Saarlane maksab - V 2 .. t.. ss '/» .. 7S .. maapoStiaa: >, I « Lv „ Vs » 1 - .. v« .. " so .. Üksik number S kop. ->»- JlMttb kakskorda nSdalaS, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus Kuresaar-S PitkaS uru.. Kuulutusto wastuwõtmine kuni kellu 1 päewal enne lehe ilmumist. Kuulutuste xetit-rida 8 kop., lehe eeSotsaS Ätt top. M 3S. Kesknädalal, 8. augustil 1907. XXI», aastakäik Tarwis tingimata teha! Sel aastal on meil rohkem supelwõõraid olnud, kui igal aastal. Tuli see osalt küll sellest, et siin rahu walitseb, kuna üle riigi segadused maad wõtawad. Mis ime siis, et suure linna elanik paariks kuuks mitte üksnes termist, maid ka rahu Kuresaarde otsima tuli. Kuresaarlased ja Saaremaa elanikud wõiwad rõõmustada, et meie Saarel rahu walitseb. Sest oleksiwad  ka siin segadused päewakorral, ega siis meil küll supelwõõraid nii suurel hulgal  sõitnud ei oleks. Kuid tingimata rohkem oleks sel aastal supeluwõõraid olnud, kui meie supeluSkoha üle rohkem kuulutatud oleks. PSäle nende wäheste kuulutuste, mis mõnikord üksikute supelusmajade walitsuste poolt tehakse, ei kuulutata meie supeluSkoha üle mitte. .PaljuA wõõrad, kes meie meremuda suurt termeM tegewat mõju tunnud ja meie linna km hää terwisekoha üle rõõmustawad, päris imeStawad i selle üle. „JmM,. nii tore terwisekoht ja selle üle ei anta mitte korralikult teada. Ma sõitsin ainult juhtumise  kombel siia!" Niisugust ütelust on paljude poolt kuulda olnud. Ja tõsi see on. Meie oleme sell? nähtuse püäle ka ennemalt  juba tähendanud. Oleme ka järele pärinud, miks seda ei tehta. Üheks põhjuseks  olla rahapuudus linnal ja teiseks ühenduse puudus supelusmajade omanikkude wahel. Linna elanikkude wastu on see küll õige ei ole, et meie linna kui terwisekoha üle mitte ei kuulutata. Majaomanikud peawad hästi kõrget majamaksu maksma, ja selle eest, et nad oma sissetulekut ka suurendaksiwad õiget hoolt ci kanta. Ka linna sissetulek oleks suurem, kui supelwõõraid  rohkem on. Tuleks ju rohkem sisse proisendimaksu korteri rahast, niisama ka muusika eest. Kuulutustel on igas äriaSjas  suur mõju, ta on äri ettewõtte elu. Za ka meie supeluselus oleks kuulutustel suur mõju. Tulcwikus tuleks siin asja tõsiselt parandada. Ja et parandusel juba tulema suwe kohta mõju oleks, tuleks juba praegu asjaga pääls hakata. Et asi tõesti ette wõetaks, selleks wöiksiwad linnaelanikud linnawalitsusele palwekirja sisse anda, ning seega selle küsimuse linnawolikogus läbirääkimise alla tuua. Ja kui säält midagi wälja ei tule, siis ühendagu majaomanikud  endid kokku ja kuulutagu suuremates  ajalehtedes omal kulul. Tasu ei jää neile tulemata. Teine asi, milles ka tarivilik midagi teha oleks, on täieline haigete rawitfejate puudusKuresaareg  Sest s.llest ci ole ju haigele weel mitte küll, et siin HSü meremuda ja kosutaw õhk on. Haige tahab ka asjakohalist rawitsemist saada ja nendel, kes raskemalt haiged, on see hädasti tarwis. Kuid meie linnas puuduwad haigete rawitsejad täiesti, mille tõttu paljud Kaiged sunnitud on, halastajaid õdesi ühes wõtma, ehk raskustega  ilma rawilsejata läbi ajama, kui rahalik jõud halastajat õde palgata ei luba. Selle nähtuse eemale tõrjumiseks oleks sünnis ja tarwis, et meie linnas, maahospidalis, haigete ra« witsemise kursused tulewal talwel toime pandaks. Ämmaemandate kursuseid pandi minewal talwel Malaatsaretis toime ja need isikud, kes kursused läbi tegiwad, töötawad praegu hääde järeldustega iseenese ja oma ligimeste  kasuks. Niisamasugused hääd järeldused oleifiwad ka haigeterawitsejats kursustel vlewat. Meie linna supeluSelu saaks paremusele korraldatud ning nii mõnedgi isikud leiaksiwad  hääd teenistust. Seega: kõik, kelledesse  asi puutub, astugu selle mõtte teoks tegemisele I Ka selles küsimuses wõilsiwad linnaelanikud linnawalitsusele palwet awal> duda. Isikuid, kes kursustele tulekfiwad, wist leiduks küllalt. Paljugi oleks meie supeluSelu korraldamiseks meel rääkida. Aga need kaks asja tuleksiwad tingimata teha ja kohe ette wõtta! Kodumaalt Kuresaarest. 22. augustil pühitseb Kuresaare meremeeste koolide ülem hr. Prinz oma abikaasaga hõbepulmi. Millal jäälõhkuja aurulaew „Surow« zew" Suurde wäina tagasi jõuab, on teadmata. Alles 24. julil waadati ta Riia sadamas üle. Surowzewile pannakse uued needid, üks uus ankrukett, kolmas masina pump ja tehakse weel mõnda muud parandust. Kui edaspidi ilmad tormiseks Streigimurdja. 10 J. Tschesten jutustus. Eestistanud J. Andke kaart minule tagasi, palus Red tumedalt. Wastuse asemel tõmbas Uells kaardi weel kord lõhki. Red püüdis nagu hullumeelne  ta kallale tormata, aga Wilks hoidis  ta tagasi. Uells oli malmis kaardi tükkideks rebima, kui Lengani hirmunud hüüe teda wiiwitama sundis. Mis teie teete? Sellega mõistate ju inimese surma, ja ta tõmbas Uellsi kütewahelt paberi tükid ära. Ma tean mäga hästi, missugused inimesed wäljaspool müüri seisawad. Ta andis pääsetähe räbalad Redi kätte ja pööras kõrwale. Red sammus ukse poole, läwe pääl aga pööras ta weel kord tagasi ja näitas Lenganile ähwardades rusikat. Isegi Lengani  wiimane häätegu polnud ta südant liigutada suutnud. Mind saadeti siia, et sinu elu lõppetada, nurjatul kähistas ta: aga oota, küll ma sind weel kord kätte saani X. Fremont ja Uellsi wabrik oli suures kitsikuses, tal puudus töö jõud. Need töölised, keda kaubarongides toodi, ei suutnud  wabrikus SleS kaswanud, harjunud ja asjatundjate tööliste aset täita. Polnud sugugi lootust tähtajaks tellitud tööst õigeks ajaks malmis jõuda. Meister Uells oli juba nõus streikijatele Mrele andma, aga Fremont seisis kangekaelselt wasta, ehi küll minutist oli, kus temagi kindlus kõikuma kippus. Streigile järele anda, fee oleks iseenese  tapmine, seletas ta. Kui meie piitsa warre neile kätte anname, siis ei saa meie siin küll ialgi enam peremehed olema ja mida enam neile anname, seda rohkem saamad nad nõudma. Kahe aasta eest sundifiwad nad meid kõiki oma nõudmisi täitma ja nüüd ei tea nad enam piiri. See tuleb kõik sellest, et nad oma jõuu püäle kindlad on- Aga seekord tahan mina asja juhtija olla. Kui wabrik praegu raskes seisukorras on, siis pole streikijate järg sugugi parem. Ja tõepoolest hakkasgi streigi ühisuse põhjuslapital lõppema; wali, halastamata talwe lähenes ja töölised ägafiwad ränga puuduse all. Ewans walitfes wee! oma raudse tahtmise  wõimul nende üle, aga see nõudis temalt määratumat waewa, et oma laagris korda ja sõnakuulmist alal hoida. Ta pääle langes igalt poolt libedaid kaeblusi ja raskeid süüdistust kokku. Wähem harjunud  mees oleks Ma armanud, et töölised ettewõttcst taganewad, aga EwanS tundis neid wäga hästi- Üksikult igaühega, poleks La küll enam toime saanud, aga hulka wõis meel juhtida, õhutada ja lootustega elustada- Kuid lagunemise tundemärgid oliwad juba märgata: mõnedel läks korda wabrikusse pääseda ja sääl tööle hakata, suurem jagu rändas linnast wälja mujale tööd otsima ja need, kes järele jäiwad, hakkasiwad ikka enam ja enam wõidu lootust kaotama- Lengan oli õnnelik. Sagedasti sai tema maalt naese käest kirjafid: Meeri ja poja terwis oli märksa paranenud- Denni oli igapäew wärskes õhus. Ema oli tale soojad riided muretsenud, ja nüüd mõis ta nagu teised poissidgi lume sees möllata. Enda üle kirjutas naene, et nende õnne täienduseks  ainult Lengan ise puududa. Lengani meel sai kurwaks, kui ta sellepääle mõtles. Millal saab ta omaksid näha? See oli kindel, et enne streigi lõppu sellest juttugi ei wõinud olla- Aga kui üks kord streik lõpeb, mis siis ? Linnas hakkas nälgijate seas soetõbi maad wõtma. Wabrikutes, kus töölised HSSd toitu sõimad ja sunnitud oliwad korralikult elama, ei leidnud haiguS omale laiali lagunemiseks teed, aga selle eest möllas ta sääl, kus isegi jäme leib puudus, täiel jõuul. Streikijate perekonndades