tuntakse selles .. . Waadake, mispärast ma koolis usu wälimise kombete kaotamist nõuan ja kiriku tõsise, sisemise wäärtuse eest seisan. Waewalt wõib praegusel ajal teist niisugust  rahwast leida, kes nõnda raskes seisukorras oleks, kui Wene rahwas! Wähearwulise,  kuid hariduse voolest wägewa Lääne-Europa ja harimata, kuld oma rahwarikkuse  poolest wägewa Hommikumaa wahel, peame meie alati malmis olema oma olemist kaheteistkümne keele eest kaitsema.  Seespool piirisid on ka meie olek raske ja wastutamist nöudew. Wolhow ja Düna wiiwad meid soomlaste ja lätlaste  juurde, Neeman leedulaste ja poolakate juurde, Dnjcpr, Don ja Wolga tatarlaste, kalmõkide ja kirgislaSte juurde, Amur hiinlaste ja korealaste juurde; seespool piri on meil ka tosin keelefid; meie ei wõi neid eneste juurest mitte ära tõugata; see tähendaks sellele tosinale, mis wäljaspool piiri, eelwäge walmistada: kui mitte millegi muu pärast, siis juba ainult oma kasu pärast peaksime meie nende tosina keelte wastu nõnda olema, kui wanem wend perekonnas; meie peame nendel elada awitama, peame nendel õppida anutama, peame nende tõsiseks sõbraks ja juhatajaks hakkama raske ja wastutaw ülesanne! Raskes seisukorras wõib meid ainult kool awitada: meie peame hariduses Läänc- Europale järele jõudma ja sellest ette püüdma; meie peame nõndasama õigesti (kui wõimalik weel õigemine) mõõtma ja kaaluma õppima, kui seda sääl. Õieti mõõta ja kaaluda mõista, selles seisab põlluasjanduse keemia edasijõudmine, tähendab, mõistmine maad harida; sellessamas  seisab ka siisika ja mehanika edasijõudmine,  tähendab, mõistmine hästi wabrikut, sõjalacwa, weealust lootsikut ehitada.  Kool peab õieti mõõtma ja kaaluma õpetama; kuid pääle selle peab ta weel järelekatsumise, analiscerimise waimu äratama,  peab loomisele, tegemuscle äratama,— et teadus edasi sammuks, et leidused mitte hiljaks ei jääks; siis ei tee õhtumaa sõjariistad  ja weealused lootsikud enam hirmu; ei hirmuta meid siis ka enam näljahädad, mis rahwast pikalisele suremisele wiiwad- Aga et niisugust wõimu kätte saada, peab teadus õige ja waba olema. Jlmacgne pani kandiku käest ära ja pööras  ümber. Mina lähen ja toon sulle tohtri! Mina ei taha tohtrit, Jumala pärast, ära mine tema järele! kis.ndas Tcrcese Julia riietest kinnihoides ja teda tagasi tõmmates, nõnda et kleidi kurrud lahti kärisesid! Wavando, kogcldaS tema siis. Ja, mis sul õieti weaks on, Tercese, sina oled ju hirmus erutatud! Mine papa juurde, sosistas neiu, ja ütle temale, et tema minu juurde tuleb! Julia läkZ. Tema leidis wanat Krautncri  akna alt istumast ja pimedasse aeda mahtimast. Mida sa.soowid tütrekene? küsis tema pehme häämeelega, millel hoopis teine kui harilik kõla oli. Julia jutustas Tereese nõudmist. Manamees waikis hulk aega. Ütle temale,  kui temal igatsust minu järel on, siis tulgu tema minu juurde. Lapse kohus on wanema juurde tulla, aga mitte ümberpöördult.  Kahjuks olen mina seda tänini tähelepanemata jätnud: tänasest pä.wast saadik peab aga asi selles tükis muutma. Ja kui Julia küsides ja imeStawalt tema  otsa maalis, paitas manamceü teda pehme kaega üle põse. See tuleb sellest, et temal ema puudus, laps. ja isa on seda ainust, mis temale ema mälestuseks järge on jäänud, kalliks pidanud, kalliks kui jõuiulapsulest,  ja see pole mitte hää olnud. Ja tema raputas paad. Teie ei tule siis mitte, herra linnanõunik  ? päris mamsel Jlmaegne meel korra tasase häälega. Mana herra tõusis istmelt üleSse ja kordas: Ei, mina ei tule. Tereese, ütles Julia ootajale, mina ei tsa küll mitte, mis teie wahel olnud on, aga fina oled laps, finu kohus on tema juurde minna ja temale kütt lepituseks pakuda!  Wastuse asemel hakaS Tereese ägedasti nutma. Kedagi ei taha minust arusaada, ega mind ära mõista, kcllcgile ei oska mina meele järele teha! Isegi siis, kni mina haige olen ja walu tunnen, ei hooli minust keegi. Mina ei lähe tema juurde, mina ei lähe ei millegi hinna eest; tema käis minuga  ümber, otsegu oleksin mina kohtu wääriline süüdlane olewat ja enne kui mina tema juurde lähen, jooksen mina metsa ja ei tule ilmasgi enam tagasi. ilmasgi mitte! Ja Me hakas tema nutma ja sedakord sarnase ägedusega, et tema wiimaks krambid  sai ja Julia sunnitud olr uuesti manale herrale ütlema minema, et Tereese sedakord tõesti haige olcwat. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Esmaspäewal, 22. juulil Keiöri Majesteedi Kõrge ema Maria Feodoröwna nimepäeiv  a l, peeti meie linna kirikutes jumalateenistust, majad oliwad lipuehtes ja õhtul pölesiwad ilutuled. —' Riigi teenistuse ouujärgu ülendust on saanud Saaremaa maakonna arst KarStens,  kes kvllegia-nöuunikust riigi-nõuunikuks  on tõstetud. Attsekülast. Heina Maria päewal läks Salme rannast Kusti Tõrs üksi paadiga merele, et Mändjalga sõita. Tuul oli wali. Sõbrad keelasiwad asjata. Ei saanud aga weel kuigi kaugele, kui tuul paadi ümber lõi. Rannast nägiwad seda nimelt Peeter ja Willem Leppik'ud ja Tiidrek Lõhmus, kes siis ka kohe appi tõttastwad. Ligi jõudes leitsiwad nad paadi juba täitsa wajunud olewat. Tõrs suures hädas. Ainult ujumise abil mida ta mähe oSkab jõudnud ta end weel hoiha, kuid olnud juba appiminemiseks wiimane pilk, siis oleks ta wajunud. Harjutage ujumist! 7. skp. surnud kiriku teele üks Lemmala  naene ära. Wist südamerabandusse. Samasuguselt surnud ka heina Maria päewal Torgu köstri tütar heina niites ära. Meie õp. hr. on praegu ameti puhkusel.  Ta reisis Saksamaale terwiscweele. Ta aset täidab endine Pöide õpetaja. Kiriku lähedale ehitakse theemaja. Praegu aseneb see endises Patsi kõrtsis. Ohtlas on aga kahjuks õllepood, muidu oleksime meie ansekülalised joowastawate jookide kauplusest priid. „Wend." Sõrwest. Torgu nime leiame ivaga harwa ajalehtedest. Ei tea, miks pärast? Ka nüüdgi meel wist jääks ta nimetamata, kui seks mitte iseäralikku  põhjust ei oleks, tema üle mitte maikida. Sõrme ots on fiiaajaui waimutegewuse poolest une rüppes puhanud. Igal pool juba asutatakse laulukvorisid, peetakse näitemängusid ja mitmesuguseid  lõbupidusid, mis inimese maimu kosutawad! niisugustest pidudest ei tea weel „tagant Sõrme ots" midagi. 7. juuli kuu päewal wõttis Anseküla  laulukoor waeivaks Sõrme sõita ja Tõrkus üht iõbuõhlut korda saata, et sellega torgulasi nende maimu unest üles äratada, neile kaunist lõbu pakkudes. Ja see oli, kui ma mitte ei eksi, esimene kvrd, maailma loomisest arwateS, Tõrkus säherdust asja ette wõtta. Lõbu kohaks oli wali- Möndasugust. Poolakateniutunnistus 1802 a. Meie usume Napoleoni, Prantsuse  keisri, irägcwa Poola rahwa päästja sisse, kes on saadud pühast maimust ja ilmale tcodud tõigeönsamaft naesest; keda oleks ära tapnud Inglise märatsejad ja teised meile halba-soowiwad rahwad ja ta oleks surnud kesk wacnlaSte seas; aga Preisi maale sisse tungides wõttis ta sakslasi ja preislasi ning päästis poolakaid.  Siis läks ta Hispaniase ja istus troonis. (See on tõesti tõsi.) „Sak." Onu Krügeri harjama  nke r . Lord Kltchener on president Krügeri ko;a-härjawankri ja suurtüki Londoni Cily linnajaole kinkinud. Sääl peab iseäraüne kommisjon aru, mis kingitusega teha. Suurtükile leitakse warsti kohta, aga wanker on suur ja nõuab palju ruumi. Mõned paniwad ette, härjawankerk lordmajori pidurongis kaasa wedada, teised waidlewad aga wastu, sest „seda wõidawat kahtewiisi mõista." Koeramaks kaupmehe päält. Neil põimil oli üks Peterburi kaupmees, säälsete lehtede teatel, mi palju napsutanud, et ta hommikul juukselõikaja  juurde läks, ja oma juuksed ja habeme  niisuguseks lõigata laskis, nagu puudlikoeral on, siis oStis omale kaelarihma ja läks linnawalitsusesse palwega, et tema päält koeramaksu wõetaks. Uus metall. „K. Tech. Blät." loeme, et Germain olla ühe uue metalli üles leidnud, millele weel nime ei ole antud, ja mis tähelpanemise wüärt ja iseäralisi omadusi awaldada: Selle tihedus ja raskus olla natuke suurem kui kullal, nimelt 20,5 (kuld l 8—19). Ta olla kollase wärwiga, ei (roostetada) mitte ja ka hapnikud ei awaldada mõju ta pääle. Murdmisele olla ta kõwem wastu panema kui teras. Ta olla õige paenduw ja lasta ennast külmalt ühte taguda ehk liita. Elektri wäe edasisaatmise omadus olla tal 98. Tähelpanemise wäärt on ka ta hinnaodawus,  umbes 30 kop. nael.  Kahtlemata  saab tal suur tulewik olema. Ametnik omawolipärast arre s t i. Ühes Odessa kaupluses teeniw 16 aastane poiss saadeti ühte teise kauplusesse kaht palitut ära tooma. Tagasituleku tee pääl astus üks politseiametnik ta juurde ja käskis tal enesega ühes tulla. Poiss wiidi politseisse, kus talle üteldi, et ta palitu warastanud  on. Teda kinniwõtja ametniku käsu pääle pandi ta 5-eks tunniks ühte kongi kinni, kus teda pekseti ja kus ta wargate seltsis pidi olema. Wiimaks lasti ta lahti. Poist ema kaebas politseiametniku  kohtusse, kus selle tunnistaja seletas, et nad ühte warast luuranud ja poissi selleks pidanud. Kohus mõistis ametniku 4 päewaks arresti. M 30. Saarlane, 1902.