listid tarwitawad siin rahwust, waranduse jagamist tõotades, ainult tööriistaks oma politiliste püüete täitmiseks. Ärgem uskugem  neid! Aga ärgem uskugem ka mitte seda, mis meile ette luisatakse mõisa maade jagamise üle. Wõib olla, et ehk kroonu oma mõisad  edaspidi rahwale ära jagab, sest ta wõib omaga teha, mis ta tahab, oga päriSmõisa  maadega ci saa seda ialgi, wastu maaomaniku tahtmist, sündima. Sest see on eraoma n d u s. Nii kui meie eraomandust,  olgu ka kõige wäikfemat asja, wügiwallaga ära mõtta ci tohita, nii ei saa ka cramaade omanikkudelt ialgi nende maad omawolilikult käest ära wõetud ja rahwa ivahel ära jagatud. PäriSmõisa maad wõiksiwad ainult siis rahwa wahel ära jagatud saada, kui kroonu need maad, seadusliku! tecl maade omanikkudelt,  wiimaSte kokkuleppimisel, ära ostaks ja siis rahwale ära jagaks. Teisel teel ei sünni see ialgi! Meie tungiw palwe rahwa poole on, et rahwas is e, ilma waliisuse wõimuta katsuks hirmsa nähtuse maha surumiseks töötada, katsuks töötada, et meie kuldse wabaduse waäriline rahmas oleksime, kes wägiwalda ci salli, waid woorusega ehitud oma haäd käekäiku parandada püüab mõistlikus  wõistluses, südis töös ning raugemata  edasipüüdmises õiguse piirides. Wollawalitsused ja ärksamad mehed wallaS I Töötage õige korra jaluse seadmiseks igaüks oma töö- ja tegewuse ringkonnas l Weel kord: ühendagem endid kõik wägiwalla ärakaotamiseks ja oma hääkäekaigu  parandamiseks abinõudega, mis waba rahsa kohane on! Kuid juurde olgu lisatud, et õiget tööd rahwa poolt räägitawate nähtuste ära kaotamiseks ainult siis wõib loota, kui mõisaomanikud  ka rahwale omalt poolt waStu tulcwad majandusliste olude parandada  mise ja rohwaga ümberkäimise küsimustes,  mis üle meie edaspidi pitkemalt saame rääkima- Isamaalt. Kuresaarest. Esmaspäewal. 14. now. peeti Keisrinna Majesteedi KeisriEmaMar i a Fcod o r o w na sü»diini s c p ä e W a puhul meie kirikutes  tänupalwet. Linn oli lippudega ehitud ja õhtul ilutuledega Valgustatud. Järgmine Kõigekõrgem m a nif  e st on ilmunud : Anname kõigile Oma truudele alamatele  teada- SügaKS leinaga täidaivad Meie südant rahutused, mis mõne kreisi küladesse ulatanud on, kus talupojad mõnede eraomanikkude mõisates wägiwalla töösid korda saadawad. Mingisugune omawoli ja omaõiguse nõudmine ei wõi sallitud saada ja Meie poolt ametisse määratud kodanlised ning sõjawäelised wõimud on käsu saanud, kõigi abinõuudega rahutusi eemale hoida ja üralõpeiada, süüdlasi karistades- Aga talupoegade häda seisab Meie südamele ligidal  ja Meie ei taha teda mitte tähelpanemata  jätta. Wkigiwald ja kuritöö aga ei paranda mitte talupoegade seisukorda, waid wõiwad isamaale suurt muret ja Viletsust enesega kaasa tuua. Ainukene tee, talupoegade  seisukorda jäädawalt parandada, on rahu ja seaduse tee. Ja meie oleme ikka tolurahwa elu kergendust Oma esimeseks  mureks pidanud. Wiimasel ajal olime meie käsknud nende abinõuude üle, mis wubimata talupoegade hääks tarwitusele  wõimad Võetud saada, teateid korjata  ja mM ette panna- Seda asja läbi waadates wõtsime Meie otsuseks: 1) maade ostu maksusid nende talupoegade käest, kes enne mõisnikkude, riigi wõi Keisrikoja päralt oliwad, 1906 hakates poole osa mõrt wähendada ja 1. januarist 1907 hakates need maksud sootumaks ära kaotada  ja 2) talupoegade põllupangale wõimalikuks  teha, ilma maata talupoegadele inam abi anda, nende jaoks laialisemalt maad ostcs, kuna selleks otstarbeks panga warandust suurendada, ja laenuandmiseks kergemad tingimised teha tulewad. Nende otsustuste täidesaatmiseks oleme Meie iseäralised  käsud wälja andnud. Jääme lootma,  et Meil ja kõige Wenemaa wäljawalitud  meestel, kelle hulgas pääle teiste alamate ka talupoegade poolt wabalt määratud mehed on, korda läheb ühise tööga ka teisi talupoegade puudusi parandada,  ilma et muud maaomanikud sellest kahju kannataks. Meie usaldame, et Meie südamele nii kallis talurahwas ristiusu armastuse käsku täites Meie Keiserlikku kutset kuulda wõtab, igalpool rahu ning waikust alal hoiab ja mitte seadust ega teiste inimeste õigust ei riku. Antud Tsarskoe Seloos 3. now. 1905. a- pääle Kr. sünd. ja 12- a. pääle Mcie walitsufe algamist. AlguSkirjale on Keisri Majesteet Oma käega alla kirjutanud „Nitolai." Kroonumaade ostumaksu kaotamise aSjuS seletab „Düna- Ztg.", et talupoegadele antud manifest mitte Liiwi-ja Kuramaa kroonuwaldade  kohta ei käi. Siinsete  kroonuwaldade talupidajad tasuwad maa ostumaksusid 1. jaanuarist 1887. a. alates. Manifestis ei ole aga nimetatud, et ka meie talupidajate oStumaksud ära jääksiwad, waid nemad peawad kuni 1936. aastani tähendatud maksu tasuma ja alleS siis saab nende wõlg kroonu waStu tosa. Meie arwamise järele peaks aga ülemal tähendatud manifest ka Balti kubermangude kohta käima. Sest walitsewale senatile antud käsus on öeltud, et talupoegadele antud suured kergitused ka selle ostumaksu kohta käiwad, mis 12. jum 1886 a. seaduse põhjal maksetakse. Ja Balti kubermangude talupojad maksawadgi ostu maksu just nimetatud  seaduse põh-al. Igatahes on aga räägitaw küsimus meel selgitamata ja sellepärast  ärgu rahwas praegu suuri lootusid manifesti pääle pangu, enne kui see küsimus  täiesti selgitatud on. Ikka ja ikka tuleb teateid juurde uutest põletamistest. Ikka sagedamini kuuldub  ka, et rahwal mõisa pidajale wastu midagi südame Ml olla, olgu see majanduslistes  oludes, isikliku ümberkäimise küsimistes jne. Meie ei taha mitte uskuda, et maaolud, pääasjalikult rendi olud, inimesi tulesütitusele sunniwad. Tulesütitajad on küll üksikud, langenud isikud, kes n-ist isiklikus  kättemaksmise tujus rüägitawat kurjatööd  korda saadawad. Selle tõttu ei wöi meie weel mitte terwet Saare rahwast tulesütitamises  süüdistada. Ka ei wõi meie mitte seda tõendamist õigeks pidada, et tulefütitamised rahwa wihast ainult mõisnikkude  wastu tekkiwad. Sest ka Eesti soost isikute juures on tulesütitusi ette tulnud.  Sellest wõime järeldada, et siin pääosa  ikka isiklik kättetasumise püüd mängib.  Kuid salata ei wõi, et siin ka Üleüldisel  wahekvrral talurahwa ja mõisniku wahel suur tähendus wõib olla. Rahwal on nõudmisi, aga ta pole neid mitte wõinud  õigel teel avaldada. Temale peaks aga seda võimalikuks tehtama. Meie arwates  sünniks see kõige paremini, kui meie üleüldise rahwa koosoleku kokku kutsu! s im e, kus rahwas oma nõudmised kõik wabalt awaldada wõib. Siis wõiksime suuremaapidajatega need nõudmised  läbi rääkida, ja meie arwame, et sellel häüd järeldused saamad olema. See ehk oleks kõige parem abinõu praeguste halbade nähtuste kaotuseks ja rahwa meeleolu rahustuseks. Siis on ka loota, et rahw aS ise kurjategude kaotamiseks tööd hakkab tegema. 30. oktobril pidas Saaremaa Karskuse  SeltS perekondlist õhtut, mis ka ühtlasi  nende tundmuste awaldaja oli, mis wabaduse manifest seltskonnas on sünnitanud.  Sellepärast teenibgi nimetatud pidu suuremat tähelepanemist. Pidu eeSkawa oli järgmine. Laulti „Priius kallis anne." Siis pidas esimees lühikese kõne, milles ta Seltsi selle aastast rikkalikku tööd meelde tuletas ja tähendas, mis Selts tulema! aastal toime tahab panna. Nimetas ka, et meie täna esimest korda kui wabad kodanikud koos oleme. Laulti isamaa  mu õnn ja rõõm!" Hr. Olak rääkis „EeSti laulust ja muusikast". Luulelik  kõne, mis EeSti laulu ülendab, järgneb  eeStule matel perekonna õhtutel. Hr. Piip andis seletust konstitutsioni tähendusest  üleüldse ja Wene konStitutsionist iseäralde- Kõne selgitas nii mõndagi küsimust.  Hüüti hurra wabadusele ja muusikmängis  Sööme porilaste marssi. Pärast poole järgnesiwad lõbustused- Üleüldse kaunistas pidu mõju liigutaw wabadusetunne. Nii oleme ka meie juba wäikese wabadusepidu ära pidanud. Aga meie tahame ka weel suuremaid pidada- 31. oktobril pidi Saaremaal valdades  täiskogud kokku tulema, et riigiwolikogu  saadikuid walida. Kuberneri poolt tulnud aga telegramm, täiskogusid mitte pidada, sest etKõige kõrgema manifesti  tõttu uus walimisekord sisse seatakse. Praegu on Wenemaal rahutuste aeg. Ka koolidekaSwandikud ei taha seda aega wagusi mööda lasta. Paljudes linnades on nad strcikinud. Ka KuresaareS sünnitasiwad  siinsed gümnasiumi kaswandikud wühe ärewust. Põhjuseks oli järgmine juhtumine. Ew-Lutheruse usulisid kaswandikud  soowisiwad, et Lutheruse usu üieSmõtmise  püha iseäranis pühitsetaks, nii kui teistes Baltimaa linnades. Seda ei lubatud. 18. oktobril, nimetatud pühal, ei ilmunud gümnasiumi 4. Ülema klassi Lutheruse usulised kaswandikud mitte kooli. Ka teiste uskude kaswandikud jäiwad tulemata.  Pääle selle oli direktor ilma nimeta kirjafid saanud. Gümnasiumi koolinõuukogu otsustas kaswandikkusid sellega karistada, et nad 3 tundi „iStuma" psawad ja et Llewalpidamine ühe numbri wõrt pahemaks  tähendatakse. Oma kõneS oli direktor mitte-ilmunuid poisikesteks (umii-nnwun) nimetanud. See sünnitas gümnasiumi kasvandikkude,  kui ka nende vanemate seas ärewust. Kaswandikud pidasiwad oma keskel  koosoleku ära ja otsuStafiwad direktorile  märgukirja anda, I) et usu puhastamise püha igal pool Balti kubermangudes  pühitsetakse 2) et kui koolinõuukogu  arwab, et seda püha ainult sel juhtumisel pühitseda wõib, kui sel päewal üleüldist jumalateenistust peetakse, siis räägib koolinõuukogu ise oma waStu seega, et lubab katoliki usulisi kaswandikkusid  oma usu pühasid pidada, selle pääle waatamata, et ka nendel avalikku jumalateenistust ei peeta. Mis aga ilma nimeta kirjadesse puutub, siis loewad kat? M 46. S aa r l a n e. 19VS.