ddw. Temant Tarjtu. sotsialreVotutston»lisest tööliste? erakonnast osa on tpõtmib'. Peale prokuröri astus esimese kaitsjana kapten V o brvmolzst i Alesse. Oma lühKKjes. kuid südamlikus  kõues palub ta kaebealuse ih Krrstamsoni. Räppot. Lindi. Lestat ja Krooni wabaks mõista, sest et need juba mõisade lõhkumise pärast sunnitööle on Mõistetud. Järgmine kaitsja on adiwokat Edelhaus Tartust, kes raamatukMpkesak G. Zrrki kaitseb ja tema mabaksmõistmist palub. Abwokadi abt tk ere n ski Peterburist kaitseb ttaadwokati ja endist ..Uudiste" ja ..Wirulase" kaasköölsst  Eustam Kvtsari ja üliõpilast Karl Asti ja palub neid mabaks mõista. Peale seda astub J. Temaüdi! kaitsja adwokat Mvska (noorem) ülesse. Oma kaitsekõnes kirjeldab ta 1304. ja 1903. aasta meeleolu, kus Temant 1903. fa. Tallinna ~Estonia" seltsi asemikuna Tartu kongressile  saadeti ja seletab neid tingimisi, millede mõju Äll Temant sel ajal seisis. Adu». Paska katsub meel Mitmete näituste waral selgeks teha. et Temant mitte oma halroa südametunnistuse pärast pole ära põgenenud.  Kaitsja on oma kõnega koosolijaid pisarateni tiigukauud, ka Temant ise nuttis tasakesti. Prof. Kusmin-Äarawajew seletab Te? Mändi süüdistuse asjalist külge ja tuleb otsusele, .et kaebealust ainult 27.—29. norv. Tartus ärapeetud kongressi asjus süüdistada wõib. mis aga walitsuse poolt lubatud oli Kongressil on ta ainult 27. now. juhatajaks olnud, kuna järgmistel päewaõel remolutsionilised  erakonnad teda enam juhatada ei lasknud. Ka ei ole Temant nende kongressi otsustega mitte õus olnud, mida pealegi ka fee asjalugu tõendab, st Temant Tallinna tagasi jõudes ..Estonia" seltsile pma tegcwuse üle aru ei andnud. Nõndanimetatud] xzTemanöi erakond" on kaitcha arwamise järele aiinult  mõttekujutuses olemas ja Temant olla Eesti tahwuslane. mitte aga sotsialist. Selle järele lõpetas kohtu eesistuja selleks pao- Maks kohtupidamise. Täna hommikul pidas adw. Berenstamm kaitsekõne  ja arutas asja õigusteadnsW külge. Wiimases sõnas kinnitasimad kõik kohtualused, et nad salaseltsi liikmed ei ole, ja pälusiwad ennast õigeks  mõista. Kell 11 läks kohus nõupidamisele- Kohtuotsus. KsMusHm Tssmandi pwtsesfis kuulutati täna kell Vs3 wälja. Selle järele mõisteti Georg Zirk õigeks, kõrk teised kaebtusealused süüdlaseks/ järgmiste Nuhtluste  alla: Jaan Temani üheks aastaks parandusmajasse:  Karl Ast Siberisse asumisele; teised sunnitööle: Mart Lesta 6 aastaks, Eduard Kroon 6 aastaks, Aleksander Lind *— 6 aastaks, Eduard Rappo 4 aastaks,- August  Kristawson 8 aastaks ja (Süstata Katja  r 3 aastaks 7 kuuks 11 päewaks j kusjuures t«i senini istutud aeg maha on aru>atud). Tallinna raekoja gobelinid on korraga nagu Amerika maa üles leitud ja teemad kõmu. Parist lehed otta nendest kirjutanud. Mm-erikast  olla nende pärast telegraferitnd ja Balti ning .Peterburi Saksa lehed toomad pikki kirsasid Tallinna linnawolikogu enamuse iile, kes linnamajapidamises niikaugele olla jõudnud, et ta juba linnakraami manaasjade  turule peab medama ja selle eest saadud rahaga ee!arme aukusid katsuma katta. Nagu harilikult ikka, nii on ka siin kirbust karu tehtud, aga et suitsu ilma tuleta ei ole, siis on ka gobdinide jutu taga omajagu tõtt ja ei oleks eh? mitte üleliigne, kui ura seda ..Päemalehe" lugejatele lühidalt teatan. Oktobri lõpul olimad tinnawolinikud kord erawiisiliscte  koosolekule kutsutud selle iile aru pidama, kudas tulema aasta estarwes sissetulekuid mäljarninekuiega  tasakaalu seada, sest et teatam suruma puudu tuli. Muu seas teatas üks linuawolmik, et raekoja manade gobdinide eest koegi asjaarmastaja malmis olla 80.000 rubla maksma ja soowitas neid selle eest ära müüa. Ilma et müümisest enesest põhjusmõttel!- kult oleks harutama hakatud, näidati kohe, et mingil  tingimisel niisugusel miisil saadud rahaga eelarroe puudujääki ei mõi katta, sest et linna maranduse müügist  saadud raha limiakapiialits peab jääma. Sellega  oli küsimus tol korral lõpetatud. Nii on siis kahtlustus,  nagu tahaks praegune molikogu eelarme puudujääti  mana kraami müümisega katta, taieste ilma põhjala ja ülekohtune. Teine kord tuli asi paar nädalat hiljem kõne alla, kui nõndanimetatud molikogu enamuse erakond koos oli. Seesama linnawolinik seletas pikemalt, kui Hatmaste  nimetatud maipasid endiste linnaroalitsuste poolt hoitud. Gobelin on niisugune asi, mis lahtiselt seina peal pcao seisma, ainult siis seisab ta ilus ja jäärvad wärwkd rikiümata, aga Tallinna gobdinisid on kõik need 3 aastasada kcldrinurkades kokkurullitult mõi meel halwemalt poetud ja ainult arukorralistel iseäralistel  juhtu iiristel wätja toodud ning oskamata miisil seinte peale tõmmatud. Selle tagajärjel on nende ääred hiirte läbi ära näritud, nad on naelaaukusid  täis tistud, neile on tõrroaplekkisid peale tehtud,  ühes kohas on suurem auk kodusel kombel kinni lapitud jne., mis nende wäärtust suurelt alandab. Ja mis kõige pahem: ka edaspidi ei ole wõimalik raekojas nerd marpasid tarmilisel miisil hoida, sest et seinasid ei ole, kuhu neid ülesse wõiks riputada! maas aga läheb nende rikikumiseprotsess edasi, nõnda et nad oma senisestii wäürtusest moel kaotamad. See on seda pahem, mida kõrgemahinnalised nad vn. Sellepärast paneb kõneleja ette, maipasid selle hinna eest, iui:- neist nüüd meel saada mõib, ära müüa, sest et raekoda mitte museunr ei olla, kirs riiisugnsid manu asju peab alles l>oidma, uina soorvitab asja rutuliseks  iurniislaba. lühjlese uullclauahclusc järele leidis  enamus, et kui asi tõeste nii OTI . uagu tõueljcja kirjeldas, siis on tõeste moijUiium maipasid ära müüa ja saadud raha mingisuguse lululilu asutuse eluleinlsumisels  tarmitada. Aga rutulsus lükati tagasi. Sest mõned molinikud seletasiwad, et koosolijad asjatnndmatuse  pärast mingisugust otsust teha ei mõi ja et sest ühtegi kahju karta ei ole, kui müümist aastaks mõi paariks edasi lükatakse. Kuid selle juures amaldati joomi, et linnawalitsus gobdinide seisukorra, Määrtüse  ja hinna sdgekstcgcmiscks Peterburi errnitashest asjatundjad siia paluks. On nende otsus teada, siis wõib müügiküsimust harutada. See on Volikogu enamuse erakonna arwamine. Nagu igMks näeb, ei olegi ta nii rumal, nagu Saksa lehed seda armcistawad tembeldada. Palju enam tuleb  imeks panna, et saksad juba waremält selleks sammusid ei ole teinud/ et gobelinide wäärtust kiudlaks  teha, maid raekoja keldris Vedeleb kallis kunsti- Varandus, mille hind Vahest sadasid tuhandeid on, aga raeherrad ei teagi sellest ja ei lase mingisugusid ettewaatuse-abinõusid tarwitada, et neid koide, kõdunemise  ja barbarlise rikkumise eest hoida, nagu oleksimad  nad Vanad sukad, mille aukusid iga eit Võib kinni nõeluda. Nii tuleb barbarlust palju kaugemalt otsida,- kui praeguse Volikogu enamuse juurest. Mis aga müümisesse enesesse puutub, siis si taha iua sellest enam pikemalt rääkida. Igatahes on üks «si selge: et kallite kunstiasjadega sel kombel ei tohi ümber käia, nagu senini on käidud ja et soowitauumr on neid ennem ära Müüa, kui ära häivineda lasta. Muidugi oleks soowitaw, et need manad kunstiäsjad  meie linna jääksiwad ja pealegi ufl ftmksiwod alles hoitud, et nad rahwale ligisaadawad oleksiwad. Raekoja seespidiste seinade peale neid nõnda Ülesse riputada ei saa. Kas ei wõits wahest saksad neid ära osta ja mõnesse kohalikusse kirikusse ripukckda?  Sest nemad armastawad oma kirikute semasid manade mälestusmärkidega ehtida. Pealegi kujutawad  gobelinid piiblisündmusi ja on kirikule kohasemad kui ilmalikule asutusele, linnawalitsuiele. Nii oleks kunstiasjad  häwinemise käest päästetud, nad jääksiwad meie linna, oleksimad soomijatele ligisaadcnvad ja linn wõiks saadud raha mõne üleüldiskasuliku asutuse elussekutsumiseks  tarwitada. Üks linnawolinikkudest. Walitsus. Groöka-iAAMftlst wÄWastumiss kohta on Liiwimaa kuberner 1935. a. 17. okt. manifesti põhjal Liiwimaa kub. ajalehes" järgmised määrused amaldanud: 1) isikud, kes õigeusust ühte teise ristiusku soowiwad  astuda, pearoad selle asja pärast kohaliku kuberneri  poole pöörama kas otsekohe rvõi mõne maakonna walitsuse-ametniku sisprawniku, kreisiülema) kaudu. Wiimasel juhtumisel paneb ametnik selle teadaandmise  miibimata kubernerile ette ja annab ühes sellega ka teise usku astuja joowi õigeusu preestrile teada^ 2) Kuberner annab selle järele mäljaastumisesoomi ringkonna õigeusu rvaimulikule ülemused teada ja saadab selle mitte hiljemine kui kuu aega wasturoõtmisepüewast  alates kohalikule teise usu rvaimulisele ülemusele tähelepanemiseks. Ä) On õigeusklik teise usutunnistusesse astunud.- sM annab sellest selle usutunnistuse waimulik ülemus kubernerile teada, kes seda jälle oma poolt õigeusu roaimulikule ülemusele teada annab. Greeka-õigeusust ühte teise feadusliseks tunnistatud usutunnistusesse üleastumise registrernnine on seega kubermanguwalitsuse kohustuseks ja sellepärast  on ainult temal õigus passide ja teiste tfiwilaktide peale sellekohaseid tähendusi teha. Kool. Võimlemise asjus. Kariduseministerium on 'seletanud, et jõustiku- (atldtika-)  harjutust koolides luba ei ole teha. Niisugused harjutused möjuwad noorte mitte-täieeakiste peale kahjulikult. Mõnulemise jürelroalrvus kui la üleüldse kooliõpilaste kehalik kasmatus olgu kooliarstide käes. MinisteriuMi seletuse järele on kooliarstid kohustatud aegajalt wõimlemisetundidel käima ning tarmilikul korral  muudatusi mõtmlemffe õpetamise asjus nõudma. Peale selle juhib ministerium kooliülemuste tähelepanemist  selle peale,- et koolilaste keskel liig palju uppumist ette tuleb. Peaks sellepärast ka ujumiseõpetuse  peale rohkem rõhku pandama. Koottõpttastele aiapdatud sõiduraha kohta rcniV tee»'teatab ~N. Wr." järgmist: Kõigi keskmiste ja kõrgemate kroonu- ja kroonuõigustega era-õpeasutuste kasmandikkudele on 3. klassis sõitmine õpereisi ajal 75 protsenti mahendatud, kodumaale sõita ivõiwad nad 73 143 merstani 53 kop. ja 141 —930 werstani 1 rubla eest. Siberi kõrgemate koolide kaswanditkudele on sõiduraha meel suuremal määral mahendatud. Linna ümbruskonnas elamatel kasmanditkudel on sõiduraha  50 protsendi mõrra alandatud, seesugune õigus  aga on ainult kroonu koo Ii kasmandikkude kohta maksew. Tarto limrakosli ülema klassi õpilased teemad pühade Vaheajal kooliõpetajate saatel Moskwasse õpereisi.  Sõiduraha tuleb iga õpilase kohta umbes 6 rbl. Kirjandus „E»roeka wJas-tcst 1 ' hiljuti Zõneledes amaldas  ..Päewaleht" kahetsust, et 'mdl Eesti muinasajast mcd sarnast kogu ci ole olemas, mida niisama julgelt nooresoo kätte wõiks anda. Selle sootoi kohta tähendan,'  et sarnase käsikirja kallal Eesti Muinasaja kohta ju tööd on tehtud ja et lootuse järele see kogu Eesti Kirjanduseseltsi Nooresoo Kirjawara nr. all möne  oja pärast mõib ilmuda. Raamatu walrnistasa. Teater. B. Thomasll 3-järguline jant „Chärlev tädt"» mis ..Estonias" eita esimest korda ette kanti, suutis pcaltwaaiajatele õige rohleste nalja malnrislada. Mrs ettelande täitmisesse puutub, sus paniwad näitlejad rõhku suurernalt jaolt uimelt mälispidise nränguhoogsuse  ja tihti liialdustest ammutatama mõju sünnitamise  peale, kuna mõne osalise etteastetes tarwiliselt peene ja intdligentlik mängulaad kuigi kujukalt nähtamale  ei tulnud: sel põhjusel kujunes ettekande kogurnõju-pilt  üleüldiselt küll, nagu see jänku kohane, õige lõbusalaadiliscks ja mallatuks, kandis aga paiguti sealjuures,  nagu see küll olema ei oleks pidanud, teatama! määral labasujepitsarit. Pcaltwaatajaid oli keskmisel armul. W. Pidud ja koosolekud Näitemäng-u-õhtu, hsategewaks otstarbeks. Tallinna  Eesti Lastekasibytuse-selts on oma uude saali perekonna-pidude jaoks rväikse näitelawa ehitanud, kus asjaarmastajad laupücrval, 5. skp. esiinest korda kaks lühemat naljamängu mõtlewad eite kanda. Et sissetulek  waescinate laste jöulnpnu ja kingituste heaks on määratud, siis oleks soowida, cl näitemänguohlust rohket armul osa wõetaks. Pidu ohin stssctul i. ~Pandorinis" 28. uow. toiinepandud  piduõhtul puudustkannatamate perekondade heaks tuli raha sisse 94 rbt. Wätja on läinud 67 rbl. 62 kop. Puhas sissetulek 27 rbl. 22 kop. Pidu tegelastele ja pidust osaioõtjatele amaldab sügawat tänu pidutoimeloiid. Zichiktöõlwto «netttihisnse peakoosolek peeti vühapäeroal,  29. now. mckaliitöSliste ametmhijuse ruumides  ära. Mäewakgrras olitoab' eestseisuse ja rewisjoui-ko- walimine, minema aasta kossa-aruande wastuVöiKnin«  ja mitmesugused läbiirKäkimisid. Endine «stfeisns Vcsiite Ahel häälel tagasi, kuna rewidentideks  herrad J. Kena ja Rothberg maliti. Kassa-aruanue, 1908. a. 1. aug. kuni 1909. a. 1. aug..- mis wastu wõeti, on järgmine: Sissetulekud: Liikmemaksud 38 rbl. 50 kop. Sisseastuinisematsud 2 .. 50 , T Matusekassamaksud 3 , 7 68 44 rbl. 68 kop. Endised sissetulekud 161 ~ 04 ,7 205 rbl. 72 kop. Wäljam inetud: Kantseleikulud 17 rbs. 88 kop. Korteripidamisekulud 30 85 ,y Abi antud ühisuse liik. Kaumannile tema abikaasa surma puhul 4 „ 75 Ajalehed 1 rT 28 ,jj 54 rbl. 56 kop. Endised wäljaminekud 103 , T 98 — l5B rW.~"56 kop. Kassas 1. aug. 47 , 7| 16 , T Tasakaal 205 rbl. 72 kop. Pikemaid läbirääkimisi sünnitas jahutöõliste tööaja  pikkus. Näidati, et paljud töökojad linna pöoltj antud sunduslikku määrust sugugi tähele ei paneroat. Olewat sarnaseid töökodasid, kus isegi õpilaste tööpäew  18 kuni 20 tundi pikk olla. Koosolek tegi otsuseks kaupluseteenijate eeskujul märgukirjaga linnaameti poole põörda ja wiimase tähelepanemist selle peale juhtida, et sunduslikkude määruste täitmise järele walwajateks seatud' kuratorid oma kohuseid er täida ja ühes ka nimepidi ära näidata, missugused töökojad ja kuisugusel määral sunduslikka määruseid rikuwad. Niisugune, tööliste seisukorra parandamise poole sihitud samm, wöib aga ainult siis tarwilisel mõõdul mõju awaldada. kui kõik pagari-töõkodade teenijad asjast elawalt osa wõtawad ja ametiühisuse eestseisusele sellekohast faktilist materjali muretseroad, mis märgukirjale  tarviilise wäärtuse annab. Nõnda seisab etlewõte kordaminek ja jahutöõliste töõtingimiste parandamine neis töökodades kus tööaja kohta käiroaid sunduslikka määrust rilkutakse, tööliste eneste käes, mida igaühel sarnasel jahutöölisel silmas tuleb pidada, kes oma seisukorra parandamist soowib.  Seltsielu. ' E. Ratz«ch«rridilse-seW> Lagedi haruseLfis on pühapäewal kell 4 lvneöhtu ja udupiidid. Sisseminek hinnata. ~ Ühistegewus TÄjWnm Eesti hai»- ja laeimShssufe mmmlm. Täna awati, nagu lugejatele juba kuulutustest teada. Tallinna Eesti laenu- ja hoiuühisus Suure Karja uuk. nr. 3, Dr. Köhleri majas, teise korra peal. Tallinna Wastastikku Kreditühisuse ruumides. Kohtukoda. J—i. KahkUtaftrnSudnrtne. 1. selle kuu pärnal harutas Tallinna-Haapsalu rahuLohtukogu muu seas ka Suigofaare ja abikaasade Mentside protsessi. Mlles  Suigosaar wümastelt, nende käes rendi peal olewas  parEeti-töökojas ja nende süü läbi minewal aastal saadud kehawigastuse sest, 500 rubla nõudis. Nende wigastuste tagajätjel oli kaebaja põdema jäänud ja suure osa oma tööjõust kaotanud. Mineraal aastal südis Suigusaare adwokat. rvann. adra. abi Jürine, 3. saosk. rahuH>htunÄule sellesama asja pärast Ewald Eichelbergi rvastu nõud? tusse sisse, kus ta wiima.se käest oma wolitaja ikajuk sedasama summat palus wälja mõista. Omas palrvekrrjas  seletas ta, et Suigosaar Eichelbergi j uures  tööl olles, ühes rvoorimehe lllrbanowiga, Eichelbergi  käsu peale ligi 25-puudalist malmist ratast xee peale tõstsiroad, mille juures ratas aga tagasi IMses  ja maha kukkudes Suigofaare jalapbia ära purustas.  Õnnetus tuli töökoja omaniku süü läbi, kes liv mähe inimesi (ainult 2 töölist) ratast tõstma saatte.  Missugune raskus tarwitäb aga rohkem kui kahe inimese jõudu. Dr. Korchsewi tunnistuse järele kaotas Suigusaar selle kehawigastuse läbi 25°/ o oma harilikust  tööjõust. 3. jao rahukohtunik mõistis, tunnistajaid  üle -kuulates, kes õnnetuse sündmust kinnitasiroad,  nõutama summa, ühes protsentidega ja kohtukuludega  täielikult wälja. Eichelbergi edasikaebamise peale läks asi rahukohtukogusse,  kus muude tunnetajate hulgas ka tunnistaja  Karolina Mentsi ülekuulamisel selgus, et õnnetu  sündmuse puhul töökoda rveel mitte Eichelbergi käes ei olnud, ehk ta selle küll juba 1907. aastal kellegi  Korodina käest ära ostis, maid et seal sel ajal Meel endised rentnikud Mathias ja Karolina Msnts ja nende kompanjon Rnbrnstein walUesiwad. Suigosaar  tegi tööd Rübinsteinile, Ses oma asju rvabrikust ära koristas, mis aga Mathias Mentsi kulu peale sündis. Palka maksis Suigosaarele Karolina Ments. Rahuköhtukogu mõistis Karolina Mentsi tunnistuse põhjal rahukohtuniku otsuse tühjaks. 5. juunil sel aastal alustas Suigofaare adwokat Jürine uut protsessi, kusjuures kacblu seal usteks juba Karolina ja Matias Mcntsid oliroad. Asjaharutamssel  9. jao rahukohtuniku juures seletasiwad Meutsid. et Suigosaart ainult parketi sissepakkimise ja muude tööde peale palgati, kuid malmiweduga ei olnud temal mingisugust tegemist. Tunnistaja Poljakow, kes ühes teistega üle kuulati, kinnitas, et Mentsid kõiki töö- Issi, nende hulgas ka Suigusaar, olirvad käskinud rattaid  tõstma minna. Rahukohtuni? mõistis, selle peale põhjendades, et etteseatnd arstlikust tunnistusest, mille põhjal Jürine nõuetawat summat wälja mõista palus.  mitte näha ei ole, et Suigosaar ka nüüd tööwõimetu  on, Suigofaare nõudmise tühjaks. Eila tuli see asi rahukohtukogus harutusele, kus Dr. - Kofchewnikow Suigosaart läbi katsudes leidis,  et tema tööwõimetus 20 —25°/ o' peale peale on alanenud ja niimoodi terwsks eluajaks jääb. Rahukohtukogu mõistis Mathias ja Karolina Mentside >käest Anton Su ig osaare kasuks 480 rubla nõuetawast suminast ja peale selle 20 rbl. kohtukullist Riia sõjakohus arutab praegu 30 Windawi rewolutsionäri  asja. Nagu ~Rig. Rundsth." teatab, seletanud mitmed kaebtusealused, et nendelt süü „waba  ülestunnistamine" peksu ja muude sunniabinõudega  wälja on pigistatud, mille peale nad arstlikult läbi lastud waadata. Läbiwaatamine olla tõeste kohtualuste ütlemist kinnitanud. Segasõnumed. Uus Oaleht Tartus. „Rahwa Pwl." teatel olla Tartus üsna IfeiMmtÄolifeb tuuluiutub liikumas, d Teal lähemal ajal uus ajaleht asutatakse. Sihi pooleD saarvat ses vktob-ristide parempoolse tiiwa häälekandzars.  Kui pikk selle lehe eluiga oleks, kui ta üleüldse .tõuseb, on ette ära näha. Meie kodumaa vn Püüetele liig halwäks söödamaaks. Tlm«uv«se. Nobeli mchwna WSljajMamffe juu«« sa, professor Wilhelm Ostmald.- endine Tartu Zlikooli  kaswandik ja Riia politehnikumi professor. k«- Mialiste tööde eest auhinna. W. Ostwald on juba 1387. aastast faadik Saksamaal.- Viimasel ajal Äeip, zigi ülikooli juures professoriks. Kohust» Miitawi-Bauski kreisis Läti- MaÄ on 24 tatihaiget hobust walitsuse käsu peale ära tapetud. Omanikkudele makset! hind wälja. •3uudi ustu lättmd. Sisemiste asjade ministeriumi .r,f! aas * a ft peale Wene usust umbes 400 isikut luudiusku üle läinud. SMkKHMs wäm m&sM wõiti«mis« vtstmheA vlrwad 20 Wiljandi kreisi nöörimeest asutanud. Asi tuli awalikuks. Läinud nädalal mõistis Riist konnakohtu Väljasõidu osakond nendest 16 isikut 10 rubla trahivi maksma ehk 2 pSewaLs avesti. 4 meest mõisteti roabaks. KiÄuftvuwadie on kroonu hoiukassade peawalitsus  seletanud, et raha tooja ära wõib kellele peale tema surma hoiusumma Wälja tulek maksta. Niisugune lubamine ei takista aga raha hoiuleWiijat mitte ise weel seda summat wälja wõittt. »)sik. kellele raha lubatud, wõib seda peale kinkija surma ka siis kätte saada, kui wiimane ilma testamendi tegemata on ära surnud. Seaduslikud pärijad kaotawad  niisugusel korral oma õiguse hoiusumjna peale. KsrsÄchs-NxsKM kohta tuleb rõõmustawal wiisil mitmeltpoolt järelpärimist; näha on, et ektewõte laiemates  ringkondades Vastukaja leiab. Kuna kursuste ettelugejatest mõned jõuku ajal esimesest ülewenemaalisest karskusetangressist osa wStawad.  sus on esimene kursus. Tartus,- edasi lükatud; wöinädala> peale. Järgmist kursust kawatsetakss Rarwas ülestõusmise-pühade ajal, kolmat  nelipühiks  Pärnus jä siis Veel ühte, enne IX kongressis suwel Tallinnas ära pidada. Kursus kestab iga! pool kolm pVewa. Osa Võtma oodatakse iseäranis seltside tegelast ja kooliõpetajaid.- kuid niisama lahkeste wõetakse ka iga karskufe-poolehoidjat  wastu, kes saadud teadmist karsttlse mõtte kasuks  edasi anda tahaks. Maksu kursuste eest ei ole; katsutakse ka osawõtjatele,  kes ennast warakull kefktoimekonna asjaajajale  (Tartus Tööstuse uul. nr. õ> üles annawad,- prii korteri muretseda. Eeskawa üle lähemat edaspidi. K. T. asjaajaja Kelmi Kõld. TsmpswaMM ja VÄsWIaMMW miMakse S.- Tartu maanteel nr. 8 kroonu monopolipoes< Õnnetused j a kuritööd t f. Margused. Üleeila õhtul astusiroad kaks isikut wäikekaupleja Minna Asroeldi poodi Sinurel Kontpasna  uulitsal nr. 23. kuna ta kõrmalolsMtsse tnvpaj oli astunud ja roarastasiwad kassast 4 rbl. rahol ara? selle järele põgenesiwad nad ära. Uina et neid tähelch oleks pandud. Nagu kuulda, roarastati ladamaU aurulaema ..Henriette" kajutist madrus Liypi 64 rbl» suurune rahasumma ära. f. RÄNgi WS? lnchW saanM. Eilä sundis Keila ja Nõmme wahelisel raudteel sõitma ronyi peal Ahes wagunis talunaisel S.-l laps. Ema wiidi hospidalisse; laps suri peale sündimise kohe ära. Õi«Ud«si. Esmaspäewafes lehes seisis. Ä G ränidi  uul. nr. 3 tuli on lahti pääsenud, peab olema: Granidi uul. nr. 5. MmchM psvsdm-W SurbmüM juhtus möödaläinud  pühcipäeuml. ..Nordi. Zeiiungi" teatel. Tartu Keeni walla Paabu talus. Nimetatud päewal tappis Peeter Raska oma naise ja mõlemad lapsed üks oli l 1 aastane, teine alles 2 luunei- püssiga äia. 14-aastane karjatüdruk, kes kuritegu pealt nägi, jooksis kangaste ehmatanult sealt ära ja andis sellest naabndele teada. Kui esimene abi ligines, lesti naine ja aastane laps surnult põranda pealt, kuna ikmalapse! meel ellu sees oli. Mõrtsukas oli enese hobustckallis üles poonud. Raska ei olnud sugugi soodi? sa on tuttaw, et ta abielus õnnelikku elu elas. Dellep ärast ei ole roeel selge, mis hirmsale teole põhjuscls  oli. Telegrammid. Peterburi ielepafl ageoturi poolt.) -TWsfft. Tundmata isi?, sirashniku riietes, tõi mäakonnawalitsuse ametniku korterisse lasti, nagu oleks fee pristawi poolt saadetud. Pukis oli agü Määratu jõuga põrgumasin. Tooja kadus ära. MterbMrift. Wiimase päewa jooksul kolerasse haigeksjäämisi ette ei ole tulnud. MpMWäst. Rööroimise mõttel tapeti 2 wiljakauplejat  ära. Kurjategijad põgcnesiwad peitu. As«staMi«opoW. Saadikutekojas järgnes Persia  meöshilise termitustelegrammi ettelugemise järele mürisew käteplagin. Presidendile tehti ülesandeks telegrammi  peale wastata. Wienift. Slaawi ühisus jäi oma otsuse juurde enne kabineti uuendamist mitte ühtegi Valitsuse seaduse-eelnõu  wastu roõtta kindlaks ja otsustas töölallslust  edasi pidada. Oldakse arwamisel. et saadikutekoja  istumised pooleli jääwad. Friedjungi kohtuprotsess. Kohtunik loeb endise Fiume kuberneri krahw Sapari teadaandmise eite, milles ta teatab, et ta kunagi saadik Supiloga isik- Isses ühenduses pole olnud, kuld tunnistab, et Fiume administratsion Supilo ajalehte nüli keste summadega on toetanud. Supilo aga tõendab, et ei tema ise ega tema leht rahalist toetust ei ole saanud. Friedjungi kohtuasjas lükkas lohus serblaste tunnistajateks kutsumise ettepaneku tagasi. Professor Markowitsh. kes tunnistajana kohtusse ilmus, tõrjub niisuguse arwamise tagasi, nagu oleks selts ~Slawjanski  Iug" wandejelts. Markowitsh tõendab, et kõik protokollid ja rahasaadetused  nendel laiajate! koosolekutel Väljamõeldud  male on. millest.kohtus jutt oli. Kõik need tegurid, mis Friedjungi dokumentides ette on toodud, tunnistad Markowitsh olemataks. Kohus  lükkab süüdistaja usaldusemehe palwe, et Austria Peterburi saadiku läbi Miljulowilt järele pärida, kas see on seltsile ..Slawjanski Jug" Austria-Ungria wasru Võitlemise otstarbeks 2000 rbl. jmrtnud, tagan. Wr. 27.8 PsswMZzz, i. 909 Wastutaw toimetaja G. E. Luiga, väljaandjad Dr. »ed. T Luiga ja B. Mans