tahtlikult selle kohuse enese pääle, et ta siis ka, kui raamat wälja on tulnud, tema tõesti ja wististi os - ta b. Ükski meist ei wõi ju walslikuks jääda ja meis Eesti nimele häbi teha, liiategi lahke naabrirahwa Kirjanduse Seltsi silmis, kes kulu ja hoole wäljaandmiseks enese pääle on wõtnud.  Sellepärast kaalugu igaüks, kes meie „ Setukeste laulude" kogu armab osta, selgesti ette ära, kas see tema jõuu ja tahtmise kohane on wõi mitte. Kes kindlale otsusele on tulnud ja oma tellimise mulle ülemal määratud tähtpäemani  üles on annud, lisagu kirjas ühtlasi juure: Oma täis nimi (ristinimi ja liignimi), ammet ehk seisus, selge adress ehk elukoht  ja wiimaks see linn, kust tellija kergel kombel ise oma eksemplari kätte wõib saada. Wäljaandja tahab igas kodumaa linnas, kus see wõimalik on, koha muretseda, kus pisem ehk suurem raamatuladu aseme leiab. Igale tellijale raamatut posti kaudu kätte saata, teeks kulu kallimaks ja wõiks kadumise kartusele maad anda. Trükk hakkab  esimesel septembri-kuu nädalal pääle ja saab, umbes arwata, tulema lihawõtte ajal malmis. Siis saab hinna sissemaksmise kombest ja kohast, niisama raamatu  kättesaamise korrast uus ja täieline kuulutus  ajalehtedes ilmuma. Ma palun kõiki suguwendi  ja Eesti muinasaja mälestuste sõpru, kellel seks jõudu on, tähtsat teaduse asja teoga awitada. Praegust kuulutust lugedes, wõib ehk mõni lõppeks küsida: „Miks ei ole katsutud laulusid omal kodumaal wälja anda? Meis tahame ise oma esiwanemate wanawara trükkida lasta." Selle pääle kostan: Olgem tänulissd, et lahked naabrid Soomlased meie wanawara ilmutamisega  kauni alustuse teewad ja seks ohwrimeelega kulu kannawad. Meil jääb weel suur kapitäis wanawara järele, mis meie aastad otsa wõime wälja anda. On „Setu laulud" ilmale tulnud, siis saame muidugi ka omal maal jöuud ja nõuud kokku wõtma ja katse läbi ära nägema, kui kaugele ja kõrgele meie omad tiiwad kannawad.  Kaswagu meile senmks õige kanged tiiwad. Praegune ettewõte on proowitee praegustest tiibadest. Sada kolmaskümnes neljas aruanne Eesti wanawara korjamisest ja keelemurrete uurimisest. 31. mail 1902. aastal. Wanawara on jälle lahkesti satnud: 908. J. Rek and, kooliõpetaja Peterburis, Paistu kihelkonnast: 60 wana laulu (12 krj. poognat.) 909. UaS. E. A. Tunte lo Helsingist 1 Setukeste laulu. Neljat korda: Reinho ld Mick Suure Jaam kihelk: 8 laulu ja ühe jutustuse (2 postpgn.) Wiietkümnet esimest korda: M. Aitsam Wigala kihelk.: 78 wanasõna (iVs postpgn.). Ka 47, 48, 49 ja 50 korjandus,  mis juba aastail 1898 ja 1899 oliwad tulnud, aga aruandesse üles tähendamata jäänud, on auusasti kätte saadud. Kuuetkümmet korda: Jaan Sandra,  Wastseliina kihelk.: 7 muinasjuttu (Setumaalt Vastseliinast ja Rõugest), külade nimesid Setumaalt ja pildikese endisest elust (BV2 krjpgn.). Kaheks akümnet seitsmet korda: J. P. Sögge! Halliste kihelk.: 9 jutustust  küti elust, „Halliste" nimest, 15 kõnekäändu (10 postpgn.). Kõige wanawara eest ka wana südamlikku tänu! OIIV. UamM nxoen. 13. «s. 4. vr. J. Hurt. Lisamärk: Palun kõiki töist Eesti ajalehti  ülemal seiswat teadaandmist ka omalt poolt lahkesti ära trükkida, asja tähtsuse pärast. Mull on wõimata, kõigile käsikirja saata. Seesama. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaalt. 19. (6.) juunil suri Saksi kuningas Albert 74 aastases manaduses. Temaga on üks Saksamaa tähtsamatest riigiwalitsejatest  ja sõjameestest hauda läinud. Kõigist minema! aastasajal olnud Saksamaa sõdadest mõttis ta tegelikult osa. Aastal 1866 wõitles ta Austriaga käsi käes Preistmaa wastu, kuna ta pärast sõja lõppu Preistmaa sõbraks ja Saksamaa ühenduse poole hoidjaks sai. Saksa-Prantsuse sõjas juhatas ta esmalt Saksi wäekorpust ja siis suuremat wäeosa, kellega ta prantslased Beaumonti juures ära wõitis ja sellega Napoleoni wangiwõtmist Ssdanis ette malmistas. Aastal 1871 sai ta pärast oma isa Johanni surma Saksimaa kuningaks ja on oma mai kest, aga rahwarikast, teaduse, kunsti ja tööstuse poolest õitswat riiki 31 aastat suure tarkusega walitsenud. Saksimaa pakub juba 200 aastat seda haruldast nähtust, et peaaegu  terme rahwas Ewangeli usku, walitsew perekond aga Katoliku usku tunnistab, ilma et (902. Testi Postimees 299