Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. «- 40. Teisipäeval, 3. oklobril 1306. XXII. aastakäik maksab: V- .. l„ 2S ~ - » ?S V- . » . " „ '/4 .. -»S« ~ Ükfiik number S kop. —s— Ilmub ükikord nkidslol, izalteifipäew  l. ToimctnS NuresaorcS PitkaZ uuk. Kuulutuste wastnwõtuiiue tun Kuulutuste p-lil,r!da S k-p., leh? <cSots»ü sa kop. Mis kasu ma säält saan? Haridus on hüä, aga kui mul kapital puudub, mille abil ma haridust saada wõin mis läheb siis mul korda Põllumeeste  Selts. Wõi missugusel teel on Saaremaal  rvabandikul wõimalik kapitali koguda, kus päewapalk 13 —3O kopika wahsl kõigub ja tööaeg päikese tõusu ja loojaminekuni  wältab, mitte aga tundide järele ei rehkendata. Ja siis ütlete: pange lapsed põllutöö kooli ja nõudke kõige päält haridust! Aga millal ma omale haridust saan, kui lapsepõlwest, kui jalg kandma hakab, õhtust hommikuni ainult kõhu pärast wäljas olen ja ülespidamist teenima pean. Pangu need käed adra külge, kelledel talukohad  käes, kus nad oma kasuks töötada wõiwad, aga niikaua, kui weel Saaremaa  waesemaid wendi oma tööjõudu teiste kasuks tarwitama peawad, et ainult natuke leiba omale ja lastele saab, niikaua ärgu nõudku keegi, ei nad ka oma h:g ga teenitud  kopikad nende kasuks tarwitama peawad. Weel kord tõendades, et „ Põllumeeste Seltsist" midagi ei saa, ja nõudes, et „Põllumeeste Selts" rahwale maad muretsegu,  lõpetab kirjakoktuseadja oma arnus tuse. Et selle lehe toimetaja „Pöllumeeste Seltsi" esimees on, siis tahtis ta omalt poolt mõnda selle kirja tõttu seletuseks öelda. Minewal nädalal saime aga ka „Karskuse Seltsi" kohta ühe kirja. Kuna selle kirja kirjutaja, mis „PöllumeeSte Seltsi'' kohta käib, oma nime ei salganud, ei julge wiimaje  kirja kirjutaja oma nime sugugi awaldada, mis küll mitte mehelik ei ole, waid ta tähendab kirjale alla „Üks paljude eest I-. I-." Tähendatud kirjaga saadab li. 11. ajalehe „Koidule" Kuresaarest saadetud  sõnumi Kuresaare seltside elust, mille pääle ta meie iseäralist tähelepanemist juhib. Meil on tähendatud „Koidu" sõnumi kirjutaja teada. Ta on tuntud C, A., kelle arwustuse pääle meie küll suuremat rõhku ei paneks. Et aga tähendatud kiri siisgi seltskondlise elu küsimuses mitmete meie waStaste poolt huwitusega loetud ning „wattiandjaks" kiidetud on, mida ka see asjalugu tõendab, et selle sõnumi pääle meie iseäranis tähelpanemist juhiti, siis wõtame selle „Koidu" sõnumi ka läbirääkimise  alla. On ju selle lehe toimetajata „KarSkuse Seltsi" esimees ja lubab enesele selle tõttu esialgsest mõttest ainult Saaremaa  EeSti Põllumeeste Seltsist rääkida kõrwale minna, jn oma seletuses üleüldse Kuresaare seltsielust rääkida, mis juures muidugi „ Põllumeeste "ja „ Kars kuss" Seltsid, kui ka ülemal tähendatud kirjad suurema läbirääkimise alla tulewad. „Koidule" Kuresaarest awaldatud ja meile kätte saadetud kiri on järgmine: „Kure saare seltside elust. Igal pool linnades ja maal elutsewad seltsid,  kuna meie Kuresaares seesugune elu sugugi edasi ej kada minna. Kui küsida: Mis wiga see on? siis paistawad kõige päält seltsi juhatajad sitma. Need wäsiwad liig ruttu ära, jätawad seltsi wankri kesk te.d otse seisma, nii et möödaminejad teda wiimaks kõrwale peawad toim. tama. Mõne aja eest oti siin tubli „E:sti Selts". See pandi magama. Siis asus Karskuse Selts, selle järele «Lyra Selts." Need elasiwad mõned aaStad, kuna minewal aastal mõ- Icmil see mõte tuli, üheks seltsiks kokku su' lada: siis olla juhatajal wähem tööd ja töötegijal wähem muret. Tehti paar koosolekut  ja asi oli walmis. „Lyra" seltsi mänguriistad wõeti mängijate käest ära, anti linna mööda laiali poisikeste kätte õppimiseks, et siis „karskuses" edaspidi kaasa mängida. Seda toimetas kõik karskuse  koori juhataja. Sellega sõi siis ..Karskus" „Li)ca" Seltsi oma kõhtu, nagu ta praegugi weel on. Karskuse koor lahkus  ka laiali, kuna Selts weel wiimaseid hingetõmbamist näitab. Pea saame hüüdma:  „Rahu nende põrmudele!" «Karskuse!" on küll praegu oma korter, aga peab üttcma,  et see enam talliks sünnib, kui seltsimajaks.  „Lyra" andis korteri ära, pidi kohe uue ja suurema muretsema, aga ei olla Kuresaurest saada. Kui seltsil tubli korter oleks, mis korralikult sisse seatud, igal pool wiisakas kord walitseks, siis ei puuduks ka liikmeid, ja selts wõiks elada, aga meie eestseisused õige korralduse pääle rõhku ei pane. Ka walitseb töötegijate kcskel wäga suur «kadakasaksas". Kübar  ci salli rätikut silma otsaSgi. Saksa keel ei kannata Eesti keelt; kirjutaja noorsand  ei näe käsitöölist nina ettegi, mais kukuks ta pääle maha. Juhtub, et keegi woõraS kord seltsimajasse astub, siis soolatakse  teda nurga tagant nii läbi, ct kurb kuulata. Seltsides peab ühendus ja üksmeel  walitsema ja et see meie rahwal Kuresaares weel täitsa puudub, peakstwad eestseisused selle harjutuseks sellekohaseid kõnesid pidama, et ses aegamööda sisse juurduks.  Mis kasu pärast siis selts on, kas amult, et aastaS paar näitemängu Loime panna, ehk mõni tantsupidu, kus kaupmehesellid  naesterahwastega, nagu kassid hiirtega  ümber käüoad! Auukartust ei tunta ju, seda pole tarwis, arwawad meie noored  herrad. Ma ei ütle seda mitte kõikide kohta, kuid suurem jagu on ikka niisugused, kellede kohta peaks ütlema: Olge wähe mõistlikumad! Nii on seltslik elu praegu, mis ennem ei parane, kui seltsid endale juhatajad  saamad, kes ka meie rahwale hääd soowiwad ja wäsimata seltsi wankrit edasi weawad, ning ka üles näidawad, mis kasu pärast ülepää selts rahwale on." Mis selle lehe toimetajal Kuresaare seltsliku elu asjus üleüldse ja «Põllumeeste"  ning «Karskuse" seltside kohta iseäranis ütelda on, ilmub ruumi puuduse pärast tulemas numbris. Kodumaalt. Kuresaarest. 25 septembril peetud linnawolinitkudekoosolekul tehti järgmised otsused: 1) Patendimaksu 1907. aastal endises suuruses wõtta. 2) Niisama ka trahterimaksu.  3) Õllepoodide päält trahtcrimaksu 1907. aastal 30 rubla iga poe päält nõuda. 4) Rswisioni kommisjoni aruannet linna sissetulekute ja wäljaminekute üle 190 S a. tänuga wastu wõtta. 5) Selleks walitud kommisjoni eelnõuu kohaliste sundusliste  määruste kohta õllepoodide üle ja sellesama komisjoni poolt kokku seatud nimekiri, missugustes uulitsates õllepoodide  pidamine keeltud on, wastu wõtta. v) Linna mõisa Lemalsnese talurahwa pangale  ära müüa ja linnapääd wolitada selles asjas pangaga läbirääkimisi pidada-7)  Postijaam endisele pidajale hr. Welligile 12. aastaks pidada anda. 8) Alleeja  Uus-Rsomasaare uulitsad ära prügida jä linnaametit kohustada kuluarwet selle kohta kokku seada. 9) Ida Raschale ühekordlist  abiraha 80 rubla anda. l 0) Liiwimaa  kubermangu walitsuse kordaseadmist teede edasi kaemata. Uulitsad, kus ülemal tähendatud komisjoni  ettepaneku järele õllepoodisid ära on k-eltud pidada, on järgmised: Kubermangu-,  Kiriku- ja Lossi uul., Kitsas uulits kuni kaewuni, Kohtu uulits Holzma  p eri majast kuni Sepa uulitsani. Kaubauulits,  Pitk uulits kuni Karjamaa põikuulitsani,  Kõrtsi-, Tamoschna,- Pargi-, Wcski-, Uus-, Suur Sadama-, Suur ja Wäike Põllu-, Mere-, Lootsi-, Aia-, Allee-, Uus Roomasaare-,  Liiwa-, Kiivi'., Wana- Roomasaare-, Hobuse- ja Suuresilla uulitsad. Õllspoed, mis praegu mõncdcS ülemal tähendatud uulitsates on, wõiwad meel 6. aastaks, 1. Mmarist 19V7 arwates, seisma jääda. Juhtub aga ncnde omanik ennem ära surema  chk läheb õllepoe pidamise õigus teise kätte, siis tuleb sarnasel juhtumisel õllepoed  kinni panna. Et tähendatud celnõuu linna Nolrkogu poolt wastu on wõetud ja loodetawasli ka kuberneri poolt kinnitust leiab, siis saamad küll edaspidi ülemal nimetatud uulitsad õllepoodidest wabad olema.  Mis aga eelnõuu kohta sundusliste määruste õllepoodide üle puutub, siis nõudwad need õllepoodidelt hästi suurt korda ja puhtust. Meremeestele tähelepanemi  seks! Uue seaduse järele wõib 1- järgu kapteni eksaami wastu ka crawiifil ennast ette walmistada, ilma et just sellekohases  koolis peaks käima. Peab ainult teatud aeg merel sõitnud olema. Et ka meil, Saaremaal,  paljudel meremeestel sellekohast kapteni  tunnistust ei ole, koolis käimiseks aga wõimalus puudub, siis wõiksiwad need erawiisil ette walmistama hakata. Eksam tuleb  kas Riias ehk Peterburis teha. Iseäranis  soowitaw oleks niisugune tee endistele meremeestekooli õpilastele, kellel wana