Tartust. Uue Eesti ajalehe kohta, mille «väljaandmiseks Tartus „PoStimehe" teatel luba on saadud, teatab „Teataja", et lubasaajad herrad Vi. R. A a w a ki w i P. Speek ja M- Martna olla. Riia wecwärgi muretsemiseks on linnale luba antud, 3-miljonilist laenu teha. Tööd algawad lähemal ajal. Sisemistc-asjade ministri poolt on Pärnu „w ae S t e sõpr a d e" ja Riia „ru tulise arstiabi andmise" seltsi põhjuskirjad kinnitatud. Kuuramaalt. Waldade töömajad.  „Rig. Aw" soowitob, et wallad endi niisuguste liikmete tarbeks, kes «vallamaksusid ära pole maksnud, töömajad asutaksiwad, kus nad tööga walla wõla ära tasuksiwad. Würtsau wald olla juba otsuseks teinud üht niisugust maja ehitada. Peterburist. Uue nuhtluse-seaduse üle, mis 22 märtsil Kõigekõrgemalt kinnitatud, awaldatakse nüüd niihästi ajakirjanduses, kui ka õigusteadlaste seltsides ja «vähemates ringkondades  sagedaste mõtteid. Nende poolt, kes uut seadust ligemalt tüünemad,  awaldatakse arwamisi, et selles enam seda inimlikku seisukorda» mis Lääne-Europa riikide seadusekogudes wastu paistab, tähele on pandud. Nii on näituseks surmanuhtlus ainult raskemate riigi- ja walitseja-wastaste kuritööde pääle määratud, kuna naesterahwaste ja alaealiste kohta seesugüstelgi juhtumistel mõnel puhul surmanuhtluse asemele eluaegne sunnitöö tuleb. Õiguste kaotamises määrab uus seadus ka pehmemad tingimised; nimelt ei nuhile uus seadus kõikide õigusle eluaegse ärawõtmisega. Ära wõiwad «võetud saada ainult seisuse-õigused  ja teenistuse läbi saadud õigused ja eesõigused.  Surinale, sunnitööle ja teise paika elama unisel wõtab uus seadus küll omandnseõigused  ära, kuna perekonna-õigused ainult harukordadel kaowad. Wangistusenuhtlust kannatajatele suureks kergituseks  on ka wangistuse-aja lühendamine, see on wabastamine enne määratud tähtaega. Hää ülespidamise puhul «vabastatakse need, kes eluaegsele sunnitööle on mõistetud, juba 1b aastase wangisolcmise järele; teised sunnitöötised  kui nad kaks kolmandikku ivangiajast ära on istunud. Ka need, kes paranduswangikojas  kinni on, wõiivad «varemalt lahti pea seda, ja nimelt, kui «viis kuuendikku nende wangistuseajast möödas on. Rahaliseks karistuseks  määratud summa maksinise-acga wõib aastani pikendada. Peale selle näitab uuS seadus kohtute ja kohtunikkude mastu palju suuremat usaldust kui senini. Niihästi nuhtluste kui ka süüdide äramääramises on palju suurein «vabadus jäetud,  ja süü pehmendamise põhjuste näitamine muudetud, nii et kohtunikul oina tegewuses laialisem «vabadus kätte jääb. Tähtis on ka see, et neiv- leS logelemise tagajärjel kuritöö on teinud, paale karistuse kandmise kohtu poolt 6 kuus! kum kahe aastani mõnda töömajasse Otse kohene sõit Peterburi ja New- Jorki wahel. Selle aasta suwel hakkawad kolm aurulaewa Peterburi ja New-Jorki wahet sõitma, mis sõitjaid ja kaupasid otsekohe mõlemate linnade wahel weawad. Nagu kuulda, plaanitatawat küüdiandmise  korda ümber muuta. Tahetawat praeguse maksma korra asemele üleüldist rahamaksu sisse seada. Üleüldine maksu summa jaotawat waldade pääle rewisioni hingede järele ära ja waldadel tulla nimetatud  maks ühes teiste maksude korra järele ära jägada. . Keskkoolide ümbermuutmise küsimuse asjas algas, nagu „Now " teatawad, hariduseministeriumi õpetatud komitee oma istumisi, millest la mitmed kaswatuseteadlased  osa wõtma on kutsutud. Eesistujaks on selayõuunik Sonin. Uuest nuhtluse seadusest, olla need kariStusemäärused wülja jäetud, mis õigeusust  lahkumise pärast pääls pandakse; need seaduse punktid mahutatawat õigeusu waimulikkude konfistoriumide seadusekogusse. Inimeste surnukehade üra põletamise maja tahetakse Smolenski-wäljale ehitada. Üks tuntud arhitekt on sellekohase ehituseplaani  juba walmis teinud. Kaunis suur seltskond on kokku astunud, kes tarwilised ehitusekulud kannab. Jekaterinogradi lähedal olemas Werbljushki  külas oiiwad röömmõrtsukad ühte peresse tunginud ja terwe perekonna, 10 inimest suur, ära tapnud- Mõrtsukad ei ole aga midagi saanud, sest raha leiti pärast padja seest. Warshawist. Tugew pääluu näib ühel Warshawi elanikul, õ0 aastasel Stanislaus KoSlowskil olewat. Ühel õhtul laskis ta kusagil «võõrastemajas rewolwriga neli kuuli otsa ette; aga kuulid ei suutnud kondini tungida, maid kriimustasiwad  nahka kergelt. Warssawis, 8. aprillil, ülecila oli siin suur lumetuisk. Raudteerongid jäiwad  Wieni ja Kalishi teel lume sisse. Eilane Kalishist tulew sõidurõng pidi tagasi pöörama. Lodzis, 8. aprillil. Lumetuisk ei lõpe terwes Petrikau kubermangus. Rongid jõuawad suure hiljaksjäämisega pärale. Kohati on lumi IV- sülda paks. Telegrahwitraadid  on wigastatud. Kalishis, 8. aprillil. Uus lumetuisk oli 6. skp. Rongid ei saa sõita. Lumi on mitu arssinat kõrge. Kahju aedades ja juurewiljaaedades on suur. Jõgede ääres kardetakse uputust. Wäljamaalt. Konstantmopolis, 10 aprillil Salani  kist tuleb järgmine sõnum: Siin pool on kuulda, et Albania päämehed pühalikus wandes tõotasiwad mitte milgil tingimisel neid uuendusi sääl sisse seada, mis suurriigid on nõudnud. Selle tagajärjel wõttis Albanias olew rahukommisjon nõuks oma tcgewust ära lõpetada ja Konstantinopolisse tagasi minna. Ustawalt poolt kinnitatakse, et Türgi wolitsus ja albanlased seista sala ühenduses. Selle ühenduse järele olla albanlased kohustatud türklastega seltsis sõtta minema, kui ühegi naabririigi poolt peaks sõda tulema. Sel põhjusel tulla ka see õrn ümberkäimine mõista, mis mässajatele albanlastele Türgi walitsuse poolt osaks saab. Roomas, 22. s9.s apr- Ferrara maakonnas on 20 000 põllutöömeest ilma tööta. Kardetakse kõige suuremat wiletsust. Kogukondade kassad on juba tühjad. Londonis, 7. apr. President Krügeri endine maja müüdi oksjonil 4 tuhande naela (40 tuhande rubla) eest ära. 9. apr. Pretoriast teatatakse: Eila mõisteti wiis soldatit, kes wastu hakanud, surma. Pudapestis tõrguwad uulitsate töölised.  Et üksteist tööleminemast takistada, on nad wäljaspool linna ühte aeda kokku kogunud. Sääl seisawad wahid wärawal, kes kedagi wälja ei lase. Ühel streikijal surnud sel ajal naene ära> — ja isegi seda ei olla wälja lastud. Australiast. 23. apr. Toweville linn Australias on kange tormi läbi peaaegu täitsa ära purustatud. Palju inimesi on surma saanud. Ameritaft. Ühisriikide rahamehed mõtlewad nüüd nii suurt laewa ehitama  hakata, mis kolme päewaga üle Atlandi mere New-U orgist Bresti kihutaks. Laewal saawat 140,000 hobuse jõud olema ja ta kihutawat tunnis ligemalt 70 wersta. ära. Päewase sõidu jaoks kulutab see laew 1 miljoni liitrit petroleumi. Laewal olewat  4SO madrust, pääle selle olewat ruumi esimeses klassis 600 ja teises klassis 400 reisija jaoks. Toiduhinnad on: esimeses 2000 rbl. ja teises klassis 1100 rbl. Terweid metsasi ühest paigast teise wiia, see on uuem uudis, mida ameriklased korda saatnud. Keegi John WilkinS Jndianopolist  on nõunks wõtnud, üht kuusemetsa B—lo,ooo puud Ühe kuu jooksul Waikse ilmamere äärest Atlandi kaldale toimetada. Hiljaaegu on ta ühe sellelaadilise  tüki walmis teinud. Keegi rikas mees, nimega Blair, oli omale toreda suwemaja ehitada lasknud, mis oma 5 miljoni rubla maksma läks. Maja oli aga lagedal paigal ja Blair saatis Wilkinsile sõna, ta toimetagu üks seitsme deSjatini suurune mets, mis 9 wersta eemal, tema maja juurde. Tellimine wõeti waStu, Wilkus laskis weoteele iseäralise raudtee ehitada ja kuu aja pärast oli mets sääl hulgas ka wanad tammed, uuel paigal, ilma et puud oleksiwad suuremat wiga saanud. Miljonäril oli fiiS oma mets kodus, aga ta pidi 400,000 rubla maksma. Möndasugust. Üks reisija jutustab Galitsia raudteelt  järgmist: Meid oli kuus inimest wagunis. Üks noormees istus nurgaplatsil. Ta oli nähtawalt wäsinud ja kui üks sõitja wagunist lahkus ja ruum selle läbi lahkemaks muutus, walmiStaS ta ennast magamise wastu. Enne aga tõmbas ta oma nähtawaSti paksu kirjatasku wälja, waatas selle sisu üle ja siis: hüäd ööd > Tema kõrwal istuja, lõbus wanaherra, tähendas kaasreisijate poole pöördes: „Kui ettewaatamata meieaegsed noored mehed on Z Sääl waadake minu poega, kui wäljakutsuwalt ja hooletult ta oma kirjatasku  taskusse pistab. Kannata, küll mina sind õpetan! Palun, mu herrad, ärge mind ära andke, sest ettewaatamata poisile kulub õpetus just ära!" Ütles, kummardas magaja kohale ja wõttis teise kirjatasku osawasti taskust wälja. Rong wuras edofi; wanamehel oli reisimüts ja kohwer kõrwal, nii et, kui ta ivagunist wälja läks, keegi tema puudumist ei märganud. Weerandtund läks weerandtunni järele. Ühes suuremas jaamas ärkaS „poeg", hõõrus silmi, tegi kuuenööbid lahti, kobas põueS ja märkas kõige suurema ehmatusega kaotust. Kaasreisijad nacratafiwad. ~Jumala eest, mu herrad", hüüdis noormees,  „see pole kellegi nali. Mul oli enam kui 2000 guldnat taSkuS". „Ärge sellest hoolige", tähendas wiimaks üks hääsüdamline sõitja, „see on ainult nali. Teie isa wõttis raha oma kätte-" „Jsa?" möirgas õnnetu mees. „Mis Te minu isast tahate? Tema on ju 15 aastat surnud ..." Ja nüüd kadus ka kaasreisijate näolt naer, liiati weel, kui nägiwad, et „isa" mütsi ja kohwrit sinna jättes ju poole tunni eest rongist oli lahkunud. HidroSkop. See on koguni uus leidus, millele mõned teaduse mehed, nagu näit. professor vr. Carlo Jbergti, suurt tulewikku ette kuulutawad. Hidroskopi ülesleidja on Jtalia insener Jiusep (dfihusep) Pino, kes waremalt juba weealuste laewade «väljamõtlejana laialist tähelepanemist ÜrataS. 16 Saar la n e 1903.