pandakfe neidusid mehele, toodakse mõne neitsilik aun tagasi, hoidakse tühjade laimduSte  eest jne. MrcsterohwaS Äileb enese wälja õppinud tohtri ja apteekri vlemat, walmistab neid kõiksugu rohtusid, millega naeskclm imetegusid teeb, ja ütled, et kõik „teised" Hiiumma ja Haapsalu tohtrid tema käest neid rohtusid tellida, sest tema olla ainukene mees, kes neid waln' t da Nõnda hulguwad siis niisugused r margad üheü majast teise; kui neid - > kohta majaperemees waStu ei wö>a, sns jookseb perenaene salaja teisse taluvm m wõtab ikka midagi arSti-rohtu ehk laseb saartisid panna. Suurem jagu naest on tigedad päris tohiritc ja apteekrite pääie, sest et nende rohud midagi ei aidata ja olla liig kallid, sest kümmekond tilkasid maksta 20—23 kopikat, aga siin need „apteekrid" annawad poole toopi ja wcel rohkem selle raha eest! Noh. muidugi wõib ju Pulk oma turbla-augn mett mitu wedru 25 kop. anda! Ma panen imeks, kuda wallatalitajad niisugust awaluku kelmust ja pettust rahulikult paalt roaatawad ja niisuguseid  politseisse ci wii, kus nad oma tohtri-amctist otsust peaksiwad andma. Loodan,  et rahwas ettewaatlik oleks, kui kelmid kuhugi mujale ilmuwnd, ja nad karistuse alla annaks. Nende sissetusck oli siin õige tore: iga päew saimad õ —k rubla ja prii ülespidamise. Kahetseda on cbausllikka inimesi,  kellel oma kopikaid paremaks otstarbeks  tarwis oleks. Riiast. „Rishiki Weftnitu" toimetus on palunud walitsuse poolt saadumat abiraha  esmalt mahendada ja pärast hoopis ära jätta. Peterburist. Wenc ajaarwamise muutmise  üle arupidamise on Keisri Majesteet sisemiste  asjade ministri ettepaneku paale iseära-' lise kommission! hooleks andnud, mida Teaduste  akademia juurde selle pr. sisendi juhatusel  asutatakse. Kommissiom liiknutrks on nimetatud mitmed akademikustd, waimulikkude  asjade watitsuskonna ja sõja-, rahsvahariduse-,  sisemiste asjade-, kohtu ja rabamimsieriumire  asemikud. Püha sinodi ülem prokuröri aruandes  Riia kirikuringkonna üle on öeldud: Lutheruse usu õpetajad on öigeusukste, iseäranis maimulikkude wastu kõrgid za waataroad nende kui oma waenlaste paale ning õpetamnd ka oma koguduse iulimnd sel kombel maaiama. Pastorile! on waranduse  pooicsi kindel alus, neid toelatatse mõisnikkude poolt, nad fcisawad üksteisega lähedas ühenduses ja uwimad sellepärast mitmel pool rahwa pääle suuremat mõju awaldada. Nende 2 aasta sees, mille üle aruanne kõneleb, on Riia kirikmouna ülemus  kohaliste wuimulMude jn 21. Junil 1864 a. antud Kõigekõrgema käsu järele Liimi kubernerile 33 Luiheruse usu õpetaja  seadusewaStalistest tegudest teatust annud, mis öigeusutiste ja segaabieludest sündinud laste leeritamisega ja inimeste seaduse wasialiste soowide täitmisega abielu  ja muude asjades olimad tehtud—  Buride andeid kogutakse päälinnas haä tagajärjega Selleks seatud komite kätte on üle 70 060 rubla tulnud, kuna mitmed ajaichev meel suured summad on kogunud. Paludes päälinna tööstusekohtades on miinustel ogal uaeSterahwaid tööle palkama  hastnud, nii et mõnedes wabrikutes arwa meel meesterahivaid leidub. Kaige enain põhjust selleks olla, nagu „St. Ot." teatab, et naesterahwad ei >oo ja sellepärast  «tali oige! ajal tööle ilmuwad ning päiwi ära ei muda. Walla kirjutajate seisukorra parandamist  tabab sisimime asjade ministerium paewotorrale mõtta ja korda seadida, et ka kõrgema lr-ridusega inimesed wallakirjutajatetS  wolwad hakata. Sellepärast tahab mmlstermm kirjutajatele riigiteenistuse, peustoui sa auukiaõside õigused anda. Plaauitawa  seaduse järele nimetatakse siis kirjut  zald wallawalitsuse asja-ajajateks. Mostwa üliinoirst heidetakse 486 ustoolast walja selle pärast, et nad ettelugemist?  mai su ara õiendanud pole ja et selleks ohwerdatud summad juba otia on lõpnud. Kõigi mäest matele üliöplaStele jäeti maks hoopis maha. Teiste ainus lootus on weel crainimeste annete pääle. Munade roälj.nvedu läheb iga aastaga suurenmks. lliüüd on juba wäljamaale saadetud munade arw 1800 millioni pääle kuu Hakkas praegu alla lüinima ja saatis kollakat hiilgust puude ja hoondc päülc; homiku hoolt hakkcs ka koit mähe punama. Nagu mari, lippas Maria rohuojuft wülja, lossi õue päale, aga Ml kargasiwud, nagu kohutawad tondid, kaks musta koera tema järele. Kohkudes jäi tüdruk seisma, aga Ml kuuluS ka juba kõrwalisiest hoontest kisa: «WaraS põgeneja!" käbis, gamiui ja mitmelt poolt tuli kisa temale lähnnale. Koerad jäiwad aga, seda kuuldes, hulgudes seisma ja Maria sai oru, et ta nüüd ainult päästa mõis. Nagu nool, tormas ta edasi ja õnneks jõudis ta märawa ette, mis pooleli lahti seisis, Mk jooksis ta umbe edasi, ilma teadmata, kuhu poole ta läks, ainult seda ta nägi, et ta ümber paks mets katmas ja tiheda põõsaste wahel edasi tormates, kriimustasiwad tcrawad okkad tema palgcnüo mitmest kohast meriseks. Hingeldades tormas ta ikka edasi ja ta arwaS ühtepuhku tagaajajad enese kannul kuulwat. Ometi mäsis ta -.viimaks, aga ta kuulis jällegi seda hirmutumat koerte haukumist ja mürisedes püüdis ta oma miimase jõuga edasi tormata; Ml aga komistas tema jalg ja ta kukkus ägades minestatult maha, ega teadnud enam midagi, mis tema ümber juhtus. Pitkamisi ja ettcwaatlikult kondis üks mees läbi R. nulnsa, mis Hamburgi linna põhja poolses jaos on. Selle mehe püülis kaudne kuju tunnistas teda Inglaseks, siiski näitas tema päematanud nägu ja koinb d et ta just mitte otsekohe Inglismaalt ei tulnud, maid kuhugi! palawamas maa nurkas on sündinud, ehk Ml tükk aega elanud oli. Mehe silmist paistis wvitmata  maimu kindlus, aga ka petlik ja kawalalt luuraw piik, mis aga waewalt silma puutus, nõnda et kellegi! asja ei olnud, seda wõõrast meest mõneks salm aSja spiooniks pidada, waid kes ainult kauplemise wöi mõne ,»uu asjandus? pärast siia Hamburgi tulnud ja niisugustest «võõrastest  ei olnud siin talgi pandu- Kes aga teraselt tähele oleks pannud, see oleks aga sellest mehest natuke teisiti mõtlema hukkunud. Mees köndis juba tüki aega R uulitsal edasi tagasi, silmitses  hoolega lõiki maja numbrid ja Ml püäl olcwaid omanikkude nimesid. Weimaks nälS ta siiski seda leidnud olrwat, mis otsis; ta astus ühte majasse sisse ja et meil ju sille maja omanik enne tuttaw  on, siis läheme selle möõra mehe zürele sinna sisse ja teeme ennast temaga ruttamaks. (Järg tuleb.) Jõuluks. Armastuse püha sära Loidab iacwast ilmasse. Kõiki lunastades ära Jumal saanud lihasse. Kuulda rõõmsad laulu HSSlcd: Täna sündinud lapsuke! Rõõmustage inimesed. Rahu toob Ta kõigile! Lohutamas südameid. Saal ka kallis Jõulu püha. Lepitust 100 sedamaid, rd't üksteisel maenu wennad Armus kaela langeksid. Et ka Jõulu-rSõmu hääled Nende hinge tungiksid. Püha, õnnis Jõulu rahu Täitku iga südame; Ununegu riid ja lahu. Arm meid saatku üksine. Möndasugust. Rahwaswaheline kongress tubaka suitsetamise  tõrjumiseks astub sel aastal Partsis korka. Kongressi korkukutsuja on Purist sellekohane selts, kes juba ammu selle hawitaja kihwti wastu, mis küll aeglaselt aga tindlasti inimese organismuse  langemisele wiib ja iseäranis nooresoo  seas palju kahju sünnitab, sõda peab. Kongressil tuleb palju huwitawuid küsimusi harutusele, mis mulluse kohta igast küljest walgust tõotab anda. Küsimused on järgmistes  jaoskondades. 1) 10 küsimust tubaka tarroitamise ajaloo  ja mitmesuguste wiiside ning arwustiku teadete üle; 2) 17 küsimust tubaka keemiaalise  ja hingeteaduslise ehk psychologilise järelkatsumiste kohta. 3) 17 k. tubaka läbi sünnitanud haiguste üle; 4) 22 k. tubaka tarwitamise mõju terwishoiu ja ühiSkondliste  olude pääle; 5) 11 k.  haridus  tubaka wastu wõitlemises; 0) 1 õ k. tubaka mõju kuritööde kohta; 7) mitmesuguseid  küsimusi 17 punkti. Kõiki küsimusi kokku on kongressil 106 tükki harutada. Küsimused on mitmekülgsete waadete seisukohalt  kokku seatud, nii et woimalikult täielik  materjal seletusele tuleks. Esimeses jaos näituseks on küsimused: Missugusel järjel oli tubatarwitus Ilmerikas enne europlaste siuna minekut? Tubakatarwitamise algusajalugu  Europas. Missugused seadused tubaka  tarmitamise wastu riigiwalitsuse poolt, missugused abinõuud waimuliku seisuse, paapstlde, piiskoppide, õpetajate, rabbide ja teiste poolt suitsetamise tõrjumiseks makswats  pandi, ja missugune tagajärg neil oli jne.? Iseäranis laialdased on küsimused, mis tubaka suitsetamise mõjust laste kohta, pärandnivate wiguste jne. kohta räägiwad; siis meel suitsetamisest naestevahwaste seas, suitsetamise tõbe parandamisest kunstune abil, tubaka mõjust ühiselu, põlluthöstuss .N 52 Saarlane. 1900