-võttes peab kabi puhtaks peStama. Nisukliikottisid  peab 2—S tarwitatama, ja kui fiis weel walu suuremaks läheb, stiS peab arwama, et pisielukad kabjasse on tunginud ja süäl mädanemist  sünnitanud. Mäda peab nüüd wälja lastama; selle tarwiS mindagu arsti juurde, kes seda asjatundlikult toimetab, aga mitte sepa juurde, nagu meil seda harilikult tehtakse, kui hobune lonkab. Pääle lõikust peab külmi nisukliikottifid edasi tarwitatama, seni kui walu wäheneb. Õhtutel wõib ka 2°/» krcolini wanni teha. Kui loom juba nii kaugele on paranenud, et ta ainult weel üsna wähe lonkab ja mäda enam haawast ei tule, filS wõib haawasse aloetinkturi  kallata ja wäike tõrwapakaldest tropiks ette panna ja ka ära rautada. Niisugustel kordadel on häiid tagajärjed ümmargusel raual olnud, mida ka siin soowitama peab. Pääle seda peab loomale weel mõni päew rahu andma, kuni ta täiesti paranenud on. Wanad tenglid tulowad niisama rohitseda. Peaks mõnikord tengli juurest aft niikaugele minema, et ülemal jutustatud rohitsemise pääle waatamata walu ikka suuremakP läheb ja lõigatud haawast kollast  mäda wälja jooksma hakkab (muidu on ta hallikas must), siis peab arwama, et mädanik  üsna jügawal ja rike liig suur on. Seesugusel  korral peab rohitsemine tingimata arSti hoolde jäetama, teS fiis rohitsemist koguni teisiti  külmade asemel samade kompressidega õpetab. Lõpuks tahtsin weel paar sõna rqhwa tengli rohitsemise wiist ehk -väljalõikamise kohta ütelda. Mõeldakse harilikult, et see wäike plekike ongi see tengel ja walusünnitaja, tarwiS teda aga wälja lõigata, küll fiis loom lonkamise maha jätab; aga nagu nägime, ei ole walusünnitaja mitte plekike, waid mädanik, ja kui nüüd plekk ära lõigatakse, fiis ei too see kasu mitte sugugi, waid seda enam kahju. Ehk küll kuni lihani sarwekorda läbi ei lõigata, aga fiisgi jääb ta liig õhukeseks, misläbi haiget kohta alati äritatakse,  ja päälegi on sääl fiis seda kergem pifielukatel rikutud kohasse tungida, mille tagajärjel  mädanik palju suurem on, kui seda enne Väljalõikamist oleks olnud ehk teda ei oleks olnudgi. Loomawelsker K. Kärner. Ma kardan, et lugu nii on, herra soldat, ütles Arnold, ja kui Teie peremees, lord Gray, Teile selle eest tasu on lubanud, et Teie temale saagi wälja walite, siis ütlen ma, et kaks ehk kolmkümmend kepihoopi ainuke kasu on, mis Teie minu rest saate. Ma ei ütle Teile seda mitte sellepärast, et Teile meelepaha teha, maid sellepärast, et Teid meelepaha eest hoida. Teis wõite järele proowida, kui soowite, kas «a «valetanud olen, wõi mitte. Kelm! Wõib olla, et sul ka õigus on, «vastas inglane Arnoldi kawalat nägu ligemalt silmitsedes, sinu läbi läheb wist kõik kaduma; lord Gray lubas iga saja liire päält ühe mi» nuie, mis ta oma saagi eest saab. Just find on mulle tarwis! mõtles Arnold. Noh, ütles w waljusti, kui ma sulle ühe mangi juhatan, kes näituseks kümme tuhat Kirst kas tänaksite mind selle eest? Kümme tuhat liiret? hüüdis inglane. Tõesti, mi kallihinnalised wangid on harul» dased- SSält tuleks mulle sada liiret, wäga hää kaup! Ja, aga sellest peate «viiskümmend sõbrale andma, kes Teile jäljed kätte juhatab, kas pole õigus. . . Mis? Hää küll! Olgu nii, ütles soldat «vähese järelemõtlemise pääle. Wiige mind kohe selle mehe juurde ja ütelge, »is ta nimi on k Meil ei pruugi teda kaugelt otsida, «vastas  Arnold. Läheme mähe kõrwale. Oodake, ma ei taha, et mind Teie seltsis peaks nähtama. Ma peidan ennast selle maja nurga taha ära. Teie minge edast. Kas näete ftda rüütlit, kes raatuse balkonilt linna kodanikkudega jutustab? Näen küll, ütleS inglane, kaS seesama ongi minu wang? Meie wang. Ta nimi? Vicomte d'Exmaise. Tõesti? küfis soldat, seesama ongi fiis see vicomte d'Ex«aise, kellest niipalj» laagris räägiti. Ta on mft ka niisama rik»S, km wshws? (Zärgn.) Kodumaalt. Knresaarest. Kuidas kuuleme, ei ole walitsuse  poolt mitte lubatud Saaremaa EeSti Põllumeeste Seltsile niisugust laenu- ja hoiukassat  awada, mille tegswus terwe Saaremaa kohta käiks. Nüüd on asutajate kassa wolinik tegewuse piiri projektis «ühendanud, nii et kassa liikmeteks Torgu, Abruka, Suure-Kaarma, Kärla, Loona ja Pihtla waldade ning Kuresaare  linna elanikud olla wõiksiwad, ja on kassa  kinnitamist uuesti selle tegewuse piiriga palunud.  LoodetawaSti saab nüüd kassa omamiseks  luba antud. 18. oktobril peetakse Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi liikmete koosolekut. Päewakorraks  on muu seas: Teadete büroo sisse seadmine  ja büroo juhataja walimine, hra Markuse kõne „Wäetisaine lämmastiku tähtsusest" ja muud läbirääkimised. Nagu möödaläinud kewadel kirjutati, awaldafiwad kohaliku linnakooli õpilased soowi, et selles koolis EeStikeele õpetus sisse seataks. Et aeg hiline oli, siis lükati asi sügise pääie. Tuli sügise ja EeSti keele tundidest mitte juttugi  l Mõned ärksamad kaSwandikud katsusiwad seda asja uuesti elule kutsuda- VI. jaoskonna 17 õpilase seast andstwad kõigist 8 allkirjad, et soowiwad emakeelt õppida. Sarnase külmuse põhjuseks ei wõi küll mitte rahaline puudus olla. Tundide eest maks pidi kõigist 2 rubla kooliaastas olema, nii siis igaühele küttesaadaw. Kooli inspektor hr. Talaiko juhtis õpilaste tähelepanemist selle püüle, °et nii wähest soowijate  arwu silmas pidades waewalt ehk saab sellekohane luba antud. Ainult siis, kui kõik 17 kaSwandilku allkirjad annawad, wõib seda ehk saada. Otsustati kõigile teistele, püüle kaheksa, maksuta tunnid anda, et aga need allkirjad  annakfiwad. Ka see ei aidanud. Üks õpilane tundis ennast koguni selle läbi haawa- tud olewat, ei temale 2 rublalist armuandi pakutakse. Kui juba fee armuand on, et teistele  paremate püüetega õpilastele emakeele õppimise  kättesaadawaks teha, siis peaks 4 aastat priikooli nurumine ammugi juba seda olema. Selle asemel, et teistele koasõppijatele arusaadarvaks  teha, kui tähtis eestlasel emakeel on, tunneb  ülemal nimetatud õpilane sarnase hää ettemõtte  nurjamineku üle nähtawat wõidurõõmu. Niisugune tegu wöib siin suur kahjutooja olla. Soowida jääb, et lõik need, kes iseenda jaoks emakeelt tarwiliku ei leia olewat, siis wühemalegi allkirja ohwerdakfiwad, et teised, paremate aadetega  õpilased endid tulewikus haritud eestlasteks wõikfiwad tunnistada. Ilma emakeele õppimiseta  nad küll seda olla ei wõi. Niipalju kui nende ridade kirjutaja kohalikku linnakooli tunneb,  peab ta küll ütlema, et siin Eesti keele öppetuse  sisseseadmist hädasti maja on. Jgapäewases  elus on siin wigased Eestikeelsed sõnad Wene keeli sõnadega läbisegamini õpilaste seas tarwitusel. Ja sarnast segu rääkides peaks küll häbenema ennast eestlaseks nimetada. Mis Eesti keelsesse õigestkirjutusesse puutub, siis leidus omal ajal ka niisugufid kaswandikkustd, kes Wene keele tähti Eesti keeli kirjutamise juures tarwitafiwad. Ka oleks soowitaw, et õpilaste wanemad oma lastele emakeele äraõppimise  sunduslikuks teeksiwad. Praegu, kus asi kõne all on, oleks see wäga kerge teha. Eesti keete õpetamise sisseseadmise läbi kohalikus linnakoolis oleksime meie Saare Eesti elus hiilga sammu paremuse poale astunud. Forte. Karjast. Leisi wald ei taha kuidagi wiifi oma asjadega joone saada. Ikka tuleb jälle uusi segasid asju ette. Käesolewal suwel tuli wallale hra L. trükikojast wallawalitjusele arwe, mille järele trükikojal Leisi walla käest 66 rubla 300 majaraamat» eest saada on, mis endine wallawanem M- trükikojast rehnungi pääle oli wõtnud. Selle asja pärast oti wolikogu  hiljuti koos ja tegi otsuseis, seda raha trükikojale walla poolt mitte wälja maksa, sest et need üleüldse mitte «alla tarwituste jaoks Kasu pärast. 12 Conan Dvyle järele —-a. Lähme parem tuppa ja räägime weel selle üle. Meie sammusime Holmesega kiiresti üle muru, mi et Felps, kes oma tulemase naesewenna  toetusel wäga pikkamisi edasi jõudis, meist eemale tulema jäi. Neiu Harris on, ütles Holmes rõhuga, teie peats kõige päewa siin olema- Ärge minge kellegi kutsumise ega mingisuguse põhjuse pärast siit ära. Teie siin olemisel on wägu suur tähtsus. Kui teie seda soowite, siis Mn ma muidugi  siia, wastas neiu imestades. Olge hääd ja pange siis uks wäljaSpoolt lukku, kui ts magama lähete, ning wõtke wõti oma kätte- Kas annate mulle selleks oma sõna? Kuhu siis Perci ? Ta sõidab meiega üheö Londonisse. Ja mina? Tema pärast peate teie siia jääma. Ruttu! Kas Mate? Neiu nokutaS nõus olles pääga. Siis jõudfiwad  kk teised tuppa. Anni, miks sa siin oled. Lähme wälja päikese paistele l hüüdis Joosep. Rul ei ole wõimalik tulla: pää hakkas korraga walutama. Siin wilus toas saab ta loodetavasti paremaks. Mis te, nüüd mõtlete ette wvtta? küsis Perci. Selle kõrwalise juhtumise pärast ei või meie fiiSgi kõige tähtsamat asja ära unustada. Soowitas oleks, et te' meiega ühes Londonisse tuleksite. WM kohe? Jah, nii ruttu, kui wõimalik. Nii tugew ma olen küllalt, et seda teed jaksakfiu ära sõita, kui teil miuu sääloletust tõesti mingisugust kosu peaks olema. Ilma kahtlemata. Ms ma ööseks sinna pean jääma. Seda tahtsin «« teilt just küsida. Mina usaldan ennast täiesti teie kätte, herra HolmeS. Ütelge aga ainult, mis ma pean tegema. Kas tahate, et Joosep ka meiega ühes tuleb? Pole tormis. Minu sõber Watson on arst; tema hoole alla mõtte teie endid julgesti usaldada.  Kai teil selle wastu midagi ei ole, siis wõtame  siin kehakinnitust ja sõidame kolmekesi linna. Kõik läks nii, nagu Holmes korda seadis. Söömalauas puudus ainult neiu Harrison, keS Holmefi käsu pääle kambrist ei tohtinud wälja tulla.  Tema plaanidest ei saanud keegi aru. Felps oli selle üle wäga rõõmus, et ta terwekS hakkab saama. Iseäranis pani meid imestama, kui HolmeS  meiega ühes raudtee jaama tuli, aga sääl teatas, et tema Wokingi jääb. Enne tahan ma weel mõnes asjas selgust saada, kui siit ära sõidan, ütleS ta. Teie äraolemise  läbi on mul hõlpsam siin asju toimetada.  Watson, sa ole nii hää ja sõida Felpsiga  ühes Bakeri uulitsasse. Ma tulen homme  hommikul teie juurde. Mis meie järeluurimisest Londonis saab? küsis FelpS kurwalt. Saab näha, ehk wõtame selle homme ette. Ma arwan, et minu siinolemine meie asjale suuremaks kasuks wõib olla, wastaS HolmeS jumalagajätmiseks kübarat kergitades, kui rong weerema hakkas. Meie kõnelesime Felpstga wiimaSte juhtumiste  üle, aga ei jõudnud mingile rahuStawale otsusele. Nähtavasti tahab ta öösise akualõhkuja jälgile saada, ütles F-Ips. Harilik waraS fee ei olnud, seda ma nägin küll, Kas sul on selle asja üle mingisugust wamist ka? Minul? Anna minu nõrkadele nerwidele süüd, ehk arwa mis tahes, aga mina usun kindlasti, et siin politika salatoimetused teoksil on, ja et kurjategijad mind teadmata põhjuse pärast,  makskn mis maksab, kõrwale püüawad toimetada. (Järgneb.) M 73 Saarlane, 1909