Päewaleht Ilmub Igal äripderoaL a TolUmum, Suurel turul, rodM)a m, 9nM uuUSfa «luigel, »».4. - Kõnetraat nr. MIX Toimetaja hdßstund kelU IS—& Rdrcfe liht- Jn rahaktrjadck t .Pderoalehe* toimet., Tallinnas, bt> r. Peseüh. i - fifeflk nummtr 4 kop. * Kdrtsfl muutmise eeft 10 kop., lelle juures ndtac odrefs ekk lelle nummer Oles anda. Kuulutuste rtonpareilie-rida maklab S kop., lehe eesotsas 13 kop. Wäliled kuulutused o a a o a poole kallimad, o o □ □ □ maksad liites haasannetega: Koju kätte (aates« terme aasta peale 6 rbl. kop. poole „ „ I „ 20 „ veerandi 10 „ Qiie kuu peale « 60 „ Tdßimw tattifaft Lra viles t tenoe aasia peale i rbl. kop. poote „ » i n 70 „ neerand „ „ i „ 10 „ , Jhe teim. peale „ SO „ Kes 2 korda kuus Itmumat perekonnolehte „Kodu" kaota tellida loowld, lellel tuleb aastas I rbl., pooles aastas 50 kop., aMtrond a 25 k. juurde maksta. Nr. 894. TeistpSeWÄ. 88. MsemdrU 1999 i (4. saan. 1919.) IV. aastakäik. Tööliste kinnitamise-seadus meie seaduseandlistes osutustes. Äilfgi riiklisek jaf sunduslikul töölistekinn itmnisel Vmcl puudused vn, puudused/ mille peale töölised ifc sai nende asemikud tähÄepanemAt on juhtinud, siiski Ki saa keegi salata, et kulturarükides niffugune kinniltamine  tingimata tarmilik on. Ja nimelt on tarmllik riiklikku ja funduslist kinitust,- sest erakinni" tamisel mõi koguni wabatahtlisel ei ole seda jõudu, et ta praeguse tööstuslik miiss kahjulikkude külgedes Wastu töölist kaitseks. Niisugune arusaamine on juba üleüldiselt nurk- Vem. sellepärast on siis ka arusaadaw, et ka Weno- Maal. olgugi alles 1903. a., tööliste sundusline Mn-- nrtamme sisse seati. Tähendatud Knnitamiseseadus ei sulatanud kõigi tööliste kohta? ainult wabriku- ja Mäetööstuse töölised käisiwad tema marju alla. Eellepärast  kamatseti nelja aasta pärast kmnitanuseseadust  märksa laiendada. Tegelik elu on näidanud/ et seegi seadus MigiZ oma puuduste peale Miatamata tööliste seisukorda suutis tõsta. Nagu teada,- vudis rahaminister uue tööliste-- kinnitamise seaduse eelnõu ka pmegusele riigiwiolMjgule  ära. Seal leiti, et eelnõu liig ole» wat ja muudeti seda märksa töõstuseasemikkude näpunäidete  järele. See ei wSinud ju ka teisiti olla, sestj riigiwolikogu töolistekomisioni esimees seletas umbes poole aasta eest, et kinnitamine ..rahma hingje" rü-> Mewda ja temale kahjulik olla. Riigiwolikogu parandustega läks eelnõu riigi- Nõukogusse. Seal tuli ta iseäralises komisjonis ha-- dutamise alla. Komisjon on nüüd tõõstuseasemikkude nõuandmise järele riiginõukogule ette pannud seaduse-eelnõu  tagasi lükata ja niikaua oodata,  kuni üleüldine tõõlistekinnitamise seadus on mälja töötatud. Tagasilükkamist põhjendati seega, et praegune seaduse-eelnõu raudtee-, ivchikel-ckäsitöökodade  ja teiste ette mõtete töölistele kindlustust jti paku. Küll ei hakka keegi selle mõtte mastu waidlHna, et tõik töölised kinnitamise m-ilja peaiksimad maUepm.  aga praegusel juhtumisel puhud tuul koguni tefcsest  küljest: mitte sellepärast, et eelnõu puudulimv Vn, ei lükata ta tagasi, maid et töölisteMrnitainisle seaduse maksmapanemist Wenemaal miimitada ja kaugele  tulem ikku edasi lükata. Kui 1906. a. tööstuseluniistri juhatpse all töõ-- listekinuitamise seaduse üle nõu peeti, siis üilesimad tööstuseasemikud: töölistekinnllamise seadus tuleb selkepörast  edasi lükata, et sellel põllul meel tege i j.? Äranägemine puudub. Ja muid, mil 1903. a. kinnitamiseseaduse tagajärgede üle juba amellikka aru"- andeid on ilmunud ja rahaministri eelnõu uuel kujul  136 tuhandele töölisele kindlustust tahab anda/ mille läbi uus wäli awaneb, kinnitamiseseabnse wilja tegelikult hinnata —» nüüd ütlctwad tööstuseasenüfud,  et tegelikku Äranägemist jal katseid sm>gugi  tormis ei ole. Nagu näha. puudmvad siin tõsisest elust mõetud põhjendused ja juhtiwat osa Mudawad  ainult tööstuseaseinikkude kasud, mis mõlemad keaduseandlised asutused nii maga kaitsemad. Töölised oodaku! Oodaku, mil uus Üleüldine Itnnitamiseseadus wälja töötatakse. 'Ja kui see on sündinud, küllad siis jälle põhjendusi leidub/ mis seadust edaspidise aja peale lükata ja muuta lubap. Aga kinnitainiseseaduse eelnõu edasilükkamisel tuleb  suurte rahmahulkadega rehkendada. Kui nendelt nii maga tarwilikud elutingimised ja nende loomnlukult  edenemiselt põhi alt ära Võetakse, siis wõib niisugune  ootamisepolitika seisukorda luua, mis riigile ja seltskonnale lardetamaks wõib mmna. Kas ei tunnistata tööstuseasemikkude eneste poolt, et ..Weue tööline juba enne Haige on fui ta kujhugile  wabrikusfe tööle ilmub"? Kas ei kaeba et praegü  peaaegu mõimata on noorte nekruHe hulgast termet inimest leida, kes sõjamäeteenistusesse kõlbaks? Ja kui rahwa kõdunemist praegusel kujul las-- takse edasi minna,- kas roõinte siis loota,- et suur Wenemaa/  kellel Kauges Idas nnjg LÄäne-Europas tuge  road kulturarngid wastasteks on,- nende riikide pealekäimale  mõjule suudab wasw panna ja oma seisukohta  soolvitawalt kaitsta? Ainult siis naib see Võimalik olewat, kui rähwake loomulik elu ning edenemine mõimalikuks tehtaiW ja ta tugemaks ja elujöudsaks wõib kaswada. Peidetud warandused. Ainult osa' saadud palwekirladest on abiraha WSlitsus  suutnud tähele panna ja sedagi osa wäiksel mõõdul. Kümne mõrra peaksdvad sissetulekud kaswama,- enne kui häda zöuaksnne kustutada. Ja tõusma hakkaksnvad  sissetulekud kergesti, kui tõstjaid rohkem juurde asuks. Meie esimese aasta korijandus (1895) tõi 24 rubla. Mullu jõudsime teise tuhande sisse. Kas ei pea meie tänawu 2900 täis panema? Seks pöörab Bergmanni Abiraha wälitsus uuesti manade sõprade poole, kes algusest saadi? ettemõttele  ustawats on jäänud: Ärge meel mänge! SM seisab alles kauge'!, kaugel meie ees. Seks pöörab B. A.-wal. laiade rahmaringkonda  de poole, kes seni külmalt pealt on waadanud. kuidas wällene hulgakene on sibanud ja kopikaid kokku kandnud: Nüüd on aeg teie käes. Teie asju aetakse siin. Ilma teieta! e isaa enam läbi. Ja teie ei tahi kauem eemale jääda. Seks pöörab V. A. w. kõrgema haridusega rahwaliikmete poote: Teie esimeses reas olete kohustatud  aitama. Teie ise olete haridusewllZa saanud maitsta. Teie teate, kui kosutaw ta on. Teie ei tohi oma nooremaid wendi armuta puudusest wniisutada ega poole tee peale wäsllnllt maha langeda > lasta. Iseäranis teie. kes Wene-Sisemaal rikka! itku. leiba ja suuremaid sissetulekuid olete leidnud/ mölle helde käega jagada. Teie saate kõg oma aja ja jõu iseenese elukorra  tõstmiseks tarwitada, kuna kodumaalafed suure osa palcuvat higi ja werema-sma üleüldsuse kasuks! pearoad ära kulutama. Teie saate rahmatööd üksinda külma kullaga elustada. Eelolem uusaasta näidaku, St teie oma rahwa ihu küljes mitte surnud liikmed ei vlet Seks pöörab B. A. w. roiimaks Eesti seltside poole. Meil on sadandeid seltsa ja ühisust. Paljud neist kidumad Ka kiratseroad haritud jõudude puudusel. Gesti MM.- kasmatage omale tegelasi! Tehke haritud nooresoole kodu sochemaks. et tema kauem ei raatsiks ködna laia maailma lennata, kui õppimine lõpeb! Tartus näituseks vn meil mähemalt meerandtuhat Eesti üliõpilast. Mitmedkümned teemad iga aasta eZfamb. Aga kus öN meil Eestis kõrgema haridusega mehi: adwokatisid, tohtrid, kooliõpetajaid? seltsidel  v« harilik wäTaminekute nimetus: õppima noore-- soo toetamine. Eestis on seni ainult paar rahaasutust mõni sada rubila keskkooli kasmandAkudele ära jaganud. Ülikooli jja eriteaduste õpeasutused on täiesti tühja käega pidanud ära minema. Missugused s eltsid teemad tänawu algust jja Hingavad suurema ehk maitsema summa uueaasta önnesoowids kassasse? Bergmanni Abiraha roalitsuse usaldusmehed Di MeÄasta õnnesoowide lunastuseraha roastuwötiad on tÄrawu: Baltiskis: J. Prllma-nn, Haapsalus: Aug. Tamberv. vrgMsZ- Haljalas: köster J. Kieinherg. Helmes: A. Krimm. Kroonlinnas: Rkiina Hermann, Ks«onaoßoEiS vpavu. A. 53, TL 12. v Kullamaal: H. Annika. Kuresaares: ..Saarlase" toimetus,- ;.HäÄe" toimetus. O. Kunstmann, 3. Ainson. Laiusel: õp. J. Kõpp. Lihulas: M. Treumann. loomaarst. tiiba w i s: Gskar Ahhy, FaynrßaxTiurami., COÖOTB. ROMT., ©. Raudsepp, ins. Sõnan ya. 14. Rk OSKWAS: T. Karro, ROMI> Ana(hpiena,  eoöcm aur. Mar.) F. Setster, Crap. Bac- MaaHaji, A. 6 nanrejrfeeßa. J. Boesberg, FaseT. nep., romtj PoMaaoßa, M 7, EB. 37. Mustwees: G. Bucf, kooliöp. Rarwas: M. LeinbaUM. G. Tenter. Nuustakul: G. Wulff. C. Treiel. Paides: J. Mamberg. J. Rand.. Pärnus: A. Klein» 3. Leesment. H. ajjal. ja Kodumaa." Peterburis: pr. <£. Lrjapea, ERM. sau. 69, EB. 24. <E«fi Riomar OTHAPEPCKAA 54, Kobara raamatukauplus, MemancKaa 22. Ajal. .peterburi Cea» taja" MmiciciN nep. 3, KB. 15. Pihkwas: Dr. E. Reimann. Pilistweres: Dr. 3. Loorberg. Põltsamaal: C. Aürmann IÄMÄMM) pr, A. Peterson. Raplas: Gustav? LaanekõrV. Rakweres: H. Stahlbera. Riias: I. laakson (yu llayiynnu "Z), F. Mitt, Llisab. uul. (0(, õp. E. Terras (SuEoa. FI). Tallinnas: Ajalehed ..Päewaleht",- x.NSite- ..Ristirahwa p.°päewaleht". ..Töö"; .Wirulane",  R. Hurt (Wismari uul. 2). pr. A.„Karlso?n (Harju uul. 35), Dr. G KÄhler (S.-Karja uul. 3). pr. E. Lender (Harju uul. 44), J. Linnamägi (S.- KarZa uul. 9), Dr. K. Lüüs - (Harju uul. 38),■ !M. Mölder (S.°ArsMM»i uul. nr. 6), 3. Ploompuu (raamatukauplus). / Tartus: Ajalehed leht",- ..Rahwa Päewaleht", prl. H. Gross (Schnakendurgi  raamatukpl.). pr. A. Kengsep, K. G. Sööti raamatu!?.. Dr. A. Schulzenberg, C. H. Niggol (Kredituhisu.se  kassas), T. Riomar (Laenu- sa Hoiu-» ühisuse kassas). Toris: M. OMno. T sarskosje-Selos: apt. M. Kafl. Türis: J. Strandberg. W Algas: J. Aniline. P. Erner (apt.). J. A. Wder, lüri Oraw. Pihkrola uul. nr. 1. Wiljandis: 7,Malewa"x ..Wiljandi Teataja", ..Meie KodUmaa"7 ..Nahwalshe" toim.,- pr. Dr. Koolaar.  Mõrus: A. Daniel. R. Gabrel. J. Lõo»- J. Mõttus (kaup?.), E. Taswers. T äh. Kes soowib, et tema aime just teatama õppija ehk õppijate ühisuse heaks tarwitataks, lisagu see mAirus oma andele juurde. Adress kirijmoahetuse jaoks ~B. A." an Tartu, Tiigi uul. nr. 31, Dr. O. Kallas. Tartus. 17. dets. 1909. «MergmÄMl AMahs," WaWWh TZH. Neil päewrl saadab „B. A." roalitsus ajchlehtedele  ka oma üleüldise aruande. Wäljamaalt. Wr«t. Suur Persia riigi uuendus ci ole teda meel mitte Anglismaa ja Wenemaa -mõju alt lahti päästnud. Süüdi on see, et riik ei põhja ega lõuna pool oma jõuga korda jalale sead ida ei jaksa. Selle tõttu sai Wenemaa ettekäände oma sõjamäge Persia  riigi piiridesse saata: raötb olla, et Inglise mägi lõuna poolt ka Üle. piiri Persia riigi sisse tungib. Seal on karamani tee rööwlite wõimu all, keda 100 järel mõni sada on. Sffsree kindralkonsuli kallale tungimine  riigi suurema kaubatee peal näitas,- et ka see tee julge ei ole, kust kaupa kõige enam Mi popetf takse. Nii on kauWlmine otse kinni jäänud ja Persia  r iigimalitsusel ei ole raha,- et karistusesaLkaM Mälja saata röömlid laiali ajama. Wäljamaa rvvstu on Persia malitsus täitsa Mõimetu. Hiljuti wli Wenemaalt uus kasakatebrigadi ülem Persiasse ilma .Persia Valitsuse käest luba külimata:  sellele peab wplitsus palka maksma, ehk see küll ainult mmepidi .Persia Valitsuse teenistuses on. Aus kasakatebrigadi ülem ei mõtnud peale oma paigalejöudmist  ka mitte maemaks end sõjaministrile esitama  Minna, Maid läks ilMa kellegile teatamata otsekohe  vma brigati Üle maatama. Teherani lel«d onl selle pärast mihased: üleüldse on rahma Miha menelaste mastu aina kasmamas. On wõimalik, et rahwas onra miha peagi enam ohjas pidada ei jõua ja teda teoga ilmutama hakkab'.» Selle tagajärg oleks Väga kardetam. Juba ollagi kohati Vabatahtlikkude salkaisid kokku astunud,- kes Venelastega Võitlusesse astuda tahawad. Mersia Võib alles siis iseseismaks saada,- kui ta omale tubli sõjamäe soetanud vn. Isrieuduste programmi  hulka on siis ka 25 kuni 30.000 mehe suuruse  sõjamäe asutamine üles mõstud: sõjamäe üles-- anne oleks siseriigis poliiseiteenistust teha ja julget läbikäimist sigitada. Tarmismmewat raha, 5 miljoni temani (10 .milj. rubla), tahetakse Väljamaalt laenata.  Aga kes tahab selleks otstarbeks raha anda? MWchH eMds leping. Türgi rahaminister, kes oma reisilt juba koHt tagasi on fõubmibv , nimetab Vallani riikide lepingu plaani mäljaarrvatud jutuks. Wahekord Balkani riikide ja Türgimaa raahel olla kõige parem.  Bulgaria erakonnajuht Danem olla talle ütel- Raamatud jõululaual. Jõulupühade ajal jääh niihästi manadel kui ka lastel rohkeste maba aega üle. Kauplused on kinnis wabrikute pikkadest korstnatest ei käi suitsu mälja ja lapsed on raskest õppimisetööst mitmeks nädalaks «vabastatud. - Kuid siiski jääb meie kohuseks seda waba aega Nõnda ära taruntada, et ta meid kosutaks ja maimu poolest ühtlasi ?a wärskendaks. Meie peame oinale ja oma lastele head ja lõbusad seltsilised muretsesime Ja niisugused on head raamatud jõululaual. Mõni püero tagasi kõnelesime juba raamatute kasust.  nii et selle juurde enam ei tanvitse tagasi pöörata. Seal nägime, et raamatute hulgas ka niisugusid pn, mis inimese, iseäranis laste hinge kindlaste ära rikuzvad.  Sellel põhjusel aimasime tarioiliscks lühikM pimekirja neist raamatutest kokku seada, mida immesed  oma jõululauale julgeste wõiksiivad muretseda. Raamatud laste jaoks. Pisukestele lastele, kes meel alla kümne aasta roastad,  teemad kõige pealt pildid suurt rõõmu. Riisugusid  maitseid- pildiraamatuid on mitmed raamatukauplused  umlmistanud. kõige pealt Ploompuu ja Wih laka ärid. Endistel aastatel malmistatud pildiraamatutele  ou Ploompilu kauplus täuamu roeel Mitmed, nagu ..Kiisu kirjad". >.Kuke be bi". , ,Kutsukesed",  ..Läbi metsa ja maa"; ..Non laewa'' täis"; x.Lvbusad loomad" jne. juurde saatnud. Kõik need pisukeste laste jaoks walnnstatud raamatud on ilusate Märwipiltidega hea paberi peal ja teemad wäikestele  tõsist rõõmu. Lapsed pearoad nendest enam lugu kui igasugusest teisest kingitusest, ja sealjuures ei tee nende ostmine ka suurt kulu. Laste jaoks, kellel lugemine juba selge, leidub Meie Arjaturul õige ilusat kaupa. Meie nimeUmS Nendest mõned: „Hauffi muinasjutud", „Eesti mui- nasjutud lastele". ..Postimehe" lastelehe üksikud anded. /.Laste Album", ..Grimmi muinasjutud", /.Wäike laste-llm", ..Pambu Peedu"/ /.Seene Mikk"/ /.Piriptkli  Liisu" jne. Siis mõinre meel meelde tuletada, kt Eiseni poolt mälja-antud üksikud raamatud/ mis ta meie rahma käest korjatud manamarast kokku seadnud>  meie lastele tõeste humitamad os. Aga ärgu unustatagu ka mitte ..Eesti rahma ennemuistseid juttusid"  ostmast. Kindel on, et need sel puhul, tui neid mõnel meel et ole, iväga mõnusaks jõulukingiks sündsad  on, isegi täiskasmanutete. Kui see raamat perekonda  sattub, kus teda ei tunta, siis loetaffe teda ikka niikaua, kuni ta otsa saab. Raamatud täis k a s m anute jaoks. Aga pühade ajal läheb ka täiskasmanutel lugemksemara  tarmts. Ajalehed/ mis jõulu-laupäemal ilmuwad/  on peagi läbi ja marsti igatseb maim ka kohase lõbu järele. Ma toon siin mõned/ mida wanemäd inimesed oma iv Mlgeske pühadeks mõtmad muretseda. Kõige pealt on pühade-albumtd. Neid ilmus tänamu  Tallinnas neli. Pihlaka/ /.Teaduse" ja Ploompuu  raamatukaupluste ning ajalehe ..Töö" poolt. Nad sisaldamad kõik enestes piita, rohkeste lugemisetükka  ja on oma kokkuseade poolest üsna head. Olgugi  et albumite sisu just raske ei ole, aga tänajw-u--aastased  täidawad kerge ja lõbusa lugemisematerjalina  oma ülesannet rahutoldamalt. Eesti oma kirjanikkude töösid ei taha ma [üles tugema hakatagi, sest see on arusaadam, et nende hull gas juba niisugusid ei leidu/ millede eest inimesi tuleks hoiatada. Ainult selle peale tahaksin tä,helepanLmlst juhtida/ et meie kirjanikkude töödekogud, nagu neid mümastel aastatel on Tluiunud, jõulukingituseks õige sündsad on. Neist on ka ilukölles wälja-andeid, õige kallihinnalisi, olemas, nii et kingitus ka sellest küljest sünnis on. Siis on meil tänama mõned kogutööd ilmunud/ millede peale lugejate tähelepanemist juhime. Seal on nende hulgas kõige 'srlmapaistwam ..Noor-Gestt III" (ka endised ~Noor-Gesti" albumid on neile soo-- witawad, kellel neid weel ei ole), mis peale wunpM Uu ka oma. puhta ja maitserikka mäMmsega meie jõulukuut määrtust tublkste "tõstab. 'lta kirjastaja Lilienbachi poolt wälja-antud kogutöõd ..Mõtted" on ilus raamat ja ta sisu on õige mitmekesine,- nii et ka seda julgeste soowitada Võib. Heameelega soomitan ma tänawu ilmunud ..Postimehe"  juubeli-albumit. Les raamatu läbi on lugenud.  see on ajalehe ..Postimehe" elueaga sündimisest  saadik 1907. aastani tuimaks saanud. ~Postimees"  on aga mgie terme kultura-ajalooga nii suureste seotud/ et album ka sellest küljest maie teadmist rohksndab.  Peale selle on albumisse Võimalikult kõikide  seltskonnategelaste Za kirjanikkude pildid püütud mahutada, kes selle pika aja jooksul ..Postimehega" ühenduses on seisnud. Ja iseäranis tõstcuvad need pildid albumi määrtust tubliste. Termis on kõige suurem Varandus.- tõendab rahma  ütelus. Huid terwffe hoidmise,- ramitsemise üle ou inimestel 'õige wäiksed teadmised. Sellepärast soowitatsin  pühade ajaks mõnda head raamatut,- juus tcrmiseküsimust puudutab, lugemiseks. Seal on Dr. J. Luiga ..Märmmõrkus". Dr. ij. Lõppelt toimetatud  arstiteadusline kuukiri ..Termis" kuus aastakäiku.  Dr. Si. Talwiku .-.Alkohol ja tiisikus".- Dr. W. Sohm Mgehakkamad haigused". La on kuulsa daanlase Mülleri ..Termiseraamat" ja ?,Minu sistem" tähelepanemisewSärilised. Magu jeada.- on meie maal mitmetes linnades eestlased  lnma-omawalitsuse etteotsa astunud. Luid see on iseenesest põhjatu keeruline tööpõld ja nõuab inimese  käest laialist teadmisi. Löigile pntawalitfusetegelastele  ja ka neile, keda see küsimus huwitab, on Damaschke raamat ..Logukondlise omawalitsuse ülesanded"  humitaw lugeda. ZÄHendatud raamat sehqb ka wAjamaa rikkal Nrjakurul selles küsimuses esimeses reas. Ühistunde õhutamiseks on praegu-ilmunud raamat  .-Solidarismus" tühelpanemise-wäärt. Põllumeestele  oleks pühadeks Wene professori Tshuprowj ..Wüikepõllupidamine ja selle peapuudused" lugemiseks  soowitam. Ka mitmesuguse teaduss mailast oU miimastel aastatel raamatuid ilmunud. Siin Võiks Bogdanowi Majandufeteadust",. siis meel Bölsche raamatuid: põlrqenemme" ~llus esimene Moosese raama?' ja ,-Mu roõit". professor 'Meyeri: ..JlmalooUrine". ots". ..Elu maa ja taewa kehade peal ja tema loomulik lõpp"» Dr. Pterrql ..Waiinutöö termis hoid" nimetada. Nende raamatute Rrjutajad oy kes suures lugupidamises seisamad.  Seale Ms on! roeel lugemisewüärt: ~ Maakera elulugu"/ /.Omal jõul edasi", /.Soome". Kõik vn! Viimasel ajal ilmunud, hüsti kirjutatud õige suured raamatud. Kes teistest keeltest ümber pandud ilukirjandust sooioib, sellele mõiksime kõige pealt Juhani Aho .-.Laastusid" ja ..Raudteed" foowitada!. Ceal on siis weel Aino Kallase /.Mere tagant" kaks annet; ..Ants Raudjalg". Leino ..Ühe päema liblikad". Lm-> nankoski /.Laul tulipunasest lillest". ..Põgenejad". Järnefelti „Maa-ema 'lapsed". Ginclairi ..Rahawahetajad",  Zola ..Söekaewjajad". Need raamatud on enamaste kõik õige asjatundlikult ümber pandud. See on siis lühikene ülemaade raamatute kohta, Mida jõuluks julgeste mõib soomitada. Siinjuures ei pea muidugi mitte seda arwa,ma, nagu oleksnoad üleslühendatud  raamatud ainukesed head. Ei meil on meel muudki mõnusat lugemise-tagawara, aga loodame, et ka nende hulgast eelolenmteks pühadeks leidub, ja me ryõime tõendada, need raamatud ei kaotsi ka peale pühade oma Väärtust. -ts jgA utta jõulu laupüewal warefvfit  malt ilntub, palume austatud kuuluta- jäid, selle päewa lehe jaoks kuulutust kõige hiljem kesknädala õhtul enne kella 8 kontorisse tuua. „PSeuz>ehe" tsllta;. L»gej»te!«. kirjastusest tl»aflwad pra-zu: %. Korp Im na „O«tu- Shisused 'a fotfiatWrauä", 20 kop. Sl mine E. jutt „JZukuöhtul", z !op. M. Mart«a.ZSulusoow",  » kop.