Saarlane UW Uleiiidine politika ajaleht ma- ja lianarahwale. UU Ik SB. Teisipäewal, 15. juulil 1903. XIX. aastakäik. ,S«»»rF»ns" maksab - Saaremaal aastas . . 1 rbl. 30 kp> Ilmub igaltoilrplrervcrl'. „Saarlase" toimetus ja wätjaandmine Nincsaares Kai!ba-U>»litfas nr.l?. kSiwod: Kuulutuste xctit rida maksab 3 k. Laenu- ja hoiuühisuse asutamisest. Ka Wene riigis on neid mõnes kubermangud,  iseäranis Wladimiri ja Jaroslawi kubermangudes asutatud ja nemad tööta- hää tagajärjega. Niisama on lätlaW juba juba enam kui kümmekond aastaid tagasi nende asutamisega algust teinud, ja üksgi nendest ei ole kinni jäänud; mõned aga on nii hääde tagajärgedega töötanud, et nendest suured laenuasutused on saanud, kus aastas miljonid läbi käiwad. Kõigi Wene riigis asuwate laenu- ja hoiuühisuste jaoks on riigiwalitsusel üks juht-pöhjuskiri wälja antud, mille põhjal neid asutada ja töötada lubatakse. Et selle järele nende kõigi sisseseade ühetaoline on, on riigiwalitsusel ka seda kergem ja lihtsam nende tegewuse üle walwata ja neid kontroleerida. Niisuguse juht-põhjuskirja  alusel seisab ka Tartu Eesti laenuja  hoiuühisus, mille põhjuskiri rahaministeeriumi  poolt 17. juulil 1901. a. kinnitati. Ka Saaremaa noor Eesti Põllumeeste Selts tahab niisuguse ühisuse Saaremaale lähemal ajal nendel samadel põhjustel asutada, kudas seda Tartu Põllumeeste Sclrs asutanud on. Et rahwast ühisuse tegewusega ligemalt tutwustada, siis olgu järelseiswad read selleks awaldatud. Laenu- ja hoiuühisuse sibt on rahwale kergeks teha oma taga w ara kopikaid  kasu kandma p"l a j i teiselt poolt protsendi pääle panoud raha laenu kujul just rahwa keskete, ku st ta tulnud, tagasi juhtida töötama.  Pääle laenude andmiseja raha protsendi pääle hoidawõtmiseon  ühisusel põhjuskirja järele ka weel otstarbeks oma liikmetel tarbeasjade ostmises ja töösaaduste müümises wah etalitaiaks  olla. Wahetalituse asju ühisus praegu weel ei aja. Ühisus asutatakse osamaksude waral, mis tema liikmed sisse maksawad. Raha, mis liikmete käest osamaksude näol ehk liikmetelt kui ka kõrwalistelt inimestelt hoiusummade kujul sisse tuleb, antakse ühisuse liikmetele laenuks. Ühisuse talituse kulud kaetakse selle läbi, et ühisus rahaomanikkudele, kes oma raha ühisusele hoida ja protsenti kandma panemad, wähe madalamat protsenti maksab, kui ta ise rahalaenajate käest wõtab. Sissemaksetud osamaksude järele jaotatakse  ühisuse talitusest tõusew puhas kasu liikmete wahel ära. - .Puhtast kasust on ühisuse pääkoosolekul wõimalik mõnda jagu ka üleüldiskasuliste ots- tarbe t e pääle määrata. Põhjuskirja järele on ühisus kõigis oma asjaajamistes, ja ka oma kirjawahetuses, kroonu ja walitsuse  kohtadega kõigist tempelmarga maksust wabastatud. Raha hoiu- kui ka laenutingimised on ühisuses kasulikumad, kui kusagil mujal  era- ehk riigipangas, mis sellest tuleb, et ühisuse asjatalitus wöimalikult wäikeste kuludega ära toimetatakse. Kindla tähtajaliste hoiusummade  e e st, mis wähemalt ühe aasta pääle ühisusesse sisse on pandud, maksetakse s°/o; nende päält, mis wähemalt poole aasta pääle hoida antakse, maksetakse > niisama on ka jooksma  arwete pääle (s. o. nii, et igal ajal raha tagasi wõib nõnda.) pandud summade protsent, 4°/ o, kõrgem kui isegi kronnu hoiukassades. Protsent arwatakse iga täissaanudkuueestraha sissemaksupäewast pääle arwates, kuna kroonu hoiukassas protsenti ainult siis maksetakse, kui raha kuu esimesest päewast kuni järgmise kuu esimese päewani on seisnud. Pääle selle ei ole rahaomanikul  mingit margi ega tempelmaksu, ei ka kroonu puhtakasu maksu kanda, nagu Ülestõusmise püha hommik. Attoli lutustas. Eestistanud A. Simm Siis wõis ta wahel jälle tundide wiisil ilma tööta unistades omas toas istuda, ehk käis parkis ümber, waataS wahel paluwalt za küfiwalt Hilda otsa, hakkas selle ümbert järsku kinni ja pani siis sõält jooksu. Hildal ei olnud see imelik tembutamine mitte õige meeldiw. Ta oli sellega harjunud,  et tal noorem õde igal pool kannul käis ja teda alati silmas pidas, ükskõik kellega ta ümber käis ehk juttu ajas, olgu see meeste ehk naeSterahwas. Et fääl ümbruses  midagi paremat meest lahutist ei olnud, siis oliwad mõlemad õed selle eluga ja üksteisega  hästi rahul. Et kül wiis aastat nendel eluea wahet oli, siisgi ei wõinud nad üksteisest lahus elada. Hilda armastus  oli waikne ja ühetasane, ja ei näitnud ta ialgi pahameelt, nagu see Liisil alati wiifiks oli, kui keegi Hilda ümber lipitseda  püüdis. Niisama mõtles ta ka nüüd- Kui Eerik Hildaga soojamalt ja armsamalt ümber käis. süttis Liisi wiha ikka põlema, köigerohkem weel niisugusel korral, kus ta ise kellegi wasta külm ja järsk näitas, nagu täna õhtu onupoja waStu. See kord ei olnud pääle Hilda keegi tüdruku tormiliku  südant sügavamalt tähelepannud. Pahane  iseenese, Eeriku ja H'lda pääle oli Liist pika nuuksumise järele woodisse läinud  ja kui ta magama uinus, hirmutustwad  teda pahad unenäod jälle marsi üles. Wiimaks meelitas teda niiske kewade õhk mis lahtisest aknast sisse woolas, õuue. Nüüd peoks metsas kül kuninglik olema, ja siis, kes teab, mispärast ei peaks see lugu Ülestõusmise püha hommiku meest mitte tõsi olema, et kül onupoeg Eerik seda teisiri  ära seletas? Ah ja, onupoeg. Mispärast  tema ikka teda nokkis ja nagu lapse pääle waatas. Hildaga wõis ta sarnane olla, aga see ei pidanud temast midagi lugu. Hildat ci pca ta mitte saama, see oleks ühe niisuguse inimesele wäga kahju! . . . Ta sammus läbi aia parki ja saält metsa. Hilda mängis sel ojal Lihawõtte jänest. Järwekaldale puu juurde alla põõsastesse, ja igale poole kuhu warju kohta leidis, peilis ta pesad hoolega ära- Igas pesas istus wäikene jänes, sedel kaelas ja nimi pääl, kelle jaoks ses pesa määratud oli- TaewaS muutis ennast õrna roosa turmaliseks  Kuused wuhisesimad, kased ja sarapuud  liigutasiwad oma hiilgawat loori. Unenäoliselt uõtkutasimad lillekesed oma kinnisulutud pääkesi. Siin ja süül oli mõnda  linnukese häält kuulda. Noorte lehekest?,  niiske soo ja põldude õhk, mis ta teisel pool järwe nägi üles tõuswad, ulatas  juba tema juurde. Kui armsasti paistis  koidu ajal kõik selle ümbruse toredus peegliseselgel järwe pinnal! Hilda toetas ennast  järele mõteldes kase walge tüwi najale- Hommiku õhust liigutatud rohilised raad piirafiwad ta nagu looriga ümber. Siin taewalikku eluawaldawat õhku sisse hiilgades  tõufiwad tal palawiku sarnased mõtted, kes teda tagasi minewikku wiifiwad ja seda uueste meelde tuletasiwad, keda ta enne ialgi nii palawalt ei ole armastanud, kui ta seda nüüd teeks. Kus wõiS ta olla? Ükskord oli ta tema nime ajalehes lugenud, kus ta Müncheni oli kutsutud; sellest ajast saadik ei olnud temast midagi kuulnud. München ja Berlin  oliwad tema praeguse mõtte järele mõlemad üle liiga kaugel. Sagedasti oli ta ema nõuu järele mõtelnud, et ta käest kirja teel oma Ülekohut andeks paluda! Aga mis mõju wõis külmal kirja tähel olla! Ta arwaS sellega tema juures jälle pilkama!  naeru sünnitawat ja tuttawat sõna: wiletS wari'ee>.i mcelkuulwat. Ja kui ta nüüd minu ees seisaks, nõnda kui sääl Grünewaldi metsas, siis saaksin ma temale awalikult .tunnistama, et ma teda juba siis armastasin ja saaks nüüd tema palwetele järele andma ja tema omaks jääma? Mispärast tuliwad temale niisugused mõtted? ProhweSsor wõiS teda ammu unustanud olla, wõib ka olla, juba ammu teisega abielusse heitnud, aga kui ta nüüd tema ees seisaks, kui seekord, saaks ta tema pruut olema? Ma saaksin temale ütlema, et ma teda armastan, aga abielusse heita ei wöikS ma temaga mitte. Kuidas ta teda tahaks õnnelikuks  teha, kui nad ühes mõttes ühe kõrgema  tee pääl käiksiwad. Ta ei tahaks mitte enam kohut mõista, ta ei tahaks ka enam wihastada tema priiusu pärast, waid üksnes  paluda tahaks ta, nagu ta seda juba alati kõige suurem kaastundmusega» teinud on, et Jumal teda kõigest kurjast päästaks. Niisugune eeskujuline ja anderikas mees, oskas ise hää ja kurja wahel wahet teha ja wõis teda 6 aasta eest minu lapselik rumal olek ainult haawata. Tema omaks ei wõida ta ilmasgi mitte saada, üksnes niisuguse mehele tohiks ta järele astuda, kes temaga usus üks oleks. Selle põhjuse pärast oligi tema kõiki liginemise katseid põiganud. Mispärast peaksin ma temale uut walu tegema? mõtles ta, ta ei saaks mind ometi kuulma, ei ta saaks minu pääle