lifi pesemise majast oli maga wähe. Saunad ilmusiwad alles peale ristisoiwfi Europasse, sest ristisõitjad õppifiwad hommikumaal, pesemise  kunsti, kus see usuliste nõuete põhjal juba kõrgel astmel oli, kätte ja tõiwad Europasse.  Selle järele hakati ka saunast ehitatama,  aga seltskond wõttis nad õige waenulikult  wastu ja peenematel inimestel oli otse sauna lähedusestgi õige wõigaS läbi mmna. Nagu teada, hakkab pesemata nahk peagi tigedast! haisema. Et sellest haisust lahti saada, selleks tarwitati peenema rahwa juures mitmesugust lõhna elisi, mis halwa haisu pidiwad ära segama. Kõige paremat ja odawamat  adinõuu wett ei tulnud neil mee tarwitada. Kui nüüd noored inimesed meie aja» fifc* dad (külma kaitseks wälja arwatud) kätte panewad,  stis tehakse seda toreduse pärast ja arwakamast!  on neiukese käe nahk kinda all pehme kui siid. Endisel ajal ei olnud see mitte nõnda. Näituseks ilmusiwad peened peiud ja neiud Prantsuse kuninga Luvwig XIV juurde hiilgawale  pidule, igal ühe! kindad käes. Asjatundjad  kinnitawad, et Prantsuse saksad seda mitte uhkuse pärast ei teinud, maid nad tahtmid  oma mudasi, krobelist käsa kinni katta. Kui juba kuninga ümbruskond rahameestega nii wõrt kaugele oli jõudnud, mis wmme siis küll alamatest kihtidest arwata. Siis ei olnud fee ime, kui sellel ajal mitmest nahahaigusest teatakse kõneleda, mis wäga laiali oli laguuenud  ja mille käes ka kroonitud pead kannalasiwad.  Wõtame jälle kahwli. Ka maal on ta enamasti igal pool tarwitnsel ja kus wähegi peenemad inimesed koos on, ei pista keegi sõrmehega  toidust suhu. Linna asja ei maksa kõneleda, siin ei osatagi ilma kolme harulise hargita süüa. Aga ega need iseenesest ka ei <ea kui wanad ole, 12 aastasajal tuliwad esiinised  kahwlid ilma. Sellel ajal ei hakatud neid sugugi laiemalt tarwitama, pistis nii,hästi  würst, kui ka talumees näppudega toidust suhu ja kui sõrmed raswaseks laksuvad, wõiS Ju ka keelega üle tõmmata. Alles 18. aastasajal  läheb kahwlite tarwitamine üleüldiselt moodi. Tõendatakse, et inimesed endisel ajal kasurn  poolest palju suuremad ja tugewamad olla olnud. Kuid seda tõendust \ saa kindlasti ära näidata, aga selle wastu on tihti lugu katset tehtud, et mana aja kuulsate ja wägewate rüütlite raudriided meie aegse keskmise kaswu- Ha mehele kas kitsad on, ehk hoopis selga ei lähegi. Ja ega siis endise aja rüütlid wäljaspool  raudriideid olnud? Kui meie weel seda silmas peame, missugune  waimu pimedus wanal ajal walitses ja mille waral kõik suguste! inimeste õigusi ja wabadufi kitsendawatel kombetel oli tore rlutseda, siis ütleme: wana aeg ei kõlbanud kuhugi. Tõsi küll, meie aga ei ole weel kaugeltgi  wiimasele täiuse astmele jõudnud, palju tuled weel püüda, igapäew, wäsimata, aga igate pidi on ta wanast, kiidetud endisest ajast parem. Ja ta nihkub alati samm haawalt paremuse poole. Wene riigist. Kodumaalt. i. Harjumaalt. 28. webruaril peeti Hageri kiriku juures laata; rahwast oli kauuis  rohkesti kottu tulnud. Hobuseid oli müügile palju toodud, kuid kaubeldi wähest wõitu, sest miimase aja sündmused rahanõudmiseS on rahwa peale uiiwõrt nisuivalt mõjunud, et rahwal ei olegi raha hobuste kauplemiseks. Ka sõjawäge toodi Nisstst küüthobustega õige rutw fiia, nii et hobused walges mahtus oliwad.  Kahju waestest loomadest, et ka nemad peawad inimeste peale pandud nuhtlust õige mõjuwalt kaasa kandma. Üks noormees sai ka ihunuhtlust, nimelt 25 witsalööki, sest tema oli teise nooremehega tülisse kippunud ja selle eest anti temale kõige rahwa ees hirmu, et ka teised peaksiwad sest. õpetust wõtma. 21. webruaril pidi ka Kirna mõisas jälle sõjakohut peetama. Seal pidiwad mitjälle  peksa saama. 20. webruaril saanud juba kaks meest nuhtlust, ja õöSsel kella 12 ajal pidi teisa kinni woetama. Aga kahjuks saanud  need sest haisu ninasse ja unustanud kas meelega woi kogemata endid seks korraks kottu ära. Aga ometi woetud üks poiss kinni, tõesti wagaue poiss, ja pidanud peksa saama, aga sest teatatud Hageri õpetajale praost Thomsonile. See lahke herra sõitnud ka kohe sinna, ja nõudnud poisi wabaks, mis ka sündinud. Selle peale läinud ka sõjawägi jälle ära. Praost Thomsoni hoolsal tegewusel on üheksa isikut, keda sõjamäe läbi Üilmale maale lubati, tagasi toimetatud. Südamlik tänu niisugusele mehele, sest tema teenib tõesti rahwa lugupidamist. Imelik, kudas see wõimalik  on, et üks õpetaja seda wõtb teha, aga teine ei wõi!? i. Harju-Madise kihelkonnast on ka mõned isikud ära lubatud, aga need olla kõik wargapoisid ehk muud kurjategijad, sellepärast ei olla rahwal nende järel ka kahju. Keila kihelkonnas on rahwas wargatega kimbus. X. Rakwerest. 28. webr. s. a. oliwad sõjamäe kohtu liikmed Rakwere wallamajas koos. Rahwast oli niihästi wallast kui linnast rohkesti  kokku tulnud. Sõjakohtn liikmed teise järgu kapteni von Richteri juhatusel oliwad rahwa wastu wiisakad ja pidastwad neile Eesti keelse kõne, milles rahwast petjate eest hoiatati ja kahetsust awaldati, et siiamaale nii rahuline Eesti rahwae ennast on lasknud nimetatud isikute läbi oigelt feelt kõrwale ahwatleda. Kõigile, kes auususes ja õiglases meeles elawad,  lubati, abiks ja tueks olla. Et siin rahwaü  rahuline, olnud, ei tulnud karistuse üle kõnetgi ette. Peale kõnet lauldi „Jumal Keisrit kaitse sa." Lõpuks oli wallamaja ees sõjamäe parade, kus juures suurtükki laSti ja madruksed 5 korda kahes järkus rohuga kogupaukusi pörutasiwad. Paidest. 23. webruaril oli siin, nagu „PoSt." teatab, linnawolinikkude wali  mine järgmise nelja aasta peale. Waliti enamasti endised wolmikud. Walimas olüvad 113 healt. Walijate nimekirjas oli 193 nummert.  Heali saiwad: 1) apteker O. Brasche 105, 2) majaoin. J. Thomson 92, 3) kaupmees A. Limberg 89, 4) raanmtukaupm. A. Seidelberg  89, 5) rentei-ametnik J. Rand 89, 6) kaupm. C. Johanson 85, 7) wärwijameister J. Stephail 84, 8) kaupm. A. Jacoby 82, 9) õllewabriku-omanik A. Stamm 80, 10) wetsker J. Jürgen 80, 11) wabriku-omauik J. Schroeder 78, 12) linnaarst W. Grohmann  77, 13) notarius O. Hoffmmm 76, 14) kreisiarst Dr. Rottbeck 75, 15) jaamapidaja  Chr. Grohmann 75, 16) weterinär-arft G. Raudsepp 75, 17) majaomanik N. Grnbe 74, 18) majaom. J. Wiebebaum 73, 19) wõerastemajapid. N. Eckart 72, 20) kaupm. P. Niemann 72, 21) kanpmees A. Trenfeldt 70, 22) majaom. A. Luik 70, 23) kaupmees M. Koik 69. Kandidatideks fanvad: 1) majaomanik A. Adamson 67 healega, 2) kaupm. H. Amm on 67, 3) kaupm. A. Oehren 64, 4) majaomanik L. Lemberg 62, 5) majaom. C. Raas 61. Kandidatid oliwad kõik enne walimist ära tähendatud. Walimise ajal ülesantud kandidatid,  keS enamasti „Kureküla" meeste poolt üles seati, 12 meest, jäiwad kõik wähemnsesse. Walimine oli wagune. v. Kolga-Jaanist. Siinsetele wallcuvalitsustele  tuli maksuinspektori poolt küsimine: Kui palju on läinud aasta jooksul waldades poissmehest teenijaid? Kas aasta wöi wahema aja teenijaid? Kudas kaup tehtud, kas kontrahtiga  wõi suusõnal? Kui kõrged palgad?— Soosaare walla täiskogu oli 23. webruaril koos, oma kurjategijate ärasaatmise üle aru pidamas. Seal wõeti nõuuks, seekord mitte ühtegi wallast ära saata. Kui aga edeSpidi meel keegi julgeks oma musta ametit pidama hakata, fiis teda wiibimata wallast walja saata. Ka Wõisiku walla täiskogu pidi samal otstarbel  25. webr. koos olema, aga ei ilmunud tormilisel armul liikmeid, mis pärast asi pooleli  jäi. Siinseid koolitööst takistab „leetri"  haigus laste seas, mis ikka rohkem laiali laguneb. Soosaare wallakool lasti haiguse pärasi  juba paari nädala eest lahti. Nüüd kunlukse  ka teistes koolides seda haigust algawat. Riigiwolikogu saadikute walimisest ei ole praegu mingisugust kuulda. Ainult walla ametnikud on endid ka Wiljandi üles annnd. Ilmad, mis wiimse sula järel õige kewade nägu oliwad,  meelitasiwad ka kuldnokad 24. webruaril walja. 27. webr. oli aga 10 kr. R. järel külma, see kautas ka kuldnokad oma lauluga. 27. webruaril algas Kolga-Jaani pöllumeeste  seltsi poolt toime pandud piimatalituse  kursus kohalises kirikumõisas M. Talts'i juhatusel. Kursus kestab kaks nädalat. Õppust antakse kõigis piimatalituse osades, iseäranis wõi tegemises. Maks on: seltsi liikmetel 2 rbl., wõerastel 3 rbl. osawõtmise eest. Soounda  oleks, et neiud ja noorikud, praegused ja tulewased perenaised, wöimalikult rohkeste oina silmaringi laiendamiseks kursusest osa wõtaks. Tormast. Wotikwerest. Webruarifuu  17. päewal käis kommissar Wõtikwere wallamajas, kuhu kõik walla täiskogu oli kokk» käsutatud. Ta ütles, kõik maksud tulewad ivana korra järele ära maksta, ja temale iga nädal teada anda, fui palju raha sisse tulnud ja kui palju weel saada on. Kõik kahtlased inimesed tulewad ärasaatmiseks wälja anda, mida rahwaS ka suurel arwul täitis. Peale kommissari äramineku andis wallawalitsus rahwa kätte sedelid nende nimede üleskirjutamiseks,  kes juba trahwitud ja parandamata kelmid on. Sel korral anti ka käsk, selles asjas  20. webrnaril kokku tulla. Selleks korraks oli sedelitega 57 nime üles antud, kust hulgast 20 inimest tühjale maale lubati, suuremalt jault ühel nõuni, ainult kahele oli kuulisi peaaeg»»  pooliti pandud. Ka üks naisterühmas oli ärasaadetawate seas ja Lullikatku küla kõige suurema talukoha omanik oma kahe pojaga. Teised 37 jäeti iveel ära saatmata, ehk parandawad  nad weel ennast. Lätimaalt. Riia õpekonna kurator Uljanow on oma pahve peale ametist lahti lastud. „Rig. R." teate järele peetakse selle ameti uuteks kandidatideks Odessa ringkonna kumtont krahw Mussin-Pushkini ja Peterburi 1. kadeti-korpuse  direktori kindral-leitnant Maksejewit. Libawi sojasadamas toka lähedal leiti „Lib. Ztg." teatel ühe meremäe ohwitseri surilnkeya kuuli haawaga. Tapmise koyta ei ple lähemat midagi teada. Soomemaalt. Helsingist. „Huswudftadsbladet" awaldab juhtkirjas kahetsust, ei Soome sotsialdemokratlased  Läti pangarööwlite poole hoiawad ja neid wabaduse eest wõitlejateks on nimetanud. Niisuguseid mõtteid awaldawat ka Rootsi lehed „Arbetaren" ja „Framtid," kuid need wõiwat  Soomemaale ainult kahju saata. Wenemaa  wabameelsematesgi ringkondades olla Soomemaa wastu tuska tunda, nimelt sellepärast,  et seal Wene rewolutsionärisi aineliselt tuetatakse. Niisugust arwamist ei tahta aga soomlased oma kohta tekkida lasta. Helsingist. Kuna „pnnase garde" poolt üleüldist streiki plaanitakse, panemad „põhjusseaduse  erakonna" hulka friulutoab töölised sellele püüdele kõigest jõuust lvastu. Minewal  laupäpwal ja pühapäewal peeti suur hulk tööliste koosolekuid ära, kus otsustati juba esmaspäewal streiki alustada. Aga 1500 meheline koosolek tegi ühel heale! otsuseks, streigist mitte osa «Stta, mispärast töö harilift  soodu on kestnud. fdiidutifi Endise Wiiburi politseimeistri Kaitokanga ja endise asetäitja politseimeistri  Melar i i n ii (praegu kindralkuberneri kantseleis ametis) mõistis Wiiburi raekohns minewal reedel aastaks wangi, sest et nad aastal 1903 selleaegse kuberneri Mjassojedowi käsul sandarmi-mmSkiia Silini, kes mütsiwarguse  pärast wangis oli, kubermang:: wangikojast  wägiwallaga wälja oliwad lasknud ja tema uuesti kinniwõtmist oliwad takistanud. Kaebtnsealused kaebasiwad edasi. Kattgemalt riigist. Peterburist. Tehnika-ülikoolide direktorite ja prohweSsorite kooSole  k u l peeti eradotsentide seisukorra üle anu Läbirääkimisel jagunesiwad arwamised .kahte osasse. Kuna üks osa koosolijaid sellel arwamisel  oli, et iga eradotsent doktor olema peab, sest et üliõpilased temast muidu lugu ei pea, pidas teine osa sellest arwamisest kinni, et ka doktorandist ettelugemist pidada peaks lastama. See olla üsna kõrwaline asi, fui suur auukraad  ettelugejal on, sest üliõpilased minna ikka ainult niisuguseid eradotsentisi kuulama, kes teaduse kõrgusel seisawad. Pikema läbirääkimise  järele tegi koosolek otsuseks, seda küsimust otsustamata jätta ja er abonentidelt edaspidi proowi-ettelugemise pidamist nõuda. Üliõpilaste ühest ülikoolist teise minemise asjuö  oli koosolek selles anvamises, et ülikoolide wahetamiseü täielik wabadus walitsema peab. Peale seda tegi koosolek otsuseks, et õpetooli peale walimiste juures kohaotsija rahwus, usk ja sugu mingit osa ei mängi, ja et rahwahariduse  minister ühtegi prohwessori ametist lahti lasta ei wõi, waid et lahtilaskmine ainult  kohtu otsuse peale sündida wõib. Kaubandusministri abiliseks nimetatawat.  nagu „Now. Wr." kuuleb, raudtee departemangu  direktor Ziegler von Schaffhausen. Esimene rahwaülikool Wenemaal.  Esimese rahwaüiikooli asutajad pidasiwad 26. webr. linnawolikögu Nikolai saalis koosolekut. Umbes 200 inimest wõtsiwad  koosolekust osa. Korraldamise toimekonna eesistuja prohwessor Drill juhatas koosolekut. Tema teatas, et wabade rahmnülikoolide asutannse  ühisusel praegu 500 liiget ja 5500 rubla kapitali olla. Ühisusel läinud korda linnawalitsuselt, mõnelt seltsilt ja erainimestelt  luba saada ettelugemiöte toimepanemiseks nende rmlmides. WalitsuS pole rahmaülikooli asutamist senini kudagi moodi takistanud. Eesistuja  teatuse järele waliti ühisuse asjatoimetamise  toimekonda järgmised herrad: M. J. Petrunkewitsh, J. C. Boduain de Courtenay; P. F. Lesshast, W. D. Nabokow, W. Dmitrijew, würft J. R. Taryanow, D. P. Nikolöki, L. F. Pantelejew, L. W. Hodski, D. A. Drill, P. N. Beketow, A.A. Brandt, Tratshewski, N. N. MitinSki, F. F. Selinski, A. P. Ätetshajew, P. G. Mishujew, M. N. Nisyegorodtsew, N. A. Restsow ja W. J. Schiff. Kewade tuleku kohta teatab pcohwessor Kaigorodow järgmist: Lääne-Wenemaalt:  Snwalki kubermangus laulsiwad 16. webr. lõukesed, 19. nähti metsanest ja 21. knldnokkasi. Ka Augustowi maakonnas. Suwalki  kllbermangus, kuuldi 16. webr. lõukese laulu, 21. webr. tuliwad sinna metsaned ja 22. webr. polnud wäljadel enam peaaegu sugugi  lund näha. Beloweshis, Grodno kubermangus,  nähti 19. webr. oraksewarekseid, 21. laulsiwad lõukesed ja lähemal päewal löiwad tikerperi põesate kulles leyenupud lahti. Grodnos  kuuldi 22. webr. lõukesi laulwat ja lumekellukesed  õitsewat. Windawis, Kuuramaal, hakkas jää 23. webr. liikuma.  Põhja-Läänest:  Riias laulsiwad 22. webr. lõukesed ja TsarSkoe Selos nähti 23. webr. orakjewarest. Riia-Kiewi raudteest läänepool on põllud lumest  peaaegu täiesti paljad. Aleksandrowskisse, Jekaterinoslawi kubermangus,  titliwad 19. :vebruaril kuldnokad. Taganrogis nähti ftilbtidfPaft juba 17. m* braaril. Rostowis Doni jõe ääres hakkas jää Doni jõe peal 21. wedrnaril lagunema. Raharaiskamine trükitõõltste  ühisuses. Nagu meie „Nowoje Wremjast" lueme, pidasiwad trükitööliste ühisuse  liikmed 26. webruaril pikema waheaja järele  Soola-linnaS koosolekut. Nagu ühisttse kirjatoimetaja herra Scharek teatas, on endised ühisuse asjatoimetajad herrad Tkatfhew ja Brocker wiimasel segasel ajal enam tui 5000 rubla ühisuse raha ära raisanud. Mõlemad raiskajad põgenenud wäljamaale. See kurwastaw  sündmus andis koosolijatele põhjust eestseisuse kohta käredaid ütelust tarwitada. Aga et wiimasel ajal wõimata oli ühisuse warandust hoolega walitseda, sest et segadused seal juures takistuseks ollwad, leppis koosolek eestseisusega ära. Leppimiseks andis temale peaasjalikult see nähtus põhjust, et eestseisus wiimasel rahutumal ajal ühisust koos hoida oli mõistnud. Raha walmistamine. Nagu meile teadustatakse, walmistatawat Wene kuldraha  Pmutsusemaal. Kantnsed sõjas. Siiamaani, on ajalehes „Russk. Jnw." sõja kautuste kohta korralikrstt aruandeid awaldatud, kuid aruannete lõpp on alles tulemata. Wtimase aruande järele on Wenemaa 151,000 meest kautanud. Peterburisse sõit. Tulewal nädalal  minna kindral Orlow, kes Läänemeremaadel  korda jalale seadis, Peterburisse. Admiralid Togo ja Dewa kutsutakse tunnistajateks. Admiral  Nebogatowi kohtu asjus kuulatakse admiralid  Birilew, Roshestwenski ja kõik teised laewade juhatajad, kes Tsnstma lahingust osa wotsimad, üle. Nebogatow on palunud, et ka lapani admiralid Togo ja Dewa peaks üle kuulatama. Tööliste seisukord. Wiimasel ajal on käremeelse sihiga ajalehed tihti teatanud,  et töölised wäga raskes seisukorras olewat.  Nüüd teatab politsei ajaleht selles asjas järgmist: Linnmvalitsuse poolt awaldatud aruannetest  selgub, et jöulu-kuuS 1905 ja näärikuus  ning küünla-kuu kahel esimesel nädalal 1906 suremus 22, g tuhande pealt suur oti. kus juures keskmistes linnajagudes inimesi rohkem igapidi kui agulites. Kui neid ametlisi armeid möödaläinud aasta sellesama aja arwudega  ljoulu-kuuS 1904, nääri ja küünla kuud 1905) wõrdieda, siis selgub, et suremuse arm sel ajal 27 ja 39,? wahel tuhande pealt mankus, seega siis suurem oli kui praegu läbi elatud ajal. Miü töõrahma ülespidamisesse puutub, siis on praegu linnas ja agulites umbes 75 söögimaja, millest iga päem üle 18,000 inimesele ilma rahata ja anvata 2000 weikese maksu (umbes 10 kop.) eest lüunat  süüa antakse. Peterburi agulis antakse 6 söögimajast iga päew umbes 3000 immesele  malmis tehtud toitu ja umbes 3000 inimesele  toiduaineid, nagu leiba, jahu ja muud. WHburi linnajaus on 8 söögimaja, mis iga päem 1225 inimesele ilma rahata ja 260 iniinesele  weikese maksu eest süüa annawad. Teiscd  söögimajad on enamasti linna ääres. Smolenskist. Juhnomi ivaldade talupojad  on Smolenski kubernerile järgmise palme saatnud: „Meid, allakirjutajaid, palutakse konstitutsioni-demokratlise,  sotsialdemokratlise, kaubanduse-tööstuse  ja teiste erakondade liikmeks astuda, et meie siis riigiwolikogu waltmife juures nende erakondade eeskawa järele talitaksime.  Aga et meie mitte loota ei wõi, et oina nõrga mõistusega meie aja keerulistest oludest aru saame, ja meie mitte ei soowi mõnda waütsnsewaütast erakonda tuetada, siis palume ekstsellentsilt nöuu, missuguse erakonna liikmeks meie astuda möime, ilma et selle läbi oma jumaldatud keisrile kahju teeksime. Palume meile teatada, missugused erakonnad kohalikud on ja ainult praegust riigikorda ümber lükata tahawad. 25. januaril 1906." Subtsowist, Tweri kubermangust. Weikepõllupidajate  walimisekooüolekul maliti riigi, wolikogu walijameeStekS 10 pappi ja 2 taluvoega.  Kadunud pea. tlK* VOH Blanfeenfee. (2. järg.) Ka teised majaelanikud, keS kell ühe ajal majaukse kinnipanemist kunlnud, oliwad Branni poolt üle kuulatud. See täielik ülekuulamine ei toonud uusi asjalt,gusi päemawalgele, mis saladuslist pimedust,  mille sisse mõrtsukatöö wmjatud oli, walgustanud oleks. Lotter pidi mehest, keda ta näinud, täieliku  kirjelduse andma. See oli umbes kolmekümne  kuni kolmekümne wiie aastane mees, niisama suguse suurusega ja kehakaswuga fui Monnard, tal oli päikesest tugewasti pruuniks kõrwetatud näujume, tumepruunid jnuksed ja sedasama wärmi mokahabe. Suu oli lai, mokad natuke tnrssunnd. Nina teraw ja suur. Seda isiku kirjeldust luges Braun itta ja itta jälle uuesti, nagu wõiks ta selle läbi mõrtsukat lähemale tuua. See oli aga ka ainuke peatuse punkt, mis süü selgitamist, kõige pealt aga kurjategija ülesleidmist wõimalikuks tegi. Kõike seda, mis tunnistajad ütelnud, tuletas  Braun enesele meel kord meelde. Iseäranis hnwitawad oliwad Weberi emanda  teatused tapetu enese üle. Nii iseäralikult kui ka mitmed asjad kõlastwad,  stisgi ei wõinud Braun neid kudagi wiisi mõrtsukatööga ühendada. Monnard oli nimelt umbes aasta eest Weberi emanda juurde korterisse läinud ja na, milles Weberi emanda majariistad seisiwad  ja millel oma sissekäik kojast trepi kaudu zli, enesele üürinud. Ta oli itta korralikult uuri ära maksnud, tal oli alati raha, sai ka ,agedaSti posti kaudu raha, ja nimelt itta suured summad. Kust kohast see raha tuli ja lelle käest, seda ei teadnud Weberi emand ütelda. Monnard ei kõnelenud sellest temale ka iialgi. Ta ei kõnelenud seal ühegi inimesega  terwes ümbruskonnas. Nii ei teadnud [keegi, mib ta waremalt oli ehk kust ta tuli. Ainult mõne korra oli ta tähenduse teinud. et ta maailmas juba palju ümber rändannd. Millest Monnard elas, seda ei teadnud emand ka mitte ütelda. Ta ei olnud iialgi sellest midagi kuulnud ega teada saanud, et kadunul suurem warandus oleks olnud. Nii palju oli aga kindel, et ta iialgi tööd ei teinud, aga sellegi pärast alati hästi elas. Weberi emand oli mõne korra ka seda tema käest küsinud ja tähendusi tema waranduse ning selle suuruse üle teinud. Selle peale oli tapetu alati ainult naeratanud. Sagedasti sõitis ta ka pikemaks ajaks ära, kuhu, seda ei saanud keegi teada. Nendelt teekondadelt tuli ta aga itta suurte rahasummadega tagasi. Sõpru tal ei olnud, wähemasti ei nähtud teda kunagi kellegagi sõbralikus läbikäimises. .Ta elas itta wõimatikult  tagasihoidlikult. Öössetel ei tulnud ta küll kunagi enne kell kahtteisikümment ehk ühte koju. Kõige selle üle mõtles Braun uuesti järele, aga ta ei leidnud midagi, mida mõrtsukatööga  kudagi wiisi oleks ühendada wõinud. Iseäralikud leidis ta aga rahasaadetused olewat,  uus wäljaspoolt tuliivad, kui ka tapetu mitmekordsed teekonnad ja selle asjalood, et ta siis ikka rahaga tagasi tuli. Wõimalikmn oleks see ju kindlasti olnud, kui ta teekondadelt ilma rahata tagasi tulnud oleks. Kõikipidi ei wõinud  aga Braun nendest weikestest asjadest kõige wähemaidgi otsuseid teha. Sügama õhkamisega wõttis salapolitseinik kirjad ja paberid kätte, mis ta Monnardi korterist  kui kadunu omanduse kaasa wõtnud ja protokollide juurde oli pannud, et neid hoolega ja põhjalikult läbi waadata. Nürimalt luges ta iga kirjatüki sisu läbi, kuna ta selle juures pool waljusti enese ette pomises. Kõik sisaldasiwad aga ainult tähtsuseta  asju, nagu armastuse kirjad, tellimised ja kirjad tundmata inimeste käest. Kõik wiimased pani Braun kõrwale, et neid hoolega meel kord uurida, kiuta ta kõik teised wäärtuseta paberilehtedena ära pani. Ta nägu, mis itta ühte ja sedasama tuima olekut awaldas, ei näidanud ühegi liigutuse ega silmade kõige wähemagi wälkumiss läbi, et ta kirjade lugemise juures mõnda tähtsat peatuspunkti oleks leidnud. Kõikipidi ei olnud ta oma mitmekordse otsimise juures seda leidnud, mida ta kõige tähtsamaks oli arwanud. Monnard oli wäljaspoolt  raha saanud, aga tema kirjade seas ei olnud mitte ühtgi rahakirja äraleiget leida. Et wäljas tffa pimedamaks minema hakkas, tõmbas Braun eesriided akentel üles ja waatas  selle juures mõttes alla wangikoja õue peale. Seal nägi ta rohkesti wangisi, kes, hallisi wangiriideid kandes, mitme ametniku ülewaatusel jalutasiwad, nagu nad seda seaduse  järele iga päew kord teha wõisiwad. Nende wangide seas leidus nägusi, mille peale kuritöö tegemise tahtmise himu juba kirjutatud seisis, teised selle wastu awaldasiwad  ainult kamakat, kurja naeratust, kuna teised  jälle hoopis süüta, lahkete nägudega oliwad. Paljusi nende seast oli ainult Brauni otsimise  ja uuritu ise osawuö wangikoja müüride taha kindlasse hoiukohasse wiinud. Kes wõis temal aga korda minna, Monnardi  mõrtsukatööd lepitada? Braun istus selle järele jälle oma kirjutuslaua  taha ja uuris uuesti kirjad läbi, mis ta selleks otstarbeks wälia ivaliimd oli. Nendest wõttis ta ühe oma kätte, kuna ta teised ka wäürtuseta ja tähtsuseta kirjade hulka pani. Seda ühte kirja luges ta aga ikka ja ikka jälle uuesti ja uuris selle sisu nii sügawates mõtetes, et ta mitmekordset koputamist ukse peale sugugi tähele ei pannud. Ta ei näinud ka mitte, kuda uks pikkamisi  lahti tehti ja kommissar Seidel sisse astus. Alles siis, tui «uimane teretas, waatas ta kohkudes üles. „?toh, kas olete midagi leidnud?" küsis kommissar. Ta ei saanud aga selle küsimuse peale wastust; Braun ulatas ainult kirja tema kätte, mida ta meel ikka oma käes hoidis. Kommissar wõttis kirja ja küsis: „MiS pean ma sellega tegema?" „Lugege!" ütles Braun ja waatles kõige suurema põnewusega kommissari nägu, keS poolwalju healega kirja luges. „Rio de Janeiros, 14. jan. 18. . „Wana kelm! „Sa elad weel ikka minu taskust. „Nüüd on aga minu tahtmine sellest täis. „Kas on sul aimdust, mida sa mulle juba „wõlgned? 20,090 marka! Kas said aru? „Selle raha oled aegamööda ära pilla„nud  ja kõrist läbi ajanud. Sul on wahest „ehk kaunis moedukas watsake, kuna mina „ikka raha muretsema pean. Ma ei wõi „seda enam teha. Ma müün sinu elukiu„nituse  paberi ära ehk panen selle panti! „Sa wõiksid ometi ka midagi peale hakata! „Sa ei ole ju mitte pea peale kukkunud. „Wõi kas ei peaks wõimalik olema „Teie juures mingit ära teha? Siis oleks „see Münhen tõesti kurb, wäga kurb pesake. „Sellepärast, wana Korsten, kirjuta warsti, „mis sa tegema tahad hakata, muidu näed „sa mind ühel ilusal päewal Münhenis. „Mul ei ole praegusel ajal enam eneselgi „raha ja mu kukkur põeb rasket tiisikuse „haigust. Kõige mõnusam oleks küll, kui „sa asja hoolega järele mõtleksid ja rahu„  tikult puhkusele läheksid, nii et ma sinu „elukinnituse rahast 50,000 marka kätte „saaksin. Aga nii mõistlik sa ju ei ole! „Kahju sinust ei oleks tõesti kellegi!! Just kasuta kassidel on harilikult „kõige wisam hing. Kas oled sellega rahul, „kui ma su elukinuituse paberi ära müün? „Wahest ehk teenid sa ise selle läbi ka weel „midagi, „Sinu wana sõber Peter." Kommissar hakkas, kui ta selle kirja läbi lugenud oli, waljusü naerma ja ütles: „TõeSti, armastuse wääriline sõaer! Aga mis tahate Teie selle kirjaga peale hakata?" „See Peter on otsitaw mõrtsukas!" wastas  Braun kindla healega. „Aga see on ju BrasiliaS!" hüüdis kommissar  wahele. „Oli! Oli! BrasiliaS! Januari-kuul." „Mikspärast peaks ta nüüd aga Münhenis  olema? Millest arwate Teie seda?" oli natuke imestaw küsimine. „Ta kirjutab ju selgete sõnadega: Kirjuta marsti, muidu näed sa mind Münhenis." „Noh, sellepärast ei pruugi ta ju weel siin olnud olla!" sõnas kommissar mehele. „Ma arivan," jutustas Braun ekstmatatt edasi, „kirja lõpp on ometi natuke enam fui kahtlust ärataw." „OH jumaluke! Sellepärast et ta kirjutab, et kõige parem oleks, kui ta warsti ära sureb! Hea sõber wõib naljapärast seda kord ka ütelda!" „Aga 20,000 marka wõlgu!" algas Braun jälle. „Ja, ja! See Monnard on kahtlemata oma sõbra kulul elanud!" tähendas nüüd konimissar.  „See Peter tarwttab aga oma raha," ütles Braan. „Monnardil el olnud aga midagi." „Ma el leia mingist ühendust!" audis kommissar wastuseks. „Kuda tahate Teie siis seda asja seletada?" ~See on ometi wäga lihtne! See Peter oli oma sõbrale kõik laenanud, 20,000 marka. See on summa, mida hea meelega ei kautata." !" sõnas siis kommissar wahele. Braun kõneles jälle edasi: „See Peter kannatas januari-kuul, nagu_ ta siin oma kirjas teatab, raha puudust. Monnardil  ei olnud muidugi midagi ja ei wõinud  sellepärast temale ka midagi läkitada. Peter katsus nüüd elužiunituse kirja, mis tema käes wististi pandiks, ära müüa ehk edasi panti panna. See ei läinud temale aga tuitte korda. Paber oli temale sellepärast wäärtuseta. Monnard pidi sellepärast, kui paber  raha tuua wõis, surema. Ta mureiseS enesele siis nii palju raha kui teekonnaks taruus  läks ja jõudis hiljuti Münhenisse. Ta otsis siis Monnardi üles ja läks siis teatawal ööl tema koju. Mõne warjukatte all läks ta Monnardiga selle korterisse ja tegi siin mõrtsukatöö  ära." (Järgned). Rr. S 4. P«ew«leht. im