kettid oliwad rohilise wäänkaSwude sisse ära warjatud, mis säält nurgas olema lambi juurde ulaiasiwad. Nced oliwad jääl ülem kollase, kaunisti lõhnama tazetti lillekcstcga  täidetud, mis nüüd nagu päikese kiired walja näitasiwad- Õitsema urbadega paju ja kase oksad ehitasiwad lillelaudu, mille pääl kewadclapsed niisuguses täielikus toreduses õitsesimad, et niisugust ilusat pilti õnn harwa näha annab. Söömalaua katmise juures talitas teine tütar Liisi: ta «Mis tüdrukute kaest sõöMauSsstd  waSta ja seadis neid osawasri õigele paigale. Oma pruunisid wälkuwaid silmi Äestõstes, nägi la nüüd alles Erikut ja hüüdis: Noh, onupoeg Nimrod, astu eite oma MetsWppidega l Sa oled me-d küllalt kaua oodata lasknud. Kes pidi meile mune särwima. KeS rõdu chüma? Aga Meis oleme siiSgi malmis andeks andma, kui sa lepituseks meile midagi tood! Eerik naeris. Anna andeks, wastas Eerik, kewadc  tulek peab igol poo! auusaSü pühitsetud saama ja iseäraanis weel looduse pühamas templis metsas. Ka sina isegi, kes sa ilmaSgi.siit kohast saljs ei ole saanud, oleksid selle looduse salaliku elu ja ilutsemise wäest wöidetud saanud. Kuidas sõifin siis mina suurelinnalane selle imewäe waSta külmaks ! ja he lastamataks jääda, kus mu! wiieteist- kümne aaZta järele jälle õnn on maaelu > maitsta. Oh Liisi, sa ei sõi arwara, kui- j daS ma lõhnama põldude ja metsa järele I olen igatsenud! Siin pead sa mulle juba iseenesest andeks andma, kui ma ka tühja kätega tules ja üksnes seepärast julgen sinu kohtuviku palge ette atztuda, et mu süda ja pää selle eest ometi ühe kõrgema ja pühama aatega jälle täidetud saiwad! See on wäga hästi räägitud. Seda eite aimates oleme meie oma asjadega kõik nii korra päälc saanud, et meie ilma metSneppideta  läbi saame, seepärast olgu sulle ka andeks antud! Aga saäl on sul ometi üks kimbukene minu armsamaid metsa lillekesi,  kas sa ei wõi mid mulle kinkida? Ei, täditütar, need oa Hilda jaoks, tema muretseb lillede eest, siis p.awad ka need esimesed metsalapsukesed temale saama. Nende sõnadega pistis Eerik kimbukese Hilda salwrätigu rõngasse. Aga see on sinust tõesti üks jäme tänamata  meel! hüüdis Lüsi. Kes muretseb Sinu ja kõikide söögi ja joogi eest? Kes salab sulle salaja, kui mamma mitte ei näe, nii musta teed tassi sisse, mida üksnes  niisugune berlinlane juus wõib? Kes muretseb selle eest, et õhtul tühjaks saanud  sigaritasku ikka jälle uuesti kõige paremate „wäikse -venelastega" täidetud saab, mida sa pacwa läbi ilma ametita tossutad? Kas näed nüüd? (Järg tuleb.) 700 inimese seda waatamaS käinud. Tükk on ka seda wäürt, ct selle etendusest rohkel armul osa wõetakse. Saaremaa ülcmkiriku eestseisuse ilmalikuks  kaasistujaks on maapäewa walimise põhjal õiguscteaduse kandidat Georg v. Rehekampff kinnitatud. Kaarmalt. Õpetaja Aug. Pa s S seati Tacwaminemise pühal Saaremaa praosti Walteri poolt Kaarma kiriku õpetaja ametisse. Paide maakonnast. Amblast teatatakse  „R. B—le", et wälk Ml laupäcwal  ühe noore mehe, kes parajasti maad äestanud, surnuks löönud. Jurjetvist. Hoiatuseks awaldab «Postimees",  et ajalehtedes kiidukuulutusi Warssawi  ärimeeste poolt ilmuda, mis maga kõlawaid päälkirju, kanda nagu: „Rutake tellimistega. sest need hinnad kcStawad ainult 1. septembrini f. a." «Haruldane juhtumine«Wiimane juhtumine« Tormita  kaupa ilma wahelkauplejata" jne. Kuulutustes töötatakse iseäranis uurisid, mis oma hääduse poolest tcrwcS ilmas kõige paremad olla, imeodawa hinna eest. Kaup saadetakse järelmaksuga koju kätte, mille juures tellija muidugi mitte enne kaupa näha ci saa, kui raha ära on makstud. Et ka tõesti inimesi leidub. reS sarnaseid  liialdatud kõmu-kuulutusi usuwad, näitab üks sõnum Saardest, mis allkirjaga „ Sakalas" on amaldatud. Sääl kaebatakse, et WarSsawi juutide petlik äri oma juuri ka sinna mctsanurka ajada- Palju elutundmata noorimehi olla selle läbi oma raha „maha pildunud." Tellimise päälc saadud uurid olla 150 kop. kuni 2 rbl. wäürt, rahakotid mast 50 kop. „ kuldsõrmus" nagu 5 6 juuksekarwast kokku pandud, nii nõrk ja õrn, et kui tuul paale puhub, läheb ta katki. Uurid käia ainult paar nädalit, siis hakka neid parandajate kätte kandma ja rublasid ligi lisama, kuid uur jääb ikka selleks, mis ta oli ja ei kõlba kuhugi. Mustad uurid olla lihtsalt rauast, paalt mustaks wärwitud. Riiast. Keiserliku Kõrguse Suurwürst Wladimiri külaskäik.  Juba 19. mail. oli wirka cttewalmistamist  majade ehtimise juures märgata. Lipud tõmmati üles ja palkonid kaunistati lillede ja teiste ehetega. Wäga toredas ehtes oli Dwinski raudteejaam, kuhu K. KörgizS pidi jõudma. Juba teise päewa wara hbmmikul hakkasiwad rahwasalgad  kokku koguma. Waksali juures oliwad tule kaitsemehed ritta seatud. Lomonossowi  tittarlaste-gümnasiumi ette oliwad selle kooli kaSwandikud asunud. Kell 8 hommiku jõudsiwad sõjamäe ja riigiteenistuse kõrgemad ametnikud waksali, et Keiserlikku kõrgust wastu wõtta. Platwormil seisis jõjawägi oma muusikakooriga.  Kui K. Kõrgus jaama jõudnud, ivõttis tema Wilna sõjamäe ringkonna kindral Grippenbergi ja Liiwimcm kuberneri Pashkowi raportid wastu ja terwitaS auuwahtisid.  Siis tutwustati K. Kõrgusele ametnikud. Kui auuwahid Suurwürsti eest muusika, saadetusel mööda läinud, sõitis tema kuberner PMkowiga ühes tõllas, kuna teised köHkd ametnikud järel sõitsiwad, pääkirikusse, ja säält wööraStemajasse „Hotel dDßome," kus K. Kõrgus korterit wõttiS. Siis käis Suurwürst mitut linna tähtsamat asutust waatamas- Pärast seda kui Suurwürst maanõuuniku von Grote juures einet wötnud, sõitis tema Kurtenhosi edasi. Muhamedi aste kogudus. Riias on muhamedlaste, iseäranis tatarlaste arw wäga tõusnud. Nagu „RH. Aw." näha, on nemad nüüd ise oma koguduse asutanud ja Muhamedi usu waimuliku mehe ametisse seadnud. Wolmari maakonnastteatatakse „Düna- Ztg.-le", et sääl ümbruses nii kange rahesadu  olnud, mille sarnast wanad inimesedgi  ei mäleta olema. Mõned wäljad, mis hääd lõikust Lõotasiwad anda, oliwad mõnes kohas kuni jala paksuse rahekorraga  kaetud. Ka teisel hommikul leidus meel wäljadel rahet, mis 24 tuuni jooksul weel ei olnud ära sulanud. Uurimise tööde toim et amiseks  Läänemeres on tänawu mereministeriumi  poolt iseäralik laewawäe osakond  seatud, millel kõik meresügawuse mõõtmisel tarwis olewad abinõuud kaasas on. Laewastik algab oma uurimisetöösid Soometanna läbikatsumisega. Arwustiku teated enesetapmise kohta Liiwimaa kubermangus. „Rishkij Westnik" toob J. O. Subowi järele lühidalt kokkuwõetud  teated, millest näha on, et enesetapmiste  arw Liiwimaa kubermangus waremal  ajal, nii üleüldiselt, kui ka rahwa arwuga wõrdlemisi, ühtelugu kaswanud. Wiimastcl aastatel, f. o. 189 S. kuni 1900. aastani, on aga see arw kahanema hakanud. Meestesugust enesetapjate arw naestesugust enesetapjate armu wastu on nagu 3, 8 : 1 wastu. Enesetapjaid on nende hulgas kõige rohkem, kes mitte abielus ei ela, weel enam aga leskede ja lahutatute seas. Abieluliste hulgas kaswab enesetapmise tung seda rohkem, mida enam inimene wanadusele ligineb. Rahwuste järele tuleb Tululikud juhatused. Hää abinõuu koide wastu. Et koid nahka ja willajeid riideid ära rikumad,  on sellewastu küll mitmesugust abinõuu  tarwitatud, aga kõige parem mõju on iärgmiscl segul olnud: maetakse V- pudelit  tärpenlinipiirituft js selles sulatatakse naela kampwert. Enne tarwitamist peab seda segu hästi ümber loksutama  Nahad ehk kasukad ja riided pakitakse jumeks sisse z sissepakitawad asjad tulewad lina sisse panna ja kasti ehk kappi pannes kuiivatuspaberi poognad wõtta ja nende pääls seda segu kallata, ning need paberid siis lina pääls panna. Sedawiist fisscpakitud  riided on roide eest täiesti kaitstud. Abi kapsa-usside wastu. Raiutagu wärskeid kalmuka-juurcfid ja lehti katki ja kütitagu seda puru kapsatele. Külimins sündigu õhtul. Hommikul on siis kõik kurjad söödikud kapsaste all maas. Sipelgaid mesipuudest eemale hoida- Et sipelgaid mesipuudest  eemale hoida, selleks tuleb mesipuu ümbrusesse soolast wett pritsida. Ühe õlleklaasi  mee pääle maetakse kaks kuhjaga theclusika täit soola. See sipelgate mesipuudest  eemale hoidmise abinõuu onwäga hää. Naljaks. Kamalus et a. Aidamees (poisikesele,  keS wäikese sõnnikukoormaga põllale läheb): „Hei, poiss! nrikspärast sa nii mäikefe koormaga pöllale lähed?" Poisike: „Oo pai aidamees, endised koormad oliwad meel palju wähemad, kui see." Asjata. Ema : „Pese nüüd ennast Peedu; aga õieti puhtaks." Peedu; „Mispärast siis?" Ema: „Su ristiema lubaS täna meile tulla." Peedu: „Aga mis siis saab, kui ta wast ei tule?" -- Troost. Lõbukütt (wäljal lüüsides, karjapoisile): „Kuule poiss, kas siin pool jäneseid on ka?" Karjapoiss: „Küll neid ikka on, aga ega neid herral waja karta pole, need nagad loomad ei tee kellegile kurja." .N 22 Saarlane, 1903