Peterburist. Wallamaksude asjus on walitsew senat tähtsa otsuse teinud, Wirumaa, Maarja walla talupoeg M. T. oli kaebtust tõstnud Palmse wallawalitsuse pääle, et wallawalitsus teda määranud Palmse walla hääks «vallamaksusid maksma, sel põhjusel, et kaebaja Palmse «vallast talukoha rendi pääle wõtnud. Rakwere jaoskonna talurahwaasjade  kommissar oli kaebaja kaebtuse ilma tagajärjeta jätnud, Seda kommissari  otsust oli Eestimaa kubermangu talurahwaasjade  kommission kinnitanud. Senat on aga kommissioni otsuse tühjaks mõistnud  sel põhjusel, et walla kogukonna seaduse  H I põhjusel ainult need kohaomanikud  ja koharentnikud, kes mõisnikkude käest kohad ostawad wõi rendiwad, peawad selle walla maksud inaksma, kelle piirides nende kohad on, ehk nad ise küll selle walla hingekirjas ei ole, kuna aga need koharentnikud,  kes teise talupoja käest koha rendiwad, seesugusest maksust priid on ja ainult selle kogukonna maksud maksawad, kus nemad hingekirjas on, ' — Greeka-õigeusuliste paaride laulatamise  kohta on, nagu „Roösia" teatab, piiskopkondadele uued eeskirjad antud, milledes waimulikkude meeste tähelepanemist selle pääle juhitakse, et nad siis, kui nad waljule «vastutamisele ei taha «võetud saada, ühtegi laulatust ei tohi õhtusel ajal toimetada,  waid tingimata ikka päewa ajal, iseäranis aga kas wõi enne õhtuse jumalateenistuse  algamist, milgi tingimisel aga mitte hiljemalt. Wiina monopol. Tulew aasta on esimene aasta, kus wiinamüümine terwel Europa-Wenemaal kroonu käes seisab. Selle tarwis hakkab rahaministerium suurele tegewusele kulu ja tulu eelarweid kokku seadma. Kõik ehitused monopoli tarwis on 1893. aastast saadik kroonule 190 miljoni  maksma tulnud; selle raha eest on ligi 400 kroonu wiinapuhastuse koda, ladu ja magasini ehitatud, mille ülewalpidamine aastas 3 miljoni rubla nõuab. Aktsifi järelwaatuse,  keskwalitsuse ja ladude ning poodide teenijate ülewalpidamine läheb 70 miljoni rubla Maksma. Üleüldine sissetulek 1902. aastaks on „Heroldi" teatel ligi 380 miljoni  peale arwatud, mille hulgas niihästi aktsisi kui ka wiinamüügi sissetulek on. Posti ja telegrahwi pääwalitsuseS on küsimus  päewakorrale ivõetud, mis selle kohta käib, et tema ülewaatuse all olewateSse asutustesse ainult  tarwiliku haridusega inimest teenistusesse ivõtta, kui ka üleüldse posti ja telegrahwi ametnikkude  materialilist seisukorda parandada. Rüütlimõisate talumaade müümise küsimus Läänemere kubermangudes tulewat päälinna lehtede kuulmise järele juba nowembrikuu lõpul wõi detsembrikuul riiginõuukoguS  harutamisele. Üleüldise wangimajade seadluse korralduse eelnõuusse tahetumat, nagu „Birsh. Wed." kirjutawad,  ta seda punkti üles wõtla, mis wangide üksikut kinniolemist pehmendab. on käsk antud, et kroonu wiiuapoed  katoliku usu pühade! niisama peaivad kinni seisma, nagu see Wene usu pühadelgi on. Harkowist. „Nowoje Wremja" wäljaandsa, berra Suwvrin, awaldab oma juutide waeulust ka tegelikus elus. Suworini raamatukaupluses Harkowis nõutakse üliõpilastelt, kes raamatuid ostma tulcwad ristimise tunnistust. Raamatuid  müüakse ainult ristiinimcstele! Saratowi kub. Petrowski linnas Saratoivi  kubermangus elaivad „Sarat. Dn." järele imelikud aristokraadid, kes „rohwa!ikka" ettelugemist  toime panemad, aga mitte rahwa tarwis. Iga pühapäew on meil kirjutatakse lehes linnakooli ruumides „rahwalikud ettelugemise!,." See on möga hää asi. Aga kahju on, et kuulajaid  ettelugemisele piletitega lastakse, mispärast saalis sugugi rahwast ei ole, kelle tarwis õieti, ettelugemine määratud. „ Puhastele" kuulajatele omatakse, nagu igal pool, uksed pärani, aga rahmas"  tallab ukse ees ja wahib walgustatud akente pääle. Hiljuti juhtusin ma meie rahwalikkudel etteiugemistel huwitawat pilti nägema. „Mis, kas sisse ei lasta?" küsis toatüdruk, kellel rätt pääs, oma sõbralt. „Ei lasta. Üteldakse: näidake  pilet ette." „Waata mis häda! Kuidas me sisse saame" kõnelewad naeslerahwad »Oota, Kata, hüüab üks nendest,  tarmitame  kamalust. Ma tean nõuu, lähme minutiks koju." Ja mõlemad naeSterahwad kadufiwad pimedusesse.  Poole tunni järele tuliwad toatüdrukud  tagasi. Aga missugune imelik muudatus! Lihtsate rätikute asemel on neil kübarad pääs, keha ümber korsetid, kindad ja päewawarjud käes. Kas wõib sisse minna? küsiwad nad uksehoidjalt. „Olge lahked" käib maStus. Ja uksed awati pärani. Kamalus laks õnneks! leidus wõti, mis kinnised uksed awab. Soomemaalt. Soome kirjanduse selts pidas läinud kesknädalal harilikku koosoleku, kus muu hulgas seltsi siipendiat Or. O. Kallas'e kiri ette loeti, milles On. O. Kallas teatab, et ta Pihkwa kubermangus 35 enne tundmata Eesti küla umbes 2tX)v inimesega, kellest suurem sagu juba ära wencstatud olnud, üles on leidnud. Laulusid ja juttusid ei ole Or. O> Kallas nende käest mitte saanud, küll aga manu ohwnlaulusid, Helsingist. Soome senat on prokuratorile käsu andnud seitse kirikuõpetajat, kes oma ülematele  teatanud, et nad sõjawäeseadust kirikutes mitte ei kuuluta, seaduslikule waStutamisele mõtta. Ühtlasi  on senat omas ringkirjas waimulikule «valitsusele  teatanud, et need kirikuõpetajad, kes sõjawäe-seadust  weel mitte ette ei ole lugenud, seda nüüd wiibimata peawad tegema. Senat on ühe lihakaupleja palwc, keS keisririigist Soomemaale liha mõtles tooma hakata, tagasi lükanud. Wäljamaalt. Londonist. Inglise pääminister Salisbury  pidas laupäewal Londonis kõne, milles ta muu seas ütles: „Meie saame selle sõja lõpetama. Sagedad wäikesed wõidud toomad  wõidurikka lõpu. Sõja lõpp ei ole nii ligidal, kui meie lootsime, aga nähtud mured ja kartused tuliwad sellest, et meie selle sõja tähtsast iseloomust mitte õieti aru ei saanud. See ei ole mitte igapäewane sõda. Ka Europas on seda tihti juhtunud, et salgakeste sõda kauemini kestis, kui esiotsa  arwati. Ma kordan, et meie igal nädalil tublisti edasi oleme jõudnud. Meie politika jääb muutmatuks. Buuride iseseiSwuS ei sünni meie kartmata olekuga kokku. Inglise rahwas on otsustanud, et seda hirmsat sõda ialgi enam ei peaks korratama. Meie peame hirmu põhjuse kaotama, mis selles meie riigi nurgas olemas  on. Jnglisemaa elulised kasud nõuawad,  et see sõda wõidurikkalt lõpetatud saaks". Lõuna-Ahwrika sõjast. Inglaste kaotused oliwad oktobrikuus:  364 surnut, 555 haawatut, umbes 20 kadunut ja 3700 sõjawõimetud, keda kodumaale saadeti kokku siis ligi 5000 meest ja pääle selle weel 1000 haiget kes Lõuna-Ahwrika haigemajades põewad! Pole fiis imeks panna, et Inglismaalt neil päiwil jälle 16,400 meest lisawäge saadetakse,  kellele Kanada asumaa weel ühe polgu juurde lisab. Buuride ülem van Hauten, kes hil« juti Hollandiinaale oma haawu põetama tuli, on enne oma ärareisimist kindral Dewetiga Oranjemaal koos olnud. Dewet olla täiesti terme, priiuse-sõjast endisel wiifil waimustatud ja agarasti töötamas, ilma et inglased sellest kuuleksiwad. Arwatawasti  olla Dewet ka Berkenlaagte lahingust  osa wõtnud. Niisamuti olla ka president  Steijn terme ning täis kindlat lootust, et sõda wiimaks ometi buuride wõiduna peab lõppema. Pietermaritzburist teatatakse: Buurid tegiwad Sulumaa elanikkudega lepingu, mille järele neil luba on, üht osa Salumaast  oma tarwituste hääks harida. Vryheidi juures (Natali piiri lähedal) olnud hiljuti äge wõitluS teadmata lõpuga.— Buuride ärahukatud ülema Lotteri wennale on inglased ka surmanuhtluse mõistnud. „Kmdlasti ustumalt poolt" saab „Deutsche Tageszeitung" järgmise teate: Kaplinnast on sõnum siia jõudnnd, et lmrid  Inglise sõjawäewalitsuse hobuste päälaagri  tuhandete hobustega Kaplinna ligidal  ära wõtnud. Arusaadaw on, kui wäga suur tähendus niisugusel püügil buuridele on Kõik Jnglisemaa kulud ja püüded, enesele uut ratsawäge muretseda ja üteldawasti  „erapooletu" Europa usinus, Jnglisemaad  selle juures toetada, olcksiwad jälle kord asjata olnud. Kirjandus. „ Kristliku rahwakirjanduse agenturi" kuluga on Jurjewis (Tartus) jälle mõned ilusad ja odawad õpetliku sisuga raamatud ilmunud, mis Jõulu-kingitusekS wäga sündsad  on. Nimetame nendest seekord kolm. Aastaraamat Ewangeliumi- Lutheruse usu lastele. Toimetanud  K. v. G. Hind 10 kop. See raamat  on meie lastele juba tuttaw ja ta on armsaks saanud oma wäga ilusa paberi, piltide ja sisu poolest. Seekord on eesotsas  ilus pilt „Hää karjane" seletusega. SiiS tulewad 12 musta pildikest iga . kuu kohta arwatud, ilusate salmidega. Lugemiseks  on seekord ainult 2 pikemat kirjatükki  : jutt „Juku" K. v. G ümberpandud ja „Mõned pildikesed laste elust Kamerunimaal"!  Suurt osa, peaaegu liiga suurt osa, täidab kalendrist „Jgapäewane waimu roog aasta jaoks" s. o. püha kirja osad iga päewa jaoks. Et ka raamatu hind ainult 10 kop. on, siis loodame, et ta rohkesti  lugejaid leiab. Kaks wiie kopikalist P. Grünfeltdt ümber pandud raamatut kannawad järgmisi päälkirjasi: „S e d a olete mulle teinud!  Jutuke tõsisest elust" ja: „M osodioa.  Sündinud lugu Lõuna-Ahwrika missioni elust." Mõlemad jutustused on armsad lugeda. Kuresaare kiriklikud sõnumed. Neljapäewal, SS. Rowembril. (Keiserliku Kõrguse Troonipärija sündimiseja  nimepäew.) Eestikeeli wastulauludega jumalateenistust  kellu V2II peab õpetaja Blchfeldt. PühapSewal, SS Rowembril. (Surnute püha.) Eestikeeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. Saarlane. 1901 Wastutaja toimelnja Hartwig E«h. «wä. veo. poi.