Waljala theemajas lobu-õhtu toime. Esiteks  kanti mõne Seltsi liikme poolt näitemäng  „Jsa isa wiisi" ette, kuna herra Nurm enne seda lühikese asjakohalise kõne pidas näitemängu tähtsusest. Mäng läks kaunis rahuloldawalt, sest Saaremaal laiemalt tuntud näitluse armastaja J. Lember oli ka mängimas. Pärast mängimist kanti Waljala sega- ja meeSte koori poolt kihelkonna  kooliõpetaja A. Lemberi juhatusel hulk laulusid wähem ehk enam rahuloldawalt  ette. Lõpuks laulti kõikide pidust osawõtjate poolt ~Keisri laul" ja „Mu isamaa, mu õnn ja rõõm". Päält näha oliwad kõik koosolijad piduga rahul. Osawõtmine oli rohke armuline, nõnda et wäikesed theemaja ruumid liiga täis oliwad,  mispärast ka laulda ja mängida raske oli. See oli esimene kord, kus WaljalaS Näitemängu edendati. Karjast. Öösel 8./ S. wcbr. põles kirikumõisa rehi maha. Sisse jäi hobustega  ümberaetaw rehepeksumasin, kaks wankrit ja hulk loomapõhku. Rehi oli tulekassas kinnitatud. Tuli on kurja käe läbi pandud. Kahtlus langeb ühe wõlgade pärast lahti saanud taluperemehe pääle. Attsekülast. Ühel Lõmala mehel juhtus paha äpardus. Keetnud enesele «humala wett", aga zust siis kui „mõru taar" täiesti malmis saanud, rviinud pikanüpumehed ta kõige ära. Pool siga wõetud meel «sakuskaks" kaasa. IV. medruaril oli siin juba lõo laulu kuulda, kuna mustad räästad mõni päew hiljem meid juba terwitasiwad. Pöidelt. Siit rändäivad mitmed perekonnad  tühjale maale. Ühes mõisas olnud H pooleterameest. Kõik need jätta oma kohad maha ja rändada wäljo. Rahwas ihaldab isefeiswnse järele, aga ega see tühjamaa isefeiswuS suurem asi ka si ole. Sageli on ju ajalehtedes wäljareisinute häda ja wiletsuse üle kuulda. Aga rahwas  loeb wähe ajalehti ja usub nende tühja juttu, kes neid wäljarändamisele meelitawad. Need, kes wälja rändada tahawad, mõtelgu enne asja kõigiti läbi, küsigu asjatundjate käest nõuu ja ärgu uskugn pimest pääst igaühe juttu. Kerge on ju kõik oma warandus ära müüa jg reisi ette wõtta, aga ütlemata kurb on küll selle saatus, kes pärast kerjusena kodumaale tagasi peab tulema. Pole enam warandust, pole enam naest, pole enam lapsi kõik on tühjal maal tühja hauda langenud. Ja niisuguseid juhtumisi on ju palju ette tulnud. „Wõõrsil on hää, aga oma kodu on meel parem", jõuaks see kena sõna tühjale maale reisijaid paremate  mõtete pääle tuua. Pöide Uuswald on rohwa raamatukogu  asutanud, milleks otstarbeks «volikogu 100 rubla on määranud. Raamatukogu  tarwis on juba 200 raamatut tellitud ja kätte saadud. Üleüldse paneb Uuewalla majandusline juhatus suurt rõhku  rahwa maimu walgustamise pääle. Nõnda määras wolikogu igale walla koolmeistrile  25 rubla palka juurde. Üleüldse peame aga ütlema : siinsed rahwa juhatajad ja tema tublimad pojad on kohase rahwa tarwis palju juba teinud wõtaks aga rahivaS ta ise nende tööst niisamasuguse  armastusega osa, kuda temale seda pakutakse, siis on siinse rahwa hää käekäigu edenemine kindel. Laimjala Karskuse Seltsi käsi käib kaunis hästi. On ju nüüd Seltsil oma korter, mis kauema aja pääle üüritud. Sääl on ka lugemisetuba ja rahwa theemaja. Lugemiseta» pääle on seks aastaks 70 rbl. määratud. Tahetakse ka kõiki Eesti ajalehti tellida. Seltsil on praegu pääle 70 liikme. Suurem liikmete osa ja kõik Seltsi tegewus olla praegu Põidel, mille pärast mitmelt poolt soowi olla awaldatud, seltsi „P ö t d e" Karskuse Seltsiks  nimetada. See nimi oleks ju ka palju asjakohaseni, sest tõepoolest töötab ju nimetatud Selts Pöide kihelkonna piirides.  Pääle selle on Pöide nimi ka enam üleüldisem, kuna „Laimjala" nimel palju wäikfem tähendus on. Seltsi juhatab praegu Pöide Ew. kihelkonna köster hr. Carl Paulmeister, kuna Uuewalla  kirjutaja hr. Sarapuu abiesimehena  seltsi hääks südisti kaasa töötab. Lähemas tulewikus asutatakse esimehe hoolel Seltsi tarwis oma laulukoor. Muhumaalt. Hilja aja eest otsustati  Muhumaa waldade üleüldisel roolimeeste  koosolekul Muhu saarde kahte kaheklassilift  ministeriumi kooli asutada. Kooliasjas  olla iseäranis Muhu Suurwald tegsw. Näituseks ostetud sääl iga wallakooli tarwis  4. rublalisel» seina kaardid. Ka Hellama wald ostnud oma koolide tarwis seinakaardid, aga odawamad ja lihtsamad. Wiimane wald ostnud ka koolidele suured lambid, kuid kahjuks olla lampide tarwis õli muretsemine puudulik. Hellama walla waestemaja üle olla kaebtust kuulda. Haigete  elu-olu olla sääl wilets. Praegu olla waestemajas 5 haiget, mõned nendest pool rumalad. Iga ühe tarwis anda wald 13 rubla aastas, mis aga wäga wähe olla, mille tõttu waesed puudust kannatada; tuleb ju ainult natuke Üle 3. kop. toidust waesele päewas. Kuid siisgi on meil waestemaja, kuna paljudel teistel Saaremaa  «valdadel sedagi ei ole. Ka nurisetakse  selle üle, et walla koolmeistrite palgad  wäga «väikesed olla. Toiduse muretsemise  asjas olla Muhu elanikud suures mures, sest rukki lõikus oli siin «väikene, ja raha ei olla ka, mille eest mujalt osta; ka teenistus olnud minewal aastal tühine. Mitmed müüwad oma kohad ära, ja rändawad  wülja kaugele Asia maale.  Kaupmeeste  sissetulek näikse siin ka wäike olewat  Nõnda kuuldub siis Muhumaalt hääd ja halba. Wiindrast kirjutatakse „Olewikule": Rõõmustaw nähtus. Noored inimesed on siin wiimasel ajal lugemisest, iseäranis parema kirjanduse lugemisest agarasti osa wõtma hakanud ja nad püüawad seda igat wiisi rahwa seas edendada. Et wähema rahasumma eest rohkesti lugemisematerjali  saada, on nad siin isekeskis raamatulugemise ringid käima pannud. Esimene lugemise ringkond Wändra Andresaru kooli ringkonnas hakkas juba 1901 aasta septembri-kuuga oma esimest aasta ringi, kuna teine ringkond sellesama walla Waki kooli ringkonnas alles 1902 aasta nowembri-kuus oma tegewust algas- Nimetatud  ringides on kumbagi! 12 lugejat, kes igaüks määratud summa eest raamatuid ostab, ise esimesel kuul läbi loeb ja järgmisel  kuul oma kõige ligema naabri kätte edasi annab ja nõnda edasi, kuni aasta läbi, millal uued raamatud ostetakse. Uuel aastal on ka mõned ajalehtede lugemise ringid käima pandud. Ajalehe lugemise ring on aga ainult 4 perekonna pääle sisse seatud, sest et ajalehed rohkema wahetusega nõnda ära laguneks, et säält viimased lugejad enam midagi aru ei wõiks saada. Loetawatets lehtedeks on tellitud: „ Teataja," „Postimees," „UuS Aeg." „Olewik" ja „Linda." Ajalehti vahetatakse izal nädalal kord. Soowitaw oleks, et igal pool, kus rohivast külades ja mujal rohkesti koos elab, niisugust  lugemisewiisi tarwitataks, fiis jääks noorte meeste tülid külade wahel ja kõrtsis norutamised iseenesest järele, kuna kaebtus, et raamatud ja ajalehed palju raha nõuawad,  kui neid lugeda saab, rahwa seas kaoks. Tartust. Armastuse lugu kohutama lõpuga. Õhtul 20. webruaril umbes kell V 2 7 oli „Samueli «võõrastemajas" üüri numbris rewolwripaukusid kuuldud, kuna tüdruk, kes kohe pääle selle koridorist läbi läks, naesterahwa hädakisa kuulis. Silmapilk  sinna kutsutud peremees nõudis asjata ukse seestpoolt lahti tegemist. Kui uks sellepääle lahti murti, leiti et üks noor naesterahwas, keda pärast neiu A. K. olema tunti, põrmandal maas, ja Kawilda malla peremehe poeg J. U- pikali woodis, lamesiwad, nähtawasti mõlemad wäheSte elumärkidega. Mehe juures woodis leidus rewolwer, mille raud weel soe tunti olema. Silmapilk saadeti politsei ja arsti järele. Kolm arsti, kes kohale jõudfiwad, tegiwad selgeks, et mõlematel rasked haawad rinnus oliwad. Kohe tehti tarwilisi sammusid, et raskesti haawatuid haigemajasse wiia. Meesterahwas wiidi woorimehega sellepääle küll sinna, kuna naesterahwas treppi mööda allatoomise juures hinge heitis, mispärast tema õnnetusekohale tagasi toimetati. Pärastpoole  ilmus kohluuurija, kes sellekohase protokolli tegi. Nähtawasti mängib selles kurwas loos õnnetu armastus osa, sest waremalt kõnelenud mees, et temal mõrsja olewat, nende ühendusele aga wanemad wastu seiswat. Et rewolwer meesterahwa juurest leiti, fiis on arwata, et tema enne naesterahwast laskis. Nagu „Postimees" kuuleb, on mees haigemajas oma haawasse ära surnud. Wõnttust. Hiljuti ära surnud ehitusmeister  John Mengel, kellest Läti lehed õige auStawalt ja elawalt kõnelefiwad, on, nagu need lehed teatawad, Riia Läti seltsi kätte 10,000 rubla üliõppilastele abirahadeks määranud. Riiast. Läti põllumeeste seltside keskseltsi  asutamine on Riias käsil. „Rig. An>." teatel pidi selleks koosolekut peetama, kus harutatakse, kaS Riia Läti selts selleks kesk-feltstks jääb, wõi asutatakse mõni uus kesk-ühisus. Peterburist. „Walitsuse Teataja" ilmutab  rahaministri köigealandlikuma aruande teekonna kohta kaugel Idas. Aruandes on Siberi raudtee suure tähtsuse kohta seletust antud. Uus raudtee on tähtsam kaubawedamise  tee idamaa riikide Hiina, Jaapani ja Korea ja Europa wahel. Uue raudtee abil wõib Europa-Wenemaa oma saadusi Siberisse saata, mis asumiseks wäga sünnis; teiselt poolt peab Siberi looduserikkuste kättesaamine,  elanikkude arwu kaswamine ja tööstuse edenemine sellel maal terme Wenemaa jõudu tõstma. Riigisekretär Witte nimetab Siberi raudtee ehitamist üheks suurematest maailma sündmustest, mida ajaloo lehekülgedelt  maha kustutada ei saa. Praegu paistwät küll rohkem kui uue raudtee kasu need kulud silma, mis raudtee ehitamine sünnitanud. Seda ei wõiwat imeks panna, kui seda silmas pidada, et raudtee ehituse ja sellega ühenduses olewate kulude jaoks wõrdlemisi lühikese aja jooksul 753,954,907 rubla on wälja antud. Kui siia meel Baikali ringraudtee juurde tuleb, siis teeb see 1000 miljoni rbl. wälja. Pääle selle on uue raudtee ehitamine walitsuse- ja sõja jõudude, niisama ka Waitsemere laewaStiku suurendamist nõudnud, sadamaid MS. Saarl a n e. 1903