kudas -vagusi sisse wõis pääseda. Korraga Lehti seestpoolt uks lahti ja läawel seifis, wihmakuueS ja kübar paas Anni. Franz teadis, et Anni siis kohkudes karjataks  km ta nüüd ette astuks, seepärast Marjas ta ennast Hilda ukseaugu sisse ära, ja läks tasakesti õe järele trepist alla üle rõdu aeda, kus tas lahtine uks kohe silma puutus ja La selle kohta uriseS: Waatll, siit oleks kõik ära -varastada -võidud! Kui ta parki oli jõudnud, köhatas ta tasakesti, kellel ses soowttam järeldus oli, et Anni kohkunult seis ma jäi, ilma et kartuse pärast sõnagi oleks suust ssljs saanud. Sind jämfesSdast armasta ma olewadgi, ka karjuda ei oska sa, aga nüüd ci pruugi sa seda enam teha. jcst paljalt mina olen see. Kuhu sa siis ka minna tahad? Aam hakkas ta täewsrre ümbert kinni: O Franz, kui has sa oled! Waata. ma ei saanud mitte magada, ms olin hirmus kurb, er sa LihawAte jänest ei ütte olewat, sellepärast  olen ma Jumalat palunud, et Ta mulle täna Lchawõltcjäneft usilaks ja ma sMs siis kindlasti jutustada -võiksin, kes keed munad metsa muneb- Aga kõik on siis nii saladuslik, sellepärast olen ma nüüd rõõmus, et sa ka tuled, siis näed sa kõik ise. Kuidas tuled sa siia? Noh, maletas Franz, ma kuulsin sinu hirmust trepist olla-smew müra; luidaS ometi saabastega nusugust teha wõib? Zce on vii täpi paalt ühe tola tüdruku kombe. Sa vead õnne tänama, et Sind mama, ja weel mõni teine, nimelt casdidat ei kuulnud.  Ainult mina kuulsin ja mul tuli kohe meelde, et sa pimedas kardad, sellepärast  miin sulle seltsiks! Ah Franz, kui hää sa oko, ja km runu sa ennast nidcvje panid! Minul lüks Anne ja Mariekse  pärast õige kava «ga! Wäiksed kogud kadusiwad metsa ära. Liist ost alati nagu iseäraline olemus. Suures perekonnas ei ole mitte kerge kuldset  keskteed käia. Esimene laps kaswatakse hästi, miimanc aetakse hukka, wahelmised peawad iseennast harima. Kui keegi proua von Lauenburgile ütelnud  oleks: Teie Liisi on õige kenaks neiuks sirgunud, siis oleks ta wissigti naernud  ja ivastanud: Aga minu armsakene on alles puhas lapsuke! Ja Hilda oleks wäikcft hirmutanud, kui see ühel hommikul üleS seatud Mukstega kohwi lauda oleks tulnud, ehk La ise ennast wiie aasta eest, km kuukleistrilMne aaStane plika, täieliku täiskaSViMud inimese tundis ja kõikidest ennast preilil» laSkiS pidada. Litsil omal ei olnud ialgi meel midagi muud paremal ihaldada, kui mõni kord armastades ema rinnale langeda, oma suuremeelelist  Hildat palamast armastada. Anni ja Fravztga sagedasti möllata, oma raamatute  juures istuda ja selle wahel ka talitluses kaasa aidata, kui see temal lõbu tegi. Eeriku sinna tulekust saadik oli fee töiseks  muutunud. Ta sai omas meeleolus tujukaks. Wahel oli ta nii rõõmus ja wallaru, et teisi pisemaid lapsi wallatuse lükkrde päälc juhtis, nõnda et herra Meier ükskord proua von Lauenburgile ette pani, uhl seltsilist Lufile palgata, et tema kasvandikud  Liisi mängukannist lahti saaksiwad. (Järg tuleb.) need, kes enuast kuberneri h-rrale ette seada soominmd  lähendatud ajaks salongi ilmuksiwad. Õhtul kellu S. anii Saaremaa mõisnikkude poolt kuberneri  herrale mõisnikkude klubis iõmiasöõk. Sääl wiibis ta kumu kellu S. Pärast seda waatis kuberneri hcrra priitahtlikku tulekaitse seltsi harjutusi, mis tema auukö turu paal korda seati. Sellcpääle laulis Saaremaa karskuse Seltsi laulukoor  hr, LinilamSg g i juhatusel kuberneri h-rral- t-ma korteris Wem-ja Eestikeelseid laulusid,  kuS juures k. h. hästi sõbralikku olekut awaldas,  laulukoori juhatajat oma juurde kutiuS ja temalt mõnda laulukoori üle järele päris. Nüüd tuli tulekaitse seltsi tõrwaküüualdega rongikäik muusika saadetust!. Saä! ilmus kuberneri herra oma korteri palkoni pääle ja tänas kõiki südamelikult.  Reedel sõitis kuberneri herra Kärlale ja säält Kihelkonnale. Kihelkonna! käinud ta ka kohase Ew. Lutheruse kiriku tonns, kust ta seda kohta waatanud. kuhu uus sadam ehitatud peab saama, Mk juures oma arwawist sadama koha üle amaldadeS- Ohtu! tuli kuberneri hcrra linna tagasi. LaupSewal käis kuberneri herra tapamaja wanat lossi, musemiüi ja supclusmajasid waatnias  ja oli pärast seda krcisiülcma juures pruukosti  wõlmas. Kellu 6. ilmus kuberneri herra salongi, et linna poolt omamast lõunasöögist osawõtta. Õhtul wiibis kuberneri herra kohalise rahukohtunikknde kogu esimehe juures. Lauoäcwa hommiku wara sõitis kuberneri herra ! innast ärn, et maa teed mööda Riiga tagasi sõita. Teet käis ta Kaali mõisas, kus tema sugulased elawad ja kus ta pruukosti >õi. Siis käis ta ka teeäärsetes nmllamajades, kus teda wallaamctnikud wasiuwõtsiwad,  soolaleiba pakkudes. KuiwsStu mõisas sõi Kuberneri herra lõunat. Lwaidanud lahkust ülcsse näiinud, nii et kõik need, kes kuberneri bcrrago siin kokku juhiusiwad. Päris waimuStatud tema lahkuse üleoliwad. On ju meil küllalt põhjust kõrgemate ametnikkude hääduse ja lahkuse üle waimusiada ja rõõmustada,  sest haäwalitsuS on, ütleb Lulherus, ka i g apäewane  leib. Kuresaare kaheklassilise meremeeste kooli ja selle juures otewa etteroatmistamise klassi eestseisjate nöuu-kogu liikmeteks on kinnitatud Riia õpekonna Kure sa are jaoskonna  inspektor r. n. -Dubrowin, Kuresaare  linna -vaestemaja arst, nime-nõuunik Mcy-vald, Kurcsaare rahukohtunikkudc kogu juures olema krepoSti-jaoskonna kantselei teensta koll--reg. Kunstmann, wälja teeninud polkownik Glinski ja, Saaremaa maa-haigemaja  wanem arst Or. msä. parun Sass ja Kuresaare 2- gildi kaupmees Wildenberg. Neist on hr Weymald nõuukogu presidendiks  kinnitatud. Juuni kuu lõpul andis hr. D öring siin udu piltide etendusi. Pildid oliwad enamiSti õpetlikku laadi. Oli ka naljapiltisid, milledest mõned wiisakuse piiridest wälja läksiwad. Üleüldse oliwad aga pildid hästi selged. Jalgratta sõitjate t arwis  on linuapää taha unes Wörsmanni parki teed ehitatud, kus igal ajal sõita wõib, kuna seda wanaS parkis mitte wõimalik ei ole. Missioni hääks on minewal aastal EeSn rahwa seast 7709 rbl. 30 kop. raha korjatud. Suurem osa sellest on Leipzigi missionisel-si hääkS läinud, ainult paarsada rubla laks mujale Soome ja Baseli. Tartust teatawad ajalehed, et „Wanemuise"  seltsile mitte luba ei olla antud 13. juulil suuremat kontserti ja 24. augustil rahwapidu toime panna. Meie olud on siis ka selle poolest kitsamaks läinud. Tallinnast. Kurt tu m m a lau l atu  s. Pühapäewal, 22. skp. ghm kell 6 paar. Peigmees ja mõrsja on mõlemad kurttummad. Meeöterahwas oskab Saksakeeles  hästi rääkida, tema on enne Helwelsia  maal kurttummade koolis käinud ja süül õppinud. Nüüd teeb tema A. M. Lutheri aktsiaseltsi -vabrikus puunikerdamise tööd. Kurttumm naesterahwas ei ole kusgil kurttummade koolis käinud waid tema õppis teiste abiga natuke kõnelema. Wõrust. vr. Kreutzwaldi 100 aastase sündimise päewa puhul 27. juulil tahawad Wõru kreisi karskuse seltsid ühte Wõru kreisi laulu ja mängu kooride laulupidu ära pidada, mille puhas sissetulek Kreutzwaldi  auusamba tarwiS saab määratud, kui selle ehitamiseks luba antakse. Riiast. Hollandi -valitsuse poolt tuleb neil päiwil üks arstide saatkond Riiga, siinseid pidalitõbe arstimise -viisist ja haigemajast  tundma õppima. Peterburist Pühapäewa rahu küsimuses taheiawat „Torg.-P. G." teatel linnawalitsuStcle  kohaliste kohustawate mäüruSte tegemiseks suuremat woli anda, nii et nad maiusasjade müümist ka wõiwad pühapäewaks  ara keelata, kuna ainult kõige tarwilisemate toiduainete müük -vabaks jääks. Maksuta kooliõpetus. Peterburi linna 200 aaSta juubeli mälestuseks  on kõigis linnakoolides maksuta õpetus sisse seatud. Et rahwale seda teatamaks teha, on koolikommisjon „Pet. Zlg/' teatel nõuuks -võtnud enne kooli algust kuulutusi üles lüüa teatusekS, et kooliraha on ära kaotatud. Loodetakse, et nüüd -vaesed inimesed oma lapsi rohkemal arwul kooli saadawad, iseäranis neljaktassiliStesse  koolidesse, kus wümasel ajal kooliraha kõrgendati. Uus kalapüügiseadus. Pöllmöö-ministerium on, nagu kohalikud lehed teatawad, uue kalapüügiseaduse eriplaani malmis teinud. Sellega püütakse waljnanm kahjuliku rööwpüügi waStu wälja astuda. Kalapüüdmine kudemise ajal ja siis, kui kalad kudemisele täima  d, keelatakse ära. Keelu-aja müärawad kohatised kaia-asjunduse komiteed, milles juhatajaks mõisnikuseisuse esimees, liikmeteks  kubermangu semstivo esimees, põllutöö-,  sisemiste asjade ja teedc-miniSteriumide  asemikud ja omawalitsuse asemikud  on- See komitee määrab ka ära, missuguste wäikeSte riiskadega kalu wõib püüda, kui seda mitte otse sissetuleku toetamiseks ei tehta. Keclu-aja! ci tohi kalu ka müüa, osta ega wärskclt rocdada. Kalupüüdmine jõgede  za nende lahuSseiSivate harude suude ees keelatakse meres kui ka järweS teokamal kaugusel üleüldse ära. Niisama keelatakse ka lõhkemast ja kihwtiste ainete tarwitamine  püüdmise juures ära. UuS saadus määrab ka, kui suured kõige mäiksemad kalad, mis müügile toodaks?,  kohuvad olla. Ka mähkide kohta tehtakse kindel määrus. Kalamarja püüdmine  ja korjamine on kõmasti keelatud, niisama ei tohi awalikku mette, kus kalad elutjemad, meelega niisugust mustust lasta, mis kaladele kahjulik on. Kalapüügi-riistade tarwitamine on osalt seaduses ära määratud, osalt jääb otsuse» andmine selles aSjas kohalikkude komiteede hoolde. Posti ja tslegrahwi walitsuS awaldab  „Wal. Teatajas" järgmise kuulutuse: Sisemiste asjade ministri käsul hakkab 1- juuli! f. a. järgmine päewade nimestik maksma, milledel poStitalituS posti- ja Töe-terad. kõik kõramn on. hoolimma k.äcgl suuruses.  matalujest. -.dasipüüdja on Jumalalt armas, 27 Saarlane, 1903.