maiik, kui meie oma keemise woenlast, haigusi ja nende sünnitajaid tundma õpime, sest -võitlus on ainult ühe tuntud -vaenlase wastu -võimalik. Kui -vähe oga meie rahwaS haiguste olust teab ja kui teaduscwastased rahwa armamised nimelt külgehakkawate haiguste sündimise ja põhjuste  kohia on, sellest -võiks pika 100 rääkida, aga ehk on sellest küll, kui ma -viimaseid kolera aastaid meelde tuletan, kus kõige pöörasemad jutud rahwa keskel liikumas oliwad ja inimesed linnades ja maal iga hooletuse läbi maha kukkunud  jahu toimu osakesi ehk haiguse tagasi tõrjumiseks  maha riputatud lubja pääle kahtlaselt ja kartlikkude silmadega waatastwad, sest igal poolliikusiwad  rahwa keskel jutuv, et kurjad inimesed maad mõõda ümber rändawad ja kolera haigust sünnitawad,  rohtu kaewudesse ehk majade juurde panemad.  Mina ise nägin ka üht niisugust kolera rohu panijat, kes maantee ligidal olema koolimaja  kaewu juurest, kuhu ta jooma janu kustutama  oli läinud, kinni tabati ja kolera rohu panijana  walla talitaja juurde -viidi. Läbi otsimisel ei leitud tema juurest aga ühtegi iseäralikku rohtu, maid aga paar nartsude sisse mässitud paberossi karpi, tikutoosi tükki ja neli kopikat raha, millega tema Wiljandi maali Pihkwa linna, see on umbes  3t)t) werSta kauguselt, leiba läks ostma. Muidugi lasti see nõdrameelne lahti. Aga mitte kõik nõnda nimetatud kolera rohu panijad ei pääsenud nii kergelt lahti; nii mitmes kohas mõistis  rahwas nendele ise kohut ja nii mitu ilmasüüta  inimest, nende keskel ka mitu arsti, langesimad  rahwa rumaluse ohwriks. KaS Saaremaal ka kolera rohu panijaid oli, seda ma ei tea, aga et ka siin asjalugu külgehakkawate  haiguste tundmise poolest parem ei ole, seda näitasiwad mööda läinud aastal juiud loomade sõra- ja lõuaiõbe üle ja ka Kuresaare linna naesed sellega, et nad mind paluma tuliwad,  üht põrna lõbesse surnud lehma mitte ära põletada, sest et põletamise juures sündiw suits ka teised lehmad haigeks teha. Nende paiumistest  hoolimata põletati surnud lehm aga siisgi ära, ja pole seni üksgi teine haigeks jäänud. (Järg tuleb.) Ebausu ohwer. Guatemala pärismaalased on ühe katoliku preestri kiividega  surnuks miskanud, sest nende armumise  järele olnud see preestri süü, et hirmus maawärisemine wiimase! ajal Kesk- Amerikale hukatust saatis. Preester oli Guatemalasse küll alles pääle esimest õnnetust  tulnud, et hädalistele abi anda, aga see ei peastnud teda. Pärismaalaste arwamise järele pole preester küllalt palju palwetanud, sest siis oleks õnnetus tulemata jäänud. Naljaks. Amerika naljad. Mispärast nutad sina, wäikene tütarlaps?" Minu isa on mind jalutusekäigul ära kaotanud; tema saab nüüd kodus kangesti tapelda!" „Minu pojukene tuli täna nuttes koju," kaebaS isa kooliõpetajale, „tema ütles, Teie olewat temale ülekohut teinud." „Teie poeg on rehkendamises nõrk," kaebas kooliõpetaja: „kui ma tema käest küsisin, kui palju kodujäneseid temal oleks, kui mina temale neid kats korda kolm tükki kingiksin, wastas tema ikka: seitse!" „Temal on ju õigus, sest temal on juba üks kodujänes kodus." »Jah, minu laps, 9. detsember on kõige lühem päew aastas- Ja missugune päew on kõige pitkem?" „Päew enne jõulusid." Mõtteterad. Häü ema on niisama palju wäärt, kui sada koolmeistrit. Nagu magnet, tõmbab ta kodus kõik südamed ja nagu tee juhataja täht, kõik silmad oma külgi. Ükski tarkus, mida maa Ml õpetatakse,  ei suuda meile seda anda, mjs üks ainus ema sõna ja üks ainus ema pilk meile annab. Isamaalt. Kuresaarest. 1. jammristwõtabKuresaarepriitahtsisetulekaitse  selts Kuresaare linna korSnate pühkimise  omapääle. Selts on linna ametiga kosSna pühkimise  üle 10 aasta pääle kontralt! leinudz Linna walitsus maksab seltsile aastas üleüldse rubla, ja seltsi asi on linna korstnaid korras pidada. Tulekaitse seltsi tegemus on praegu tubli juhatuse käes, kes seltsi asju korralikult korraldab. Sellepärast  on ka loota, et nüüd linna korSnate pühkimise  küsimus hästi korraldatud saab olema. Kuresaare priitahtliku tulekaitse seltsi 35 aasta algusväewaks oleme pitkema kirjelduse toonud.  Nüüd oleme sellega lõpule jõudnud. Et asi meid kõiki huwitab, siis arwame, et ..Saarlase" lugejad seda mitte pahaks ei pane, et kirjeldus wähe pilkaks wenis. 35 aastase jubelipäewa piduStamise kohta peame aga seda mee! rõõmuga tähendama.  et seltsi juhatuses ka uus maim walwama tahab hakata selleks, et ülepiirilist joomist seltsist maha suruda. Nimelt oli nimetatud pidu pidamise  juures ka muude lõbustuste pääle rõhku pandud. Jõuaks praegune tubli ja eeskujuline eestseisus seda oma ette märgitud sihti südikamini tublide tulekaitse meeste südamesse istutada, ja neis seda tundmust elule kutsuda, et tulekaitse seltsi liikme õige lõbu mitte õlleklaasi suures ei ole, maid et tema tõsine lõbu õnnetutele abiandmises on. Waat siis töötab tõesti selts „Jumalale anuks. Keisrile kiituseks jg sigimisele kaitseks !" EeSti perekondade waenlaste ja warjajate üle kirjutab õpetaja Neiman „LindaS," Perekonna  waenlasteks nimetab la monopoli, kõrtsi, õllepoodi, trahterit jaeinelaudi.  Need kippuda meie ülemat õnne ja puhtamat rõõmu, meie perekonda  halastamata  käega segascks tegema. Suur olla nende waenusaik. Silmad minna kirjuks lugelles. Saaremaal, sääl kehwal pinnal, kus leib ei ulata, maid meri põlluks olla, iviia Saare rahwas stisgi meeletumaid ohwrid „Jooma-Molokile", kes tema lapsed sööb. S mono p o t i ivaritseda käidawate teede ääres, 17 kõrtsi peksta armetult  oma ohwrid, 2 trahterit Kuresaares pidada rohket lõikust meie perekondade õnne ja wara kulul; sõbra koduõlle näol seista waenlane juba iga müramas"! Edasi kirjutab õpetaja Reimann: „Onnclikud teie Jaani, Kaarma, Kärla ja Püha pered, kes monopoli palgest palgesse ei tunne! Jaani, Jamaja ja Walljala naesed, tänage põlwiii maas Jumalal, et kõrtsi uksed enam suud ammuli ei aja teie meeste ja poegade järele." Eesti perekonna warjajateks nimetab aga õpetaja  hcrra karskuses e i t s i s i d. Neid olla 60 kodumaa pinnal. Saaremaast rääkides ütleb ta: „Saaremaal. kus wõrbiemisi waenlase rüüstamine  kõige hirmsam on ja juba kuiwa leiwa ahivardab ära kiikuda laste laualt, katsuwad 4 seltsi häält tõsta, et maalinnade wärawaid waja lukutada, sest Saare pind waarub waenusalkade jala astumisest. Kas ükskord ju Tõll hauast ei tõstaks pääd, sest lastel kasmab kitsikus ülepää. EeSti emad, noorikud ja neiud! saatke teie oma pvja d, mehed ja iv e n n a d karskuse leeri! hüüab õpetaja herra. Sääl on nad warjatud waenlase tuliste nooite eest. Siis on marjul ka Teie kodune kolle. Eesti pere!" Aga mis teemad Saare emad. noorikud ja neiud. Nad näewad küll, et häda on suur, et waenlane on wägem, et monopol mehiselt mehi rikub, et nende perekonna  õnn ära õõnestatakse aga nad seegipärasi  põlgawad karskust. Karskuse Selts au meel nende silmas pahanduseks. Jõuaks aeg, et Saare noorikud ja neiud sellele tundmisele tulcksiwad, et kodukolde kuldsed õunad ainult karskuse hõbe waagnalt leiva on, ja jõuaks aeg, et kõik Saare pojad neid kuldseid õnne ka süäll õngitseda oskaksiwad.  Saaremaalt saamad tulewal kewadel jälle mitmed perekonnad Ussuri maale rändama. Ka Poidelt on endid mitmed üles annud, teatab „ Sakala". Sellele samale lehele kirjutatakse meel, et Abroka saar pidanud omale ka Ew. Luth. kooliõpetaja saama- Tänini on säälsed Em Luth. usu lapsed sunnitad teise usu koolis käima, seega usuõpetusest ilma olema. Päälegi pole sääl ühtegi palwe-tunni pidajat, wähem meel ristimise  ja matuse toimetajat- Saar on Anseküla koguduse järele, aga wersta 20 mereteed lahutab teda oma kogudusest. Misfioni tööd tehtakse paganate maades; oleks soowitaw, kui ka oma ümbrusesse misfionärisid ametisse seaksime, kus seda hädasti waja on, ütleb nimetatud leht. Kaarmalt. BraakliZ külmetanud üks ivana taluperemees monopoli mõjul oma käe ära. Linnast kodusse tulles, kukkunud ta purjus olekus ree päält maha, kus juures hobu ilma peremeheta kodusse tulnud. Nüüd läinud poeg isa otsima ja leidnudgi ta kodu ligidal lume seest, kus juures ta pahem käsi, mis paljalt wälja poole jäänud, külma läbi nii ära olnud rikutud, et mees sõrmedest  ilma pidada jääma. „Nendel, kes kaua aega miitivad iviina juures on sinised silmad" aga mõni kord ka külmetanud käed. Tartu maakonnast. Puhjast. Jõulu rõõmu rohkcndas siin ootamata suurepäraline Jõulukingitus. Esimesel kui ka teisel pühal kuulutas auuStatud õpetaja kogudusele Keisri Herra armu, et Kõigekõrgemalt endise Puhja kõrtsi maa ja hooned Puhja Ew. Luth. kihelkonnakoolile  on kingitud. Koht, mis kiriku ja köstri hoonete wahel häwitawalt ja häbistawalt silma paistis, kus aastas tuhanded rublad alkoholi eest kokku korjati ja mürki elu häwituseks wälja jagati saab nüüd teaduse hooneks. Kogudus kuulas seda Keiserliku armu kingitust liigutatud südamega. Kam b j a st. Meil oli neljapäew 19. jõulukuu päewal uue õpetaja F. Ederbergi ametisse seadmine. Kirikumõisa oliwad ilmunud: praost Schwartz Põlwast, kiriku-eestseisja von Loeivisof Menar Wanast Pranglift ja kiriku-wöörmündrid. Pärast lühikest kõnet andis praost uuele õpetajale konsistoriumi poolt kinnituse- wõi ametisse seadmise kirja kätte, ja kõik kiriku asjad ja waranduse- Järgmisel pühapäewal, jõulu 22 kuupäewal pidaS õpetaja oma esimese, wõi ametisse astumise jutluse ilusasti walgustatud kirikus rahwa rohkel osawõtmisel. Ka kiriku-eestseisja oli ligi- Riiast. Liiwi kuberner Pashkow on kindralleitnandiks ülendatud. Marienburist. „Balt. Wehst" järele on 12 dets. õhtul kirikuaial luukammer põlema pistetud. Et tuli kurjakäe läbi sündinud, näitab ka see lugu, et kanderaam ning lauluraamatud enne hoonest wälja on kantud. Baltimaa kuberneridele on riigi sekretär Witte kirja saatnud, selle palwega, et need mitmesugust teateid teede tegemise asjus annaksiwad- Suure hulga ettepandud  küsimuste hulgas on ka see, kui kolliks läheb igaastane tee tegemise kohuste täitmine, kui isiklik töö, materjal, tööriistad ja raha kulu selles asjaS ühte summasse saab arwatud. Peterburist, 3 jaan- Saksa kroonprints  jõudis siia. Wastu wõtmas oliivad Saksa saadik Peterburis, Auujärjepärija  ja Suurwürstid- Nemad läksiwad Talwepaleesse, kus neid Majesteedid Keiser ja Keisrinna Aleksandra Feodorowna wastu wõtsiwad. Pärast läks prints Anitshkowi paleesse, kus teda Majesteet Keisrinna Maria Feodorowna wastu wõttis, misjärel tema Auujärjepärijaga talwepaleesse tagasi tuli- Prints wõttis linnawalitsuse saatkonna waStu ; linnapää andis temale soolaleiba, kus juures tema Saksa keeles kõne pidas. Pruukosti wõeti Keisri Majesteetide juures. PrintS käis Peetri-Pauli pääkirikut waatamaS jä pani Aleksandri 111. ja Nikolai I. haudadele pärjad maha. Siis käis prints Keisrinnal Aleksandra Feodorowna! külaliseks,  kui ka teistel Keisrikoja liikmetel Kroonprintsi Wenemaale tuleku puhul awaldawad „Nowosti" lootust, et see reis M 2^ Sa a r ka n e, 1903.