S. septembril (Reuter) algas Mukdeui lähedal äge lahing; jaapanlased annawad Wene wäe seisukohtade pääle kõige kangemal  wiisil tuld, misjuures nad jalawäge edasi saadawad. Arwatakse, et see kui mitte kõige merisem, siiski kõige tähtsam lahing tcrwel sõjapidamise ajal saab olema. Oja-, ma malmistab ennast ette, et päüstaabi poolt antud juhatusi täide saata, millede järele Muldeni pääle tormi jookstakie jg suurel wiisil wenelaste seljataha püütakse tungida, et nende loganemiseteed kinni panna. Jaapani ecswäesalgad algasiwad kindral Mischtschenko wügedcga wöillust. Wiimane taganes Muldeni poole. Ta kahju on 100 haawatut. Jaapani sõjawäe-rinaa liin on 25 penikoormat pikk. Kuroki on paremal tiiwal, Oku mägi on keskpaigas, kuna Nodsu oma mäega wahemal tiiwal seisab. Kuroki ei möi lahingut mitte pääle hakata, sest temale  on käsk antud Wene mäe pahemale tiiwale selja taha tungida. Üleüldine mägede seisukord on praegu niisamasugune, nagu Ljaojangi lahingu algusel. Muldeni juures olewad kindlustused pole oga mitte sedawõrt  tugemaks tehtud, nagu see Ljaojangi juures oli- Kuropatkin saab Harbmist abiwägesid  ; see näitab selle pääle, et otsuseks on tehtud Muldeni kõige tugewamine kaiWa. (Reuter.) Hiina hallikatest tulnud teated tõendawad kõige kindlamal wiisil, et kindral Nõgi Port-Arturi juures surma  olla saanud ja et tema asemele uus wäejuhataja olla nimetatud, keS DalniSse olla jõudnud. Inglise ajaleht Daily Telegraph arwab. et Wenemaa 800,000 meest sõjawüljale  peab saatma, kui ta jaapanlasi Mandshuriast ja iseäranis meel Koreast tahab wälja ajada. Suured tellimised. SZja> wäe moonainuretsemese walitsuS on Lodzi äridest Kange Ida sõjamäe jaoks 1 miljon paari willaseid kindaid ja pool miljoni «villast särki tellinud. ---- Jaapan muretseb «ust sõjalaemu. Inglise ajalehed teatamad, et Jaapan AlMrikast 10 tuhat tonni kõige paremat niktitxrast on tellinud. Seda terast tarwitatakse  uute foomuslaewade jaoks, mis Jaapanis praegu ehitusel on. Pääle foomuslaewade on Jaapanis praegu mitme ristleja ehitus käsil. Kaks ristlejat on juba mette lastud. Pääle selle ehitab Jaapan mitmed kaubalaewad sooinusristlejatels ümber. Tead-ete andmine surmatute ja haawatute  kohta. Päästaab annab „RnSfk. Jnw." teada, et surmatute ja haawatute alamwäeliste nimekirjad selle lehe kaasannetes ilmutatakse ja ka kohalikkudele kuberneridele kätte saadetakse; ohwitseride kaotused antakse niisama „Russk. J»w." teada, kuna haamatud  ohwitseride wiibimisckohta, terwiseseisu ja kohta, kuhu nemad wälja on saadetud, mitte wõimalik ei ole teatada, sest et päästab niisuguseid aruandeid ei saa. Sellekohased  järelpärimised tulewad Mandshuria mäe koorapidaja-kindrali kindral-major Blagoweshtshenski, wSi Mandshuria wäe serwise eest hoolitsemise pääülema, kindralmajor  Arepowi kätte saata. Päästaab palub seda teadet ära trükkida. —Kui d a s tormijoo k,s tak s-e. Woroneshi polgu 3 bataljom komandör keS 13. julil tormijooksust osa wõttis, on Russk. WsdpmoSti kirjasaatjale jutustanud: korda prahwatasiwad püsstd. Mis see tähendas, oli meile teadmata. Näeme: mäe pääs, meie seisukoha pahemal  tiwal lehNitatakss «alge lipuga, B lasion ootab ponewusega. Äkitselt antakse n.arki. Kahitust ci ole kõik peawad edasi min i a Bataljon tõuseb üles mõni sicmapnr läheb weel mööda ja jookseb kiiresti edasi, esimese mäckese otsast üle, weerult alla ja wäikesest orust läbi. Juba läheme uut mäeweergu mööda üles. Kuulid halkamad ilka waljnmini winguma. Bataljon läheb waikscsti ikka kiiremini edasi, nagu teaks iga meeZ, kui tähtjas praegune silmapilk on. Äkitselt on karjatust kuulda; 2. roodu jefrcitor on haamatud. Tema on esimene ohwer. Läheme ikka kõrgemale ja kõrgemale. Soldatid  lähemad ohwitseride ligemale. Jääme seisma. Mäe otsa minemisega kuluks meel kaks kolm minutit ära. Heidame maha. Mõni minut läheb mööda. Püssid on kõigil laetud. UuS käsk ja bataljon ruttab, kiiresti edasi. Äkitselt näeme kaitsekrqawisi.  Kollaste äärtega mütsid on meist ainult weel 30—40 sammu eemal. Hirmust tuld antakse meile wastu. s—lo sekundi anname ka tuld. Komandatakse jälle. Üks rood hüüab: „Hurra!" Juba jookseb terme bataljon edasi. Mõne silmapilgu  järele ei ole muud kui karjumist ja „hurra" hüüdmist kuulda. Raiumine on käsil. Püssitikkude wõitluse koledusi on wõimata  kirjeldada. Siin wehkleb Jaapani ohwitser mõegaga, aga asjata. Juba tungib püssitiku teraw ots ta rindu. Kramplik  mõegalöök paneb alamohwitseri langema.  Juba on lööjal aga mus püssitikkel kõhus, aga ta seisab nendesamade püssitikkude  najal ülemal. Wiimaks kukub ta kotina maha. Haamatud karjatawad hirmsasti  . . . Were püäle ei pööra keegi tähelpanemist. Muist waenlasi pistawad jooksma ja ruteawad kaitsekraawist wälja orgu. Tee pääl kukuwad nad maha, kargawad üles ja jookfewad jälle edasi. Jooksmine aga ei peasta. Mäe weerul jõuame põgenejatele järele. Löögid on hirmsad. Püssitikk tungib kehasse. Lööja torkab mee! teistkorda masinlikult. Püssitikk  tungib kehast läbi ja hirmus, metslik karjatus kostab kõrwu. Mõnikord läheb püssitikk kehast läbi minnes waljuSti wastu kiwi. Lüüakse nii suure jõuga, et püssitikud  köweraks lähemad, iseäranis siis, kui nad kiwi wastu juhtuwad minema. Mõnikord näed, kuidas pääletungija surnukeha  seest tikku wälja tõmmata tahab, aga ta tõmbamise katsed asjata on. Nähes, et tikk wälja ei tule, jätab mees püssi maha, wõtab ligema surnu püssi ja tormab edasi. Surnukehade lademed lähemad ikka kõrgemaks. Juba arwatakse, et wõit käes on, et puhkama wõib jääda. Mis see on ? Pommide  ja kuuliste wuhin täidab äkitselt wingudes, susisedes ja sumisedes õhku. Igaüks arwab, et ta ligemal silmapilgul surma saab. Read jääwad ikka harwcmaks.  Siin ja sääl teeb lohkew granat suured wahed sisse- Sjm langeb ohwitser, pää otsast ära kistud, häält tegemata maha, sääl weerlewad hirmsas:, arapurustatud soldatid surmawaluS, wähe kaugemal hüppab  ohwitser äkitselt ülesse õhku ja langeb sits otse röökides maha. Suurijate ja haawatuts hoigamist ei ole enam kuulda. Püsside ja suurtükkide paugud on temast waljumad. Kuhu silmad pöörad igal pool on were-ojad . . . Kahjuks oli waenlane  tugewam. Bataljon oli sunnitud taganema. Taganemise teel näeme sõprade ja waenlaste surnukehasid rahulikult üksteise  kõrwal lamawat. Mitmed surnust -hoiavad alles sõjariista kõwasti käes. Surnute seas hoigawad haamatud, paluwad  haledasti abi, lonksu mett, suutäit leiba, riide tükki haawa sidumiseks. Elawad  lähemad aga tuimalt, osawõtmata mööda ja ruttu edasi, sest waenlane ja tema kaaslane surm on kannul. Isamaalt. Kuresaarest. „Ü lema a l e tõ h e". Neil päiwil jöudsiwad „Teataja" sõnumi järele aurulaewa ..Konstantiniga" üle 100 Muhu naesterahwast Tallinnasse, et sääl ümberkaudsetesse  mõisatesse kartulid wõtma minna. Nad saada 45 kop. päewas palka, pääle selle kannab tööandja sõidukuln. Tööliste toomine Muhumaalt on juba mõnda aega musiks; kuid hää korraldus puudub selle juures ometi weel. Tööline peab sagedasti juhtunud tööandja lubatud tingimised wastu wõtma, ilma et tal sääl juures muud walida oleks. Änsekülast. Ka kihelkonna kooliküsimus oli hiljuti Abroka molikogu koosolekul päcwakorral. Teada on, et meie kihelkonnakool juba mõned aastad seisab. Nüüd tahab watd hoolt kanda, et mõisad ehituse materjali amiaksiwad, nii ei wald wõiks jällegi kirikukooli käima panna. Mõned soowiwad, et kihelkonnakooli wõiks uue plaanitawa Kaimri kooliga ühte ehitatava, sest, nagu öeldud, on selle plats kiriku külje all, waewalt  üks merst maad kirikult kaugel. See oleks järgmiselt kasulik: t. Wõiks ehituse juures  nii hästi kihelkonna kui kohase wallakooli poiste jaoks ühine magamisetuba olla, ka wõiks siis tütarlapsi kihelkonnakooli kergesti wastu wõtta, sest et ka nende jaoks ju wallakooli  magamisetoas aset oleks. Päälegi saaks ühise köögiga, sahwreiga ja muude tormiliste kohtadega läbi. 2. Wõiks ühise wanema kooliõpetaja nii hästi walla, kui kihelkonnakooli  jaoks ametisse panna, kellel noorem abiline, odawama palgaline kooliõp. oleks. Seega ei oleks hädasti kahte kõrge palgalist koolmeistrit waja. Ka oleks kooliõpetajate eluruumide juures wististi kahel kooliõpetajal wõimalik mõnda ruumi ühiselt tarwitada. Weel olgu nimetatud, et Anseküla koguduses Naswa-Mändjala kool on, mis Kaarma-Suure walla järele on ja sääit oina ülespidamise saab sa niisama ka Wintri kool Torgu järele. Neis kumagis ei täida majad ka oma otstarbel, mis pärast küll kohased wallad nende eest, iseäranis Torgu wald Wintri kooli eest, peaks rohkem hoolitsema. Torgu wald wõiks wõimalikult ka Indu-Wintri kooli plaanitawa Kaimri kooliga ühendada ja siis ka Abroka malda selle ehituse juures aitada, kui ka kooli teistes kuludes. Nii on siis molikogu ometi kord selle asja üle õiglase otsuse annud, mis meis haridusele lootuse järxle parema tulewiku saab tooma. Svowida oleks, et aga rahwaS sellele otsusele õiglaselt wastu tuleks, sest see on tingimata  rahwale kasuks. Saame paremad jõud koolitööle, tõuseb kinblasti rahwa haridus, ilma et see walla hinge maksu suurendaks. Praegu on küll kuulda, et liiga paljud asjast mitte aru-- saades selle otsuse Me nurisewad. Wägä haäi oleks, et nii sugused nurinad kavksiwad. „Eesti pojad edasi, astkem elu rabast, nõudkem taga haridust, mis toob jäädwat õnnistust!" Riiast. Kohamuretsemise kontor.  Riias awati hiljuti linna poolt kohamuretsemise  kontor (Torni (Lamenna») nul., endises Jakobi kasarmus). Tcenistusekoha otsijatelt, kui ka nendelt, kes teenijaid soowiwad saada, wõetakse 20 kop. juhatamise  wõi teenija muretsemise eest. Peterburist, Majesteedi lese Keisri p r o u a Maria Feodorowna  poo.lt on Harbinisse üks saadetus uusi testamenti  si d Sak sa, Lü ti j a Kesti ke e l.e b jõudnud; nende raamatute nMst' jagamine on õpetaja Jukumi hooleks uStüd. Sakslasi oli 1897 aasta rahwalugemise  ajal 2.001.840 hinge Wene riigis elamas. Jaa pani salakuu lj a st. Peterburi lehed teatamast, et 27. aug. Peterburis kaks Jaapani meremäe ohwitseri,  Saratari ja Tokakimamatza, kes Ml M 37 Saar I a n e 1904,