Ehk oleks see kõige parem, lapsukese päält kõik sopp maha hõõruda ja teda wälja wärSke õhu kätte wiia . - . Loll! Meil ei ole silmapilkugi aega wiita!  Sõida liuna arsti juurde! Sõida ise! Ütle talle, et ta meile peab tulema, surnult  sõi elawalt! Ma sõitsin. Rs täristasin waese haige inimese w oodist wälja ja tõin ta endaga üheS- Ta sastiZ last ja ütles, et mingit häda ei ole. Ma olin selle üle wäga rõõmus,  oga nacne sihastaS nii, nagu oleks teda isiklikul! teotatud- Arst ütleS, et lapS kodida sellepärast, et tal kurkuS miSgi asi kõlistada. jMa panin tähele, et nende sõnade  järele nacnc arstile tahtis ust näidata.) Siis ütles arst, et ta lapsukese kangesti köhima tahab panna, et wöõraS asi kõrist wsljs tuleks. Ta andis Nellile miSgi rohtu, siS ksngeSii köhima ajas, ja . . . laps sülitas mallese puu laaslukese suust wälja. Tal ei ole misgi kurgu haigust, ütles arst- Ta ou wist wäikest puu tükikest »ä--rinud  js selle sisse neelanud. Aga sest ei oleks miSgi däds tulnud. Jg, tähendasin mina, ma usun Teid iäieSn- Ütlev aga rohkem: terpentin, mida männa puust saadakse, on wäga häü mõne lastehaiguse waStu KM naene Teile seda tõendab. Ags aaens ei tõendanud midagi. Ta läks toast wäljo- Sest saadik on meil üki krüpfuke asja, mida meis oms jutuga ialgi ei psuts. Ja selle tartu elame waiiselt  js rahulisel: . .. Lõpp. joni otsused lähemad kubermangu komisjoni,  kus nad läbi waadatakse. Säält saadetakse  siis üle kubermangu kogutud materjal  sisemiste asjade ministcriumi juurde asutatud komisjoni, kes riigiwolikogule ettepancmisekö politsei ümbermuuwise seaduse-eelplaani  walmis töötab. Rahukohtukogus tuliwad 23- julil muu seaS järgmised asjad harutusele: Kihelkonnalt Marie Tekmanni pääle oli kaebtuS  tõstetud, et ta KurcsaareS Johann Sepa aidast öösel mitmesuguseid asju S rubla 7ö kop. wäärtuseS ära waraStanud. Rahukohtunik  mõistis ta 3 kuuks türmi. Rahukohtukogu  mõistis aga T. õigeks- Ado Koolmeister oli Bürgerklubi puhwettiS  müüjaks ja laenanud kassast oma tulawale 6 rubla. Rahukohtunik mõistis ta wööra warauduse raiskamise pärast 6 nädalaks aresti. Waheajal oli K. kõik raha ära tasunud. Rahukohtu kogus palus ta nuhtluse kergendust. Rahukohtu kogu luges raharaiskamise kergemeelseks tööks ja heitis  K. ainult 4 päewaks aresti alla. Burgerklubi õkonom oli sedasama Koolmeistrit  löönud, mille eest rahukohtunik teda b. päewaks aresti mõistis. Rahukohtu kognS  leppifiwad pooled ära. Juhan Willmann, kes minewal aastal oktobri, nowembri ja detsembri kuuS Pajomõisas  aidameheks oli, saanud oma peremehelt  29 rubla tööliste ära maksmiseks, mida ta aga enesele omandanud. Tõenduseks,  et W. raha saanud, oli ta oma allkiri.  W. seletas, et ta oma peremehele walge  paberi pääl allkirja andnud, see aga ilma põhjuseta tähendatud summa pärast sisse kirjutanud. Seda juttu muidugi keegi ei uskunud. Rahukohtunik mõistis W. 4 kuuks türmi, mille otsuse rahukohtu kogu kinnitas. Üle seda oli W. pääle weel kaebtuS  tõstetud, et ta 50—60 rubla eest mõisa kaertega oma wõlgafid maksand. Selle»  süüdistuses mõisteti ta õigeks. Rahukohtunik oli Wio Tomsoni wäikeste asjade warguse eest proua Jürgenfi käest, kelle juures ta teenis, K kuuks türmi mõistnud,  mille otsuse rahukohtukogu kinnitas. Kärl Tänak mõisteti M- Jürgenfeldti liiprite rikkumise eest (selle sündmuse üle teatasime omal ajal) 10 rubla trahwi maksma  ehk maksu jõuetuse korral 2 päewakS kinni. Rahukohtunik oli Tänaku tõenduste puudusel õigeks mõistnud- Üleüldse on 114 liiprit ära rikutud. Muidugi tuleb Tänakul nüüd Jürgenfeldile ka kahjutasu maksta. Siksare mõisa omaniku baronin Stackelbergi  koer oli mõisa inimestega linna tulnud  ja siin inimesi kiskunud. Rahukohtunik mõistis bar- St. 16 rubla trahwi maksma. Bar. St. oli koera kohe pärast õnnetuse juhtumist ära surmata lasknud. Ka oli koer alati ahelas peetud ja mõnikord oma woliselt ära jooksnud. Rahukohtu kogu mõistis bar. St. 6 rubla trahwi alla. Juni kuu istumisel mõistis rahukohtukogu  Anna Lahke ja ta kaks poega Aleksander  ja Ado Lahke Kihelkonna urjadniku teotamise pärast kinni. Anna Lahke andis palme rahukohtukogule sisse, et otsust kõikide kohta mitte ühekorraga ei täidetaks, sest et siis süüaluste majandusime elu kahju saaks. Rahukohtu kogu otsustas Aleksander Lahke pärast seda kinni panna, kui Anna ja Ado oma aja ära on istunud. Nõudmise asjadest olgu Anna Penu nõudmine  Anton Wanema wastu 240 rubla pärast nimetada, milles aSjaS Mammat kohustati Penule wiimase abieluta sündinud lapse toitmiseks 2 rubla kuus maksma, kuni see 10 aastat manaks saab. Wanem oli Pcnut lubanud omale wõtta, oli temaga lubamata abielu elanud ning siis soldatiks läinud. Soldati põlweS oli W. Penule «eel ilusaid armastuse kirju kirjutanud. ,Mle üks ainus sõna, selles seisab minu elu ja surm" kirjutas ta. Pärast salgas aga W. kõik ära. Olgu räägitaw asi teistele hoiatuseks ning õpetuseks. Hiljuti rääkinud juut hr- Gr> oma naabri hr. S, üle, et see rewolutstonär olla, mille tõttu wiimase juures politsei poolt läbiotsimine ette «õeti, ja et tal mitte õigust ei olnud KuresaarcS elada, pidi ta siit lahkuma. Politsei ei ole aga S. juurcS midagi iseäralikku leidnud. Vr.-i päSle tõstis S. laimamise pärast kaebtuse. Neil põimil mõistis rahukohtunik Gr. selle eest 1. kuuks aresti. Et aga Gr. juba ennemalt waraStatud asjade ostmise eest suurema nuhtlusega karistud on, siis ei tule tal seda trahwi mitte ära istuda, maid see kaetakse esimese trahwiga kinni. S. on aga mahe ajal enesele meistri pabe» rid muretsenud ja on Kuresaarde jälle elama tulnud, milleks tal nüüd õigus on. Kroonu piirimahtide laatsaretis käib hästi rohkesti rahwast arstiabi saamas. Isegi 40. werSta tagant tuleb isikuid sinna. See näitab, et maal arstiabist suur puu» dus on. —Tähendatud laatsaretijuhataja arst palub meid õiendada, et arstiabi andmine sääl tüiestiilma maksuta on. Kuda kuuleme, olla maale arstikohtade asutamise küsimus praegu jälle läbirääkimise all. Üleüldse on juulikuu langemale tähtede  poolest rikas, kuna neid kuu wiimaStel  päewadel iseäranis rohkesti ilmub. Tänawu  on laugemate tähtede «aatlemine iseäranis kena, sest parajal ajal on just kuu maheacg. Harilikult segab kuuwalgus taewawõlmi  walgustades tähtede waatannst. Kõige  suuremat tähtede sadu oodeti 27. —29. Seda ja teist. Hsä nõuu. Põhja-Amerika sõjaminister  Stanton oli kord ühe sõjamäe ülema pääle, kes ta käsust waleSti aru saanud, õige mihane- Tema rääkis selle aSja üle oma sõbra president Lmkolniga ja ütles: „Mul oleks kange lust, sellele mehele kord oma aimamist teada anda. Mis sina sellest arwad? »Tee seda," ütleS president, .kirjuta just nii, kudaS sa mõtled, tee seda hästi terawaSti  ja ära anna talle mitte armu I" Stanton ei oodanud enam teist üleskutset  Ta istus kohe laua juurde ja kirjutas ülemale walju noomituse- Siis luges ta selle presidendile ette. .Ses on häü," kiitis Linkoln, .wäga hääl.KudaS  pean ma kirja aga talle kätte saatma?- küsis Stanton.Kätte  saatma ?- küsis Linkoln. .Kättesaatma?  Ei! Kiri on otstarbe ju kätte saanud, km sa oma wiha awaldada said. Nüüd rebi ta puruks. Mina teen seda ikka. Just niisuguseid kirju ei tohi ära saata I- Tormisel ööl. Lorm DõUsd. Illul vjilsseil xvimd Voos vssm KMML rüwd RL ksuxest, et kuulä» on viss VesvovWässi õmistm Kiss. LAsv wersl kÄMäs LM rsM ou KsÄWvä sdM, luul mutsutsd vsgsvsst tsüs. OK, künnis oo õnnetus, kääs! LM läksnsk koletu liikus . . . OK ksäs, sest mõnigi «seos, Lss õnnetu, Msnuä on ette, Lssk pilkituä issvalssit vstts. Veel suuiöllsd wssrstu msru, M ols tol ows ei aru . . . Üks raksa ms!.. Dssm lkivuS Loik snävsä snä õlumsls kooleks. Veel viimast korä nsevaä nsä ilws, Lõik looäus neil paistad vesi sitms. lorm murrad siis viimase laus ös vslwistsd kõigile ksus. ?. Ii suri. Õõwa ht (üliõpilastele, kes trahteri  ukse taga kolawad ja ukse awamift uõuawad): .Tasa, tasa, noored herrad. Kas Teil häbi ei ole öösel ümber kolada ? Ise tahate meel haridust saada !" Üliõpilased: .Ei õlut 1" Lapsesuu: Ema, kas sa nägid, kui kurg minu tõi? Muidugi laps Millal ta mu tõi. Hommikul wara ? Ei, öösel kell V»l2. Aga kuda sa seda siis näha wsifid.  kui sa sel aja! magasid? Raske ülesanne. Herra: »Kell L hüüa mind üles! on Teil ka kell ligi?« Toapoiss: .Ei, armuline herra Herra: .Noh, see ei tee ka suuremat midagi: kell '/«7 wilistab W. wabrik ja °/i tundi enne seda ärata mind üles! .« 53 Saarlane ISOS