käepärast, et sarnased kurwastamad suhtumised, nagu ülemal tähendatud, ette mõisiwad tulla. Üks Kuresaare palmeliste pänmeestest mõisteti  juba teist korda 25 rbl. strahmi alla ehk S päewaks kinni, seaduse wastalise palmeliste koosoleku  pidamise pärast. Meie palwelistel näikse ka üsna wisa hing sees olewat ja nad ei taha mitte kerge auuga politsei nõudmiste alla heita, kes niisuguste  sonijate palwekooSolekuid ei taha sallida. Palwelised peenrad ennast suurteks piibli tundjateks,  aga seda sõna on nad wist oma piibli tundmisest  maha kustutanud, mis ütleb: „Jgnüks hing heitku ennast ülemate alla sest ülemad ei ole mitte muidu kui Jumalast". Kuida kuulda, pidada Ansekülas talumehed nõuu maade krunti panemise üle. Tähtjas nähtus Saaremaa rahwa elus. Oleks soowida, et ärksamad mehed seda asja rahwa keskes enam selgitada katsuksimad, nõnda et sarnane tungiw nõudmine, nagu maade krunti panemine on, wiimati  täitmist leiaks. Sest nii kaua, kui taluperemeeste  maad wäikesteks täpikesteks ära on tükaldatud  ja nad töötegemise ajal ühest kohas! teisse peamad kolima, ei wöi Saaremaa taluperemeeste majanduslisa elu paremusele niitmisest õigel juttugi olla. Kaarmalt. Meie kooliõpetajate  seminaril, mis juba ligi 30 aastat Saare rahwale kõrgemat haridust pakub, on praegu tähtis muutus. Seminari  juhataja hr. Th. Undritz on 18 aastase õnnistusrikka töö järele ametist lahkunud, et Peterburis paremat kohta waStu wõtta. Kõik see suur hulk noori mehi, kes tema õpetust ja juhatust maitsnud, saab ' tänuliku südamega tema pääle mõtlema  ja oma õnnesvowidega teda uue koh.. pääle saatma. Igal Saarerahwa hariduse sõpral on ustama töötegija lahkumisest  kahju. Siisgi Kaarma seminar tahab ikka oma haridusetöödtakistamata edasi teha uue jõuuga- Tänu mõisnikkude kogule, kes seminari ülewel peab. Uus seminari kooliõpetaja on ka juba teada. Ta on oma hariduse Jurjewi Wene seminaris saanud ja mitu aastat juba kooli põllul tööd teinud, ka seminarisgi õpetajaks olnud, nõnda et tema küll kõigiti  selle ammeti jaoks kohane on. Ka uus abikoolmeister saab olema, niisamuti Wene keele mees, nõnda et riigi keelt iseäranis  rohkesti õpetatakse. Õppijatel saab rohkem ruumi olema kui enne, nõnda et kahes klassitoas ühekorraga saab õpetust  antud. Neil noortel meestel, keS kihelkonna kooli on läbi teinud ehk selle wäärilise õpetuse saanud, kestab kooliaeg ainult kaks aastat. Kooliraha on saarlastel  10 rubla ja mitte- saarlastel (Ülemaalt,  Hiiumaalt, j. n- e.) 20 rubla aastas  maksta. Kui aga kaks wenda korraga loolis käiwad, siis on kooliraha odowam. Kooliõpetus algab Septembrikuu  algul, kolmeõpetaja  juhatusel. Algamise ja uute õppijate wastuwõtmije päew antakse edeSpidi teada. Soowida aga on, et rohkesti manu ja uusi õppijaid igast Saaremaa kihelkonnast  tuleksiwad, seda enam, et lootuse järele marsti uued seminari põhjustirjad riigiwalitsuse poolt kinnitatud saamad, mis seminari õppijatele eesõigusi annawad. Lootuse järel wõib ka mõni maescm õppija mõne prii kooliraamatu saada. Uute õppijate  ülesandmist wõtab juba nüüd suusõnalikult  ehk kirjalikult wastu seminari direktor, Kaarma õpetaja F. Ederberg, Kuresaare kaudu. Ka teiselt poolt saame hr. Undritz'i ära minemise ule sõnumi, mille lõpul kirjasaatja ütleb: Herra Undritz'ile tema uudes ametis õnne soowides, peame südamest  kahetsust awaldama selle üle, et Kaarma stmimr tema Mt ühe tubli töötaja on kaotanud. Töötamine tähendatud seminaris ei ole mitte kerge. Sääl tuleb nõudmisi ette, mis teine seminar mitte ei tunne. Hr. Undritz mõistis aga kõiki nõudmisi osawasti õigele järjele wiia. Edespidi saab Kaarma seminari muudetud, ja siis oleks temal niisugust jõudu weel hädasti lärmis, kui hr. Undritz on. WaljaZast. Kahtla mõija kcdmmist ja krciasimise  wabrik on paari nädala eest maha põlenud. Wabriku olla üks nõdrameelne tüdruk põlema sülitanud. Tähendatud wabrikus tehtud kaunis hääd tõõd. Just enne põlemist muretsenud wabriku  omanik wabrikusse uued masinad, mille läbi weel paremat tööd oleks wõinud leha. Kahju hääst ettewõltest. Wäljamaalt. Jtaliaft. Kuningas Umüerto I. kurja käe läbi surmatud. Kui kuningas 17. Julil Monzas (Põhja-Jtalias, Mailadi ligidal) turnijate pidult lahkudes hõiskama rahmahulga  keskel oma adjutandiga tõlda astus, laskis üks mecsterahwas teda 3 korda re. wolwriga. Kaelast raskesti haawatult kukkus kuningas tõllapatjade pääle ja heitis warSti hinge. Mõrtsukas, uimega Angelo Brezzi, 3l aastat mana, on Pratostt (Toskana maakonnas) pärit ja arwatamaSti anarhistlane.  Ühe kuu eest oli ta Amerikust tagasi jõudnud ja kaks päema enne kuritegu Mängusse  tulnud. Politsei päästis ta suure waewaga wihase rahwahulga käest, kes teda lõhki kiskuda tohtis- Anarhistlascd salgawad,  et neil Brczzi'ga midagi ühendust ei olnud Kuningas Umberto (Humberi) oli 14. Märtsil 1844 selleaegse Sardiinia kuninga Viktor Emanuel II- pojana sündinud  ja sai 1878 hakatusel ühendatud Italia  walitsejaks. Tema ja ta kõrge abt kaasa Margherita leidsiwad oma hääd« südame- ja wäimuomanduste pärast Jtalio rahwa keskel palju armastust, millest hoolimata  selle hää südamega kuninga mastr siisgi juba- waremalt mõned tapmisekatHt tehti. Kuningliku paM a uySMGMüüdm kuningas Viktor Emanuel 111 on 186 b sündinud ja 1896 Montenegro mürsti Helenaga  laulatud. Isa õnnetu surma ajai oli troonipärija oma noore abikaasaga hom mikunma reisilt tagasi tulemaS, jõudis järgmisel  päewal Reggiosse ja sõitis kohe Mon za poole edasi. Lõuna-Afrika sõda. - Kõik uuemad sõnumid Lõsndawad, et kindral Dewetsi nõnda nimetatud „põgenemine"  muud ei ole olnud kui suu? wõit Inglaste üle- Dcwetil ei olnud sugugi maja inglaste piiramise ringist läbi „põgeneda",  sest tema seljatagune oli täiesti prii, aga ta tahtis Roberisst seljataga raudteed rikkuda ja selles ei suutnud teda tagaajajad inglise prigadid ega raudteed kaitswad wäesalgad takistada. Otsekui möödaminnes wõttis ta suure inglise moonawoori  ühes Shoti soldatidcga ära ja Roodevaali  jaama ligidal sattus sõjamoonarong 2 ohwitseri ja 200 soldatiga tema kätte. Deweti tee Bethlehemist raudteeni oli 120 nursta pikk ja käis ühtepuhku wacnlass suurte wäesalkade waheli läbi, kellele ta igasse külge hoopa pidi jagama ja wahel jälle liig kange päälekippumise eest kõrmale põrkama. Sarnane osawüs ja julgus panemad  maailma imestama. Oleks niisugusel  kindralil 1500 mehe asemel 130,000, kuda käiks siis inglaste käsi Lõuna-Asrikas, kus neil ometi weerandmiljon mehi seisab? Suurest lahingust, mis Robertssi ja Botha wahel alanud pidi olema, ei ole kõige wähemat sõnumit tulnud. Selle asemel  teatab telegramm Bronkhorstsprmtist (Botha seisupaiga lähikonnast): „Kuuldes, et inglise mägi tuleb, taganesiwad burid kõigist seisupaigadcsi. Nad marsiwad wist Lydenburisse, kuhu ka Krüger läheb. Üks osa buridest jäi Bushveldti juure maha ja näitab inglaste ühendust Pretoriaga segada tahtwat. Kõik sillad on ära rikutud."  Näitab, kui oleks Roberts Botha kallale kippunud ja teist teed minema sunnitud. Londonis halkamad Lõuna Afrika sõjas juhtunud õnnetused ja Hiina segadik oma mõju awaldama. Sääl puhumad nüüd tasasemad luusid, mida sellest näeme, et „rahusõprade" selts hiljuti koosolekut mõis pidada, ilma et ..sõjasõprade" salgad uulit« salt sisse tungisiwad ja koosolijate pääd lõhki lõiwad, nagu seda' weel paari kuu eest wabel juhtus- Alamkojas lükati 26. (13 ) Juulit ettepanek, Ehamb.rlaini politika  kohta laitust awaldada, küll suure häälteenamusega tagasi, aga Chamberlain ise seletas, buride wabariigid pidada pärast allaheitmist niipea kui wõimalik sõja-walitsuse  akt wabastatud ja tseseiswakS seletatud  saama. Ennäh imet! Paraku ei näita aga buride! ikka weel himu olcwat inglise kepi all „iseseiSwust" maitsta. Ühes Londoni lehes jutustab ajakirjanik  Mackcnzie lõbusa tükikese inglise sõjatsensorist. Üks sõnumisaatja telegrahmeeris  oma lehele: „Äge päälekippumine buride paolt. Kranatite sadu meie seisupaiga  pääle. Suur kahju täna ja eile." Kui telegramm tsensori kaastundliku pliiatsi alt läbi oli käinud, jõudis ta järgmisel näol Londoni lehe toimetusesse: „Kange sadu täna ja eila." Pühapäewal tulnud inglise telegrammid  paisuwad jälle wõidulootusest. Roberts teatab Pr.toriast 27. ( l 4.) Juulil: French ja Hutton mjasiwad maenlast 25. (12.) Juulil taga; esimene läks Olifanü jõe üle ja ,sai eemalt Middelburi linna ja waen« i/laft naha. kes suures segaduses wanknte za ratsanikkudega täis topitud maanteed mööda põhjapool raudteed taganes. Kaugem tagaajamine oli wõimata, sest et üks osa mäge mee! teinepool Olifanü jõge seisis ja mihma kui oamarrest walas. Weoloomad suremad rohkesti. Hunter wõttis Fouriesburi  linna ära, kus ta president Steijni abikaasa ja mitu inglise sõjawangi leidis. Broadmood waritseb Dewetll kes oma salgaga  mõne kõrge künka otsas Vaali jõe ligidal seisab. Üks noor Deweti wend andis enese mangi- Üks telegramm Lcribe'st teatab, et Ficksburis 200 buri alla andnud. Kappilinnast telegrahweeritakse  14- Juulil: Dewct pakkus allaandmist  selle tingimisega, et tema mehed rahuga igaüks oma koju mõiksiwad minna. Roberts lükkas pakkumise tagasi ja nõudis tingimata  allaandmist. Fljippimbe saarestikul on ameriklaSte katse, rahwast armupakkumise läbi allaandmisele  meelitada, nurja läinud. WiimaStel  nädalatel algasiwad wõitlused igalpool  uue jõuuga. Siin ja sääl kaowad ameriklaste salgakesed kui tina tuhka, nende poole hoidwad ametnikud külades tapetakse ära ja teiseltpoolt panemad ameriklased ametnikkusid mangi, s-.st et wiimased mässajate  poole hoidmist märgata lasknud. Albay saarel pidiwad ameriklased kõigist suurematest linnadest taganema- Samari saarel piirasiwad filippinlased wäikese Amerika wäesalga sisse ja surmasiwad 20 meest, enne kui abi tuli,. Sarnased juhtumised  sunniwad ameriklafi igaltpoolt paälinna taganema- Nõnda näitab kõik nende wiimsel aastal tchind „hariduse«töö" M 30, Saarlane, 1900.