dada, et ta inimesest sinna on wiidud, suuremalt osalt wõis ka tee ülesleitud saava, mille kaudu tema edasi sai kantud. Iseäralise jõuga laastab kolcra waeste inimeste keskel, kes, näit. poristcS öömajades  wõi korterites on sunnitud elutsema. Sellepärast peab tõigesuuremat tähelepanemist  puhtuse pääle juhtima. Mida tihedamalt  ja mustemalt inimesed slawad, seda hõlpsam on koleral nende juurde teed leida. Kui haigega ühes toas palju inimesi elawad,  kui nad säülsamas pesu pesewad, magawad, söömad ja joomad, siis on haiguse  eest hoidmine peaaegu wõimata. Ei ole siis ime, kui niisuguse waesuse ja puuduliku  hoolitsemise tagajärjel haige wäljaheited  põrandale, pesu pääle, wõi ülepää sääl lühekorraS olcwate asjade pääle satuwad.  Just sellepärast ei wõi haiget koduS pidada: teda tuleb wiibimata haigemajasse  saata, kus ruumid asjakohaselt sisse on seatud ja nende eest kõige paremini  hoolitsetakse- Kolerahaige, kudas me eespool jutustasime,  ei ole sugugi hädaohtlik, kui teda niisamasuguse hoolega rawitsetakse, nagu haigemajas. Ainult seda peab silmaS pidama,  et ta wäljaheited mitte sinna kohta ei satuks, kus nad tähelepanemata wöikfiwad  jääda. Wäljaheited tulewad kohe ära põletada, keewa wecga üle kallata, ehk lupja pääle riputada- Kolera wäljaheidetega roojaStatud pesu peab saama niisamuti keewa weega üle kallatud. Seda on fiisgi weel wähe: pesu tuleb pääle selle weel lehelise sees haotada, et haiguse idude häwinemises täiesti julged  olla. (Järgneb.) Ta imestus kadus silmapilk. Mina olin esiti ka imestanud ja seda õigusega. Ma olen wühe unustanud, muidu  oleks ma juba seda warem teadma pidanud. Noh, siin ei ole meil enam midagi  teha. Läheme alla. Mis Teie siis ometi nende jälgede kohta ütlete? küsisin ma kärfimmalt, kui meie jälle alla olime tulnud. Kullake, katsuge seekord ka ise midagi sälja arwata. Teie teate ju minu juhtmõtteid.  Tarwitage mid! Pärast poole WZrdlcme otsasid. Ma ci wõi kuidagi wiisi neid nähtud asju seletada, waStasin ma. Warsi saab Teile koit selgeks, ütles ta. Minu arwamise järele ei ole siin enam misgi huwitawat, aga waja fiisgi järele Waadata. Ta wõttiS oma suurendamise klaasi ja sentimeetri taskust ja põlwili olles hakkas ta tuba järele Vaatama. Ta pitk, peenike nina puutus wahest peaaegu waStu põrandat  ja ta silmad wälkusiwad nagu rööw- Teda waadaleS tuli mulle tahtmata  mõtesse : «iSsugune osaw kurjategija tuleks tast wälja, kui ta oma mõistuse ja tahtu.isejõu seaduse waStu pruugiks, nagu ta seda praegu seaduse kasuks tarwitab I Kõik selle aja pomises ta iseeneses midagi ja hüüdis siis korraga: Meie asi läheb suurepäraliselt! Nüüd jääb ainult meel mähe teha! Nummer esimene  on oma õnnetuseks kreosoti sisse astunud. Näete, siin on ta wäike jälg paha haisuga wedeliku lombi kõrwal. Pudel on katki läinud ja kreosot wälja jooksnud. Noh, aga edasi? küsisin ma. Meie oleme ta kinni püüdnud, see on kõik! Ma tean ühe koera, kes seda jälge mööda kas wõi ilma otsa läheb. Kui terme  kari jahikoeri suitsetatud heeringa lõhna  järele terme grahwi-riigi läbi otfiwad, miks ei peaks siis selle pääle õpetatud koer kreosoti lõhna järele kurjategijat üles leidma? Sellel ül.sandel on kolm wõtit. Otsus on. . . aga jäägu see pärastpoole! Siia tulewad seadusemehed! Alt kuuldufiwad waljud inimeste hääled ja uöte paukumised. Katsuge kord surnu kätt ja jalga, ütles Holmes, mis Teie tunnete? Muskulid on lõwad kui puu I (Järaneb.s Kodumaalt. Kuresaarest. 29. septembril otsustati Kuresaare linnawolikogu koosolekul: l) KaubatunniStuste (patentide) päält 1909 a. protsendimaisu wõtta: kallimate päült 15 protsenti ja odawamate päält 10 protsenti; 2) Kõigi 6. asutuse päält 1909 a. 900 rubla trahterimaksu wõtta, pensionide  päält 80 ja kookide tegemise äride (konditorcide)  päält 75 rubla; 3) Iga õllepoe päält 1909 a. trahteri maksu 30 rubla wõtta; 4) Saaremaa nekruti komisjooni ärasurnud E. Wildcnbergi asemele hr. J. von Hahn walida; 6) MeremeeStekooli ärasurnud  R. Meywaldi ja E. Wildcnbergi asemele hrd. Jasner ja Moshewitinow walida;  K) Liikumata waranduse päält wõetawa  kroonumaksa jagamise komisjoni ära surnud J. Zauniti asemele hr. Johannson walida; 7) Paluda, et suwemaisu suplejatelt  wõtta lubataks: 5 rubla perekonna ja 3 rubla üksiku isiku päält; 8) Suwe wvi „snksalaat" 10.—22. auguSti k. p. pääle ümber wiia; 9) Kaubauulitlat uuesti prügida; 10) Linna päralt olema Lemmala mõisa talumaad ära müüa; II) Kuresaare priitahtlise tuletõrjujate seltsi palwet abiandmise  üle nende kulude katmiseks, mis Riia koosolekul käimise läbi tulnud, täita; 12) Selle sama seltsi palwet Wildenbergi kapitali wüljamaksmise üle wastu wõtta; 13) Parkis kauplejate palme normal puhkeaja  sundusliste määruste täiendamise üle tähelepanemata jätta; 14) Proua Meywaldile  200 rubla aastas abiraha anda; 15) Herra Wildenbergile luba anda weetoru  läbi Sadama ja Aia uulitsate Põduse jõest weelaskmiseks teha, nende tingimistega,  mis linnaameti poolt ettepannakse; 16) Weise supelusmaja omanikuga supelusmaja  linna tarsis ostmise üle lübiräüki- misesse astuda ja pärast seda erakordne linnawolikogu koosolek kokku kutsuda; 17) Linnaameti aruanne 1907 a. eelarwe täitmise üle waslu wötta; 18) Kuresaare koolinõuukogu palwet Kuresaare Ülemat tütarlaste kooli Massiliseks gümnasiumiks ümbermuutmise Üle täita; 19) Järwcle linnaameti ettepaneku järele kaew ehitada ja 20) Linnaameti poolt ettepandud liikumata  waranduss päält maksujägamist kinnitada.  Saaremaa rahukohtukogu koosolek. (Lõpp.) Nõudmise asjadest on iseäranis tähtis Karl Kieri nõudmine endise Loona walla talitaja Peeter Tamme waStu 42 rubla pärast. Mõne aaSta eest lasknud Kier kohtu pristawi läbi Karl Jalaka waranduse  oma nõudmise tasumiseks üles kirjutada.  üleskirjutamise juures awaldanud Peeter Tamm, kui walla talitaja, et Jalakal  magasini aitas 15 wakka wilja wõlgu on, mille tõttu niipalju wilja üleskirjutamata  jäänud. Pärast tulnud aga awalikuks,  et Jalakal magasini aitas wilja mõlgu ei olnud. Sclls tegswuse eest oli juba talurahma asjade kommissar Tamme nuhelnud. Nüüd nõudis Kier Tammelt 15 waka wilja hinda, mis omal ajal Tamme süü läbi üleskirjutamata jäänud ning tema feega selle wilja wäärluse suuruses  kahju saanud, sest et Jalakal nüüd warandust enam ei ole. Rahukohtunik oli nõudmise õigeks tunnistanud, 2 rubla wilja waka päält wälja mõistes. Rahukohtukogu  kinnitas selle otsuse, mõistis aga iga waka päält 2 rbl. 60 kop. Abroka mõisa rentniku Johann Rutowi nõudmine Peeter ja JuStel Lepikute wastu, et neil ära saaks keeltud mõisa piiridest läbi käia ja puid mõisa maade pääle panna, lükati edasi, et Baltimaade walitsuselt mõisa kaarti ning kubermangu walitsuselt tunnis- Seda ja teist. Käsitöö käsud. Kuda wvib käsitöö paremale järjele saada? Wastust selle küsimise pääle saab iga käsitööline, kui ta järgmised käsud kõrwutaha kirjutab ja hoolega täidab: „Õpi enne ametit põhjani  tundma, kui teda algad. Alga oma ametit wäikeselt pääle. Muretse enesele kõige paremad tööriistad. Ara oSta ia! rohkem kraami tagawaraks, kui seda kohe maksta suudad. Käsitööline, ära tee wõlga! Nõua maksu, kui töö malmis ja äraantud on. Kes kolme kuu jooksul rehnungi ära maksta ei suuda, seda kaeba kohtusse. Sissewõtete ja wäljaminekute üle pea rehnungi hoolika raamatupidamise läbi. Oma tagawara materjali pea nii palju kui wõimalik luku taga. Nii kaua kui su töölised ametis on, ole ka ise töötoas. Maksa oma töölistele armsasti palk ära, oga pea enese! ainult usinad ja tublid inimesed. Anna ainult niisugust tööd oma töötoast wälja, mis sulle auu toob; kui sa töö päält midagi ei teeni, siis ära wõta teda sugugi tegemiseks. sa töö määratud ajaks malmis teha lubanud, siis pea ka sõna. Mine wara magama ja tõuse wara üles. Ole kasin igas asjas. Täida hirmuga ja rõõmuga sma ametikohut " Need käsud on ühes käsitööliste seltsis ette loetud, millest näha wõib, et ka käsitöölised isegi juba arusaamad,  et ainult tõsise, auusa ja tubli töö läbi käsitöö õitsma wõib hakata- Meie soowitame neid igale käsitöölisele tähelepanemiseks.  Inimese õnne-sepp on ta ise mõistlik algaja ja oskaja, püüdja saab alati eesmärgile. „Kas see mees on minestuses maas, korporal?" „Seda küll mitte, herra ohwitser, aga ta on natuke purjus!" „Ja, aga tuhat ja tuline, kas ta fiiS sugugi  üles ei saa^Palun vabandada, herra ohwitser, sedamoodi purjus pääga ei saaks Teiegi üleStõusta majorgi ka mitte I" „Kas Teie olete ka minu käsu järele  teinud ja paar tundi igal päewal jalutanud?"  „Ei, tohtri-herra ; waadake, jalutamiseks ei olnud mul aega, stis ma heitsin iga päew pääle söögi sohwa.pääle ja tampisin paar tundi jalgadega." .N 72 Sa arlane 1908