lg kõik. missuguste kahe ühendatud laewastikuga siklmvä  watmis saab. . Lloqd Georges on arckrliku kirja Juudr soost - 'atrjatete kirjutanud, milles ta oma waieluseasja lord '•Ji )thscbildigä seletab. Lord NotUchild' on Vabameelse ~ iiUbt järeltulija, aga nüüd Vanameelsete poolehoidja. oyd Georges ütleb, et ta selles maieluseS mitte „ lgil i kombel juutide wastu lugupidamise puu'  /st ei ole üles näidata tahtirud. Ta on ikka nõrga ia ...:ikeste rahmaste wastu lugupidamist üles näidanud. \ >epärnst ei wõi keegi ütelda, et ta juutide wastu ült on olnud, seda Vähem, et ta ise ka Qchoti rahwa liige on. Ta peab just Vastuoksa jun- Ristama, et Juudi rahwa seast aastasajdade jooksul hulk anderikkaid mehi tõusnud on. Et fee rahmas Veel otsa saanud ei ole, paistab Lloyd ajaloolik ime olewat. Inglise juudid, kes wabadust armastatawad.  ei wõi mitte lordide poolehoidjad olla. <SeJi Wemkoda audis 25 aastat hiljem juutidele politikalife Dabadüse, kui alamkoda. Alamkoda tahtis juba a. 1833. jjuutisid parlamendist osa wõtma tulla lubada, mts neil sinnamaale Võimata oli, sest et nende käest rrs-- tiusu kombe järel parlamendi Vannet nõuti, aga Ülemkoda lükkas kaks korda sellekohase alamkoja tehtud  soaduse-eelnõu tagasi. Alles a. 1853 jäetr IrrW !ise mände nõudmine maha, ja esimene juut, praegüje Nothsthildi isa/ mõis parlamenti ilmuda, lileinkoda lubas alles 1866 juulisid oma hulka. Juudid on ainult  alamkoja Visa nõudmise läbi omale parlamendi õiguse saanud. Kui see ainult ülemkoja teha oIM olnud siis ei oleks juudid üleüldse mitte parlament? pääsenud. Sellepärast on petlik, et praegune Rothschildj Rii äge selle erakonna Vastane on. kes temale ja temai jugumendadele tee parlamenti awanud on. Walimisi ei toimetata Inglismaal mitte ühel päe- Väi. maid järgimööda ühes ja teises paigas. Esi-- mesed Valimised on 2. jaanuaril, minnased nädalat  2 hiljem. Maa alla watmmd haigemaja. Wieuist teatatakse iseäralisest õnnetusest, mis ? inimese elu maksnud. Kestmisel jõulupühal (meie ka-- lendri järele lõuna ajal) on Kärntenis üks haigemaja Maa alla rvajuuud. Haigemaja oli mäe peal, mille all r auakaeroanduled oliwad. Mägi) oli alt öõnsaLZ kaeroatud ja murdus korraga läbi. Õnnetuse ajal oli haigemajas tohter oma abikaasa ja lapsega, MkZ ärstiabllist ja haigetalitaja oma mehega. Haigeid ei olnud, sest et sellel kohal ainult esimest abi anti ja raskemad haiged Klagenfurti haigemajasse saadeti. Õnnetute päästmise peale ei olla Võimalik mõtelda? sest et sinna kohta, kus haigemaja alla roajus, «suur laewandus tekkinud, mis ennast rveega hakkad täitma. Wene riigist. Weneinaalt. KurS arm«õM :,Werifeks aastaks" nimetab ajakiri „PraVo' ( NKõdaläinnd aastat, sest et surmanuhtlused selle Vältusel  terwel Wenemaal edasi kestsboad. õtord alanes teatud ringkirja mõjul, mis käskis surmaotsuste täidesaatmist  Võimalikult harwa ette wõtta, nende ano,- kuid pärastpoole haVas ta jälle tõusma. Esimese poole aasta lõpul lõppes ka surmanuhtluste alanemine, kuna nende orv? teises pooles aastas jälle selle,samale kõrgusele  tõusis, kus ta eelmistel aastatelgi oli seisnud. Tähendatud ajakiri toob tänawuse aastal wiimase poole kohta arwustiku. millest Võib näha.- kui palju surmamõistmist ja surmanuhtluste täidesaatmist Mene tiigis aasta wiimase poole üksikute kuude sees on ette tulnud: >' Mõisteti surma šao>e:l atsuS 'iiiw : Juulikuus 186 36 Augustikuus 63 37 Septembrikuus 134 31 Oktobrikuus 158 16 Nowembrikuus 149 37 detsembrikuus 37 38 Nõnda on siis poole aasta jooksul 685 inimest surma mõistetud ja 19? juures surmaotsus täide saadetud.  Üleüldse on 1989. aasta jooksul 1.449 surmaotsust  tehtud ja 53 linnas on 537 surmaotsust täide saadetud. _ Surmaotsuste täidesaatmise hulga poolest seisab kõige eesotsas Jekaterinastaw, kus nende hulk 116 peale ulatas. Aga sellessamas Jekatsrinoslawis, kus aasta jooksul  116 inimese juures surmaotsus täide saadeti, ütles kuberner semstioo koosolekut awades, et kubermangus  toeel rahu ei olla. > Millal lõpeb fee luupainaja rõhumine? hüüab tähendatud ajakiri oma kirjutuse lõpul. Linnetuchnd. Tugewad lmnewisud möllasiwad 29. ja 38. detsembril  terwel Mladikawkasi raudteel, 'mis mitmele poole raudteedele suured lumehanged kokku ajas. slaubarongide  liikumine on peatselt täitsa seisma Mnud. Suurte raskustega suudetakse reisijatel ougide liiliimist  Tagabaikoli raudteel alal hoida. Ka Wolga ümbruses kestawad lumetuisud edasi, kus ta mitmetel raudteeliinidel suuri raskusi sünnitab. Tiflisist tuleb teade, et Batum-Tillist raudtee sügamate  lumehangede alla on jnaetud. Rongid jääwad rohkeste hiljaks. Igale poole on hulgad töölised raudteesid  saadetud puhastama. Mitmetes mäeosades on lumetuiskude mõjul igasugune  läbikäimine lõpetatud. Peterburist. Soome raudteede ülemaalajaks Wenemaa poolt on ..Rom. Ziussi" teatel insener Kosirjew nimetatud. Kilrskist. Maja d e p ole laj a d. Kurski ringkounakohtus  oli metsakaupmees Leilm iibes talupocvabe  lemsenko ja Sobolewiga süüpingis. Neid süüdistati  talupoegade majade polemasüütamises. Ütagu süüdistusaktist näha. wõeti lemsenko ja Gobolem 1903. aasta sumel kinni, kusjuures nad wnnistasimad. et Leikin neid käskinud mäjasjd põlema panna. Selle juures lubanud ta neile iga mahapoletatud maiaeest 2 rubla maksta. Leikm tahtnud vms metsakauplemist elustada. Kohtus aias Leikm oma süüd i ergast, tähendades, st tal Jewsen korviga ja Sobolewiga mingit ühist ei ole olnud. Kohus Mõistis kõik kolul surma. Lätimaalt. Riiast. Uuest aastast asntataikse Riiga piimäkaupkus,  mis laste tarwis eeslkujulikku piimÄ tahab Müretfeda.  Piim toodakse Suur-Spirgeui mõisast, kus selle tarmis vlewaid lehmi iseäraliselt toidetakse ja kõige hoolsama ülemaatuse all peetakse. Peale selle Vaadatakse piim erlteadlase-ärsti poolt järele. GakatW. Calatst põllumeesteselts käwatseb eeskujulikku  talu ühes põllutöõ-kursustega sisse seada. Selleks otstarbeks on põllutööministeriumi poolt üht Maatükki palutud. : Kohalik elu. Laulupidu asjus. Tallinna 111 Eesti laulupidu komisjon on nõuks Võtnud pühapäewal, 3. jaanuaril ..Estonia" seltsi ruumides koorijuhatajate koosolekut ära pidada.  Koosolekul mõeldakse peaasjalikult laulupidu ettekannete täitmise Üle Üheskoos läbirääkimisi pidada,' et juhatamisetöö selle tagajärjel siis Võimalikult kaunis kokkukõlas wõiks seista. Asja tähtsuse pärast oleks Võimalikult rohkel arwul ilmumine soowitcuv. Koosolek  algab kell 12 lõuna-äjal. Laulupidule tulemate kooride arm on wiimasel ajal kiires tempos kaswanud. Et ajalehtedel jõuluaja pärast ruumi mähe, siis ei ole laulupidu-komisjonil waheajal mitte Võimalik olnud detsembrikuul ülesantud kooride aruannet lehtedes amaldada; ta saab seda alles jaanuarikuu  algupäewadel teha. Siinkohal olgu ainult niipalju  tähendatud, et senini umbes 6.500 sega-, 1.600 meeste- ning 1.230 lastekoori-lauljat ja 1.050 pasunakoori-liiget,  seega sns enam kui 10.000 tegelast piduletulijateks  üles on antud. Sega- ja meestekoori-noodid on neile kooridele, kelle poolt ülesandmisel) jõulu-laupaewani  komisjoni kätte on jõudnud, ära saadetud. Teiste nootide kättetoimetamist jätkatakse igapäem. Pidud ja koosolekud Täna õhtul,' kesta 10 peale,' pandalle „Esto-> nias" perekondlik MS aasta mastimõimfe pidustus toime, miste eeskamas muu seas laul ja orkestrimäng leidub. Pidustuse tähtsamaks osaks on kolMepildiline melodraamaline Eesti maimlise elu arenemise kujutus—• minewikust. oleroikust ja tulewikust, kujutus mille siht Tallinna Eesti teatri chttamW mõtte ümber koondub. Saalis,- mis pidukoyafelt ehitud,- on osamõtjate jaoks emelmld Me seatud. Ka ..Pandorknis" peetäffe täna õhtul uue aasta wastuVõtmise pidustust, mis kella 9—3 ööst kestab. H o mine,- uuel aastal, mängiv muusika: Nikolai gümnasmmi liurMjal (Kloostri nui.) kella 4 —6, ,-,stalcr»t" ja Tallinna 4-VasMe linnakooli uisuteel Kella 1 / a 5 peale. ARM lastepidu on 1. jaanuaril pritsimajas ühes mängudega,- Võistlustega ja rongMiguga ?,Hanemarss.  Hak. kell 3 p. l. Mäsetähed tSiskaswanutele 22 kop.? lastele 9 kop. Ühine üliõpilaste pidu pestakse 2. jaan. WenÄ klubis. Pidu puhas sissetulek läheb Tallinnast pärit' olewate kehVemate üliõpilaste heaks. Teater. Homseks õl>htfe on ..Estonia" teatri mänguplao> niis iSMa kirjaniku Fritz Stavenhageni 5 maotus* line maa-elu kujutav? btaama ..Mewst üsiho" roajlip tud. Etendus algab kell 8 õhtul. Kirjandus. Eestimaa RaWaDMM-seW ÄMnduse-ofakoW HA toiweNW ilmus praegu trükist kirjatöö ühiselu-- mailast Rudolf Dieseli ..Solidarismus —stnimesesoo  loomulik pääsetee". Eestistanud cand. jur. K. Päts. Hind 68 kop. Nim. kirjatöö tähtsus seisab peaasjalikult selles.- et ta ühistunnet äratab ja ühistegemuse imemõimu  nähtcuoaks teeb. Meie ühistegewus, mis oma sisu järele ju muud midagi ei ole kui ühistunde kehastus,  on alles mähkmetes. Tema Võib ainult siis Määratumaks ühiseluliseks jõuks paisuda, kui laialised  rahwahulgad tema gatekujust kõik kitsa omakasu eemale peletawad ja temas parema tulewiku pääseteed  püüawad leida. Iga ühistegewusele rajatud ettemõtte  juures peaks alati ja kõige pealt ühiskonna edu silmas veetama, ainult siis Võib aja jooksud niisugune  meeleolul rahwa hiilgas tärgata, mis ütlemata palju ja suuri ülesandeid juba jõukillukestegi koonduse  abil korda wõib saata. Wõimatä ei ole see su-- gugi. et 'kopikate näol korjatud kapital päratu suureks  jõuks wõib muutuda; tuletame ainult Rochdäle waeste tööliste kopikatega asutatud ühiskauplust meelde.  mille ümber aja jooksul kümneid miljonist maksew etteVõtetewõrk ou tekkinud. Ähistegerous nõuab uut ilmawaadet, uut kõlUust ja uut tulewiku aatekuju. ja kõik see ou siis Võimalik, kui põhjusmõte: ~Ü ksk õ i - kide eest, kõik ühe eest!" seltskonna luusse ning lihasse kaswab. Ja seda just õhutab käesolew raamat.  Suureks Võiduks tuleb juba seda pidada, kui laialised rahwahulgad selle teadmise omandawäd, et inimesesoo Viletsuse kaotajaks ainult nemad ühendatud  jõul wõiwad olla. et nende Kladel kõik hariduse kõik rikkus, kõik edu lamab ja et Neil sellepärast kõige suureni õigus on kõike seda täielikult imailsta, et nad ainult siis inimcsesoo paremat tulewikku kmdlustawad,  kui nad mitte oma tarwidust alla ei riisu, maidneid  laiendawad ja ühisel jõul waigistawad. Kohtukoda. m. Äisibfflmiöttai foljal kauplennsk põrast mõistis rahukohtunik Anton Kiisa 25 kopikat trahwi maksma ehk 1 päewaks aresti. m. Mveko«lms tiMs-emine. lutius Potaschkow oli purjus peaga koju tulnud ja perekonnas tülitsema hakanud. Majaperenaine kutsus lmnamahi waigistama, kes tülitseja politseisse meis. Potaschkow mõisteti ä päewaks aresti, m. Pimatõbe?' Mmm liha müümine. Riesenkampfi uulitsal Prinka majas elutsema Mart Antonowi.peale oli kaebtus tõstetud, et ta minema! sumel Rae mailast ..Mäjaka" saunast Potteri käest punatobes lehma ostnud, sealsamas lehma ära tapnud ja siis liha linnas ära müünud. 9. jaosk. rahukohtus, kus see asi eila harutusel oli, seletas lihunik, et Potteri lehmal jalaluu üksi katki olnud ja ta on sette jala kõrtsimehe koerale andnud, j Antomi seletus ci näi .küllalt tõenäoline olemal. selle- pärast Aetakse asi! pooleli ja kutsutakse järgmiseks korraks tunnistaja ette. m. Laik mtest mMW- Georg Kowit oli purjus peaga 16. detsembril uulitsale ilmunud sa möödaminejatele  kallale tükkinud. Kelle eest nköisteti ta 1; päeroaks aresti. Tegaiöunmed. Uue qqsta SnnesvsVi kohustustest Vabastamiseks op Hugo Treffneri eragümnasiumi waeste kooliõpilaste  heaks maksnud: Ferdmand Kärkson 3 rbl., Karl Lüüs 3 rbl. Bergmanni abiraha heaks uue aasta õrtnesoowidest Vabastamise mälsu ou maksnud: Dr. Masing 3 rbl.. K. «Saral abikaasaga 2 rbl. G. E. Luiga 2 rbl. G. Westel 5 rbl., A. Mbopuu 5 rbl.- M. Schiffer 6 rbl.. O. Leil 3 rbl.. 3. Silaik  3 rbl.. E.' Schnell 2 rbl., K. Konil h arbl.., F.Z- 5 rbl., ühel koosistumisel kokku pandud' 3 rbl., A. H. 13 rbl.,- Dr. med. Luiga 3 rbl./ Dr. med. Konik  2 rbl.. Dr. Soonets 3 rbl., Dr. Akel 2 jbt., Dr. Leesment 2 rbl., G. Narusbeck 5 rbl., adw. 3. Poska 5 rbl., Dr. Kurrifojf 2 rbl./ kooliõp. O. Kilgas 1 rbl./ hamba-arst H. Tamberg 1 rbl., pr. A. Karlsott  1 rbil., Kikas 30 kop.. N. N. 5 rbl.. A. Peet 3 rbl.y O. Strandmann 3 rbl., W. Maksim 1 rbl., J. Linuaimäigi 5 rbl., G. Westel 3 rbl.? L. Tönson 3 rbl.. G. Kalla 1 rbl./ A. UiSopuu 5 rbl., (M. Schisfer 2 rbl./ H. Bauer 2 rbl./ B. Mäns 1 rbl., T. Kurrikoff 1 rbl.. August Busch abikaasaga 3 rbl., õw Rud. Hurt abikaasaga 2 rbl.,- Frida Metsis 60 m„ Hilda Metsis 50 kop. Paides on maksnud Bergmanni abiraha usaldusemehe  J. Mamborgi kätte: G. Räudsepp 1 rbl., K. Toiker 60 kop./ A. Seidelberg 60 kop., K. Thomson 50 kop./ Aarvikson  60 kop., 3. Eustel 60 kop., A. Rüütel 1 rbl., A. Mättlil 50 kop.. P. Lenk 50 kop., A. Tobro 60 kop./ J. MairgUs 1 rbl., J. Mamberg 1 rbl. Türil on hr. Strandbergi Litte maksnud: E. Milbrett 60 kop.. I. Abom 1 rbl..- M. Temp 1r bl.. J. Lukas 2 rbl. Tallinna Eesti Lastekaswatuse-seltsi lasteaia ja Varjupaiga heaks on maksnud : X. 20 kop.. M. 20 kop.. I. Puhmer 30 kop., prl. Marie Ruus 1 rbl./ prl. Ida Brandt 1 rbl., Lonny Brandt 1 rbl., R. Eichwald 1 rbl./ N. N. 25 kop., 1,311 rbl.. M. Dubas 60 kop.. N. N. 10 kop. E. Dubas 50 kop. Tartu eMikoelne Saksa kehi on oma elukäigu lõpetanud. Siberi katk. Mu mõisas oli lehm Siberi katku haigeks  jäänud. Et haiguse laialiminemist ära hoida, põletati lehm ära. Kqh tundemärk. Inost (Soomemaalt) teatatakse „Rev. Beobachterlle" et seal üks Soome kiwuö õline kellegi Mene töölise, kes temalt tööriistad ära warastas,  mõlemad körwad Ära on löigallud, et siis edaspidi roarast Ära wõib tunda. MüGM piletite kohta, mis ella pritsimajas waesejmatele  lastele wälja jagati/ seisis meie lehes teade, et lastega, kes pritsimaja juurde koNu oluvad sulund,  halwaste ümber käidi ja st neid sealt mitu korda minema kihutati. Nüüd tuleb meile kapten N. Tshaplejewski poolt õiendus,- milles ta ütleb, et ella kell üks pritsimajas lastele 400 piletit on ära jagatud, aga lapsi ou nii palju olnud, et nende keskel läinult politsei abil wähegi korda on wõidud luua. Ka on lapsed pritsimaja ette juba hom. lell 10 kakku tulnud. _ ! See on ju kõik tõsi, aga lapsed ja nende wanemad  ootasiwad kella 12 pritsdnaja ees ja kui stis nendele piletisr ei antud/ arwasnvad, et neid petetud on ja till imad suure hulgana ajalehtede talitusesse ning nõudsiVad sealt piletist, ja fui nendele sealt piletist ei antud (50 pileti oli juba enne lastele ära jagatud), tegiwad kära ja ütlesiamd, et ajailehed Valeteateid laiali saadawad. Igatahes tuleks edaspidi piletite Väljaandmist teisiti korraldada, muidu wõib see niisamasugust  segadust sünnitada, nagu ella pritsimaja ees. M««vee pind on harilikust seisust ligemale 4V 2 jalga kõrgemale tõusnud. Seesugusel korral o n Peterburis  taxoalifult Veeuputus. ? Tallinna sadamatöödo pchataja insener Rmnmel käis neil päewil Riias sadamatöösid waatamas. Ella sõitis ta Tallinnasse tagasi. Õnnetused ja kuritööd. f. Mõne päewa eest leiti ühes Tolli maja korteris praegusündinud lapse surnukeha. Eila leiti Weerenni  uul. rväilse lapse surnukeha. —■ Öösel roastu 30. dets. rõhusiroad margad Suurel Tartu maanteel pr. 43 eeskoja akna sisse, tungisiwad sealt korterisse ning Warastasiwad sealt riideid ja muid asju 40 rubla wäärtuses ära. Haapsalu kreisist pärit olem Ho- Hannes Z. teatas politseile,, et üleeila kellegi naisterahlva  korteris Heeringi uul. Nr .22 temalt taskukell ja 3 rbl. raha ära warastati. f. TuMÄWvwdMs surnud. Et tuletikkudega ka õnnetust toõib juhtuda, fui nendega ettemaataiiuHa ümber käidakse, see on iseenesestki selge. Jseärajris aga tuleks tuletikkujid wäikeste kaste eest hoida, sest ajalehed toomad sagedaste teateid, et siin ja seal kellegile  lapsele taielikkude läbi "õnnetus on juhtunud, et niisugune juhtumine kergeste toõib juhtuda, seda näitab järgmine lugu: Väitiski kinnas õli mõne päema  xxjt kellegi postikandja 2-aastane laps tikutoosiga mänginud, korraga oli tikutoos.põlema plahwatanud ja lapse r iided põlema pannud. Sellest sai kapsake nii raskeid tulehagwu, et ta kahe päewa järele suure walu sees ära suri. s. HaawMtOw. 26. skp. häawatk Harjumaal Osu külas talupoega I. Grünbachi, kui ta müra tpeaile wälja oli läinud. Appihüüdmise peale tuli keegi teine talupoeg temale abiks, kes äga wäljasolijate poolt ka haawata sai. Peale selle olla pealetüMjad ära jooksnud, neid on laim tneest olnud. 23. shp. tuliwad Kurna wallas olewasse Kämo kõrtsi 3 noortmeest,  kes müra hakkasiwad tegema. 'Kõrtsimehe meeldetuletuste  peale laskis üks nendest tema peale rewolrorist.  Õnneks läks kuul mööda. s. Tule lal, jm Paik koolimajas kllakwere maak. läks liia kütmise pärast tuli lahti, mis juurderutanud Rakroere tuletõrjujate poolt ära kustutati. Kahju on umbes 250 rubla. MvMl katamseste kohta tõime- Meie teate, sb torm neid jäätüki peal Merele on ajanud. Nüüd teW tab ~Pern. Ztg.". et jäätükk kalameestega Häädemeeste  randa on aetud. Kaks" kalamees on ära pääsketud,  kuna kaks teist jäätüki pml ära oliwad kub- Manud. Tarwtlik järelemõtlemine wana aasta õhtul ja uue aasta hommikul. Kord elas Ms inimene, see oli magama uinuttubv 3a kui ta magas, tuli waras salaja ning mõtztis temai  südame rinnast ära. Et aga 'inimene kaotust ek märkaks, pani kamal waras südame asemele temä rhtda kalendri. Selle järele ärkas znagaja jälle. üles, Ms eluteed edasi, nuttis ja naeris. Ja st M nutta ja naerdä mõis. sellepärast armcPmad kõik, et tal süda on. Ning ta isegi ei aimanud, et talMdäiwes asemel ainult kalender rinnas oli. Mõned teisedki inimesed ja neid on õige palju ~ jooksewad nüüd elus ümber, südame asemel kalerkder rinnas. Nad naerawad ja nutawad, nõnda et pealiskaudu  waataja neil südant usub olewat.- hiid terasem silm näeb imelikku kokku juhtumist: nende tundMusM käiwad kindluste kalendri kuupäemade järele. Kätender  teeb nende meeleolu. Üks kord aastas tuletis mad nad ristilöömist ja ülestõusmist meelde, üks kord aastas mõtlewad nad haledalt oma WaU> Üks kord aastas leiawad nad, et nad inimesed' sott? Kõik ilusaste omal ajal. Ka Äi tund Mõõdä oife Ms on kõik mööda ning keegi ei Mõtle selle pealej *§~ssB päemad täidetud ott tuhandätest ristilöÄnistest W tuhandatest ülestõusmistest ning et üksainus tegik enam maigust mõib anda, kui kõige ilma Vahaküünlad kokku^ Üks kord aastas jäädakse keskööni üles ja kuulatakse  ilusaste ettekirjutuse järele kella tiksumist nina aja astumist. Küll tuleb iga päewa järele oma kesköö,  aga seda ei ole kalendris. Kõige lõbusam on Muidugi  etendus,- mida igal uueaasta ööl linnades NäM mõime: kusagil uulitsanurgal seisab keegi,- kes jubai tarbe järele ajasammu astumist on kuulanud ja küllalt  ka joonud, rõhub laternaposti südamlikult onjä rinna wastu ja soomib sirgele linnawälgustaiale kõike, head ja ilusat ilmas. Kes mööda läheb, naerab weidroi tembumehe üle. Aga kes arwao, et otse 32. detsemSril  ajaga mingisugune pööre sünnib, on gnne metder tembumees. Nii sagedaste kui keegi minff juurde astub ja mulle õnnelikku uutaastat soomib'/ siis on mul tundmus, nagu oleksin ma õnmsMtud laternapost uulitsa nurgal. Kahju, et teised inimeses imestades ei maata ja ei naera! Kalender on tegelikus elus karwiline asi. Ühiselü ilma ajaarwamiseta ei ole mitte mõeldam. Kes mingisugusid  kohustusi oma peale mõtab. teeb hästi, Äi ta kalendri tähtaeg asid karm ape alt tähele paneb. Aga mispärast wõtate teie ilma ühegi sunnita enese peale kohustuse, eh teil teatawatel tähtaegadel ka teatam meeleolu ja teatgwad tundmused peawad olema? Kas ieie ka nende seast olete, kellel rinnas kalender on? Kalender ei ole mitte süda. Mis on südamel sellega tegemist,- et horttme ..esimene jaanuar" Ehk kust see tuleb, et just homme tung on oma Ijgkmestele  kõike head soowida, kuna sa 364 päemä seda! neile sugugi ei ole soommud? Ma arivan, 1. jaanuaril on kõige sündsam meelde tuletada,- mis Wilhelm võtt Humboldt ühel uueaasta hommikul kirjutas: Sietz algab iga päewaga üks üus aasta. Telegrammid. Feter&uri telearafl aaenturl poolt) Peterburist. Kõigekõrgema käsukirjaga on kasta asewalitsejale Kaspiamere kaukuilaewastikn kohta autud iseäralisi wolitusi 1310. a. 24. juulini pikend datud. Roomast. Jtalia Washingtoni saadik on Kvnsian-s tinopolisse määratud, Konstantinopoli saadik - Lon-< doni, Londoni saadik.Parisi ja kuberner Carmetili —> Teherani. Lissabvinist. Ajalehed kõnelewad. et Koskassa taOmise  jälgile saades suur saiaseits üles leitud ja pout-, Mide voabrik kätte saadud. Mitu inimest on mangi roõetud, kellest mõned tähtsaid tunnistusi andnud. EhrilStianMS. Riigipäewale äraantud riigieelarv wes seisawad sissetulekud ja wäljaminekud ilma laenuta tasakaalus. Erakorralikud kulud raudtee ehitamiseks on 5.922.000 kroona peale arivzatud. Konstanltinopolist. Uue kabineti liikmete nimikirs on ametlikult jvälja kuulutatud: suurmesiriks ta aju-» tiselt ka minister-w akus iks saab Haiti, Mahmud sekt —> sõjaministriks. Hälil mereministriks,- Em-, sula handuseministriks. Maurokordatio ■ — mäe* tööstuse ministriks, Risolt mälimiste asjade mi» nistriks/ Talaot sisemiste asjade-, Jafit  rahcvministriks,  Haladshiono teede- ja kau* banduse ministriks, Nedmidshin kohtummistrÜs ja Sahib-mulla Scheik-ulJslamiks. Satonilist, Eila piidusiwad Serbia õiguseteadlise osakonna üliõpilased teatri näitelawale munadega ja apelsinidega. Saksa operitrupe pidi oma mängu ..Lnstkline  lesk", mida nad ilma wali lubata mängima olimad hakanud, müra ja ivilistamise pärast lõpe-- tama. Wibiast. Liwschitsi korgiwabrikus algas tule-- kahju. H TifNW. Suurte lumetuiskude tagajärel on Wladi-- kamkasi raudteel rongide liikumine takistatud. Kell 12 öösel jäi liikumine sootuks seisma. kßaku leek on ka telegrafiühendus katkestatud, sest kõik postid on jäätise all katki murdunud. ' Peterburist. 29. detsembri õhtul peeti karskuse- ja nerwiarstide kongresside ühine koosolek ära. Erakorralise  kõne pidas Helsingi ülikooli professor LaitineN sellest,- kudas ka kõige wähsm osa alkoholi inimese organismuse  edenemise sa elujõu peale mõjub. Mõskma pro* fessor Eorski seisis kindlaste selle wastu, et joodikuid hüpnotismufe abil aistitaks. Eradotsent Rõbakom pidas kõne: Pärimus kui iseolewuslise joomise põh- TabrDsst. lefremi Teherani wäesalk, milles 200 fidaid. 150 Perjia kasakat ja 400 bahtiari on, seisabi Agaris Rahim-hani wäesalgast sisse piiratult. Pe<L iga päew on nende wahel wõitlusi. Wiiinases wõitluseZ kaotasiwad walitsuse mäed 20 meest ja M hobust. - Nr 800 B kk e m alt % t. 1909, VaZtutaw toimetaja G. (!'. WMjaaMad l»r. meil. J JJuija n B. IHänS. Lugejatele. Oftrr M, Ma rin» lolmclalud „ISuI» soow", hind Ii top, fcflc iSpnl MI'II, mis Uirümmmnt nudist wllmastl ajal inclo Nrjand»cl«P»ll»> ' inmclt ! ae" kirjastusel cm Ilmunud. üliiniinirrlt, leS mind 15. detsembri õhtul Balti waksali wiies kaduma läks, valun seda kasti Leopold Bieki juurde tagasi wiia; wastasel korral olen sunnitud Teie nummert politseile ülesse andma. Tänase numbriga saawad kõik lugejas G. Birki wärwimiseäri knulntuseleha kaasa. - f