Wörumaalt. Iseäralisest loost jutustawad ajalehed. Keegi meisawaht oli lähedal elutsema „nõiamoon" ivaenu alla langenud, kes siis metsamahiga-järgmise wiguri mängis: Kord, kui inetsawahti kodus ci olnud, tuli tähendatud „nõid" tema uaese juurde, kus ta muu seas rääkis, et perenaist suur hädaoht ähwardab: metsawahi lõua all olla hall karm kaswama hakanud, ja kui seda ära ei lõigata, siis ei armastada ta oma naist enam. „Scllevärast," rääkis ta, „kui sinu mees homme pärast lõunat puhkama heidab, wõta tema habemenuga, ja lõika see kurjasünnitaja karm ära." Metsawahi naene annab nõiale hää nõuu eest rohket tasu. Teisel pkewal, kui metsowaht' kodu tuli, leidis ta tähendatud nõia oma wärawa lähedal maas. Nõid hakkas rääkima, et inetsawahti suur õnnetus ootab, ja nimelt, kui ta pääle lõunat magama heidab, lõigata naene habeme noaga tema pää maha, sest ta armastada teist. Mees ei nskunud muidugi, lubas aga sttsgl naist silmas pidada. Pärast lõunasööki heitis ta puhkama ja tegi, nagu magaks ta. Seda nähes wõttis naene habeme noa ja läks mehe juurde, et tcatawat karma ära lõigata, kuid mees peksis naist koledal kombel, jättis teda wiimaks poolsurnuit maha ja läks metsa meelt lahutama, kus ta südametäiega kahte naabri karjapoissi peksis. Need jooksiwad koju kaebama. Talumehed tuliwad metsa, wõtfiwad õnnetu mehe kinni ja pekfiwad teda armetult. Waewalt jõudis waene metsawahi kodu tuigerdada. Pärast pikka ja piinlikku waikust hakkajamad kaasad üksteisega rääkima, ja naene jutustas oma 100 nõiamooriga; kui siis ka mees omalt poolt rääkis, kuidas „nõid" teda hoiatanud, sai asi mõlemiie selgeks. Peterburist. Keisri. Majesteet, Keiserlik Kõrgus Suurwiirst Tronipärija Mihael Aleksaudroivitsh,  Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh ja Nikolai Nikolajcwitsh reisisiwad 33 augustil kell 12 lõuna Uuest Peterhofist ära, Kurskis peetawatele sõjamäe harjutustele.  Monopolipoodidekinnipanemi  st pidu- jalaadapäemadel on mitmed  inaakogud palunud. See palme jäeti aga ministeriumi poolt tähelpanemata, selle põhjendusega, et sarnasel rahma' kokkutulekul monopoli poodide kinniolek» puhul salajane miinomüümine tekkiks. Koertelugemisel leiti, et umbes 16,000 koera maksu alla käiwad, mis pääle trahwirahade 48,000 rbl. sissetulekut tõotab. Läinud aastast saadik on koerte ariv 4000 wõrt wähcnenud. Linnawalilsus tahab sunduLlise määruse wälja anda, mille järele kõik koerad, kes ilma numrimärgita ümber jooksewad, kinni püütakse. Waimulik semninari kaswandikludele on „Birsh. Wed." teatel luba antud Peterburi metsa instituti astuda. Ka weel tänawu aasta wõiwad waimulikkude seminaride  kaSwandikud instituti saada, ehk küll harilik sisseastumise tähtaeg juba mööda on. Kroonlinnast. Inimene, kellcvaliiv  ust e-i jun t a. Kroonlinna politseisse toodi keegi herrci, nagu „Prib. kr." teatab, kes keelt räägib, millest aru ei saada. Politseis püüti teada saada, mis rahwusesl ta on ja mis keelt ta räägib; katsuti temaga Wene-, Saksa-, Prantsuse-, Inglise-, Rootsi-, ja Hollandikeeli rääkida, aga ta ei näinud ühestgi nendest keeltest aru saawat. Katsuti weel kõikide teiste tuntud keelte abi, aga tagajärg oli seesama. Püüti sellel teel teada saada, kust riigist wõõras pärit on, et temale globust kerakujulist maakera kaarti näidati: wõõras näitas Borneo saare pääle. Kui aga temale kõikide riikide lippude album ette näidati, ei näidanud ta nendest ühtegi omaks, waid joonistas ühe tundmata lipu. Riigiwalitsejate piltide seas näitas ta kadunud Inglise kuninganna Viktoria pääle, aga teiste märkide järele, mis ta selle juures awaldaS, mõis näha, et ta mitte Inglise alam ei ole. WõiS ainult aru saada, et ta ühe saare elanik on; wähcmalt joonistas ta ühe saare ja selle kõrwale aurulaewa. Kuidas ja missuguse lyeiva pääl see wõõras kroonlinna on tulnud, on siiamaani teadmata. Wõõras pandi. Wene meremehe riidesse ja peetakse praegu politsei juures. Harkowist. Waguni põhja all saab ka reisida. Hiljuti toodi Harkowi raudteejaama  sandarmide watitsusesse tundmata noormees,  IS ehk 2V aastat ivana. Poiss oli üleni tolmu ja mudaga kaetud. Teda. oli sepp, kes wagunite rattaid ja tclgesid järele -katsus» - zvaguin alt telje päält istumast leidnud. Järelpärimisel jutustas poiss, oma lugu. Mõne aasta eest läks ta isamajast ära. Tal oli natukene raha ja riideid. Hange himu ajas teda reisima. Ta tahtis Wene- maad risli ja põigiti läbi sõita. Seni kui raha jätkus, sõitis ta wagunis, kui aga raha visa sai, hakkas ta wagunite all sõitma, kus ta telje pätile aset wõttis. „Kui wihmakest tuli," jutustas haruldane reisija,, „siis ei olnud mitte ainutt hää sõita, waid ka lõbus: kliima ajaga aga on halb sõita, tolmutab sind üleni ära. Alguses oli mu! seda wiisi hirmus sõita, aga nüüd olen ma ära harjunud. Sarnasel kombel on ta mitu tuhat wcrsta ära sõitnud. Süüa sai ta niisamati, kuidas juhtus. Siberis (Tomskis ja Irkutskis) on ta ära käinud, niisamati Taga-Kaukafias ja Kesk-Wcnemaal, nõnda et ta soom - - Wenemaad risti ja põigiti läbi rännata täide on läinud. Reisi pääl kirjutas ta korralikult päewaraamatut. Leitigi tema juurest kolm paksu kirjutuse raamatut. See oli rändaja ainukene marandus. Kentsakas reisimees lasti rahuga minema. Ufast Ühe leiduse saatus. Samara- Slatousti raudtee ääres elab üks talurahwa seisusest pottsepp, nimega Rodin. Tema leidis koost ära wõetawa ahju üles, mis wähe küttenõuu tarwitab ja mida igas majas ilma pottsepata üles seada ja jälle koost ära wõtta saab. Ta näitas oma tööd insheneridele, kes ta aga wälja naersiwad. Rodinil oli aga õnn hulga niisuguseid ahjusid Ufa nonnikloostrisse üles seada ja ta wõttis nõuuks, oma leiduse pääle patenti wõtta. Aastal 1901 kirjutas Rodin Peterburisse tehnika kontorisse, kust temale seletati, saatku ta wolikiri, ahju plaanid ja 120 rubla rahu sinna, sest ilma selleta ei wõida ta mingit patenti saada. Patendi mittesaamise korral wõida ta ainult 15 rubla tagasi saada: Rodin tahtis lootust ju warna riputada, kui 1901. aasta oktobrikuul Suurwürst Konstantin Konstantinowitsh Ufasse tuli. Rodin palus Suurwürsti kirjalikult, et teda 120 rubla maksmimisest wabastataks, ja nüüd hiljuti sai ta, nagu „Now. Djelo" teatab, Keisri Majesteedi kantseleist kirja, milles Rodinile teatati, et ta oma leiduse jaoks riigipangast 150 rubla abiraha saab. Rodini rõõm oli piirita. Nertihinskist. Shilinskaja kafakaküla hstman nagu ajalehed teatawad, oma külas sündinud laste sugu korraldada. Hoolt kandes, et mchesugu külaS rohkeneks, on .ta mitte-ametliku käsu owaldanud, iga kord, kui mõni tütarlaps sünnib, isale selle eest keretäis witsu anda. Helsingist. Kaartidega rahasaatmine seatakse oktobrikuu keskel ka Soome ja ja Wenemaa wahel sisse. Kaartide pääle wõib raha hinda ainult Wene raha järele tähendada kuna, 1 Soome mark 37. 5 kop. tuleb arwata. Kõige enam wõib sada rubla korraga saata. Wäljamaalt. Berlinist. 2. sept. Tulewal nädalil jõuawad Buri kindralid siia. Saksa buride awitamise seltZ annab neile auuandeks 200,000 marka. „R. R." Jtaliast. tuleb teatus, et Wesuyii mägi jällegi tuld wälja ajama on hakanud. 28. augusti öösel on suur tulesammas kraterist üles tõusnud. Ka Stromboli wulkan (Liparia saartel) on tuld purtskama hakanud. Nagu näha, on tänawune aasta "koledate tulepurtskamiste poolest iseäranis kohutaw. Jttglisemaalt. Sinisest raamatust, mis Inglise walitsus neil päiwil awaldanud, on näha, et Jnglisemaa oma lubamist, mis ta Kitcheneri ja Milneri läbi rahutegemise  juures buridele andis, mitte täita ei taha. See on ülekohtune tegu ja ajalehed  on selle üle õigusega pahased. Muu seas kirjutab üks tähtsam Saksa leht selle kohta järgmist: „ Ajalugu ei unusta, aga ta ei anna ka andeks. Öeldagu, mis tahetakse, ja kaheldagu, kuda tahetakse; rahwaste  elus ja maailma oluS umub tasuja. Mis inglased enne, sõja ajal ja nüüd pärast rahutegemist Lõuna-Ahwrikas on kül« wanud, seda nad warem wöi hiljem ka lõikamad.  Kui siin ja sääl weel loodeti, et Lõuna-Ahwrika ajajooksul rahuliseks jääb ja uute oludega ära harjub, siis on sel usul nüüd Chamberlaini „vae uictis'e" (tähendab: häda wõidetule!) läbi põhi alt ära tõmmatud." Ka Inglise leht «Daily News" on Camberlaini pääle pahane, et see wõidetute eest nii wahe hoolt kannab. Lõuua-Ahwrikaft. Pretoriast hoiatatakse inglasi arwamise eest, nagu oleksiwad buurid oma saatusega üsna rahul. Kuna Londoni lehed buuride meeleolu leplikuks kirjeldawad, ei olla Transwaalis sellest midagi tunda. «Korrespondendi"  kirjasaatja kirjutab muu seas: «Kõik buurid kannawad weel Transwaali wõrwifld ja wabariigi mappi wäikse sildikesena nöõbiaugus  ja igas awalikus ' kõnes, mis juhtiwad isikud peawad, iseäranis oga jutlustes, kinnitatakse  alati: loodetagu tulewiku pääle ja jäädagu  asjale" truuks. Buurid ei ole iseseiswuse lootust weel mitte warna riputanud,  waid walmistawad endid ju nüüd Lõuna-Ahwrika küsimuse lõpuliku otsustamise tarwis  ette. Mitte üksgi nendest ei tunnista, et nad alla on jäänud. Nad seletawad, et neid ainult asjaolude wõim rahu tegema on sundinud, mida nad ainult sõjariistade rahuks peawad; ka sõjariistade Srawötmisega on täbar lugu. Ainult mähe sõjariistu on ära antud; kuhu need tuhanded püssid, mis buurid inglaste käest ära wõtsiwad, jäänud on,» ci tea keegi. Arwe pole õige ja päew wõib tulla, mil need püssid uuesti buuride käes wälkuma halkamad. Buurid ei ole Majuda lahingut weel mitte unustanud ja Inglise sõsawäe wilets korraldus sõja ajal ei ole nende südamesse ka mitte just auukartust suutnud asendada. Sõda ei ole ahwrikalaste mõtet sugugi nõrgendanud; ta on seda weel kinnitanud, ja inglastel saab Lõuna- Ahwrikas weel palju pääwalu olema." Wilippinidelt. Juba neli korda on Amerika Ühisriikide walitsuS seletanud, et sõda Wilippinidel otsaS olla. Aga jällegi ei ole see tõsi, sest olud Mindanao saarel, mis selles saarestikus teine kõige suurem saar, on ähwardawamad kui kunagi enne ja lähemad iga päew weel hullemaks. Ameriklaste wastaste eesotsas seisab Bacolodi  sultan, kes Morofist suure wäehulgaga ameriklaste wastu on teele läinud. Temal on umbes 20,000 meest. AmeriklaStel on küll 27,000 meest Wilippinidel, aga enam jagu nendest seisab Luzoni saarel. Niipea kui Baeolodi sultani teeleminekust teatuS tuli, saatis kindral Ehasse Mindanaost küll kohe sõjamäe temale wastu, kes nüüd Bocolodi poole marsib, mida kolm tugewat kindlust kaitscwad. Sultan on ühele Amerika kindralile kirja saatnud, milles ta seletab, tahta ameriklased Mindanao saarele jääda, siis pidada nad Muhamedi usku heitma, muidu aetawat nad kõik wälja. Temale wastati, et Mindanao nüüd Amerika walitsuse  all seisab ja et temal muud teha ei olla, kui sõna kuulda. Selle järele kuulutas sultan uskmata rahwa waStu sõda ja tegi awaliku wande, tema laskwat kõik maapäriSelanikud  ära tappa, keS ameriklaste wastu sõprust awaldawat. Kui julged wõitlejad morod on, näitab see asjalugu, et nad Camp Vickarsst juures 27i rügimendi eesmäe kallale kippusiwad ja kõik mehed oma pikkade nugadega (bolodega) maha tapsiwad. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, SS. septembril. Eestikeele jumalateenistust ja lauarahwa waStuwõtinist  kellu i/zt 2 peab ülemõpetaja Lemm. Kirjutamiue ja pihtilugemine on laupäeival kell 2 päälc lõuuat. .N 37. Saarl a n 6? 1902. MaKtutaja toimetaja Hartwtg East, oauä. v««. poi.