tuleb teade, et keegi Martin Kallmann oskuse kätte on saanud, kudaS odawat rauda otsekohe paremaks wõib muuta. Raud tõmmatawat  ühe iseäralise pulbriga (pulber on alles ülesleidja saladus) üle ja lastawat siis 12 tunni jooksul kanges punasekSajawaS kuumuses seista. Niiwifi wõiwat terwet raudlatti otsekohe  hääks teraseks ümber teha. Kallmann muutnud  asjatundjate silma all rauast tehtud tööriistad  teraseks. Ka see olewat wõimalit, et ainult raua päälmine kord teraseks läheb, kuna süda rauaks jääb. See ole-vat näituseks wankriasfide  juures wäga tähtjas. Sel wiifil wõiwat  kergesti terast saada, mille hind kakskümmend  kordu kallim on. On juba selts asunud, kes Kallmanni leidust tarwitama hakkab. Kas see teade oigeks jääb, tuleb ära oodata. „Wir-" Inimene on puu sarnane: nii kaua km ta wilja kannab, hoiawad teised ennast tema ligi ja maitsewad seda wilja. Aga nii pea, kui wili ära nopitud on, kaowad korjajad. Õrn mure. Talupoeg (apteegis): Kirjutage mulle selgesti üleS, missugune rohi lehmale ja missugune naesele tuleb. Muidu wSM eh! lehm wiimakS weel wale rohtu saada. Linnawaht: Kas te ei oska lugeda, et siin ratsa sõita ei wõi? Ratsutaja: Mina küll aga hobune mitte! Pärast joogipidu. Tulise pihta,  ma magan ju hoopis wõõras sängis! Noh, küll see ööwaht mõis täis olla, kes minu uulitsalt  siia tõi- Lapse tarkus. LapS ei taha usfirohtu wastu wõtta, sest et see kibe on. Ema: Panen ma sulle usfirohtu wõi pääle ehk alla, ikka on sul kibe wõtta, mina ei tea, mis fiiS tegema peab. Lapö: Aga mina tean küll, pane usfirohi kahe wõi wahele! Lätimaalt. Riiast. Kolerasse jäi RiiaS neljapäemal 3 inimest. Haigemajas wiibis ühtekokku 33 kolerahaiget.  Üksküla vallakoolidele waliti 31. julil 3 kooliõpetajat, kuhu 100 kandidati ennast ÜleS andnud oliwad. Riia keskwangimajas on praegu 1334 wangi, nende hulgas 86 politiklist. Politiklised vangid on kõik üksikutesse kongidesse paigutatud. Ajalehtede teatel on senat hiljuti ühe tähtsa otsuse teinud, mis wallawaeste asja terawalt  puudutab. Nimelt oli üks Kuramaa wallawalitsus  kubermangu talurahwa-asjade kommisjoni  otsuse pääle, milles malda kohustati ühte oma waest üles pidama, senatisse edasi kaebanud,  seletades, et tähendatud waesel wennad ja õed olevat, kes teda toita võivat. Et senatorite ja sisemiste asjade ministri abi arvamised  selles asjas lahku lükfiwad, siis läks asi otsustamiseks senati 1. departemangu. Nüüd on senat seletanud, et endine seadus, mille järel ka wennad ja õed oma sugulase eest hoolt pidiwad  kandma, 1866 a. 11. juni seaduse läbi ümber on lükatud ja niisugune kohustus ainult sugulaste pääl ülespidisel ja alaspidisel joonel seisab, mille põhjal senat otsustas, vallavalitsuse  edasikaebamist tähelpanemata jätta. Marienburist. 30. julil anti kordnikule teada, et 2. augustil ühes talus salakoosolek ära peetakse. Kui kreistülema noorem abiline ja 5 politseinikku tähendatud öösel sinna talusse sisse läksiwad, oli salkkond töös, et üht üleskutset  „kadugu salakuulajad ja mõrtsukad" hektografeerida. Selles üleskutses loetud hulk kooliõpetajaid  ja awalitka tegelasi üles, kes mitte sotfialdemokratidega  käsikäes ei taha käia. Neid sõimatud  ja mitut neist ähvardatud ära tappa. Salkkond  võeti kinni. Temas oli 5 inimest. Mitut nendest on taga otsitud, sest et nad 1905 a. rüüstamisest osa võtnud. Kätte saadi talust veel revolvrid, püsse, padrunid ja keelatud kirjandust. „Post." Liibawist. Inglise sõjalaewastik, soomusristleja  „Cornvall" 2 torpedopaadiga, 23 ohwitseri,  Sl) kadetti ja Kvv madrusega käis Lubawis.  Külaliste auks pandi pidusöögid toime. Kaugemalt riigist. Peterburist. Nagu „Birsh. Wed." kuuleb,  olcwat sultani külaskäik Liwadiasse, mida juba selle luu lõpul oodati, edafi lükatud. Krimmi tulewat septembri algul erakorraline Türgi saatkond  marschal Hast-Muhlar-paschaga eesotsas. Septembri keskpaigas sõitwat Ksnstantinopolise Kõrged Wene Külalised, keda sultan saab wastu wõtma- Kõrged wõõrad jääwat ainult mõneks tunniks KonStantinopolisse. Sultan tulewat tulewal aastal Wenemaale. Kõiki isikuid, kes sõjaväeteenistusest vabaks jääwad, tahetakse iseäralise maksu alla panna, mis vigaste ja manade soldatite hääls läheb. „Wir." UuS trükiseaduse eelnõu on malmis töötatud. Eelnõu järel peawad ajalehtede ja ajakirjade asjus nende tõsised toimetajad vastutama.  Uute ajalehtede asutamiseks antakse luba kolme päewa sees. Trükiasjade päawalitsuS tähendab oma selstusekirjaS juurde, et seda seaduse eelnõuu, kui ta wastu wõetakss, alles pärast kohtute uuendamist ja arukordsete võimukord ade kaotamist  maksma võib panna. Eelnõu tuleb septembri-tuul ministrite nõuukogus läbivaatamise alla. „Russkoje teatatakse Tuula kubermangust järgmist: 4. augusti õhtul ilmust» wad Jasnaja Poljanasse kreisiülem ja weel paar teifi politsei ametnikku, kes fis. asj. ministri  eeskirja ette näitafiwad, milles käsk seifis Tolstoi erasekretäri Gussewi Permi kubermangu wälja saata. Wäljasaatmise põhjuseks on, et Gussew kewadel Tolstoi kirjatööd „Sina ei pea mitte tapma" laiale on saatnud. Politseiametnikud  nõudfiioad, et Gussew jalapäält nendega  ühes tuleks. GuSsew palus enesele wähe» malt niipalju aega, et ta paberid Tolstoile ära anda saaks. Politsei andis pool tundi aega. Selle järel wiidi Gussew maakonnalinna ja pandi wahi alla. Tuula kuberneri loaga saadetakse  GuSsew Permi kubermangu mitte «vangitapiga  maid raudteel, kus muidugi politsei-ametnik  saatjaks on. „Post." Sõjaministeriumi peaintendant (moonamuretseja)  ja intendandiwalitsuse ülem kindralleitnant  Poljakow on ametist lahti lastud. - A. A. Lopuhini kohta mõistetud kohtuotsus  olewat muutmatalt ära kinnitatud. 15. aug. saadetawat Lopuhin Jenissei kubermangu. Maaülem Kolibaba, kes Kamradi külale oma palehigis tütarlaste progümnasiumi teenis, olla Peterburi kutsutud, et temale aumärki anda. Üleriikline „ Kirjanikkude ja õpetlaste abikassa" on „Rusk. Wed." teatel kõigi oma abijaoskondadega administratiwlisel teel kinni pandud. Selle 18 aastat wana abikassa kinnipanemiseks  andnud see asjalugu põhjust, et ka politilistelt kahtlastele ajakirjanikkudele kassa poolt toetust antud. Praegusel ajal on kassal 300000 rubla suurune kapital. Igaaastane läbikäik on umbes 45000 rubla. Kassal on oma osakonnad Moskwas,  Kiicwis, Odessas, Tartus, Riias ja teistes  linnades. Ülepää on kassal 800 liiget, nende hulgas mõned kuulsamad teadusemehed ja kirjanikud. Warschawist. Ljublinis tnngiti öösel pandimajasse fisse; riisujad wiistwad luid- ja hõbeasju 25.000 rbl. wäärtuses ära. Osa wa« rastatud asju saadi raudteejaamas kätte. Lubuahist teatatakse, et süül wõetud walerahadetcgijad perSlased kinni. Nende juurest leitud 5000 rbl. wäärtuses «valerahasid. Senkotvi kreisis, Bobrikowi külaS, põlefiwad  40 talumaja kõigi kõrwaliste hoonetega ja wiljatagawaraga maha. Kahju on 35.000 rbl. Tihernigowi maakonnas põles ühes külas 70 taluhoonet kõigi wiljaga ära. Kaks inimest saiwad tules surma. Kahju 60 tuhat rubla. Sewastopolift, Ahjukütja Dawõdow, kes „Potjemkini" mässust osa wõttis, mõisteti 14 a. sunnitööle. Krementschugis, 10. augustil. Eilsest saadik wältab stin suur tulekahju. Kaks saeweskit, 10 suurt puulaagrit ja kolm linnajagu  on maha põlenud. Umbes 1000 perekonda on pääwarjuta jäänud. Kahju üle 3,000,000 rubla. Soomemaalt. Esimesed öökülmad oliwad Soomes «inewal neljapäewal. Reploti kreisis näpistas külm kartulite päälseid. Hommikul näitas kraadiklaas kõigest 2—3° sooja ja maad kattis härmatisekord. Waasa Ümbruses rikkus külm nõndasamuti kärtulipäülstd. „Wir." Wäljamaalt. Offenbachis (Maini ääres) läks koolipreili  kaswandikudega paadiga sõitma. Paat hakkas  jooksma, kus juures ? last suure jooksu sisse sattustwad- K uppusiwyd ära, 3 saiwad päästetud. Üks tööline, kes laSte päästmiseks jõkke hüppas, uppus ka ära. Amsterdamist. Tsaandawis pSSfis 6. augustil tuli lahti. S maja saiwad tuhaks. Ühes majas jäi ema kolme lapsega tulesse. Jtalias Olgina te linnas läks elektri wasktraat lahti ja langes linna elektrit juhtima traadi pääle. Selle läbi on 10 isikut elektri jooksu läbi surmatud ja 20 raskesti haawatud. - Melillast telcgraferitakse: „Marokkolased  wõtsiwad kapitan Martinezi ühes neljakümne  soldatiga wangi. Marina saatis wangide lunastamise tingimisi teada saama. Kabilide ülem wastaS: „Et toidumoona mähe, siis ei wõinud meie mängisid ülemal pidada: nah oy kõik Sra tapetud." .N 58 Saarlane, 1909,