lepärast tehakse neile korda kaks talwe sees „ tonni" peeta pääle ülemaalist jahti. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Wiimasel rahukohtukogu koosistumisel oliwad muu seas järgmised süüteo asjad harutusel. R. küla kauvmeeS K. oli oma poe 26. aprillil s. a. kellu 6V« ajal lahti pidanud, kuna aga Liiwimaa kuberneri poolt wäljaantud. iohuStawate määruste järel poed pühapäewadel juba kellu 5 kinni peawad olema. Kaupmees K. wabandas, et ta poodiS mitte müünud ei ole, maid mõned mehed olnud süäl „muidu juttu ajamas." Rahukohtunik oli K. 25 rubla trahwi maksma mõistnud. Rahukohtukogu  alandas trahwi S rubla pääle. Wcnedikt Wäüter, Muhust, oli Tallinnast 10 naela sahariin saanud. W. seletas ise, et Üks Tallinna kaupleja saharini temale ilma tellimata saatnud. 2. jaoskonna rahukohtunik mõistis W. 229 rubla trahwi maksma, mille otsuse rahukohtukogu kinnitas. Upa küla ja Mändjala meeste piirid külmad  Mändjalas kottu. Kalapüügi õiguse pärast on Ml mõtete lahkuminek. Upa küla 16. meest andnhd kahele Haapsalu mehele luba „oma meres" talu püüda, mida aga Mändjala mehed oma jaoks locwad ja kacbastwad sellepärast Haapsalu mehed omawolilise kalapüügi pärast kohtusse, kus kaebealused seletafiwad, et nad mitte ei tea, kelle päralt meri on. 2. jaoskonna rahukohtunik mõistis Haapsalu mehed 25 rbl. trahwi maksma. RahukohtukoguS töendafiwad tunnistajad, et kui maade wahepiiri joones ka merepiiri wahet teha, siis on Haapsalu mehed Mündjalameeste piiris kalu püüdnud, kui aga mere piiri kalda äärest otse edasi mõõta, siis on nad 430 sammu Mändjala meeste piirist eemal olnud. Ometigi tegi üks tunnistaja tõeks, et tüli all olewal kohal Mändjala mehed juba kaua aega kalu püüdnud on. Upa ja Mändjala  küla meeste maad on Kaarma-Suuremõisa Seda ja teist. Kaksikwõitlus jalgratta pääl. Kaks nöörimeest St. Louifist, mõlemad tublid jalgratta mägilased, hakkastwad üht neiut armastama. Nagu niisugustes juhtumistes ikka, läkfiwad nad kahekesi tülisse ja tegiwäd otsuseks,  kahewõitluse läbi otsusele jõuda. Tingimised  olnud järgmised: Mõlemad wõitlejad lähemad IKV meeteri üksteisest eemale, astuwad „rattile" ja kihutawad täie jõuga üksteise pääle, kes rohkem wigaStatud saab, on pruudi kaotanud. Mindi linnast wülja maanteele, tunnistajad  mõõtstwad mahe ära, kakstkwõitlejad astufiwad wahekohtunik andis märki ja mõlemad waStalised lihutafimad täie jõuga wastastikks. Sündis hirmus prahwatus, masinate  tükid lendastwad õhus, ja kui tolmu pilwe kadumas oli, nähti mõlemaid wastalisi mõistuseta  ja raskesti wigaStatult maas lamawat. Asjata püüdis wahekohtunik otsusele jõuda, kes wõitja on. Ei jäänud muud nõu Üle, kui teatama noore neiu käest otsust pärida; nii tark äga oleks wõidud juba kohe algusel olla. Luik, haug ja wähi tõmbawad,. Kuid koormat ei saa paigast nad.. Kui ühe asja juhtijad Töös Ühelt sihilt lahkuwad. Küll lahkumine korda läeb, Kuid asi ise seisma jääb. Oja. Karistatud. Tütarlaste wiimase klassi kaSwandil kutsutakse kohtu ette tunnistajaks.  Kohtunik pärib tema nime järele ja küsib,  siis edasi: .KaS teid mõnikord juba enne on karistatud ?" Tütarlaps ei tea, kuhu häbi pärast rvaadata ja wastab punastades: .Kuuendamas  klassis pidin kord küll nurgas seisma." Ei meeldi. Isa: .Noh, poeg, kiidas kooliõpetaja sulle ka meeldib?" Poeg: .Mis ta meeldib! Ta ei tea ise midagi, maid küsib kõik minu käest. Täna küsis ja koguni, kes L meriks olla üles leidnud päralt seega rendi maad. Rahukohtukogu kinnitas rahukohtuniku otsuse. Pühast. 1885 a- asutati Kaali mõisa juurde mõisa V« maadest karjamõis, mida „Meierhcimiks" nimetati. Selle karjamõisa järele oliwad ka 2 talukohta ning üks wabahiku koht- Karjamõissa ühes nimetatud kohtadega ostis Talurahwa Põllupank ära. Nende talukohtade maad oliwad täiesti ära tükaldatud: põllumaad oliwad igal talul 15. tükis ning heinamaad 3 kohas, igaS kohas 2 tükki. Üks heinamaa tükk oli 20, teine 18 ja kolmas 12 wersta taluperemeeste elatiskohast eemal. Karjamaa oli ühine. 15. oktobril korraldati  talude piirid ära. Talud ise tehti wähemaks,  ja wabadiku kohate anti maad juurde nii et üleüldse kolm talukohta sai- Endisel wabadiku kohal on nüüd pääle 20. dess., kuna endistel taludel ühel 20 ja teisel 40 deSs. maad õn. Kaugemal olewatest heinamaadest anti iga talu jaoks üks koht, kuna põllu-, korjaja  muu heinamaa iga talu jaoks üheks kohaks krunti pandi, ainult mereäärde jäeti wüikene, V- deSs. suurune koht üleüldiseks pruukimiseks nagu maale tulemiseks, wõrkuds kuiwatamiseks jne. Krunti panemisega on endised kohapidajad  üsna rahul olnud. Üks manamees tahtnud  ainult wafikatekoplist, mis teise talu puumad  kohasse läinud, ühte osa omale saada. Sääl seletanud aga lapsed temale ära, et asi nii ei lähe, ja manamees olnud wiimaks ka ilma koplita rahul. Wiimane juhtumine näitab, et rahwas, iseäranis nooremsugu, maade kruntipanemise kasust ikka enam ja enam arusaama  hakkab. Waljalast. Põllumeeste Seltsi 10-aastase  kestwuse wäleStusepäew. (Lõpp). Selle pääle rääkis Tamm hariduse ja ühistegewuse tähtsusest meie rahwa waimlises, kõlblises ja majanduSliseS edenemises. See äratas wüga huwitawaid läbirääkimisi  iseäranis  südame hariduse küsimus. Hr. Paas armas,  et meis rahwas mitte nii hoolimata Hariduse  wastu ei olla, kui mitmed watdade wolikegud.  Südame haridusega olla maga kurb lugu, sest et kodune kaSwatus midagi tööd ei pakkuda, õigemine, teda ei olla olemasgi, küllalt aga paha eeskuju, mis ka koolikaSwatuse hää mõju sopa sisse tallata. Hr. Kom m e l tunnistas  õigeks, et just südame hariduse puuduse tõttu wäga wastikud sündmused ja mitmesugused kuritööd ikka sagedamaks lähemad ja soowitas, et wolikogu liikmete waiimise juures peats rohkem selle püüle rõhku pandama, et wolikoguSse mehed watitaks, kes parematest püüetest ja hariduse suurest tähtsusest aru suudawad saada, aga mitte jaburi iseloomuga mehi, kes külades suukangelase osa etendawad. Paistis wälja, et Waljala enam edenenud meeste juures lõigeparemad ja puhtamad püüded  rahwa hariduse asjas maad leiawad. Oleks neid rahwa seas enam olewat l Pidulaual lasti elada esimeest hr. Nurme,  keS 10 a. wahetpidamata seltsi on juhatanud,  tema hoolsa ja südi tegewuse eest seltsi kasuks ja ka mõnda teist eestseisuse liiget. Õpetaja hr. Pundt annetas suurema summakese 10 aastaseks saanud noore ilmakodanik» seltsi pääwarju ehitamiseks; säälsammas juurde tulnud  annetuste läbi seltsi liikmete poolt kasivas summale 27 rubla pääle. Oli kuulda, et seltsile lähemaks ülesandeks saab olema oma maja ehitada. Koosolek awaldaS kõikide pääle hääd mõju ja jääb osawõtjatele kauaks meelde, mis wäga rõõmustawaks nähtuseks hallis külaelus  tuleb pidada. Kaugemalt riigist. Peterburist. Kõrge Keisri Herra on Jtalia reisilt Wcnemaale tagasi jõudnud. Kahe naese «ees. MSSdaläioud päevade  sees teadustati salapolitseike, ei keegi Iman Kisselew seaduslisel teel omale teise naese  wotnud on. Kisselew tunnistas iss üles, et wallawolitsuss poolt olla tals pass saadetud, kus wöi naesemees" puhtaks oli jäetud. El ta juba enne seda seis Koschnsviga  keelatud ühenduses oli, siis tahtnud ta vallakirjutaja eksitust oma kasuks pruukida ja kostnud wiimase ära. «Noorikul" pole sellest midagi teada olnud, et mehel pääle tema weel teine seaduslik naene on. m. Keegi Peterburi kellasep TschnnSki on niisuguse taskukella «välja mõelnud, mille abil pime minudi päält õieti wõib aja ära tunda. Kellu on ilma tseieriteta. Tunni numbrid  on kommakad ja wahetawad endid iga 60 minuti järele. Minuti nummer wahetab ennast iga 60 sekundi järele. Kellu hind ei ole kallim  kui 11—12 rubla. m. Wahwa tüdruk. 3. oktobril kukkusiwad Prjaschka jõkke kaks alaealist last. Hulk rahwast «vaatas kaldal päält, kuid keegi ei läinud õnnetumatele appi. Sääl astuS häkitselt  teiste seast keegi talutüdruk «välja, wõttis ennast riidest lahti ja hüppas jõkke. Tüdruku eeskujul tegi seda ka üks meesterahwas.  Lapsed oliwad päästetud l Mõlematele päästjatele on medaljed antud. m- Lutskist. Keegi 18 aastane talutüdruk Marfa Atindjewa hakkas ilusat nöörimeest Iman ParaSjukowi armastama. Neiu leidis wastuarmastust  ja oli mõni aeg õnnelik. WarSti aga murdis noormees truudust ja tahtis jõukat talutürukut  kosida, kellele talukoht ja S tiinu maad kaasawarals pidi antama. Marfa sai sellest teada ja otsustas truuduseta peiule kätte tasuda. Õhtul, kui noorpaar pulmi pühitses, süüta» armukade tüdruk pulmamaja põlema. Marfat, kes ära ei mõtttfnudgi jooksta, pekseti pulma- Uste poolt hirmsasti läbi. Waewalt weel hinges, wiidi ta «vallamajasse. Teel wõttis õnnetu tarbolihaput fisse, mis tal kaasas oli. Kui wiijad seda nägiwad, wiifiwad nad Marfa «vallamaja asemel haigemajasse. Teel heitis õnnetu hinge. m. No'vn - Sergijewist. Kohaliku jaama hobustehoowi pidaja, kes hobuseid tahtis joota, läks kaemust mett tooma. Ämbrit üles winnateS,  kukkus see mette. Mees kutsus IKaaStase poja ja käskis selle käsmu minna ämbrit ära tooma. Poeg läks, kuid ei tulnud enam tagasi. Isa läks poega päästma ja jäi sinna. Wansm poeg, kes kaewu juhtus waatama, sai aru, mis siin sündinud oli. Ta wõttis ennast riidest lahti, läks kaewu ja ei tulnud ka enam tagasi. Wanemu poja riideid nägimad naesed ja töstfiwad kisa. Naabrid tuliwad kisa pääle kaewu juurde. Kaks neist laskfiwad endid kaewu  ja jäiwad ka sinna. Nüüd tuli naabritele  meelde, et kaew terme aasta, temas olema paha õhu pärast, pitsati all oli. Kõik wiiS inimest suriwad seega lämmastusesse ära. m. Eriwatti kub., Pirgjuschadi külas, elab 13aastane Tatari poiss Mamed Ahmet-Sude. See poiss ei ole kusgil koolis õppinud, kuid wõib pääst, kõik armud olgu need nii suured kui tahes, ära rehkendada. Terwed ööd mõtlewad kohalikud mullad raskeid numrite ülesandeid wälja, millede  pääle poiss aga igakord õiged wastused annab. Poist harimatad wanemad peamai» teda male - Kristuseks ja peksawad teda igapäew.  m. Feodofijast. (Krimmis) Keegi kõrgemast soost ja medaljega gümnafiumi lõpetanud neiu hakkas fiin köögitüdrukuks, et sellega oma peiu «vaesele emale näidata, et ka tema wõib tööd teha ja nende waesest saatusest osa wõtta. Peiu ema olnud sellepärast tema abielu wastu, et poeg, kes teda suure waewaga jõudis ülal pidada,  .peenikese naese" wötmise korral enam poja kohuseid poleks täitnud. Ohwrimeelne neiu tegu wiis aga ema nii kaugele, et ta noortele paari minemiseks oma õnnistuse andis. m. Fergauski oblastis, Oschski wangimajaS, hakkafiwad wangid mässama. Mässajate «vaigistamise  juures saiwad 9 mangi surma ja lv haawata. Tapetuid ja haavatuid oli ka soldatite  ja wangikoja ülewaatajate seas. m. Wäljamaalt. Saksamaalt. Praegu sünnitab Berlinis naiSrätsep Auguste Tsobeli kohtuprotsess suurt lärmi. Tsobel elas seitse aastat kellegi Wladimiri Kvchiga kokku za oli mandunud, et ialgi mii» mast kellegile teisele naeSterahwals ei anna. Kui armukade naeSterahmaS nägi, et ooperi- 77 Saarlane, 1909,