nüüd niisugune „ pailaps" on, st kõigile eeskujuks  sünnib seada ja isegi iga mõisa laua pääls auuga sünnib- Talumeeste laual aga teda küll olemas ei ole. Rnsekiilast Tiiriwetja õigeusu kihelkonnakooli  nõuukogu tegi 6. märtsil otsuseks Leo, Teeso, Kaimra, Easte, Anseküla,  Zmari ja Kougotama külade jaoks abikooli asutada. Kool saab esialgu liikuwkool  olema ühs nädala Leo külas, teise nädala Iman külaS. Pärast poole üüritakse kooli tormis alalised ruumid. Uuele koolile määrati naiskooliõpitaja, neiu Ä. W äi n, kes oma hariduse Tiinmetsa  õigeusu koolis saanud. See on esimene  juhtumine Saaremaal, et külakoolis nacStcrahwaS kooliõpetajaks on. See asi on aga tähelepanemise wüärt. Saaremaal  on kooliõpetajate palgad wäga madalad,  nii et palk kooliõpetajat sugugi ei elata, iseäranis meel siis, kui ta naisemees  on. Naiskooliöpetaja wõib aga mähemaga  läbi saada. Ka wõib ta näputööga kergemini lisateenistust leida ja ei pruugi mitte ülcmaale kraawifid kaewama minna. Päälcgi wõib nacSterahwai koolipõllul niisama hästi tööd teha, kui meeSterahwaSgi,  ehk meel pareminegi, nimelt selles asjas, mis lastekaiwotamisc ja nende südamelise hariduse kohta puutub. S- lls tõttu oleks palju kasulikum naeSterahwind külakoolide» ametisse seada- Tehtagu selleks sammusid! Mustjalast tuleb imelik teatuS: säälscd  naeftd ei olla sellega mitte rahul, et Mustjala monopoli pood pühapäiwiti kinni on. Karjast poolest on selle aastane  talw wtlets talw olnud, sest haiguse lübi on paljud lapsed kolmanda osa päiwi koolist puudunud. Laste keskel walitftw haigus on kaunis raske. Mitmed lapsed on —8 nädalat haiged, mõned saamad aga juba 4—tz päewaga jälle terwets. Laste haigusest tuligi, et inspektor koolide revideerimisel fiin paljud koolid tühjad olema leidis. Karja kihelkonnas on - kaks meest kohkumise tagaiärjel peast segaseks jäänud, üks Leisi, teine Pärsama wallaS. Ajalehtede lugemine on siin palju wäiksem, kul see minewal aastal oli. Kõige robk m lnetakse Rietirahwa püha» päewa lehte za Ka käiwad „Aeg", „Päewalcht" ja „Wabadus." Leisi theemajas ei ole se! aastal muud lehte, kui Õigeusu kiriklik leht Maimult? Sõnumitooja " Tartust. Reede olla, nagu „Kl. Tageblatt"  teatab, Tartu ülikooli nõuukogu rahmahariduse ministri ettepanekul otsuseks teinud, usuteaduse jaoskonna juurde Eesti ja Läti prohwessorite kohta tegeliku usuteaduse jaoks põh j e ndada. Saksa prohweSsorid ei olla oma häält ära andnud- Sellegipärast on otsus peaaegu ühel häälel tehtud, eh? küll ükS-ainuS usuteaduse prohwessor selle poolt on olnud. Selle otsuse läbi on Tartu ülikooli nõuukogu rõomuS i v l wiisil näidanud, et ta meie rohiva tarnuduStest aru saab, ja ta wõib kindel olla. et EeSti ja Läti rahwa haritud  ringkonnad tema wastu selle eest wäga tänulikud on. Nagu .KleineS Tageblatt" ennast Ütleb tõsisest hallikast kuulnud olcwat, olnud 13. märtsil riiginõuukoguS EeSti ja Läti rahwakoolide õp ekeele  küsimus lõpuliku otsustamise  al l. Küsimus on rahwahariduse miniSteriumi poolt sinna harutada antud, kes omalt poolt soowib, et rahwakoolis rahwakeeleSöpetust antaks. Wene keelt tuleks ainult Wenekeele, Wene ajaloo ja maadeteaduse juures tarwitada. Lätimaalt. Riiast. 8 sõjariistus meest tungisiwad wallawalitsuse kallale, mis lO wersta Riiast kaugel, wõtsiwad urjadnikul ja «allakirjutajal  sõjariistad ära ja põlctasiwad Keiserliku  Majesteetide pildid, wallaraamatud ja lroonumara ära. Lüwimaa kuberneri sellekohase eeskirja  järele tulcwav trükiseaduse I. jao 41 põbjal ajalehtede kuulutused, nagu ennegi, politsei tsenseerimiseks saata. Nagu „Rig R-" kuuled on Liimima  a maapäcw esmaSpäewal Riia linnapraosti,  ülemõpetaja Theophi! Gaehtgenb'i  Liimimaa kindralluperintcndendiks  walinud. Endine kindra lsuperintendcnt KaZtaw Oehrn aStus ju sügise! sellest ametist kidura terwise pärast tagasi. Lliivimaa talupoegade palme, et neid sõjamäele moonamurelsemiss kohusest mabaStatakS, wõetawat, nagu „Rishk. Wcd." teatawad, kuulda. Kindralkubcrncr Sollogub töötab praegusel ajal „Birsh. Wcd-" teatel, Baltimaade rahustamise aruande ja tulewikuS  rahutuste ärahoidmise määruste eelnõuu juures. E lnõuuS on otsustatud kõigil pool üle maa, isegi kõige wäiksemateS  kohtades, nimelt Kuuramaal, sõjamäe  salkasid asuma jätta. Kindral Sollogub  on ka maa politsei uuendamise ja kõwendamise küsimust puudutanud. Baron A. Stempel, keda „D-Ztg." mässust osuwötmiscs süüdistab, wastab selle pääls „Lib. Zeit.": Ei ole mitte tormis  sotsialist olla, et rahwaS sinust lugu ja omaks pcab. Rahmas armastab õigust, mis südamest tuleb, ja on selle eest tänulik. „Andke Jumalale, mis Jumala kohus, ja rahwale, mis rahwa kohus" kui kõik selle sõna järele oleksiwad käinud, ei oleks mcil mitte mässu ega kariStawaid sõjamäe-salkafid olnud- Dondangenis on sõjawägi „Pet. Lapa" sõnumi järele 13 minust maha lajknud, 100 isikule peksa andnud, kinni wõtnud ja Miitawisse wiinud 70 isikut. Taluperemehed on oma koosolekul otsuseks teinud maalt 130 wallaliiget wälja saata. Kaugemalt riigist. Peterburist. 12. märtsil. Ametlikult. Keisri Majesteet on mitme kubermangu talupoegade saatkondadele,  kes TsarSkve SelooS end esitamas käisiwsd, järgmist ütelnud: „Olen wäga rõõmus teid nägemas; awaldoge  Minu õiglast tänu kõigile, keS teid wolitosiwad Minule adrcssisi tooma; lutage  ka Minu sõnu, et iga omandus puutumata  on ja et rahwas ainult kestma ja wisa töö waral rikkust kogub; kuna igast seisusist inimesel kindel teadmine peab olema, et tema warandust ära ci wõeta. Minule kurwasiuseks on talupojad mitmes paigas rahutusi korda saatnud, wõõra waranduse kallale kippunud ja mõisasi  lõhkunud. Mina olen kindel, et tulcwikus  mitte midagi sellesarnast ei juhtu- Ütelge ka, et kes niisugust wägiwalda ette wötawad, seaduslise nuhtluse saamad ja kaotawad riigi talupõllupanga abi maa ostmisel. Ma olen kindel, et teie kä edaS- pidi Minule sada truuwiks jääte, kui teie isad ja wanaisad oliwad." -- Armu kuulust ei olla enne. Riigi Wolikogu kokku astumist mitte loota, teatatakse „Düna-Zeitungile." Talupõllupauga tegewuse tohta teatawad  Peterburi lehed jutustada, et see juba lähemal kewadel oma tegewust Läänemeremaadel  algada, Uued seadused. Lähemal ajal antawat, nagu „Birsh. Wed." teadwad jutustada, uped seadlused meistrite ja õppijate  mahe korra kohta wälja. —. „Birsh. Wed," kuulewad, et mereministeriumis  praegu sõjas hukka läinud ja ära wõetud laewade wäärtust üle aruannet  tehtawat. Arw töuSta üle 250 miljoni. Mitte ainult ajalehtedes, waid ka õue ringkondades on wög>! tihti sellest juttu, et krahw Wittel nõuu olla wäsimuse pärast ametist ära astuda. vßussk. GoSs." teatab, et hoi ukassadesse  ikka weel rohkesti raha woolab; enam kui pool neist summadest,  mis ärewuse ajal wälja wõetud 80 miljoni, on juba tagasi toodud. Sinod on käsu annud, et Ri gi Wolikogu ja Riigi Nõuukogu liikmete walimise päewal kõigis Keisririigi pääkirikutes palweteenistust  peetaks. Sõjaseadus jäämai, nagu „Wene tel. ag." teatab, peatselt igal pool, kuhu ta nüüd seatud, kuni Riigi Wolikogu kokkuastumiseni  maksma. Ainult mõnes wäheses paigas lõpetatama! ta waremini ära. Seisukord Peterburis. Nagu „St. Pet. Ztg " kuuleb, on pää linnas kõiksugused  obinõuud rahwa rahustamiseks tarwitusele  wõetud. Kaitsewägi olla linnas igale poole asendatud, niisama olla ka Tsarskoe Selos ja GatshmaS kaitstwSge suurendatud. Ministrite nõuukogu on, nagu „RuSsk. GoSsud." teatab, 10. märtsil Lääne kubermangude Wcne rahwa saadikute palwe selle üle, et sellele rabwaie lubataks  iseäranis saadikuid Riigi Wolikogusse ja Riigi Nõuutogusse saata, läbi waatanud. Palwe leidnud palju poolehoidjaid, kuid fiisgi arwas nõuukogu, et tema täitmist palju tcgelisi raskusi takistawod. Peterburgi sõjawüe ringkondades räägitakse palju ühest kindralist, nagu „Düna Zeit." „B. W." järgi teatab, kes enesele „Jtalia sõjakäigu" eest kuld mõõga on saanud. Asi on tõepoolest järgmine : Kindral oli haiguse põhjusel neljaks kuuks puhkeajale lubatud ja kuna ta mäed Sondepu ja Muldeni wahel wõitlesiwad, reisis ta JtaliaS ümber. Kindrali äraolek ei takistanud aga wähematgi teda kutdmõöga  saamiseks etlcpancmiseks, mida ta ka ise wastu wõttis. Naljahambad nimetawod  seda „wahwuse tasu" „Jtalia sõjakäigu eest 1904 1905." „Nnwosn" toimetaja Notowitsh on üheks aasMks kindluse wangi mõistetud. Leht on jäädawalt kinni pandud. Kiewist. Il- märtsil Wosnessenski mäcweerul on mäelangemine kolm maja oma alla matnud. Harkotvift. AleksaudrowSki j> au aS KurSki-Harkvwi-SewaStopoli raudtees ook« sis sõidurong rööbastelt kõrwale; S wagunit  on purustatud, 20 sõitjat wigastatuv. Elisatvetgradist Juudid paluwad sisemiste asjade ministrilt walimiSte tähtaja  muutmist. 4. aprilil mis linnas walimistcks  määratud, on juutide paasapäha wiimaseks päewaks, mil juudid oma usu Saarlane. 1906,