dadeS „«ust wõlg" maha kustutaks, muidugi  sarnasel juhtumisel, kul walla magasinis  seaduses ära inaäratuv osa wilja on—  Armsad Saaremaa wolikogud ja woldade juhid I Hr. Pceterson kirjutab sUues WirulaseS" Tallinnast, et MI kooliõpetajate  ja koolitöö armastajate poolt nõuu olla kuukirja ~Kool ja Kodu" wälja hakata andma. Hr. Peeterson palub teadustada,  kui palju ilmuw leht kooliõpetajate  poolt tellijaid saaks leidma. Seesuguse lehe ilmumist ootasime meie, kooliõpetajad, juõa ammu. Teistel seisuste! on kõigil oma lehed põllumeestel, mesilaStepidsjatel  jne-, palju on meil Eestis ka politika lehti. Kooliõpetajatel aga puudub oma leht, mille ümber meie endid wõikfime koguda. „Kool ja Kodu" lubab kats korda kuuS ilmuda ja tulla 2 rubla maksma, ning, nagu eeSkarvast näha, saab üksi kooliküsimuStega  tegemist tegema. Meie, kooliõpetajad,  terwitame rõõmuga seesuguse lehe ilmumist, aga meil puudub tema toetamiseks  aineline jõud. Seepärast armsad ja auuStatud Saaremaa woldade wolikogud js waldade eestseisjad, awitage meid' Minewal aastal lubasite ju meid awitada! Kas ei oleks fee Saaremaa wa Idadel, kuS meie kooliõpetajate palgad liiga madalad, wõimalik igasse ivallatooli, usu kohta wahet tegemata, „Kool ja Kodu" tellida. Teie waldade eestseisjad teate, kui wäikesed meis palgad Saaremaal on: 50—IVO rbl. Mitte kerge pole sellest natukesest jälle 2 rubla wülza enda. Politika ja muude tõrwaliSte teaduste lehed nöuawad juba tuntawalt selle wäikse sissetuleku wähendamist.  Kool sn see nõia kepp, mis rahus  ale weranduscd ja wadadused kätte toob- Teie waldade juhid, kui laiema silmaringiga  mehed, saate sellest hästi aru. Toetage  siis oma koolisid, kcs muidugi juba teie murelapsed on, kii imel sellega, et Teis igasse wallakooli..Kooli ja Kodu" lubate tellida. Oma niisugused, meile kooliõpetajatele  ja igale koolitöö sõbrale armsad otsused  aga saatke „Saarlase" toimetusele, kes nad siis. kui kooli ja hariduse armastaja,  lahkesti saab ära trükkima, siis meie kooliõpetajad hr. Peetersonile sõitsime teada anda, kui palju teda „Kooli ja Kodu" tclliunStega rõõmustada wõikfime. Ehk, mis küll raskem on, igale wallakooliõpetajale  teadustada, et „Kooli ja Kodu" tellimise raha walla poolt ära maksetakse, kui niisugune leht kooliõpetaja poolt wallakooli  tellitakse. Lcht ~Kool ja Kodu" wöid wallakooii raamatukogusse jääda. Mitme kooliõpetaja nimel, kooliõp. M. M. S 3 palwelirja on kõrgemale poole saadetud nende poolt, kes Tiirimetsa mõisast  maad saada tahawud. Sellest on näha, et rahwal maa järele igatsemine kaunis suur on. Kaarmaal põles mme aja eest wabadiku  maja selle läbi ära, et linad kolde kuiwama oliwad pandud, kus need põlema hakkasiwad js ka msza põlema paniwsd. Selle teo kordasaatja pääle tõstis politsei kaebtuse tulega ettewaatamata ümberkäimise põrast ja tohus mõistis ta kaheks nädalaks  kinni. Kaarma kirikuwalitsuS tahtnud abikassast SM rubla lv aasta Mle uue oreli muretstmiscks laevata. Abikasfa pole aga mitte andnud. Et abikasfa just koguduste korjandustest ülcwal seisab, siis oleks ta tüll ivõinud sellele Kaarma kogu- Wfe stowile lahkesti wastu wlla. Braakli walla uus koolimaja ehitatakse  48 jalja pikk, 24 jalga lai ja 9-/- jalga kõrge. Ehituse töö ou 1000 rubla eest wälja pakutud. Kaarma-Suure walla wolikogu on ühele koolmeistrile 5 rubla palgale lisa määranud. Talurahwa asjade kommissari ettepanek, põllutöö kooli asutamiseks 300 rubla anda, lükati tagasi. Ansetüiast Leetri haigus kooliealiste laSie seas on siin liikumas. Juba on Tiirimetsa õigeusu koolis töö seismas. Kuid suremist  pole õnneks weel mitte ette tulnud. Mardisandid ei tohtinud selle aasta mitte käia, sest et see ülemalt poolt ära keelti. Küll „sakitsesiwad" mõned poisikesed kõrwa tagust, aga polnud midagi parata. Ajalehe lugejate arm on tänawu aastaga jällegi wähe wöitu kaswanud, mis ka samm paremuse poole on Koolid sn jällegi alganud, oga mitmeS koolis ainult nimepidi. Kõik endised  halbdused kordawad end weel suuremal mõõdul. Koolimajade paranduse eest enam hoolt ei kanta, lapsi kooli ei saadeta, ööldes  „eks nüüd ole ju täielik wabadus." WabaduS on hää, aga nimelt siis saame wabaks, kui hariduse läbi end rumaluse orjusest päästame. Oli aeg, kus meie kogudus  wöis oma koolide üle uhke olla. Igas koolis töötas Kaarma seminari haridusega  kooliõp., aga need on kõik, nähes, et rahwas kooli waStu weel külmemaks läheb, ära tüdinenud ja nende asemele on külakooli kaswandikud paigutatud. —Nii on juba 4. kooli pääl küla kooli kaswandikud  ametis. Abroka walla walitsuS olewat ka kord otsustanud, wähemaid koolist ühendada,  et siis ometigi parema kooliõpetaja ühise palga eest saaks, aga fiiSgi on külakoolist neid leitud, kes weel wanad kohad wõiwad täita. Siisgi on meie rahwas  ka waikse astunud. Uucmaaja  põllutöö riistu hakatakse juba tarwitusele  wõtma- Mitmed peremehed kündsiwad  juba omad põllud sahadega, ääStasiwad  raudäktedega- Osteti isegi mõned rehepeksu ja tuulamise masinad. Ning paljud,  kellel jõudu wähem, laenasid neid naabritelt ja töötafiwad nendega. Ostmist tuli kroonu walla talupoegade juures ette, mis wift rendi kingituse witi on.  Siisgi  peab tõe auuks ütlema, et meie rahwaS  põllu harimises weel üsna lapse kingades  on- Harutakse just nii, nagu wabatnik  „Saarlase" 39. numbris i laseb Jumal  päikse paista ja anncb pilw wihma, muud pole enam wajo. Unistatakse kg pgjguti  krunt piirist, oga se on alles magus unenägu. Selle kasu on weel üsna tundmata- 5—6 ehk rohkem osadega põldu ei mõisteta endale ette kujutadagi. 17 skp. olnud meie woükogu ees Saaremaale plaanttawa  põllutöö kooli turwis abiraha andmise  üle arutus, mida kommissari herra ette pannud, aga saal otsustatud ka just nii, kui ülemal öeldud. Uks roolimees ö.l-nud  : Põllutöö kool on küll hää, oga enne pühkigcm oma ukse esise puhtaks, kui mujale  läheme parandagem warem oma külakoolid ja siis alles mõtelgem ka uue kooli pääle- See päästnud ka -volinikud kitsikusest, kudas ülemusele waStota, sest samane waStus wõctud protokolli. Neil päiwil kasti Jmari külas Loigu talu omaniku wenna hobune maha, kes arwata 50 rbl. wäärt oli. Kuritegu on wististi tättemaksmise põhjusel tehtud sest kohane külarahwas on nimetatud talumhwaga,  kes Hiiumaalt pärit ja siit selle talu nüüd Tiinuse mõisalt omale oStiS, täitsa waenus. Ehk küll praegu kellegi! püssi ei tohi majas olla, on ometigi midagi  selle sarnast riista siin ümbruses olnud, sest muidu ei oleks seda kuritegu wõidud teha. Kohane politseikordnik käis asja uurimas ja protokolli wõtmaS, mis juures ta haawlid, millega loom surmatud hobuse lihast leidnud. Salmele hakatakse käesolewal talwel uut suitsukalade pütingate ümbrikut ehitama, kus tulewikus suurepäraliselt kalu hakatakse ülesse ostma- Ka läinud suwel ja sügisel on siit kalu seks ostetud, sest siin oli lätlasi paar tükki neid Valmistamas  Räime külimet maksis 35—70 kop Aga mitte üksi meie m e r e me e S t e l e ei ole uuS asutus tähtis, waid weel enam töölistele, kes siit mõndagi teenistust leiawad. Nii saamad naeSterahwad suitsutamise  ja toosidesse foolamisega, ning mitmed jälle nende linna wiimisega hääd teenistust  Aga ka kalameestele on see wäga hää, et nad oma kaladest kohe wõiwad rahulolewa hinnaga lahti saada. Tallinnast. Kubermangu nõuukggu üleüldisel koosolekut 17. nowembril otsustati: Häälte enamusega otsustati mõisamaade eesõigust wiinapõletamise ja õllepruulimise asjus ära kaotada. Selle rvaStu oliwad suurem osa mõisnikka ja kindralsuperindendcnt  Lemm. Turgude, laatade, alewite asutamise, föögiamete kauplemise eesõiguse kaotamise poolt oliwad kõik. Kõrtside eesõiguste ärakaotamin  sünnitas pikemaid waidlusi- Siin tehti järgmised otsused: 1) Mõisaomanikkudel tuleb kõrtside awamise eesõigus ära wõtta, nii et seda igaüks  teha wõib, kellel sellekohane luba on; 2) Mõisaomanikud nõudfiwad kõrtside awamise cc: õiguste kaotamise eest kahjutasu, seletades, et see Wkute isikute eraõiguSte kitsendamine on. Nõuukogu otsustas häälteenamusega mõisaomanikkudel? kahjutasu mitte lubada. 3) Wallakoolis käimine on sunduslik. Õpekursus kestab 4 aastat. Kes Vallakooliga oma hariduse lõpetawad,  käiwad 3 aastat kordamisekoolis. Ksduõpctus on sunduslik. Kandidadid, keda rngiwolikogu liikmeteks  wõUs walida, on juba nüüd ajalehtedes  nimetatud. Eestimaa ja Tallinna kohta nimetatakse nelja mehe nime, need on: endine wolikogu liige ja nüüdne kubermangu võruks gu liige Lubi, esuä. jur. Hanko, Narma koolicpejaja Speek, siis on end ise üles andnud linnasekretär Pung. Lubi ja Speek on edumehed, Hanko ja Pung fozialdemokratide  mehed. Liiwimaal on küll kõige päält osnä, jur- Lõo Mõrust, oauä. tüeol. P. Põld ja eanä. j nr- Vaars Wiljandist nimetada, esimesed kaks edumehed ja wiimane  sozialdemokratlaste poolt. Jarwemaalt Iseäralik jur n u pääluu- Täwowu auguSti-kuul pandi JSrwa-laani kiriku ümber maa fiife torusid,  et niiskust kiriku müüridelt seeläbi ära kaotada. Saäl tuli põhjapool 5 jalga kirikumüürist eemal surnu luukere nähtamole,  mille pääluu tüljcs kõik juuksed täielikult, ilma mädanemata, -alal on. Juuksed on hästi walkjad ja arwata ühe 14—16 aastase tütarlapse omad, sest luukere  kõdunenud puusärgis näitas sellemanuse  pikkuse Et ta tütarlaps on olnud, tõendab ümber pää seotud pae! ehk -lint, mis aga juba nii roostetanud «li, «t 48 Saar l a n e 1906