sõjalaewas tikku olewat sala kasuga ivälja sõitnud. Nüüd kuulub Wene poolt, see Jaapani laewastik  tahtwat kuude eest Europast saadetud Wene sõjalaewu, kes Suezi käänulist läbi Jda-Nasiasse iäkstwav, et säälset Weue laewastikku kõwcndada, ja niis oma reisisihill Pori-Arturist ainult weel mõned päewateekonnad kaugel wöiwad olla, tagasi hoida ja miv päälacwostikuga ühinemast takistada. Peterburist tulnud teade lausub: „Wene tel. ageuturile" on Tokiosl sõnum tulnud, mille järel sääl kõneldowat. Jaapani sõjalaewad saadetud Port-Arturi poole teel ole«atele  Wene iSjalaewadele „T>esarewitshile" ja „Bajanile" wastu, et nemad Wene laewastikuga mitte ühineda ei saoks. Niisugust takistamist wõib ju ainult pääletungimise  läbi korda saata ja sellega oleks jvia alguse märk antud. Shanghaist. Sisemise Hiina asekuningad  ja kubernerid, pääle Tjhiili oma, paniwad keisrile ette, 90,000 walj «maalaste  poolt «väljaõpetatud sõjameest Wene woStu wõitlusele wälja saata, sest et «viimane  Mandshuria oma käeS hoiab, Amerikast. Ilmatu suur uudis kuuldub Amerikast jälle kuulsa leiumchc Edisoni  poolt. Seekord pole ta just midagi uut asja mõelnud, aga uus leidis on tähtsamgi kui mõni uus asi oleks oiuud, kuna see iväga laialt suure, kehiva rahivvhulga omaks tõotab saada, mis teatawasti suurema osa leidiste juures «võimalik ei ole. Edison tõendab nimelt, et tal korda olla läinud, elcktriwõimu saamiseks uut, seni tundmata hallikat awada. Selle tõttu saaioat elettriwõimu soetamine nii hõlpsaks ja oda «vaks. nõutada. Ka abiriist selleks olla nii lihtne, et sellega igaüks wõib talitada. Nii wõida igas majas elektrit ametisse panna, mis muidugi inineste tööd otsaiait hõlbustaks. Seni ei ole ometi weel ligemaid teateid awaldaiud, kuna suur meister alles katsete kallal töötab. Asi kuulub wäga kena, kui see aga jälle mõne naljohamba luiskamine poleks? Möndasugust. Abinõu waimuhaigete arstimisel. Amerika haigemajades tarwitatakse waimuhaigete rahustamiseks hää tagajärjega kautschukki, mida haigetele  närida antakse. See teha ajuti isegi mõllawad haiged magusamaks. Tubakat tarwitatakse maailmas aasta jooksul umbes 120 miljoni puuda 500 miljoni rubla wäärtufts ära. Seega tehtakse igas nädalas umbes 10 miljoni rubla suitsuks. Kosja kombed on mitmesuguste rahwaste  juures «vahest päris kentsakad. Nii on Ungria mustlaste juures pirukad armastusekirjade asemel. Noormees, kes neiu armastuse osaliseks saada tahab, laseb raha piruka sisse küpsetada ja annab siis esimesel juhtumisel piruka oma neiule. Kui neiu raha wastu wõtab, on !a ka' kosjad wastu wõtnud, annab ta aga raha kohe tagasi tähendab see „ei" ütlemist. Mitmel poot nõutakse peigmehelt ainult kehalist  jõudu. Nii püüab Arabia kõrbe metsikust suguharust peigmees oma armsamat wägiwallaga paneb muidugi kõigest mäest wastu, püüab nöörimeest  kiividega, kaigastega ja liiwoga eemale peletada.  Kui ta selle juures meest hoomab, on see talle eluks ajaks auuks. Jõuab noormees neiut kõigest wastupanemisest hoolimata oma isa telki wiia, siis on tal eesmärk käes ja ta abielu arwatakse  maksmaks. Eskimolane wiib oma pruudi ka wägisi koju. Üsna waikse rahuga tirib ta oma tulemase juukseid  pidi ehk kasuka hõlmast oma jäätanud onni. Iseäraline wits walitseb Borneos, Deika suguharu  juures. Kui mecsterahwas tahab neidu omale naeseks wõita, siis aitab ta enne neiule rüütli kombel kõik raskemad tööd ära teha. Kui neiu talle selle juures wastu naeratab, ei ütle noormees talle sõnagi, maid tuleb täsähiljükesi keskööl  armsama majasse, kui see -vanemate seltsis magab. Kui wanemad tema kosimise wastu ei ole, teemad nad nagu magaksiwad nad. Tütarlaps tõuseb üles wõtab peigmehelt kõiksugu maiustusi wastu ja abielu on alanud. Kui jaapanlane armastust awaldada soowib, wiskab ta õlipuu walkjalest õitest kimbukese oma südamewarga kanderaami sisse, kui see oma sõbranna  pulma läheb. Kui neiu lillekimbu tagasi wiskab, siis ei salli ta teda, wõtab ta oga kimbu ja paneb wöö wahele, siis wõib armastaja õnnelik  olla, !a armuawaldus leiab wastusl. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, SO. nowembril. Sa a r l a n e, 1903 47 ZISWI»».. I-. Sõ SvsöM IsgZ I-. SõW. ?ÄSM. Sn. s» ° «-11. es 5. - TrMwS,«MSSS«S trMLcAW. ss 17. Liiwimaa kubermangu Põllumeeste Seltsi ASi" abikauplus Kuresaares, endises Rahri kontoris, soowitab odawate hind adega: Põllutööriistu, wiljapeksu- ja puhastamise masinaid, mitmet seltsi saha- ja masinate jagusid; majapidamise tarwituse asju: rauda, terast, plekki, naelu (ka naela wiisi), lambiõli (toobi wiisi), rattamääret, köisi ja palju muud; kõiksugu põlluseemneid, kõigeuuemaid koorelahutajaid  „Perfckt" j. n. e. Abikauplus wõtab ka tellimisi mitmesuguste asjade pääle wastu. gM" „Saarlase" trükikoda annab hääde tingimistega igale soowijale linnaturule, kui ka maale kirikute uurde kõiksugu Eesti kalendrid müüa. Müüa saab rubla päält 2—3 rubla puhast kasu. Teadaandmme. Kuresaare linnaamet tarwitab 1. januäriks  1?04 tapamaja ülewaatajat. Kohasoowijaid  palutakse oma tingimisi linnaametile  teada anda. Üks must nimega pruun nina ja pruunid jalad, rinna pääl walge kriips on ära jooksnud. Waewa palga eest palutakse  koera üle Lenardsoni majasse teatust anda. wSlkeses ja suures kaustas, soowitab suures  wäljawalikuS odawate hindadega GHsoö. Langs Saarlase trükikojast wõib saada: hind It) kop. Uus aastasada hind 35 kop., köidetult 45 kop. Nalja kalender hind 25 kop. Isamaa kalender hind 30 kop. Müüakse Jokschiri Znglissugu poolikuid põrsaid, neli nädalat wanat. Lähemat teatust Kõlljala kojas. Kangruselja mõisa otsitakse Lähemat teatust antakse KuresaareS, Kõlljala kojas ehk Kangruselja mõisas. Teadaan d m i s e d. Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltst liikUte-kmolek esmaspäewal, 8. detsembril ISV3 kellu 12 lõuna. Saaremaa Karskuse Seltsi ruumides. PSsmakord: 1. Uute liikmete wastuwõtmine; 2. Tulema aasta pää- ja eestseisuse koosolekute 3. Herra köster Puki kõne: Õpetus, kudaS lehmadest kõige rohkem kasu saada Wõib; 4. Seltsi korteri küsimus; 5. Mitmesugused Seltsi toimetusesse puutuwad Ühtlast palutakse ka Seltst liikmeid üleS anda, kui palju nad tulemaks aastaks rohuseemneid  tellida soawimad. Eestseisus. Loovituu uuustutuil ostjutels nüüä roükss väljavalikus Kübe js kuläseju üsuu oäuvutö vabriku binüuüsAU ja olmelt: üöbs koosti kuulu järele 80 Kop. loocl, kuilutuä  ju kruvesrituä 1 rbl. 20 kop. looä, mitmemooiillisi kulli sörmukseiü, kSSrSngMbrossisiü,  kettisiil, drslokkisilij. u. s., vulxsst metullist mitmssuAuseicl üüiü usju oüuvuts üiocluüsgu, iseäranis üüiü käimupuuüuü üõbs snkuruurisiil 7, 8, 9, 10, li, 12 ju 14 rublu tükk, üüüst liigist terusest snkuruuriä „kuu- ASiiilort- tVutcü Lo." 8 rubiu tükk ju witmst mooüi eüt mkkbluurlsill üsuu oüuivute blnn»- üsxu 3 ju 4 rublu tükk, tüse- ju söömakoosT kuüvliü, nuge, tüsssöölssill, paberossi ksrplslü ju luitmsmooililiZi oüuvute büiü uurikettisiä; laulatuse sörmulcssiü böbsst ju kuilust ki-oonuprooviäsxu 01, ixul ujul susilu. Lstuu liüüe ju kullla kuulu järele ju wuksuu büüü binäu. L.ullpukliklllt Kiilluskpumeister W. LinSHotttL. ?itkus uulitsus 17, LulouÄ lisiilul.