Kurjategijad wiidi Tabrisesse Wene konsulile üra andmiseks. Kell kaks päewal jõudis SnarSki  salk täies korras Tabrise alla. WaStu tuli«ad  Wene konsuliameti ametnikud ja Wene kolonii asemikud. Kristlik rshwaS awaldaS Wene mägede tuleku üle rõõmu, uskudes, et ta nüüd wägiwalla käest peased. Kindral tänas  terwituste eest. Wene soldatid on wahwad,  mis perslaSte seas otse imestust äratab. Netv'V»rgist. Kanged tormid õhtu ja edeli pool Põhja-AmerikaS on palju majasid ümber paisanud. Chicagos on 6 ja mujal palju inimest surmatud ning haamatud. Kahjud on suured, kaks linna on täielikult rüüstatud. Atlantast Georgia riigist. Terwelt kolme püewa jooksul möllas kange maru. Surma saiwad  200 ja wigaStada 400 inimest. Kahjud ulatawad mitme miljonini. »Wir." Uuemad sönumed. Kuresaarest. Neljapäewal, 23. aprillil Keiserlik» Majesteedi Kõrge Keisri Proua Ale k« sakdra Feodorowna nimepüewal peeti meie linna kirikutes tärmpalwet. Majad oliwad lipuehtes, mõisnikkude kojas mängis muusika ja õhtul polesiwad ilutuled. Saaremaa kreisiülem hra Wasstljew on riiginõunikuks  nimetatud. Laulupidu. Kesknädalal, 22. aprillil oli Saaremaa laulupidu toimekonna koosolek, kust ka mitmed koorijuhatajad maalt ja õpetajad herrad Sitzka ja Reitag osa wõtstwad. Kõige päält arutati millal laulupidu ühiseid proowistd ära pidada. Otsustati lv. mail Kihelkonnal  muusrkakooride ühine proow hra Krulli juhatusel  toime panna. Laulukooride ühisproowid olekfiwad järgmises korras: Kärla. Kihelkonna ja Mustjala kooridele  Kärlas, 24. mail; Kaarma, Püha. Waljala j. t. stsemaa kooridele Kaarma!. Sl. mail; Põhja-Saoremaa ja Muhu kooride tarwis Poidel, 7. junii, kuna Anseküla  kihelkonna kooride proow Ls. aprillil aset leidis. Sel teel harjuwad lauljad ühise taktikepiga ära ja meie wõime iooio. et laulupidu kontserdil ka kunstiine wäärtuS laulukoor, nimelt Mändjala-Saime segakoor, Ansekülas!, juhataja hra Arge, 15 lauijaü Endistega kokku 27 laulukoori, üle 600 lauljaga. Õpetaja W. Reimannilt oli tcatuS, ci tema pidukõne aineks on wõtnud - „Saars kesktoimekond otsustanud pühapäewal, 14. junii, enne suurt kontserti KuresaareS karskuse meetingul toime panna. Meetingu päewakord oleks järgmine: õp. W. Reimann „Alkohol ja Saare rohwa tulewik", õp. J. K«rg „Alkohol ja Saare rahwa kool", ajalehetoimetaja A. Jürgenslein „Alkohol ja Saare rahwa majandus", õp. C. Sitzka „Emake maantee. Nähtused alkoholi mõjust" ja Orci. ineä. S. Talwik „Aikohot ja Saare rohwa termis". Siis on EeSti Kirjanduse Selts otsuseks teinud 15. junil meie linnas üleüldist kirjanduse koosolekut  toime panna, k»s järgmised kõned päewakorral oleksiwad: W. Neimann „Saaremaa ajaloost", J. Kerg „Saaremaa wanaaja uurimised", A. Jürgenstein „Sõrwemaa  laulik", J. Reilag „Suur Töll", C. Tihka „Saaremaa hariduse järg" ja H. Piip „Eesti merekeel",  kuna nõupidamistel Eesti Kirjanduse Seltsi kohaliku  osakonna awamine arutamise alla tuleks. Nende kooride käest, kel laulupidule tulla wõimalik ci ole, otsustati  nootisi tagasi paluda. Teatamast! on meie tähtsam kunstlauljanna prl. Paula Brehm lahkesti lubanud  laulupidust osa wõtia. Laupäewa õhtul 13. junil, oleks preili Brehmi kontsert Kurhausi saalis, kuna waiinulikul kontserdil, selsamal pöewal pääie lõunat prl. Brehm „Nlhalia" kooris iihcS kahe teise solistiga iilesastuma  saab. Näitenditest kawatseti laulupidu ajal ettekanda  A. Kitzbergi „Tuulte pöörises" ja „Punga Mart ja Üba Kaarel." Laulupidu jutlustaja-klisimus on praegu meel lahtine. Meie Saaremaa eestlaste auwääriline  senior, õpetaja Rudols Kallas, kellel oma hädise terwise pärast ammusest ajast saadik wõimata on olnud oma kodusaart waatama tulla, oli laulupidu kesktoimekonna  kutse pääie, kõigist raskustest hoolimata, pidu jutlust Kuresaares ütlema. Kuid saatus ei luba ka nüüd südameliku soowi täideminekut: õp. Kallas peab tohtrile käsul suwel pikemaks ajaks matjamaale termist parandama sõitma ja svowib omalt poolt „Saare suurele  ja tähtsale pidule rõõmsat edenemist." Toimekonna järgmine koosolek on 5. Mail, kell 7. õhtu. Eesli Seltsi ruumides. Kesktojmekond. kewadel kodukooliõpetajanna eksamid ära: proua Sarra von Brisinekoja ja preilid Paula Michelscn, Berta Poker, Margarete Frey ja Eugenis Scheigatschowa. Pääie seda iegi meel kodukooliõpelaja eksami ära Kaarina  seminari abikooiiõpetaja Johannes Pulk. Preili Alwine Radwil Jakvbstvdtist ei jõllnud haiguse lõtlu eksamile. Ruumi puuduse pärast jääb pikem kiri Saaremaa arStikohiade sisseseadmise ületulemaks korraks. Eile homm. käinud waras ToriS M. majas ja wõlnud kaasa: hõbedast taskuuuri, kiikri ja 3 rubla raha. Loode ninalt märkudega säniaid püüdnud. Tori jõe kalapüük on otsas. Ülalt merest püütakse ka sel aastal mahe talu, nii et tõõmoewa ära ei tasu. Tulkirai pühal on Eesti Seltsil piduõhtu. Konstantiniga on nii palju proowiceisijaid sel kcwadet Kuresaarde tulnud, kui ialgl enne. Neid olnud umbes 30. isiku ümber. Mõned prvvwiiv sisad tulnud juba enne seda maad mööda Kuresaarde, et seega tiiStels, kes loewoga tulla tohlsiwad, ette jõuda. Waldade poolt on juba Saaremaa nõdrameelsele  maja hääks 4744 rubla 17 kop. koiku pandud. Raha lahed Lümmada mallawaiitsuse katte toimetuseks, sest et nõdrameelsete maja igatahes Lümmada, Pilguse  mõisa asulatawat. Põllupank olla selle poolt, et nõdrameelsete asutuse jaoks maad Pilguse mõisast antaks, kuid lõpuotsuS tulla siis, kui nimetatud mõisa müümata  maad üleüldse korraldatud saamad. Tori silla juures on koht, mis linnawalitsuse  poolt lohtr hoitakse, kuhu kalapüüjsid mitte sisse panna ei lubata ning kellcgile tarmitamiseks ei anta, sest et see koht kaiade läbijooksu tormis lahti peab olema. Ometigi oli Tori elanik hr« Peeter J. sinna kohta omawoliga püüsed sisse pannud. Nende päewade sees wõeti püüsed politsei poolt wecst wälja ja koht tehti jälle püüselest puhtaks. Nagu Saaremaa talurahwaasjade komissar meile teatab, ei saa see eelnõu, et Saaremaale waldade poolt telefoniliin sisse seataks, mitte teoks tehtud, sest et selleks aktsiaseltsi asutada tahetakse, millest Saaremaa  wallad liikmetena osa wõtta wõiksiwad, kuna kulud, mis waldadel kanda tuleks. Saaremaa talurahva panga  kapitalist katta mõeldakse. Kaarmalaits pidu üle tuleb meile ka Käärin  alt kellegi —h— poolt arwustus, mis «erapooletu" tahab olla, sest «üksgi pole enam-ivähem erapooletu olnud." Avaldame selle kirja mõtted lühendatult: «Näitemängu pääsiht olnud linnalastele maaelu kujutada."  Sellepärast ei wõinud nad linna peenemaid kombeid «järele ahmida" ja hra —nd üteiuS, „et mängijad  ära unustanud, et nad mitte küla tänamas ei mängi," ei ole seega õige. Ringmängufld ei wõidud  mitte lühemalt ette kanda, Jaok ja Enn on õigel kohal, pärast leppimist, oma nutuse tooni maha jätnud, «sest kui kaua siis külamees ikka nutab." «Muusikakool  olnud täiesti cttewalmistalud ja ei jäänud wisi linnakoolist sugugi taha." Põrand oli üleni tantsijaid täis. Nurinal ei olnud kusagil kuulda. Lõpuks öeldakse:  «Muidugi teada ei olnud pidu üleüldse mitte ilma vigadeta. Wigasid juhtub ikka ette tulema, ka linnalaste juures, iseäranis aga maakoolidel, kus harjutus  palju raskust teeb. Neid wigastd palume publikumi  lahkesti mabandada. Aga see, mil wiifil Kaarma  mängijad enesest halwa mälestuse järele jätstwad, jääb meile arusaamatuks." Toim. täh. Meie lõpetame edaspidise waieluse  kaarmalaste pidu asjus, sest et asi üleüldse nii tählisgi ci ole. RaÄwalt kirjutatakse meile: «Saarlase" 2S. ilmunud sõnume täienduseks poisikeste Kuuramaale miinuse  kohta olgu meel järgmist teatatud: Mõned emad vliwad oma lapsi Kurejaarest kuni NaSwale saatmas. Sinna jõudes oliwad paljud poisikesed joowaStawatest jookidest juba üsna waimuStatud. Waheajai söödi ja joodi weei tublisti, nagu manad mehed kunagi. Paberossid  suus, käed tuigerdafiwad poisikesed lauldes  edasi, kuna tütarlapsed endid wiisakalt ülesnäitasiwad.  Omakseiest lahkumine ja nendest jumalaga jätmine  ei suutnud nende meeleolu kurwastada ja nad lõksiwad hõisates minema. Wäga kurmastaw nähtus, et juba nii noorelt joomastawate jookidega endid harjutama  hakatakse ning et wanemod oma lapsi nende oma tahtmises nii talitada lasewad. EV. St. Kärlalt. Selle pääle waatamata, et tanawu kewade õige mitu oti ja on, on kewadise põllutööga mõnel pool ometigi juba algust teha wõidud. Sauvere pool lehli juba Jüripäewai odrakülwiga algust. AnseMast Anseküla laulukooride ühine proow olewat wäga hästi korda läinud. Koorides leiduda rohkesti häid, kõrgeulalusega häälest, iseäranis meel Naislaulujõudude seas. Harjutusi on suure hoole ja südidusega peetud. Riiast. Kindralkuberneri kantselei likwiderimise komisjon lõpetanud kesknädalal oma töö ära. Komisjoni  poolt läbiwaadoiud aktide arm olnud töökamas  oliwad 60 kirjutajat. 29 S aa r l a n e 1909 ». Sö IM r. s«««. »»,.?»»«,»«?». - .«Uk-j°gr-»SdÄ«i." Mli».. Riiß KuttstM Kmsmell Kiigu, A u rul a e w kapten A. 'Mi-tzer, tuleb, teifipäewal, 28. aprillil õhtul Riiast siia ja sõidab ueljapäewal, TG. aprillil kellu 8 hommiku Riiga. Theod Lange. uStatud ostjatele annan teada, et mina endises Petrichi pagariäris  Pitkas-uulitsas 24 oma äri olen awanud ja walmistan odawalt ja hästi MM" saiu, koukisid  ja suuri kriuglifid. Wõtan igasugu tellimist wattu. Jällemüüjatele kõrged protsendid. Riia pagar ja konditer Wäki. so dessatini Kõljala mõisamaad Raeküla talukarjamaal antakse karjamaana  rendi pSSIe. Lähemaid teateid annab Kõljala mõisoWalitsus. Säälsamas  on ka wer! töölistemajastd ära anda. Müün alandatud hindadega kõiki riide kaupasid; iseäranis «väljamüük meesteja  naeslerahwa willased ülikonna riided 2V°/o odawamalt kui enne. Aupaklikult A. Tomweli. DEDWDDOEEWDVD Liikmcle wl>slWõl«i»t Saaremaa matmise kassasse „Saarlase« trükikojas kestab edafi. Ksftseis^s. Teadaa »dmise d. HA. KMH magasinist on saada kõige uuema moe järele malmis kewade ja suwe meeste-ja naesterahwa riideid MM" Hinnad vdawad. "HM SSsSSSSSSSSSS M. ZNkUUMt pömapildi töökoda, Kura saares, Lossi unl. Nr. 8, (Wene Õigeusu kiriku kõrwal), walmiSlab kõige odamamini igas suuruses päewapiltifid. Sõidan ka maale ÄlcSwõtma. Jalgrattttid parandatakse odawaSti ja rutusti juures, Kohtu-uul. lü. SäälsamaS on ka gummi-, kui ka jalgratta jagusid wabriku hinna sest saada- Immes leiab kohta WürgsrktuHis. Wõtan igapäem haigeid wastu kellu 9—lk enne l. ja p. l. 4—k Sõidan ka maale haigete juurde. vr. msä. Ohms. Kauba-uul. IS. WisWiwije kkslmijid Kuresaare Ülemas tütarlaste koolis peetakse IS. ja kk. mail. Tormilised tunnistused palutakse kuni 13. maini ära anda., Kooliülem Kuresaare kiriklikud sõu. Pühapäewal,»«. aprillil. Eestikeele jumalateenistust lauarahwa  waStuwõtmisega kell  ülemõpetaja  Biohfeidt. Kirjutamine ja pihtilugemine laupäewal  kellu 6 õhtul. Igal pühapäswa õhtul kellu '/» S Sestikeele piiblitund messterahwastele kiriku käärkambris.