Nahigou jõe orgu. Meie kahju kuni 300 meest suur. Ida sihil hakkosiwad jaapanlased koiduajal  terwel rinnal pääle tungima. Meie paremal tiiwal taganesiwad meie mäed eelseisukohast päüseisukoha paale. Wõitlus oli süül tõsine. Wahel tarwitati juba püssitikkusi. Meie kahju kuni 1000 meest suur. Kindral-leitenant Saharowi telegramm  päästaabile 14. aug. Lõuna rinnal taganesiwad meie eelmäed 13. aug. aegamisi ära, kindlustatud seisukohale  Antschantschanis seisma jäädes. Kõige ägedam oli wõitlus lõuna rinna paremal tiiwal. Üleüldse on kahju lõunapoolsel  wäerinnal 200 meest suur. Ööse läksiwad kõik eelmäed pääseisukohale. Lõunapool  tungis waenlane 5 diwisjoniga pääle. Lõuna-ida sihil lõiwad meie wüed kõik jaapanlaste pääle tungimised tagasi. Meie kahju säül on üleüldse 400 meest suur. Ida sihil oli meie wäejaol 13. aug. äge wõitlus. Iga koha pääl sõditi wahel juba piissiiikkudega. PolkudeS on ohwitserisi,  keda külmade sõjariistadega ja rewolwri kuulidega on haawatud. Pärast kanget Vastupanemist taganes meie wägi pääseisukohale. Tambowi polk lõi pahemal tiiwal kõik waenlase püületungimise katsed tagasi ja jooksis ise 4 korda tormi. Wiimaks oli aga polk sunnitud taganema, kus juures ta 6 purukslastud ja ärarikutud suurtükki maha jätüs. Jaapanlased jooksiwad suures waimustusehullustuses  tormi. Nende kahju peab wäga suur olema. Wangiwoetud ja haawatud  Jaapam ohwuser lõi enesel mõne aja pärast, kui talle arsti-abi oli antud, pea wastu kiwi puruks. Meie wägi on jaapanlaste käest suure hulga püssist, pääkatteid ja muid asju üra wõtnud. Selles rinnas saadud kahju ei ole weel kindlasti teada, aga ta on pääle 15VV mehe suur. Mukdenis, IK. (29.) aug. saadeti weel üle KOO hawatu 13-augustift põhjapoole.  Sel päewal hakkasiwad jaapanlased wäerinna keskpaigal ja pahemal tiiwal öösi pääletungima, lootes, et meile ootamata kallale wõiwad tulla. Jaapani kolonnad liginesiwad, ilma et tuld oleksiwad andnud,  ja hakkasiwad siis ise püssitikkudega kallale tungima, ja saiwad suurt kahju. Iseäranis hääde tagajärjedega oli 139. Saraiski polk tegew, kellel korda läks ühes piirimäe patareiga tähelepanemata wastase parema tiiwa kõige kaugema tipu taha pääseda ja otse samal ajal, kui jaapanlased meie pahema tiiwa taha pääseda katsudes pääle tungima hakkasiwad. paniwad ka Saraiski mehed oma püssid paukuma ja sellejärele suurtükid mürama. Terwed Jaapani kolonnad häwitati ära. Kõik kes wõitlusest osa wõtsiwad, tunnistawad, et Jaapani soldatid tõesti wahwasti wõitlewad; nähti kordasid, kus haawatnd iseennast ära surmasiwad, et mitte elusalt wastase kätte sattuda. Meie laewawäge on jälle õnnetus tabanud. Tokiost tuli teade, mida Wene tel. talitus edasi andis, et soomuslaew Sewastopol li. aug. PorbArturist wälja ZõiteS miini otsa jooksnud. Laew wajus parema külje pääle ja ta wiidi sadamasse tagasi. Selle sõnumiga ühes tuli kurb teade, et ka Noiyiku elupäewad laetud on. Ristleja Nowiku ülem teatas Keisri Majesteedile  : 28. julil tungis Nowik wõitluse järele, milles ta 3 auku weepäälscsse jaosse sai, Ühes ristleja Askoldiga «aen- laste wahelt läbi ja läks Kiau-Tschiau sadamasse süsa pääle wõtma. 30. julil hakkas ta ümber Jaapani Wladiwostokki sõitma. 7. aug. jõudis ta Korsakowski sadamasse ja wõttis süül süsa paale. Selsamal  päewal, 7. aug., nägi ta üht waenlase  ristlejat liginewat. See ristleja on Nitäka sarnane. Nowik astus kell 5, 15 min., «vaenlase ristlejaga mõitlusesse, milles Nowik 45 minuti järele 3 weealust auku ja kaks auku weepinna kohal sai. Tüüri osa läks wett täis. Waenlase ristleja mis ka wiga oli saanud, püüdis wõitluse eest kõrwale hoida ja telcgrahweris ühtelugu. Et Nowikul wõitluse lõpul ainult 6 katalt terwed oliwad ja tüür wigane oli, siis oli ta sunnitud KorsakowSkiSse tagasi pöörama,  et ööse merele minna. Nähes aga, et tüüri wigastufi wõimalik ei olnud parandada ja et mitu waenlase laewa ligikonnas wiibis, mida telegrahwerimine ja miteme kiirtewiskaja walgus tunnistas, siis wötsin nõuks ristleja madala koha pääl põhja lasta. Ohwitserid, alamwäekijed  ja warandus on randa wiidud- 8. aug. laskis Suma taoline ristleja seda Nowiku jagu, mis wse sees nähtawal oli. 28. juli wöitluses sai 2 alamwäelist surma ja laewa-arst kergesti haawata. 7. aug. sai 2 alamwäelist surma, 1 leitenant ja 14 alamwäelist kergesti ja 2 alamwäelist raskesti haawata. Isamaalt. Kuresaarest. 12. augustil hommikul, jõudis Liiwimaa abikuberneri herra aurulaewaga  Kuresaarde, kus teda kohased ametnikud wastu wõtmas oliwad. Päewal käis ta siinseid amettikkusid asutusi waatmaS ja sellesama päewa õhtul sõitis ta siit jälle Riiga tagasi. - Saaremaa karskuse Selts tahab enesele oma muusika ja laulu koori asutada. Muhumaalt. Muhu põllumeeste seisukord  ei saa tänawu mitte kõige parem olema. Heina saak oli wähe poolne, nõnda et mõnigi peremees peab oma loomade arwu mahendama. Aga siisgi korjasiwad talupidajad ja mõisnikud nii palju, et taimel läbi saamad, kuna aga waessd wabadikud heina saamisega päris kimbus on. Kui hää heina kasw on, siis annawad talumehed wabandikkudcle töö eest heinamaad,  ja mõisnikud tasemad rohkem heina „ühtc" teha. See aasta aga katsusiwad maapidajad ise oma heina ära teha. Ruki wili on ka siin kehma poolne. Wilu kcmade tõttu kaSwis rukkis maga arm ja peenike. Kanged tuuled, mis mitmest  küljest puhusiwad, peksiwad nõrgemad kõrwed risti-rästi wastu maad nõnda et ka rukki lõikamine wäga wocwaline on. Suwewili on Muhus ülepää kaunis ilus, ainult kartulid ja muu ajamilt kannatafiwad wihma puudusest. Hcina-kuu esimesel poolel sai meie uus õpetaja hr. Meeri kogudusega laulatud. Selle poole aasta sees, mis hr. Meeri meil õpetajaks on olnud, on ta kui hingekarjane  koguduse rahulolemise täiesti ära teeninud, mis wäga selgesti ka sellest silma paistab, et tänawu palju rohkem inimesi kirikus käib, kui mööda läinud aastatel sel ajal. Hapsalust. Esimene rong Hapsalu- Keila uuel raudteel. 19. augustil kella ajal tuli esimene masin kauba magunite, töö materjali ja 2 reisijate waguniga uut raudteed mööda Hapsalusse. Rongi wastu mõtma oliwad linnapää vr. von Krusenstiern,  kõik linnawolinikud kui ka linna saadikud ilmunud. Tore aumväraw oli üles ehitatud. Linna elanikud ja suurem osa supelwõõraid wõtsiwad pidulisest sündmusest  osa. Linnapää vr. von Krusenstiern  teretas juhtiwat pääinsheneri von Göttet ja inshensr Wernheimi, kelle hoolel  töö ruttu lõpule on jõudnud. Selle pääle lasi linnapää Majesteet Keisrit ja Keisri peret elada. Walitseja armul on nüüd Hapsalu linna elanikkude palawam soow täidetud: neil on raudtee. Lõpeks kõneles herra von Götte uue raudtee suurest tähtsusest Hapsalu kohta, mis nüüd wägewa Wene riigi suurte elusoontega ühendatud on. Tallinnast Sõjalaewad Tallinna  sadamas. 15. augustil jõudsiwad „R. Z." teatel, järgmised sõjalaewad Tallinna  sadamasse: Soomuslaev? „Würft Suworow"; laewajuht admiral Roshdestwenskij;  „Osl,abja", juh. admiral Felkersahm;  „Keiser Aleksander III."; „Borodino"; „Radarin"; „Sissoi Weliki"; „Swjetlana"; „Dimitrt Donskoi"; ~ Almas", juh admiral  Enqvift; miinilaewad: „Buinõi"; „Bodrõi"; „Bjedowoi"; „Blestjashtshi"; „Brawõi"; „Besupretshnõi" ja „Bõstrõi." Peterburist. Kõigekõrgem käsk. Keisri Majesteet arwas hääks, Port-Arturi wäe julguse ja wapruse palgaks käskida, et kõikidele Port-Arturi kaitsejatele wäetenistuses  olewatele inimestele iga kuu terweks teenistuse aastaks tuleb arwata, selle aasta 1-sest maist hakates kuni ümberpiiramise lõpuni. Kindraladjudant, kindralleitnant Stösselile on Kõigekõrgemalt poolt Georgi orduristi 111. klassi auumärk tema julguse ja wapruse eest Port-Arturi kindluse kaitsemisel  annetatud. Kõigekõrgema armukuulutuse läbi on ka kõik need kohtuasjad kustutatud, mis Ewangeli-Lutheri usu õpetajate wastu ametitalituste  pärast Kreeka-õigeusuliste kallal üles oliwad wõetud. Uus määrus. Posti ja telegrahwi  teenistuses seiswad isikud, kes ühtlasi  tagawarawäelised, oliwad siiamaani tagawarawäeliste kokkukutsumise puhul iseäraliste  eesõiguste osalised. Nüüd aga annab posti ja telegrahwi pääwalitjus ringkirjaga teada, et need eesõigused nüüd kustunud on ja posti- ja telegrahwiametnikkusid  edespidi nendesamade eeskirjade järele kokku kutsutakse, mis teistegi tagawarawäeliste  kohta makswad on. Ühtlasi kirjutab posti ja telegrahwi pääwalitsus ette, sõjawäkks kutsutud ametnikkude asemele  naesterahwad ametisse nimetada. Südameta tegu. Missuguseid südameta inimesi Wolga laewakaptenite hulgas leidub, selle kohta jutustab „R. L." järgmise 100. 15. julil juhtus aurulaewa „Liisa" pääl talupoeg Sasonow, kes Kaasanist Swijashski sõitis, ilma piletita olema. Ta kinnitas küll, et ta pileti ära olla kaotanud, aga kapten ei uskunud teda ja ei lasknud teda, trahwiks selle eest, parajal kohal maale. Ka järgmises ligemas peatusekohas peeti Sasonow, ta ärdast palwest hoolimata, laewal kinni. Kui laew säält edasi sõitis, hüppas Sasonow meeleheitel laewast jõkke, et kaldale ujuda, ei saanud, aga kaugele, waid hakkas põhja wajuma. Kui kaldal töötawad inimesed seda nähes laewa poole hüüdsiwad, et laewast keegi wäja on kukkunud  ja uppuma hakkab, ei lastud laewalt ometi paati uppuja päästmiseks alla, waid lepiti sellega, et madrused uppunud surnukeha  lattidega põhjast otstsiwad; kui aga seda kätte ei leitud, sõitis laew rahulikult edasi, nagu poleks midagi sündinud. 34, Saarlane, 1904,