11. klass: Koha omanikud, kaupmehed, tööstuse kohtade pidajad, s. o. sepad, puusepad, rätsepad ja wcskide omanikud, kes sellidega tööd teemad, adwokadid, ajalehtede wäljaandjad ja need isikud, kellel kindel sissetulek aastas palga näol 300. kuni 500. rublani on. 111. tlasS: Landrati talukohtade rentnikud, koha omanikud, kellel kohtade pääl põllupangale wõlga on, ja need isikud, kellel kindel sissetulek aastas 200 kuni 300 rublani on. IV. klass: Pärisvalla talukoha rentnikud ja need kroonuwalla wabadikud, kellel 3 dess. ja rohkem maad on. V. klass: Kroonuwalla wabadikud, kellel üks vakamaa ja rohkem maad on. VI. klass: Pärisvalla wabadikud, kellel üks wakamaa ja rohkem maad on ja need kroonuwalla  wabadikud, kellel kuni wakamaani maad on. VII. klass: Pärisvalla wabadikud, kellel kuni wakamaani maad ja need maksjad, kellel majad on. VIII klass: Ilma maata inimesed. IX. klass: Maksumaksjad 16 kuni 18 aasta manuseni ja ilma maata inimeste seost need, kelle tööjõud kitsendatud. Maksu hakawad maksma 16 aastased. Maksumaksjad, kellel kaks kohta 1- adra suurused on, matsawad kahe kordsed maksud. Kroonu ja päriswalla wabadikud (S ja 6 klass), kellel rohkem kui wakamaa maad ja kui nad 60 aastad manaks saamad, maksawad kõige wiimase klassi maksud ja wabasatakse maksu maksmisest, kui nad tõöjõuetumad on. Päriswalla  wabadikud, lellel kuni wakamaani maad, saamad maksust lahti, kui 60 aastad on manaks saanud. Maksumaksjad 11., IH. ja IV. klassis, kui nende kohad adra suured lähemad järgmistesse  klassidesse: l. klassi maksja maksab s jägu, 11. kl. makSja 3V- jägu, 111. kl. maksja 3 j., IV. kl. maksja 2°/4 j., V. kl. maksja 2V- j., VI. kl. maksja 2 j., VII. kl. maksja I°/« j., VIII. kl. maksja I'/- j. ja IX. klassi maksja 1 jägu. Seda ja teist. Neiud ja tunninäitajad. Noored neiud on wanade kellade sarnased: nemad jooksewad itta ette. Hälbid neiud on taSku-uuride sarnased: neid wõib kergesti „üleS tõmmata". Mõistlikud neiud on kui löömakellad:  nemad lõõmad, kui neid „üles tõmmatakse."—  Ehtijad neiud on tornikellade sarnased: neid mähitakse küll, aga kes tahaks neid majasse wõtta? Ilusad neiud ilma mõistuseta on nagu müngu-uurid: neist saab warsti himu täis. Edewad neiud on ärataja-kellade sarnased: neid kuuldakse küll, aga mitte häämeelega. Hellitatud neiud ja päikese-kellad on ühesugused: tanu all pole neil mingisugust wäärtust. Wiisakad neiud on nagu repetiruurid: nemad annawad ainult fiiS wastust, kui neilt seda nõutakse  — Uhked neiud on panti pandud uuride sarnased: neid KStakse seista. Moodilised neiud on tstlinderuuride sarnased: nad on liig labased ja madalad. Rikkad neiud ja kulduurid  on sarnased: nende juures küsitakse kõige päält kullawäärtuse järele. Kodused neiud on kui pendelkellad : nad käiwad kõige õigemalt. Õpetatud neiud on seinakellade sarnased: neid ei ole hää kanda. Kõik elumääcused, mis meile teised eluteele kaasa annawad, on kasuta. Ainult oma kahju teeb ettewaattikuks ja oma õppimine targemaks. RiS akab paremaid aegasid soowida ja loota? Ole mees, siis paranewad ajad! Usin ei pruugi soowida ega loota; keS oma kõhtu lootusega täidab, peab nälga surema. WabanduS. WSike Juku tuleb koolist koju. Ta kirjutuseheft on jällegi tindiplelklfid  talS. ütleb ta, .seekord ei ole see minu süü; muiu ksrwa! istub wäike neeger —ja täna jooksis selle nina merd/ Kihelkonnalt. Minewal nädalal oStis Kihelkonna laugesõidu laewa ühisus Norrast barklacwa „Mark Twaini" ära. Selle ühisuse barklmwa „Bcödrene'o" tahawad wäljamaalased ära osta. Ka „Brödrene" kapten annab nõuu, laewa ära müüa, sest et see suurt parandust nõuab. Aga ühisus on fiiSgi müügi waStu ja laseb „Bcödrene" Mootfimaal kuiwa tokki wõtta ja jääl ära parandada. Tartust. Streik Mattieseni trükikojas kestis  ka esmaspäewal edasi. „Nordlivl. Ztg.-i" nummer ilmuS «väiksemal kujul. Laupäewasel  lehe numbril oliwad osa teist külge ja terwe kolmas külg walged. S streikijat trükiladujat, keS ööl wastu laupäewa kmm wõeti, ci ole seni, nagu kuulda, weel mitte wabaks lastud. Kuulu järel ei hakkawad töölised enne läbirääkimisi  pidama, kuni need L meest lahti on saanud. Hulk läbiotsimist vn laupäewa ööl wastu pühapäewa Tartus ette «võetud, nagu kohalik Saksa leht teatab. Mitu inimest, nende seas ka üks 14 aastane gümnafiumi-õpilane, on kinni wõetud. „Post." Tallinna sõjakohtus tuleb lühemal ajal püüle muu 2S isiku süüdistuse asi harutusele, keda 1905 a- rahutustest osawõtmises Wõnnu kreisis süüdistatakse. Tähendatud süüdistawat-st on 9 isikut nende päewade sees Wana-Pebalgi wallas kinni wõetud- „Wir-" Lätimaalt. Riiast. Üks l, 37-aastane wäljateeninud soldat on neil püiwil, nagu Riia ajalehed teatawad,  oma läbisõidul Peterburisse Riiga jõudnud.  Temal on nõuu ennast Keisrile kui oma kõigekõrgemale söjaisandale cfitelada. Andreas Schmidt, nõnda on wana sõjamehe nimi, on Echauleni maakonnas aastal 1772 sündinud ja oli 1< 96, keisrinna Katarina 11. wiimasel walitsuseaastal, Tallinna bataljoni astunud. 1798 wõttis ta kuulsast Suworowi Alpide üleminekust  osa. 1807 seati ta Keisri Majesteedi ihuhusarite-kaardiwäkle, misjärel ta kõigist lahingutest  prantslaste wastu osa wõttis; 1812 nimetati tema wahtmeistriks ja wabastati sellest an etist 1892, s. o. 120 aasta wanadufes „Post." Rlia sõjakohtu eesistujale kallale-tungimise  asjus- Kindral Koshelewi haawamine ei ole, nagu arstlisel läbikatsumisel selgunud, mitte kardctaw. Ta wõinud pühapüewal, Riia lehtede teatel, lühikeseks ajaks woodist wälja tulla ja tooli pääl istuda- Et ka keel kuuli läbi wigastatud  on, siis on kõnelemine temal wäga raske. Laupäewal käisiwad Balti kindralkuberner ja Ziiwimaa kuberner haiget waatamas. Kallalekippujal, kes warSti pääle haigemajasse  wiimist ära suri, oli kuul pahema külje sisse südame lähedal tunginud ja paremast küljest  jälle wälja läinud. Muid haawosid ei ole tema juures leida. Siin olgu meel nimetatud,  et kohtu käskjalg mitte haawata ei saanud, waid kuul ainult tema palitust läbi tungis. ..Post." Kaugemalt riigist. Peterburist. Sõjaminister andis telegrafi teel käsu, et nende 15 isiku kallal, kes Aleksandrov»  sunnitööwangimajast ära põgenefiwad ja Irkutskis surma mõisteti, surmaotsuse täidesaatmine  seisma jäetaks. Püäl i n na tööoludest. Neewa laewaehitamisewabrikus kestawad tööliste lahtilaskmised  edasi, selle pääle waatamata, et wabrikul  tellimisi küllalt taguwaraks on. RattatöökojaS  kuulutatud, et 1. webruariks töölistest 20 prvts. lahti lastakse. Aurukatelde parandamine  kaotatakse 1. webruariks sootuks ära. PagaritööliStest on umbes 300 isikut ilma tööta- Pagaritööliste ametiühisuS pidas seni ajani tööta tööliste ühiselumaja ülemal, mille pMe ta peaaegu kõik liikmemaksud ära kulutas. St seltsi liikmete hulgast asja kohta nurinat awaldati, lahutas eestseisus ühiselumaja ühisusest  ära. Nüüd peab igaüks ühiselumaja liige ühtlast la ühisuse liige olema ja sisseastumise juures 2 rbl. ning pärast iga kuu 1 rbl. maksma.  Msugufid ühiselumajasid on praegu taks. Pääle selle clawad tööta pagaritöölised kuues erakorteris, igaühes 30 meest. Homikul sõitis Gatshinast tulem rong teel töötama töölisteega pääle; S inimest saiwad surma ja mitmed raskesti haawata. „Wir." 2b. januaril nõudnud töölise Anton Kurilowitschilt tema naene. et see oma raha tema kätte annaks. K. peitnud raha naese eest suhu ära, kus juures ta hõbe rublatükki alla neelanud. K. on haigemajasse «viidud. Termis on hääs seisukorras. Senati seletus. Walitsew senat on seletanud, et wäetccnistuse kommisjoni ette kutsutud ja tähtajaks mitte sinna ilmunud isikud,  kes oma wabanduscks mitte küllalt mõjuwad  põhjuseid ette ei ole toonud, (mäeteenist. sead. p. ISS p.) wäeteenistuse eest kõrwale hoidjateks loetakse; sellepärast peab ilmumata jäänud isiku perekond nendesamade seaduste Z 39S põhjal 300 rbl. trahwi maksma. Pääle selle pcowad juudid, kel esimene kergitus on, õigel ajal kommisjoni ette ilmuma, sest et märkuse  põhjal wäeteenistuse seaduste 174 paragrofi juurde sel korral, kui ilma kergituseta ja 3-da ning 2-se kergituse meestest puudus tuleb, nendest  soowitaw urm nekrutifid täis «võetakse. „Post." ' KcoonuwiinamW 1908. aastal. Armud  kcoonuwiinamüügi Üle näitawad, et wiinamüük  mullu hulga wähem on olnud, kui aastal  enne seda. Nowembrikuus 1908 aastal müüdi Wenemäal 7.Ü38 030 wedru wüna ära, see on 480.247 wedru wähem kui 1907- aasta nowembrikuus. 1. Jan- kuni 1. detsembrini müüdi mullu 77-665.191 wedru wiina ära, see 970.862 wedru wähem kui eelmisel aastal selle aja jooksul.  Kroonuwiinapoed wõtsiwad 1908 aasta nowembrikuus 64 304-668 rubla sisse, see on 1.217,566 rubla wähem, kui 1907 aastal sellesama  aja jooksul. 1. jan. kuni 1. dets. 1903 wõtsiwad kroonuwiinapoed 625.734.539 rubla sisse. See on 2.733.334 rubla wähem kui 1907. aastal sellesama aja jooksul. „Wir." Pjhktvast. Ringkonna kohus arutas katoliku  preestri Boroditshi waStu tõstetud süüdistust,  et see 3000 õigeusulist katoliku usku on pööranud. KohuS mõistis Boroditshi poolteiseks  aastaks wangi, nagu «Birsh. Wed." teatab.  „M. K.« Orenburist. Tsheljabinski kreisis pandi päewal sõjariistus olekus riisumine toime. 3 immest saiwad surmamast haawata, 2 strashnikut  haawati raskesti; 2 kurjategijat wõeti kinni üks nendest laskis enese maha. „Wir." Staro Konstantmowist. Ööse! surmati linnaäärses metsas metsade ülewaataja 4 liikmeline  perekond ära. Tapjad põgenesiwad. Poltatvast. Juut Moldawski asutas ristiusuliSte  tarwis waestemaja, mis 500,000 rbl. maksab, ja andis selle linnawalitsusele ära. Waestemaja edasikestmise eest on Moldawski hoolt kandnud. Niisamasuguse waestemaja on Moldawski  ka juutide tarwis asutanud. „PoSt." Wladikawkafist. Rööwimine. Öösel waStu 23. januari piiras umbes 20 —3O meheline  rööwlisall „Wladikawkllfi" raudteejaama ümber. WSljakäikude ette wahtistd seades läksiwad  röõwlid waksalisse fisse ja tungifiwad tuppa, kuS raha hoitakse. ToaS olewad uksehoidja ja waht seoti kiuni ja «aeti riietehuniku alla- Siis hakati tööle. Ära wiidi lv.ooo rubla. Kui politsei pärast lugu waatama tuli, ei olnud rööwlitest enam jälgegi järel. „Wir." Arhangelskist. Äramüüdud kirik. Arhangelskis  müüdi Krasnojarski kloostrikirik wõlgade tasuks kohalikule kaupmehele Shtsherbakowile 18.000 rubla eest ära. Saadud rahaga tasutakse  wõlgafid, mis sellesama nimelise kloostrikiriku  ehitamine Peterburis tarwitllS. »Wir " Wäljamaalt. Berlittift. Keegi tundmata ifik on Berlinis  naesterahwaid uulitsatel tapma hakanud. Rahwa, iseäranis naesterahwaSte seas walitscb suur SrewuS. Igal pool räägitakse naeSterahwaste  mõrtsukast ja naesterahwad awaldawad arwamifi, et hädaohM ja kardetaw on uulitsa» tele minna. Mödaläinud teifipäewal oli see tundmata ifik kolme naesterahwa kallale torma» M 10, Saarlane, 190 S