Saarlane UU Üleüldine volitiün ajaleht maa- ja linnarahmale UM K- tt. Teisipäewal, 20. märtsil 1901. XVII aastakäik maksab: Postiga saadetud aastas. 2 „ „ Pooles aastas 1 „ 2A „ Ilmub igal toisi.pAo»V«»r. Kuresäares Kauba-uulitsas nr.i? Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Saharini kohta toob „Sakala" tähelepanemisewäärt juhtkirja.  Et ka Saaremaal saharini tarwitamine maad hakab wotma, sellepärast awaldame siin kohal nimetatud juhtkirja täielikult. „Saharini tarwitamine on inimeste seas laialt tuntaw- Sagedasti nõutakse teda poodidest ja apteekidest. Paljud nõudjad  ei tea meel tema nime ja küsiwad siis „supi magusat;" sellest küsimisest paistab wälja, et seda mitte üksi joogi, waid ka söögi sisse tarwitatakse. Et saharin inimese terwisele kahjulik on, siis on juba ajalehed ka Eesti rahwale selgeks püüdnud teha. et seda mitte ei pruugiks tarwitada; aga seda ajalelehtede seletust peetakse suhkru-wabrikantide  sala tööks ja toimetuseks, et neil saharini mitte-tarwituse korral kahju ei oleks karta. Saharini wastu on ühel meelel kõik arstid ja lahutusteadlased selle terwisele kah.uliku omaduse pärast. Panen siis Dr. W K, Filippowi seotusest mõnda selle kohta üles, igaühele otsustada. Mööda läinud  aastasajal töötasiwad nii hästi inimene,  kui teadus, ka selle küsimise juures, kuidas suhkru kui elu kõige tarwilikuma produkti hinda alandada, sest et suhkur elule tingimata tarwilik materjal on, ärakurnatud  jõudu uuendama ja wäsinud muskulitele uut elu andma. Aga suhkru kõrge hinna pärast ei ole seda wõimalik kõigil saada Inimestel tõusis loomulikult nõudmine, midagi teist tema asemel pruukida.  JlmuSgi möödaläinud aastasaja wiimse aastakümne alusel üleilmlisele turule ollus, mis 300 künni 550 korda magusam ja selle magususe tõttu ka palju odawam on kui suhkur; see olluS on saharin. Suhkruga ei ole saharmil sugugi ühtsust. Ta on kuiwalt läbi aetama kiwisöe produkt,  keemia keeles: ortüosulbaminbenuoshapniku  anüzchriÄ. Iseenesest ei räägi need sõnad küll midagi seletuseks, aga neile inimestele, kes keemia seadusi tunnewad ia selle maiuse mõju organismuse kohta, tulewad  kortsud kulmudele selle mõtte juures, et suhkurt sahariniga wahetada wõidakse. Kui saharini wäga laialine tarwitamine palmid kaubamajasid rikastas, tõusis teadusemeeste  seas küsimine: kas tõeste saharin terwisele nii kahjuta on, nagu tema leidjatele  näitas? Paljud katsed saiwad tehtud, mille tagajärg ikka saharini ivastu käis. Saharin takistab seedmist, see on waidlemata  tõsi ja on selleks järeltulewat proowi  tehtud. Asi seisab selles, et õpetlased praegusel ajal mao ja soolte seedimise-tööd ka wäljaspool organismust wõiwad tähele panna. Seda tehakse nii: Koera, kassi ehk muu elaja lahtilõikamise juures wõetakse klaasnõuu sisse mao wõi soole lima; see on teada, missuguse soojuse juures hoitakse seda ka klaasnõuu sees. Kui nüüd kaks niisu- gust klaasi walmistatakse, lastakse nende sisse weel lisaks tükike saharini- Sääl klaasis, kus saharini ei olnud, sulab lihatükk  ara, aga sääl, kus saharini oli pandud, sulas liha ainult wähe ehk mitte sugugi; seda sündis ka teiste toidu-olluste katsete juures. Pääle selle katse on weel terwe rida teisi katseid tehtud, mis kõik näitawad, et saharini mõjul seedimine takistatud saab. Saharini pruukisad wõiwad nõndanimetatud ,Mpep!na" iseedimise korratus) haigust omandada. Saharini pruulija jääb kord korralt lahjemaks ja kaotab oma raskust. Pääle selle on selgeks tehtud, et saharini mõjul alaneb organismuses materjalide wahetus ja inimese elu saab oma tasakaalu piiridest wälja wiidud- Musklid (lihaksed) kaotawad kõik elamuse ja kehalik jõud jääb nõrgemaks. Et oma seletuse juures erapooletuks  jääda, lisan juurde, et ka saharini hüäks palju katseid on tehtud. Aga need katsed ei ole, teaduse waatepiiris waadates, küllalt auusad olnud, et neid wõikS uskuma jääda. Ka riigiwalitsusele ei ole saharini kaitsjate katseid põhjalikult näitnud olema, sest meie Wenemaal, nii ka Saksamaal on saharini wabalt müümine keelatud ja ta on ainult kangesti mõjuwate wahendite liiki arwatud. Ja see on ka õigus: kudas wõib sellele ollusele rahwa seas waba käiku lubada, millega näituseks Prantsusemaal kärpseid kihwtitakse? Saharini abil püüawad küll Ilmasüüta ehk wöit õiguse teel. S 7. Kirjutanud Jumalake olgu tänu igaweSti! hüüdis lord Hildebert. Kõik meie töö on kordas ja waew tasutud; suuremat ja kallimat õnne ei wõi meie enam ihaldada! Ja kõik teie waenlased on oma palga parajal mõõdul kätte saanud! hüüdis Mr. Duulmann. Sellest on näha, et ülekohus mitte alati wõitjaks ci jäe, kui ta küll ka mõnikord wõidab, aga õiguse eest peab ta ikka wiimaks taganema- Ma sain Borneos mõne päewa eest kuulda, et teile mõlemile tuttaw, Johan Daniel Flokke Austraalia ranna ligidal ühe Inglise sõjalaemaga wacnulikult  kokku puutunud. Sääl hakatud mehe elu ja olu lähemalt rewideerima ja antud teda wiimaks, kõige parema tunnistustega  kätte, sest et tema rööwli paberid hästi puhtad leitud olema! Muidugi teada, ega need mehed teda enam naljalt lahti lase, sest minu tunnistused, mida ma kohe selle pääle senna saatsin, ei määri tema rööwli paberid mitte sugugi! Brawo, brawo l kisendas terme laewa«eeste  hulk. Niisugusele kurjategijale oli see paras! Teie ainukene tähtsam waenlane, rääkis Mr. Duulmann edasi, mis ehk weel wabalt Ümber wõib liikuda, on rööwel Flarello; aga lootuse järele saab ka tema oma palga parajal kohal leidma ja nii tõesti, kui ma siin seisan, ei taha ma enne oma uurimist järele jätta, kui see kurjategija kindla trellide taga marjul on! See on ju muidugi wiimane punkt, mida teie selles asjas teha wõite ja ma loodan kindlasti, et teie seda mitte tegemata ei jäta, ütles lord naeratades. Eks ole tõsi grahwi herra, meie Mr. Duulmann on üks tubli mees? Oh mülord, ütles Willemann, teie mõlemad  olete meile nii otsata palju hääd teinud, et ma teid selle eest kudagi moodi enam tänada ei mõista. Ma pean tunnistama,  et sõber Mr. Duulmann mitmed asjad  toimetanud ja korda saatnud on, millest ma sugugi aru ei saa, kuda see tal wõimalik  on olnud ja koguni üle inimliku mõistuse käiwad. Niisugustele püüetele ja tegudele kihutab teda tema õiguse armastaja  süda ja aitab korda saata, tema suur wahwuS, tarkus ja kamalus. Aga ka teie, mülord ei ole minu hääks sugugi wähem teinud, sest ilma teie soowitusteta poleks ma mitte Mr. Duulmann'iga tuttawaks saanud ja poleks ta ennast ka minu asjadesse  seganud. Teie olete minu pärast otsata suured kulud kannud ja lõpmata palju waewa näinud. Kõige selle pääle mõteldes, pean ma meel ühte inimest meelde tuletama: See on kapten Roolmann, kes mind teiega tutwustas; ka selle tubli mehe wastu. ei saa minu tänu ialgi kustuma! Zah tõesti, ütleS grahw Richnberg, need mehed on kõik kulda wä.rt ja kui mulle kohtu poolt minu wara tagasi antakse, siis tahan neile selle eest gahwlikult tasud». Õmeti jääme meie ikka eluks ajaks neile tänu wõlglaseks, sest niisugust asja ei wõi millasgi täielikult ära tasuda. Ka mina tahan omalt poolt seda püüda tasuda, sest et Braama waranduse kambris, Jndiamaal, rikkaks meheks sain! hüüdis Willemann. Tasumisest ei ole juttugi! hüüdis lord- Ainukene tasumine, mida ma teie käest nõuan, on see, et eluks ajaks minu sõbraks jääte, kõik mis rahalistesse asjadesse puudub,  on tühi paljas ja kui teie kardate, et need wäikesed kulud, mida ma teie pärast kannud olen, mulle waewa teemad, siis ütlen meel kord, et ma, isegi inglaste arwamise järele, päratu rikas olen- Need kulud on, kui mõned tilgad merest ja kui neid teie käest tagasi norima halaksin, siis ei tunneks ma oma tööst mitte wähematgi rõõmu. Teie grahwi herra hoidke oma waranduS rahuga alal, mida kurjad käed muidugi kasinamaks teinud on ja teie noor mees pange oma, Indiast leitud, waranduS sellele lisaks. Euroopas ei ole raha nii kergesti saadama!, kui siin JndiaS ja läheb teile seda omas elus tarwis. Mis aga sõbra Duulmann'isse puudub, siis tahan seda ise temale tasuda ja ma loodan, et sellega kaunis lahedasti korda saan. Meie aga kinnitame weel karra oma sõbrust, aga