Zitsikuse kihutusel rutuga kursust lõpetada püüdsiwad. fiis ei olnud ime, et hinnatööde tegijaid eestlaste hulgast ainult mõni üksik leidus. Nüüd on aga meie jmehi Tartu ülikoolis 200—250. Nende hulgas on lõukale wanemate poegi, kes oma terwet jõudu ja äega teadusiise töö peale wõiksiwad kulutada. Ja ometi ei ole mitte ühtainust Eesti üliõpilast  leidunud kes teaduslisest wöistlusest kinni oleks jhlakanud?! Wõi on meie mehed muidu haridusepöllul midagi Kra teha püüdnud? Sirwilaudades mõui mäike kirjutus. Noor-Eesti albumis paar nurjaläinud katsekest. Muud midagi. Ja seda kõik 200—250 mehe kohta. Wõi on meie ülikoolinoorus muidu ühiskonna püüete heaks ülearu jõudu kulutamas olnud? Mõni mees laulab ..Wanemuise" meeste- ja segalooris  kaasa. Ainult paar meest teemad muusikat-- põllul tõsiselt tegemist. Suur hukk üliõpilast ei liiguta üleüldistes asjades mitte lillegi. Nii kuuleme, et terwsd üliõpilaste korporatsionid Eesti tütarlaste-koolimaja nästemüüki on  boikoterinud...  Ei ole siis teadusiise töö, ei kirjanduse, ei rahwahariduse  ega ühiskondlise töö piirides meie akademia  noorust näha. Ei tea, mis seal weaks?! Ande. mõi tahtmise puudus? Kohalik elu. Walitsus. Senati seletus. Senat on seletanud, et kaebtused ädministratiwliste ametikohtade seadusewastaste tegude  üle senati alla käiwad. Sisemiste asjade ministermmile antakse õigus Lontrolerida ja niisuguste iseäraliste wolituste põhjal tema all oleroate alamate ametnikkude määrusi ära kaotada, mis ministeriumi poolt mitte orstarbekohasteks  ei tunnistata. Telefoniühendus. Nagu ~Narmski Listok" kuuleb, mõeldamat Narma linna tulema! aastat ka Tairtu/ Riia ja Tallinnaga telefoni käbi ühendada. Sevini  on ühendus Peterburi ja Jõesuuga olemas. 5 .-.Post"' ' li õit MÄd 1905. aastast tulewad, nagu  Riia lehed teatawad, kuni 31. detsembrini f. a. kohtu kätte anda. Sellega ühMdüses pearoad kohtul»- Ind eeluurinrifed kuni selle tähtajani kõpule wiiduds olema. Selle korralduse põhjuseks olewat asjaolu. Kt paljud uurimise alla wõetud isikud politikalise ülem aatüse  all on, misläbi nad ise aineliselt kannatamad ja politseile palju raskusi sünnitamad. Tqltmna liams-ameli söjamäMmisitAfH-psaLond (Suurel turul nr. 9) juhib 16-—2O-aastaste noortemeeste  tähelepanekut selle peale, et nad wäeteenistuseseaduse  8 115. põhjal kohustatud oriendid kohalistele sõjamäelcenisluse osakondadele üles andma. Isikud, kes 20 aastat manaks on saanud ja tähendatud nõudmist  mitte ei ole täitnud, langemad kaelakohtuseaduse § 506 põhjal wastutnse alla. Jntenda:i!n:i (sõjamäele moonamuretsemise) asjus plaanitsetakse, nagu ..Birsh. Wed." teatab, wabaks saanud kohtadele mäljateeninud ohwitserisi nimetada. Ohwitserid saaksiwad tähendatud kohtades peale oma paiuki meel täielise palga. Loodetakse, et nende suurte sissetulekute tõttu ja kartusel, et seadusewastaste tegude  juures paiuk kaduma läheb, uued ametnikud, mana intendanturis waliksema rhümisiskemi mastu hakkamad  wõitlema. SAnimMe wMan>dusoomMd«miise asjus. Senati otsuse järele tuleb niisugusel korral, kui liikumata warandust sunduslikult omandada tahetakse. Balti eraõiguse põhjal seda warandust kubermanguwalitsuse kaudu renteisse sisse maksta ja alles sealt toõirvad wõlauskujad nõulawaid summasid kätte saada. Sellesama  korra järele tuleb ka sel juhtumisel käia, kui liikumata waranduse peale arest on pandud. 'Au ahad. „Wal. Teataja" järele on järgmised isikud aurahasid saanud : Kuldauraha pealkirjaga „hoolsuse  eest" Aleksandri lindiga - Aotmnanru ärijuht Eduard Jurgensi niisamasugune auraha Anna lindiga Tallinna sadaniatööloja juhatajad M. Haber man n , 3. Toma s s o n ja A. Kult i n; hõbeauralia ZVladimiri lindiga - alamohrvitscr A. Bm ix U OIU ja Tallinna ringkonnakohtu waht W. 3ellbi)chc j c m s k i, Stanislause lindiga Baltimere lootsiwalitsnse joonistaja J. Seberg, Tallinna sadama  loiuunrgilehase juhataja 3. Sisikow ja Tallinna  ringkonnakohtu teenrid O. Popko ja W. Michalls h e n k o. Omawalitsus. Viiinawolüogu iärjekorralise? ko-ssolskul eila õhtui  tulmmd järgmised asjad harutaniiscle. 1. Tallinna täupmees W. D. SUnijeio oli 2000 rbl. 'suuruse tapita li järele jätnud luilte ta sel tingimisel  linnaroa litsu sc juhatuse alla annab, et selle raha protsendid iga aasta Tallinna õigeusu taupmeesteseisusele  Kini-jerv! perekonna haua tordaspidamiseks Mtwffe ja ÄlejMttutf vahä Tallinna jagatakse. Wolkkogu mötab kaupmehe W. D. Kinije-w-i puutumata kapitali" linnawalitsu.se hoiu alla. X . 2. Pikernat waielust sünnitab limlrstoalitsuse tee-- nijatele jöulu-lmgitust andmine. Lmna-amet paneb ette, et teenijatele seekord linnawolitoguj 1907. et. 17. Märtsi määruse järele jõuluks kingitusi tuleb anda, tulemase aasta kohta aga teeb linnaamet woliikogule solle asja kohta iseäralise ettepanrku. Lm. M end leiab, et kui see ettepanek termelt mõstu wõetalse, siis see sugugi õiglane ei ole. Nagu teada, mõiwad 1907. a. 17. märtsi määruse järele ainult need teenijad jõulukink! saada, kes täidcsaatmate  komisjonide all töötawad ja sel juhtumisel, kui komisjonide jooks eelarmes määratud summadest üle-- jääki on. Sai.miijsil mõimad ühed teenijad kingitust saada, teised aga jääwad ilma, mäst. linna-ameti teenijad jne. Tuleb otsuseks teha, kas kingitusi kõigile anda mõi ei kellegile. Lm. Koba toetab Mendi ettepanekut ja arwab,  et ueed teenijad, kes kingitust ei saa, ieda endi kohta alandamaks mõimad pidada; on tarmis põhjusmõttelikult  otsuseks teha, kas kingitust anda kõigile mõi mitte ühelegi. Lm. Pullisaar näitab, et senine jõulukingituse andmisewiis õiglane ei ole.' ühed-es !komisjonides on ülejääk suurem,s eal wõiwad teenijad ka rohkem saada, teistes komisjonides aga koguni mäike ja seal on siis ka kingitus maike. Õiglus aga nõuab, et kõik ühtwiist saatsiwad, sellepärast tuleb 1907. a. määrust muuta. Kui aga wolKogu jõulukingituse andmist üleüldse  lõpetada tahab, siis ei mõi seda tänamu meel mitte teha, sest et teenijad nüüd seda armasiwad saama ja sekle järele ka endi eelarwe kokku seadsimad. Iõulukingitüsest  ilmajäämine kooks seekord nii mõnelegi teeuljale  raske seisukorra. Lm. Bauer soowib teada, kui suur.summa iga aasta teenijatele jõulukingituseks mälja on antud. Linnapea mastab, et see summa senini iga aasta nmbes 5.500 rbl. suur on olnud. Enamaste on teenijad  poole kuu pälga saanud, ja ainult harwa on rohkem antud. 'Lm. E r igo rjew arwab, et kõrgema palga peal olemad linnawäitsuse teenijad jõulukingitusest ilma mõiksiwad jääda. Linnapea paneb küsimuse põhjusmõttelise hääletornist  alla, kas tuleb üleüldse teenijatele jõulukingitust anda mõi mitte. Linnawolikogu teeb põhjusmõtteliku otsuse, et teenijatele  jõulukingitust tuleb anda. Harutamisele tuleb küsimus, kui palju teenijatele jõulukinki tuleks anda. Mõnede mölin Mude ettepanek linnamälitsuse teenijjatele  sel aastal jõulukingitus!,- nagu ennegi wälja anda, ei leia üleüldist poolehoidmist. Lm. llibopuu paneb ette nendele linnateenijatele,  kes komisjonides teeniwad, mille kassas ülejääki on, endise korra järele jõulukinki anda, kus aga ülejääki  ei ole, seal tuleb linnakassast selleks kredjti määrata. >_ Ettepanek wõetakse sek kujul mastu, et kõigile linnateenizatele eelarwes määratud summade ülejäägist jõulukingitust tuleb anda. Kui aga ülejääk selleks kasin on, siis küsib linna-amet uue ettepanekuga molKogult selleks lisa. 3. Linna-amet paneb ette gaasi-- ja weemärgikomisjoni  4 liiget Helsingi saata, et nad sealse meKmärgiga  ennast tutwustaksiwad. Ligemal ajal wõetakse  linna weemärgi juures tähtjad uuendused käsile: tahetakse weemõõtjad sisse seada, meepuhastajaid ehitada  jne. Niisugune töö nõuab suurt kulu, aga ka asjatundmist. Sellepärast on otstarbekohane, et meewärgi-Zomisjon  teiste linnade weemärgi sisseseadeid waatama läheks. Helsingis on hiljuti uued filtrid sisse seatud, peale selle on Helsingi weemärgi sissesead  ja weetarwitamisewms waatamisewääriline. Linna-amet paneb ette nelja komisjoniliikme teekuludeks  150 rubla määrata. Lm. Luther arwab, et Helsingi weemärgiga tuttawakssaamiseks sugugi tarwis ei ole, et terme komisjon sinna sõidaks, maid sest dl eks küll kui paar inimest läheks. Linnamolinikud Koba ja Grigorjew on selle poolt, et neli komisjoniliiget fõidaksimad, sest et asi siin mitte üksikusse inimesesse ei puutu. Tuleb järele maadata, kndas weswärk töötab, kui suured tulud ja kulud, kudas ta sisse on seatud ja kudas teda juhitakse:  sellega aga ei saa üksik inimene nii kergoste malmis. Lw. Son ike paneb ette, st teskuludete .30 rbl. rveel juurde tuleks kisada, ja ka linna insener ühes wecwärgi-komisjoni nelja liikmega Helsingi saata. Linna-ameti ettepanek wõetakse lw. Sonikle t äien dusega wastu. 4. Tulema aasta 12. jaanuaril poetakse M ostmas ülewenemaaline loomaarstide kongress ära. Et kongressil  niihästi tegelikka kui ka nägelikka loomaarstiteadusesse  puutuwaid 'küsimusi harutatakse za riigi-/ linna- kui.ka waa-chmaroalitsuste loomäarstlist tegervust  harutamise alla wõetakse. siis paneb linnaamet terwishoiu-komiszrmi soowitusel roolikogule ette linna looma-arsti 3. Rabisoni Moskwa Toolma-larÄtidekongressile  saata, temale toekuludeks 100 rbl. ?naärata,  sellejuures 3. Rabisouile kohustuseks teha oma sõidu iile linnaametile teaduslik aruanne ära anda. (Järgneb.) Kool. k Eoakoolöde asjus, mis mittcroenelaste poolt üle W«I peetakse, m riigivolikogu koolikomisjon seletanud,- et Nendes toolides Wene teelt juba esimesel kooliaastal  tuleb õpetada. Kui niisugustes koolides Wene keele oskamine puudulik leitakse olema, siis on rah° wakoolide-inspektoril õigus tähendatud kooli kinni panna. Teater. Eilaõhtune uudislist opereti ettekanne  jättis üleüldiselt õige rahuldama mõjutunde järele, milleks niihästi Viisirikas muusika kõige kirjulaadilise,  olgugi mitte roaga sütitawa tegerousüiku keskel kui ka tegelaste läbisegi korralik osatäitmine põhjust andis, nagu see suure osa peaosaliste tegewuses arulisel ladususel uähtawale tuli (hr. Pinna Piprairva, ueiü Saks Suza, neiu Hilda Hellas Mizzi j. 1;,) K lTeists seas wõrdlemisi silmapaistivamad oliwad oma ülesannete täitmisel nimelt Elöppleri ärijuhataja lanku (hr. G. Arvesson), Elöppler (hr. E. Kurnim) ainult II waatuses ei .peaks tas Sukaga mängides estetika-piiridest edaspidi mitte üle astuma ja VoAech (hr. B. Hansen), kes iseäranis  hääleliselt head mõju awaldas. Halb ei olnud oima mängus ka roana Milosch Alacek (hn A. Michelsoin), .kuna ta laul küllaldasele mõjuwusele ei suutnud tungida. Kuju poolest hästi õnnestanud oliroad  meel parun Grobl (hr. ÄltsrmannjjaKnopperl (hr. Karro). Aut huwitujekülge pakub kõne all olew toode muu seas noore-ealisie koori ning üksiltegelaste mängusfetoomise läbi, mis tegewujesse heamõjulist Värskust kaasa toob.! See tegelasteliik tõi eilaõhtusele etendusele kahtlemata hea osa mõju lisaks, olgugi et koori teistkordsel etteastel arm at arv aste wäsimuss tagajärjel tuntawat häältewajumist märgata wõis. Noorte üksiltegelaste stast aroaldas nimelt wäike Lepp wäilje Suza osas sympatlikku mõju. -kuna lanku ofa jetendaja (roäilst Tambergi) hääl kõrgemaregistrilists  üksiklaulus weidi uõrgarvõitu, duetis kaaslaulmistl  aga õige mõnus oli. (Teised koorid kui ka orkester .iäitsiwad oma osa kui mõned Vähemad hooletused maha annata õlge korralikult. PealtrvaatajaW oli, pühade lähedusest hoolimata, etendusele õige rohkeste kogunud W. Ühistegewus TMmsm Eesti La«m- ja Koiw-Lhisns on oma esimestest elupäemadest saadik rahwa poolt ülstahket  wastuwõtmist leidnud. Wõib õigusega ütelda, et ..rahwa" poolt, sest ülemad sa alamad, rikkad ja maesed, noored ja manad, omad ja Võõrad. on teda waatamas käinud ja teda oma usaldusega austanud.  Ilmub kümne-aastane terane 'armees, kes onta kogutud 2 rbl. hoiule paneb ja küsimise peale seletab, et ta selle raha hoiule jätab, kuni ta ise kord 21 aastat manaks saab. Teine kord ilmub isa. kes iga lapse nime peale 1 rbl. hoiule panna soowib ja wiis hoiuraamatut malmis teha palub. ~Tahan lastele  hoiuraamatud jõulukingituseks anda," ütleb ta seletuseks juurde. WäMste ja suurte, luni 1500 rbl. ulakamate summade kaupa on sel kombe! esimese kümne äripäema jooksul juba üle 101. r. laenu- ja hoiu-lassasse kokku woolanud. Hoiuletoojad on õigesti tähele pannud,  et kusagil mujal nii kasulik raha hoida ei ole kui uues Laenu- ja Hom-ühifuses <S. Karja uul. nr. 3). sest siin maksetakse hoiusummade pealt jookswal arwel ja 5%' tähtajaliste hoiusummade pealt, kus juures kasurahad kroonumaksust taieste mabad on. Tööstus ja kaubandus. ToIIiZSrMMW põKvÄSröi-GaM p«M, RooU konsul  Riias on oma maiitsusele teada andnud, et Wenemaa  tolli,siid põllutööriistade pealt tahetakse kõrgendada.  Ta annab Rootsimaa mabrikutele nõu oma osaköndasid Wenemaale, iseäranis Riiga asutada. Wabasadamate Riia börsekomstee on sellekohase  järelpärimise peale tööstuse- ja kaubanduseministekiumile  oma anoamist uute wabasadamate ehitamise  assas amaldanud. Wabasadamate ehitamisel põhjapoolsel Wenemaal ei olla ühtegi mõtet. Täieste  roõimata olla nimelt mõisamaa manade,, tugemaks wabasadamatega wõisteldä. Peale kapitali puuduse olla ka Wenemaa tollid need, mis wäljamso kaubandull  uutes sadamates mõimataks teeksimao. Kohtukoda. m. , PurDspeaM uulstsaleilmumjse ja linnawahi sõimamise eest mõisteti Matmei Tummas 10 rublä trahmi maksma eh? 2 päemaks aresti. HoMlsew«gM,. Öösel 26. maid s. a. warastati  Wirumaal aaspere wallas elutiemal Juhan  Kellmaldil rehe alt 60 rublane hobune ära. Aobuseomanik  andis muu seas ka Wiitna kõrtsmikule sellest teada. 26. mai hommikul tuli talupoeg A. Moor „Wiitna" kõrtsi ning jutustas, et ta üht mustlast kõrtsi lähedal põõsa all magamas näinud. Lugu näis kaht-» lane olemat. Mindi mustlast waatama. Küsiti temalt kohe, ..kus on taarastatud hobune". Mustlane tõrkus esiteks wastu, kuid pärast ütles ometigi, et ta 2 teise mustlasega seltsis Kellwaldi hobuse ära on warastaund.  Ta eksinud aga metsa ära, jibixnud hobuse puu külge kinni ja heitnud siis ise tee äärde puhkamq, armates,  et seltsimehed mööda minnes teda üles leiamad. Wersta roim mustlasest eemal leitigi hobune metsast puu külge seotult üles. See asi oli 9. skp. Tallinna ringkonnakohtu wäljasõidui Rakweres harutusel. Ringkonnakohus mõistis Tartu maakonnas olema Laiuse walla hingskirsalisc August Induse {2l a. w.) kõigi iseäraliste õigüste kaotamisega poolteisÄs aastaks mangiroodu. Segasõnumed. Ühe «.yiliiialafwibii/" eelnõu on neil päewil keegi btxtü Ssafabiloro Weue teaduste akademiale ette pan?? und. Kelle eelnõu, järele on uue aasta esimeseks päe- keroadine põöripäero, fee tähendab päero, kuH öö ja päew ühepikkused on. Kolm aastat järgemööda on harilikud aastad £65 peieroaga, iga neljas aastal i üeaas * a ' loetakse iga 123 aasta h& twtfufs aastaks. Niisuguste jaotuste juures oleks 10 tuhande aasta sees aja roahe ainult 24 tunni suurune. Hariliku aasta esimene päero ja lisa-aasta kaks meft päeroa ei saa nädalapäeroa nime ega kuupäeroa/ neid nimetatakse lihtsalt uue aasta päeroadeks. Äie-? laanud 364 päeroa jaotatakse neljasse osassemilles  igaühes 13 nädalat ehk 91 päeroa on. Iga aastaroeeraud jaguneb 3 kuusse, millest esimene ja .eme 30 päeroa ja kolmas 31 päeroa pikk on. Nii-- suguse aastajaotamise juures langeb ikka üks ja seesamakuupäero  ühe ja sellesama nädalapäeroa peale. Eelnõu tingimiseks on peale selle roeel, et esimene mertdtan terroe ilma kohta ühine oleks: selleks tuleks  Eroenroichi mernbkm roõtta, mis juba 1903 a Genfi rahronsroahelisel kongressil ühiseks soowitati roõtta. Uue ilmakaleudri maksmapanemise tähtajaks on aasta 1920, sest et see arm ennast 123 jagada aW uab. Tähendatud aastal saab ka Kristuse sündimise ajast arwates 15 tingi 128 aastast täis. Dr. H. BSttner on täna lõuna-ajal järskik ära mruud. Ta roiibis parajaste oma ema matuse puhuk Toompea kirikus ja langes seal korraga surnult maha 8. Uue chaSrja KÄa on endine ..Uue Aja" toimetaja  Peeter GrünfeZdt saanud. Lehe nimi on , Eesti Perekonnaleht". Ilmumiseaeg 2 korda kuus. Emvomg WmoopÄM e<u««l sõidab laupäeroal 19. dets. Tallinnast kuni Türi-HallSum kooliõpilaste  ja ka muude sõitjate joote sadamaroaksalist kell 3p. L, pearooTsaM 3,31 min. p. jõtšabi Sermeti (Raplasse) kell 6,5 mnt. p. 1., Türi-HallSu kell 8.30 m. õhtul. Kaupmeeste-ühifustel on Signs kanbandufewottde heaks sunduslikku maksusid roõtta ja Nimelt linnakaup? meeste tunnistuste pealt,- nagu ..Retfh" teatab. See määrus on Kõigekõrgema poolt kinnitatud. JfelponmUs roöistluse oli nell pSeroil üks Peterburr  õlleroabrik wälja kuulutanud,- millest hulk kunstnikka  osaroõttis. tllesandeks oli tehtud huroilaroat õllepudeli mudelit roälja töötada. Esilmese auhinna (150 rubla) sai kujuraiuja Sch, kes faroist huroitaroä naisterahroa kuju pudeli roormis oli roalmistanud. Ausammas sõjas lwWerMck. 1904./1905. aast. sõjas langenud maaroaelistele ehitataroa ausamba heaks on senini 54.763 rubla 97 kop. kokku tulnud. Lähemal ajal saadetakse kai Eestimaal korjanduselehed roÄja! Tsallinna KMa loodetakse tuleroal aastal  septembrikuul aroada. Berllnl, k«MMts ..Berlmer Liedertafel" tuleb tuleroal aastal maikuul Tallinnasse konserti andma. ÄUS BWÄ kunstWhisus on Riias asunud. Ähisu  sel vn juba 40 liiget Ka-ksa, LW ja WeM rahrousest.  Õnnetused ja kuritööd. s. HobustlSM>gUs. 12. skp. Varastati Rakweres Voorimehe KaarÄ Kralli hobune ühes saaniga ära. Ta oli selle särelwaaluseta uulitsale jätnud. RaH Vere poilitseiülemaatajal A. Männimäel läks korda wargaid weeil selsamal öösel kinni Võtta. Margad oa poSitselle juba enne tuntud isikud Lezar. KoroboV ja Eustaw Oraw. Jalsratta-margus. EAa õhtul kella 6 ajal waraH» tati Lmoalaia uul. olemast majast nr. 11 SchstManni mabriiku sistemi jalgratas Era. WaraZ oli üles pööningukambri -kotta hiilinud ja sealt jalgrattaga  uulitsale põgenenud'. Pimedus takistas taga> ajamist. Omaniku kahju 50—60 rbl. suur. Röövimine. Üleeila õhtul oli Lasnamäel Amandst O-le keegi hulgus wastu tulnud ja sellelt armuandi palunud. Kui ta eitama mustuse saanud, haaranud ta O. Mest rahakoti ühes 5 rublaga ja joobnud minema.  f Wa rMsed. Nell päewil warastati Lõuna uu ird falt nr. 13 üks õmblusemasin ja Maneischi uul. 5 üks meesterahwa kasukas 140 rubla määrtusts ära: Wiljandi uul. nr. 13 Varastati 30 rubla puhast raha ja Tatarski uul. nr. 13 hulk riideasju. k. Murdmargus«-!«rtse. Täna öösel umbes kell 2 kuulis Wabriku uulitsal elaw sandarm Z. tema alk oleVa Mulle rsteini kaupluse ukse juures mürinat. Ta äratas peremehe üles ja läks temaga uulitsale. Nad leidsiwad, et kolm lukku katki oli road murtud, ku np 2 kurjategijat ära põgenesiwad. Mõlemad hakkasiwad põgenejaid taga ajama, ja et need mitmekordse miss peale seisma ei jäänud, laskis sandarm pSge» nejate peale ühe paugu, kusjuures üks põgenejatest nii raskelt haawata sai, et ta hospidali pidi wlldgma,  kus ta ära suri. Surnu oli juba enne seda mitu korda karistatud Karl Prisson. Tema seltsimees Kark Einsel wõeti kinni. Kuna tõtta ruumipuuduse pärast muist sõnumid wslja peab jääma, siis ilmub „PNswaleht  homme suuremal kujul. Uuem post. WmdawHt. 15. skp. olnud linnawalimistel saiwad 29 toolntiffit enamuse. Nendest on 19 lätlast ja 10 sakslast. Pnnduwad wolinrkud walitakse järelwalim  istel. **: 2m V ft # wsks I t. 1909. Wastutaw toimetaja G. E. Luiga. Väljaandjad vr. uasä. J. Luiga ja B. Mäns. Kuulutust laupäevase nutu tiri jaoks SM'® iSS! et suure bulga kuulutuste maletamine laupäewal raSlust teeb. Aupaklikust „P ii ewal e h e" talitus. ..Wsshrnk". fui ..<>JtHfll Vinütcfc" jtcp pci> fi lg 1 : •" x ; 1 ir■ 11■' si''o°nll iu".u Ilma tfitr nMI 1>55- §1 j»i']--".> l}iV't' piMnftf. <kr.-i!(ibu istalt poolt s| .-i t"' 1 1■ c 1■ 1 n■ * l l |*t lauplu?h'ji. |j tl ".Vlivtua linfu all oiciy antafse renti mle. tuurel 1,-.Klcd ruumid, hoorci ».'nl fuuiialuico. too teinule reale ivmd ta maad juurde rentidu. Älnnja mm sa ivalitsud, iUe Haarde iu. ftlj altaru tluinuuniit e parast uuest aaSlajl ära ituiueuWase uul. nr. 1, lilmpocsl poliartncö ..li Põgenejad Sooinc keelest H. Plvonivuu on jutustus,  fus uuema aja mõttewoolufld armastuse asjus elu enese seisukohalt harutatakse ja arwustatakse. Hind 60 kop. Ploompuu raamlpl. Tallinnas. Hästi otstarbe kohased kiipiiff- HHiniii on nniüa it tt r i o a fcuutcl Xaitu tn. nr. K, tütarlaste I inaStaS. Küsida Wüikse ! 111, nt. 2'J, I'. 1. lfltj t Pühadeks foowitan oma töötoas j waluiistataid häid tugcwaid kootiraanitsaid,  tirjamappifld, rahakottisid, kurteflv, käekottisid, reismohwreid. tsumadanistd. mõned, pisut tolmanud. wäikeste wigadega asjad müüdakse odawalt. Suur wäljawalik raudwoodtstd  ta madrMsid. Pika u. nr. 3«, . J. Tootsmann. 2nl Oksjon £aupscma(, 19. ffp. kell 12 J. Nüütli uul. nr. 26 oksjoni majas, saamad aooalikult müüdud! kapid, kummutid, soiuvad, lauad, toolid, reform- ja mcVruivoodid, pesunõud, lambid ja palju muud tarbeasju. 1940 PMnlimd juures ivaljamaljlus 10 l. nael ja kalliauid. Kaupmeestele luuna alandus.  €>• Kompasna uul. rm 12. 6 Waheprr>ugttud biljard aspid platega odawa hinnaga müüa Raklveres, „Oövik". 311 Mööblis müüa: üksikud tiiwanid ja satsi miist toolidega,  riidekapid, kummutid, puhmetid, raamaturiiulid, söomakaptv, kirjutuselauad,  lihtsad lauad, suured pildid, jalaga õmblusniastn, riideknagid. Uue- Kalamaja uul. nr. 11. £ Mööblikauplis A. Mersko. j ü r. u?il!afed lõimed ja lõngad, I S Inglis 1.10 fop. nael, B i J Gobelin 1.40 k. nael. gjuj £ 3 I nsrki« I Proomid hinnata. f 1 1 ocd Btkhler, { u. nr. 37. | Tiina, homme ja laupäewal on head ornaküpsetatud pcinn-l<tN<l<i nacla iviiii müüa, nii kui la pühadeks soawitan kõiksugu wiirsleid worstisld ja konserwisid. S- Tartu ui. nr. 1)5, 1 woislikauplus Marilnowig. ; lüötsnpöfilf hÄuk.k on obanmll müüa Wase nui. nr. f. 9. Linna ligida! maal 2 lüpsma tulnud lehma müüa 12 ja 15 toopi piima. Teatada Ale manni uut- nr. 28, f. 3. Miiiiu iciSlcst kõige odawamalt! Igasuguseid mööbleid, woodistd, madratseid, laStewankrcid, trümostd, peegleid, pesurtistasija larnpisi. Narwa maanteel nr. 30- Ded. 4rlt ; Skdkimdne isttuintaja t ühes krundi ja aiaga on müüa. Järeie  küftda Troonipärija promenadil nr. 7, k. 2. Msorom. õnl ! 2 mii maja : on odaivalt müüa Tallinnas, Kiu i-1  murru uui. Ligemaid teateid annab W. Turmann, Karja u. nr. 2. u iljitiifciüititt cil mm Rakwcres, turu juures, li ea iirifolit. .(liisida (laberi laest Rohuaia u. nr. Lil. Cina! jõul edasi on meie praegusel ajal lõige larim liiuiu raamat, sest inälie on mci! neid, leile cluieed waneluale luured marandused  tasandada aitawad. Naamatu kirjutas G. E. Luiga. Hind 8(1 kop- Ploouixuu raamatulaus!. Tallinnas. Närtsinud neiud. Uudisjutud, lirj. x(oh. Raiestik. Laugemlv  naisterahwaote elust meie oma maalt ja linnadest- Tarwilik lugeda ja näha, kuidas langemine just meie eneste seas sünnib ja edeneb. i',? Ploompuu raamatulpl. Tallinnas. Sasils löng. [ Rootsi naljamäng, ümber pannud J. Ploompuu, iibes maotuses, ainult : kaks tegelast, kerge igalpool ettekanda hind cü kop., mängimise luba kaks . rubla. Ploompuu raamtkpl. Tallinn. KttduKool ' on kõige uuem, suurem, täielikum ja . õpetlikum kokaraamat Eesti keeles. Hind 150 kop. s(u<3 jõulukingitus noorikutele ja neiudele. ii? Jõilliijmlmde puhul! Pliiän wägn obnumlt ! mitmesuguseid müöblmb, moodist. inadratstd, lastcivankreid, tr.nnostd, peegleid, pcsuriisl.si ja lampisid. E. ?iariva Nl. nr. T 3. j aj; Naist, tähelepanemiseks! Miiiin Zväga sdawalt! Mubwift, miitiist, kübaraid, kraest, \ doosi ja muub kübarate ilustust. Ranna m. nr. 13. 4-lt j Roor, musi, ifanc I hoowikoer, !palge kurgualusega on Tea- j tust saab Tsiladimiri uni- nr. 34, uurmaakri-sins! ! . AU-A', ,Päewalehtk. l g- „Ecsti '■ ttarwa» üksikute numbrite müniinne: G. Pihlaka raamatukpl.Wcsterwalli u. A. Raba „ Peetri pl. ääres. A- „ luhlcntlialis. Ploompuu „ „ fi. IrcufclPi „ „ ..Xeatmsc" „ A&  TSnistoni toürf§faupl_ „ iV MraSil würtskauplus «oome kirika maa real. Ajalehemüüjad: Avei ts iiiann r linnas. Sniuorjäbdiv, ($. Trsvus, Jwani pool, liua- ja laleiviivrbrikus. J. Eral, ttrenholmiS. ii. tolfa. H Jiliaw, n S LWuseplZtsili. müüdile mitmesuguste tingimiStSW nr. 65, Pämus. 3t 772