nii nina noa ette ajanud. Kohus mõistku nüüd õigust. Postiasutuste tegewuseaja  kohta pühapüewadel ja pühadel on sisemiste asjade ministri poolt järgmised määrused walmistatud, mis 1. julil s. a. maksma halkamad: Igasuguste poStisaadetuste wastuwõtmist ja wäljaandmist, postimarkide müümist jne. 1) ei toimetata sugugi 4 päewa aastas  : Lihawõtte 1. pühal, Keisri ja Keiserinna  Majesteetide nimepäewadel ja Jõuiu esimesel pühal; 2) toimetatakse ainult keks tundi, hommikul: nääripäewal, Maria kuulutamise  päewal (25. märtsil,) kannatamise nädala reedel ja laupäewal ja Lihawõtte teisel pühal; 3) toimetatakse ainult kolm tundi, hommikul: kõigil muudel pühapüewadel ja pühadel. - Taganrogist. Ema ohwrimeel. Keegi tütarlaps põletas oma käewarre ära. Wõõriti arstimise läbi hakkas põlenud kohtadel liha kokku kasivama. Arstid pidiwad  kokkukaswanud kohad lahti lõikama ja neile uue naha pääle panema. Aga kust nahka wõtta? Sääl tuli tütarlapse ema, 2õ. aastane naisterahwas, appi> Ta laskis omal mõlemate põlwede päält umbes 100 ruutsentimeetrit nahka ära lõigata. Lapse termis on paranemas- Rostvivis D. ä. jäi hiljuti üks poisike  kirikus pingi pääle magama. Inimesed  läksiwad pääle jumalateenistuse wälja, aga poiss jäi kirikusse. Keegi ei pannud seda tähele ja uksed pandi lukku. Öösel kuuleb kirikuwaht kirikus imelikku häälitsemist.  Esiteks ei saanud ta aru, mis see oli. Pärast armas ta lapse nuttu ja appihüüdmist kuulwat- Ta amas ukse ja waene ehmatanud poisike peasis wälja. Poisikesele õnneks oli, et maht tontisi ei kartnud. Saratotvis on keegi näitemängu armastaja oma osa nii tõsiselt mänginud, et ta wiimases waatuseS, kus noa tarwitamine  ette tuleb, oma wastasel noaga raskeid haawu kätesse on löönud. Sahalimst. Põline mets (taiga) põleb. Tuli mässab määratumal laiusel ja ähmardab inimeste asukohte. Üks asutus, kus K 0 elumaja oli, põles juba täisa maha. Mimass  wihma läbi on tule jõud kiil p-sut nõrgemaks jäänud, kuid siisgi kestab, põlemine edasi. WõitluS tule wastu on wõimata. Pimeduse mõjul. Mala-a- Dubrowka külas, Poshehoni kreisis Wenemaal,  oli ühel talunaisel haiglane laps. „Targad" ütlesiwad, et laps terweks saab kui teda küpsetatakse. Ema küttis ahju kuumaks, pani lapse teki sees labida pääle ja lükkas ahju. Nüüd luges ta „targa' nõiasõnad kolm korda üle ja tõmbas siis lapse ahjust wälja. Lapsel oli meel pisut elumärkisid juures. Tekk, mille sisse ta oli mässitud, põles kui takukoonal. Soomest. Kähku käiwad asjad wahel mujal ka kui Ilmerikas- Koiwistos (Soomes) oli neil päiwil üks noormees nekruttkommisjoni  ees, kelle wanemad juba ammu eemale Põhja-Wenemaale elama saanud ja sääl wöõra rahwa seas elades pole nad oma lapsi ristida ega õpetada mõinud- Et need aga ikka Soomes hingekirjas seisiwad, siis pidi nende wanem poeg nekruti-easse saades sinna liisku wõtma tulema- Sääl ta wõeti oma kodukoha  kirikus enne ristimisele, selle järgi kohe leeritusele ja armulauale, siis Mus kommisjoni ette, kus ka nekrutiks waStu wõeti ja selle pääle kohe ära wannutati. Kõik ühe päewaga. Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Hirmus õnnetus  sündis, Prantsuse rannas Marseille ligidal Maire saare juures, 25. mail otse meie esimesel Nelipühi päewal. Kaks aurulaema pörkasilvad nn rängasti koiku, et üks nendest, „Liban," 17 minuti järele põhja wajus ja teine IVO inimest  enesega ühes meresse mattis, sest laewal olemast umbes 2l)l) inimesest on enam pooled puudu. Mis lugu õieti kurwaks teeb, on see, et asja juures hooletus ja lohakus süüdlased näuvad olema. Õnnetus sündis 'keskpüeiva ajal, täitsa ilusa ja selge ilmaga ning magusal merepinnal, ranna ligidal, aga mõis ometi nii hirmsaks saada. „Ltdani" retsijad oliwad parajasti söömas, kui käredad märguwiled laewalaelt luuldusiwad ja neid kohutasimad. Hirmunult jootsimad nad ülesse ja näguvad säät teist aurulaewa täiel hool wastu tulema. Kapten wehkles, käskis ja käriis, aga laew sõitis senises sihis edasi, kõrwale pöörmata, ja mõne hirmsas ootes mööda minema silmapilgu  järele tull kole pörutamine, mille tagajärel teine laew „Jnsuiaice" „Libam" 100 sülda ligi wedas. Siis aga tegi end lahti ja sõitis rahuga täies hoos edasi, kuna ometi ise suuremat wiga ei saanud; ei tehtud katsetgi, kudagi häoalisi aidata. „Llbam'' oma Ml püüti pääStepaatisid mette lasta, aga 10 min. kiskumise järele saadi ainult üks lahil, teised wiis jälwad kinni. Paar teist ligi olewat laewa tõttasiwad lugu nähes tüll appi, aga kui esimene meel 20 süidu eemal oli, pööras „Lnban" end äkki küljeli ja ta mastiolsad langesiwod otse appitulewa laewa ees, waewatt sülla kaugusel mette ei puudunud palju, siis oleks kukkumisel  ka selle põhja löönud. Siis wajus laew ühes hulga õnnetutega, kes laewaredeliteft  kinni hvtdsiwad. Kuuldi südant lõhestaw karjatus, selle pääle tuli surmawaikuS.  Wajunud laewa masinad löhkesiwad ja see sünnitas mees kange sisisenüse, mis witS minutit kestis. Mõned kümned inimesed päasiwad meel elawalt appitulnud laewadele, teised loodi sinna surnult: palju mugamad aga merepõhjas. Serbiast. Öösel maslu neljapäewa hommikut, 28. ja 29. mai mahel, on mässulised  ohivitserid Serbia kuninga Aleksandri ja kuninganna Draga, paale nende meel kuninga kaks menda ja hulga kõrgemaid ameuutka, kes kuninga poole hoidsiwad, metsalise kombel ara tapnud, ja printsi Peter Katageorgiewitshl  Serbia kuningaks kuulutanud, Mässu põhjuseks oli kuningana Draga manna, ohwtistr Lunewitshi Bstgradi mkk, kellest arwati, et kuningas la troonipärijaks  nimetab. Jumnganna Draga on Serbias kuninga eruwarandust lühikese aja sees 2 milj. franki kõrwale saatnud ja lühikese abielu järele 5 milj., franki enesele  erawaranduft kokku kogunud. Kuninganna  õed on üle piiri saadetud. Peter Karageorgiewitsh wiibib praegu Genfis. Kõige suurem maja Europas. Londonis lõpetati hiljuti ilhe maja ehitamist, mille sarnast praegu Europas teist ei leita. Sellel majal on KIS3 tuba, ta on 11 kordne ja 30 tõste-tooli  tõmmawad inimest ülemiste kordade pääle üleSse- Hoone keskel on suur restoratfion 8000 inimese jaoks- Hoone ehitamine ei maksagi rohkem kui miljoni rubla. HeZweisicis, Genfi linnas, tunnikellade kodumaal on hiljuti rääkija tunnikell kokku seatud. Kell on kõnemasinaga ühendatud. On nüüd kellegil tormis teatud ajal midagi toimetada ja ta kardab seda meelest ära minewat, siis pole muud, kui sea kõneleja kell malmis. Tarwilisel ajal tuletab ta selgel sõnal tarwilist asja meelde. Kas pole hää! . Budapestist teatata 20. mail: Eila Slamonia kooliõpetajate koosoleku puhul, hakkas rahwas siin märatsema. Waksali saadetud politsei laskis mõne märguandmije  paugu et abi tuleks, sest rahwahulk kaswas määratu suureks- - RahwaS mõtles, et politsei rahwa pääle laskis ja tungis politsei kallale. Pääle selle tungis rahwas ülikooli ette, kust politsei ta laiali ajas. Selle iärele läks rahwas lahku ja märatses mitmes kohas, kuni söjawägi tuli ja rahu jalale seadis. Umbes 50 inimest wõeti kinni. Amerikast. Amerika üliõpilased.  Tnttaw maaosana ütleb küll, et töö kellegile häbiks ei ole, aga kahjuks ei ole see iluS õpetus paljudele meel pähä jäänud, maid nii mõned „suureivaimuga." ja „kõrge haridusega" meehikesed armawad seda omale häbiks, kui nad ka oma enesegi aSju ise ära ajaks, maid armastawad  ikka seda teisi teha lasta. Kuid teistele nende ajakulu ja jalawaewa tasumata jätta seda ei pea niisugused mitte häbiks. Palju oleks meie poolsetel haritlaste! küll Amerika üliöplastcst õppida, kellest suur hulk oma ülikooli kulusid ise tseniwad  ja seda omale sugugi häbiks ci pea, maid auuks. Huwitaw on selle kohta kuulda, mis Chicago ülikooli juhataja Dr. Hasper Miseteft üliõplastest teatab, kus neid mitutuhat koos on, meeste ja naesterahwaid „Paljudel meie noortel õppijatel on kukkur üsna kerge, aga nad muretsewad omale hoolsa tööga abi, et ülikoolis õppida. Kuna meil siin suur linn oma wäga mitmesuguste tööharudega naabruses on siis wõib soowija enamasti alati ikka tööd ja teenistust leida, kui sellega aga lepib mis saada on. Ja seda nad teemad enamaSti. Meil on siin iseäraline kontor seatud, mis otsijatele tööd juhatab. Mõned meie noortest üliõpilastest  on kontorites kurkirjntojad ja masinaga  kirjutajad, teised raamatupidajad, teised jälle käiwad ärid.le arwesid sisse nõudmas, uulicsalaternaid põlema süütamas ja ajalehti müümas. Mõningad jälle on hotellides talitajateks, mõned ka majades kodntalitasteie abiks; kätawad ahjnsid ehk hariw.id aedasid reha ja labidaga. Kes midagi tisleritööd, ehk elektri-tööStust oskab, leiab kindlasti teenistust." Küsimise pääle, kas siis teised üliõpilased seda pahaks ei pane, et nende seltslased ülikoolist  mäljaspoote tööle käiwad, waStab Dr. Hasper: „Kui keegi seda teha katsuks, ning teisele kuidagi selle asja pärast pahameelt awaldakS, siis aetaks ta ühe tunni aja sees ülikoolist wälja. Teised üliõpilased ei salliks niisugust iksimeest  oma seas sugugi-" Chicago ülikool on Amerikas kõige noorem ja tahab siis ka kõige nuemoelisem olla, täis rahwalik (demokraatlik). Aga eelnimetatud nähtus ilmub ka mujal Amerika ülikoolides. Nimelt on Harvardi ülikool õige wana ja kõrgema seltskonna (aristokratia) jaoks seatud õpeasutus, aga ka jääl on mitmed sajad üliõpilast, kes M 23 Saari a n e 1903