Mine too neid, Mortimer' Sina kuula ainult minu käsku, sest ise ei tea sa nendest  asjadest midagi! . . . Wiimati heitsime magama- Lapse moodi oli mu naese päs otsas. Ma olin kõigist neist piinadest «asinud ja paari minuti pärast uinusin ma magama. Kuid magada ei olnud mul õnneks antud. Naene äratas mind järgmiste sõnadega üles: Mu kallike, panid sa akna kinni? Ei pannud. Seda ma aimasin. Ole nii hää ja pane Tuba on wäga külm. Ma panin akna kinni, heitsin woodisse ja jäin kohe magama. UuS hüüe: Mu kallike, ole hääks, nihuta lapse woodike  enese pää otsa, jääl on ta õhu akna ligemal. Lapsukesele on wärSket õhk» tarwis. Ma medafin lapse moodi enese juurde, kuS juureS ma põranda waiba sisse komistasin  ja laps ärkas üles. Wiimati oli kõik korras. Ma jäin sügawaSti tukkuma, kuna naene last waigistada püüdis. SiiSgi kuulsin  ma marsi läbi raSke une järgmisi sõnu: Mortimer, hüä oleks, km natuke ane raswa saaks. Ole häaks, kõlista- Ma olin täitsa unine ja kinniste silmadega  tulin ma teki alt wälja, et kõlistada. Süül juures astusin ma kassi saba pääle, kes selle üle walju protesti awaldaS. Kass oleks muidugi teada selle eest paraja tasu saanud, kui ma mitte kaSsi asemel toslit ei oleks trehwanud. Mortimer, jällegi äratasid sa lapse üles I Miks sa gaasi põlema paned? Sellepärast, et ma oma jalga waadata tahan. Ma lõin ta hirmsasti ära. Waata siis ka tooli Ma arwan, et sa ta puruks lõid- Waene kass, ta . . . (Järgneb) fate talumaade kohta on aga müümise asjus  kokku lepitud ning tähendatud mõisate maad lähemad põllupanga ja nimelt: Koikla, Sääre, Mullutu, Wana-Kaarma, Reine, Kaali, Pajumõija, Lööne, Kandla, Riigi, Karja, Haeska, Lauga, Roobaka ja Targemägi <Med kõrtsi platsiga) mõisate  talumaad- Edaspidi on siis mnde mõisate talumaade pidajatel ainult põllupangaga  tegemist. Hr. Sch-, kes teisipäema õhtul Suuremõisa põllalt meelemärkuseta leiti ja järgmisel hommikul laatsaretti wiidi, ei ole sääl fiiaajani meel mitte meelemärkusele  tulnud. Saaremaa liikumise asja  süüdiStuseakt. (Järg.) Juhatas Jwan Hammer. Ta rääkis koosolijate!?,  et tarwis on walitjust sundida rutulisele riigiwolikogu kokkukutsumisele, et uiltte tarwis ei ole maksusid maksta ja kohustusi täita, niisama on tarwis protesti awaldada Saaremaa kreifiülemale Saaremaale sõjawägede kutsumise ivastu ja sõjaseaduse  sisseseadmise wastu. Siis sai protesti awaldamise otsus sõjaseaduse wastu ühes Kuretogra/eeritud  ja Hammeri allkirjaga mitmetesse umllawalitsastesse saadetud. Selsamal ajal saadeti waldadeSsc talurahwa asjade kommissari teadawer  ametist ära on heidetud. Ometigi koguS 28. detsembril wollawalitsuscS, talitaja Mihail Kolki juhatusel ja kirjutaja Hammeri lähemal juhtimisel aken kinni. -vastalise ühisuse liige olnud. Oli ainult Pöide ettewa tinistamise komitee esimeheks poiitiliste rahwamiilingute  kordaseadmiseks. Ühtlasi ka 17.oktobril  1905. a. antud rahiva õiguste eestwöitleioks olles oli ta 11. detsembril PSidel miitingu esimeheks  sa laskis ilma takistamata mitmesugused politilised küsimused harutuse alla wõtta. Siis oliwad ka mõned määrused wälja töötatud, millel eesmärgiks oli «valitsuse ametnikkufid sundida 17. oktobri manifesti läbi antud õigused elusse wiia. Üleüldse oli tema. Sarapuu, parajuSmeelsele parteist ja Hoiatas alati talupoegi wägiwalla ja korratuste tegemise eest. Miiiiirgul 11. detsembri!,  niisama ka miitingul 7. detsembril, kus ta ka esimeheks oli, ei ole ta mingisuguseid walitsusewastaseid  kõnesid pidanud ja ei pea ennast mitte «vastutamaks nende otsuste eest, mis sääi mäija töötati, sest et need häälteenamusega tehti. Üleüldse  ei olnud tema arwateS nendes otsustes midagi kurjateolist, sest et nad ainult poiitiliste ja majandusliste paranduste soowideks oliwad. Ta ei ole ka Saaremaa keskkomitee liikmeks olnud.  Mihail Trull seletas, et ta 1905 a. tõesti ou talupoegade nimel mitmesugused märgukirjad  ministrite nõuukoguSse kirjutanud. Sest et sügisel Saaremaal möga rahutu oti, siis iäks ta hoiatas «vallatalitajat kvkkukorjotud ostumaksusid mitte Kuresaarde saata, maid ivallakassas hoida. Kurjategijate kallaletungimise eest kaitsmiseks seati 4 talupoega «vahiks. 30. nowembril oli Pöide! miiting, kus ta esimeheks oli. Sääl soowitaS ta talupoegadele mõisapidajatega «võitlemise abinõuks streiki waiida, oga mitte tuiesütitust, ja «viimaseid mitte teha. Üte selle nõudis ta, et wallakassa 7. detsembri miitingule lähemad, aga Ernst Sarapuu  seisis selle wastu ja andis koosolekul, 4. detsembril, nõuu, raha mitte ära saata, maid «vallakassasse jätta. Rahwa miitingul KuresaareS 7. detsembril esimeheks walitud ja seda ära nähes, et walitsuse wõimul mitte jõudu nõuu watida, ja nimelt streikimist, aga mitte wägiwallategemist.  Pärast 14 tunnilist juhatust, jäi ta kehalikult wäfiuuks ja sellepärast awaldaS ta oma arwamist, ilma et koosoleku nõuuSolemist oleks küsinud, ehk ta küll Teemanti rewolutfionise programmi  waStuwölmist ei nõudnud. Sellegipärast oli ta eemale tõrjutud, ja esimeheks mallil Sarapuu.  Tema, Trulli juhatusel oli 54 otsust ja Sarapuu juhatusel 17 otsust tehtud. Ühtlasi waliti  teda ka kesk-komitee liikmeks, aga ta ütles ennast sellest ära. Pöide miitingul 11. detsembril oli ta esimehe abiks ja ei ole mingisuguseid kõnesid pidanud, aga luges ainult Sarapuu ettepanekul Kuresaare miitingu  otsused ette. Selle miitingu vääl pidasiwad Ernst Sarapuu, Mihail Pallas ja Iman Hammer kõnesid. Rahwa miitingute sisse seadmise Põlde komitee liikmeks, mille osalisteks Sarapuu ja Hammer  oliwad, ta e( olnud, aga oli Pöide streigi komitee liikmeks. Ühtegi proklamatsioni ega üleskutset  ei ole ta kirjutanud ja oli omamalitsuse (autonamie), mille aga wabariigi poolehoidja omamalitsuse näol. (Järgneb.) Maal tuleb sagedasti loomade suremist  ette, mille põhjuseks osalt ka suur hooletus süüdi on. Näituseks suri Kaarma!  H. külas taluperemehel sarwloom ära. Ses jäi hooletuse läbi kolmeks päewaks karjamaale teiste loomade jalgu wedelema. Pärast seda wõttis peremees lõppenud looma  naha päält ära ja kaemas sinnasamasse kohta karjamaale hästi madalalt maha, nii et haisu pärast teised loomad igapäew rööskisiwad. Raipe juurest ära tulles jäi nimetatud küla wabatmehe K S. ainus lehm 21 s. k. haigeks ja suri järgmisel päewal ära. Siin on hooletus esimese langenud looma taluperemehel, kui ka kohase küla politseil, kellel ju niisugused juhtumised kõik teada peakfiwad olema. HooleiuS on ka kõigil külaperemeeStel, kes ise mitte paha nähtuse tõrjumiseks appi ei tule, waid ikka ootawad, millal kahju kannataja kreiSpolitseisse asja üles annab. Aga see wõib juba siis kõik hilja olla. Politsei katsub ju küll kohaseid abinõuustd tormikada, saadab loomaarsti kohale jnd., aga fiiS on ikka juha mõned päewad mööda läinud ja selle aja sees wõib palju õnnetust  sündida, nagu käesolewal juhtumisel, kus küla elajad ära surnud looma juures Seda ja teist. Kiiewi lähedal üheS külaS elab 80. aastane wana Seminow, kes oma elust 50 a. ära maganud on. NooreS põlwes kiskunud S- teeääres rohtu. Tema 6. aastane õde mängis ta lähedal. Häiitsclt sõitis wanker üle õe- Selle üle kohkus S- nii, et ta ülestõstetud kätega rõwanenult  seisma jäi ja lisadagi ei saanud. Nii suguses olekus wiidi ta kodusse- Ilma üles ärkamata magas ka 2 kuud ühtejärge. Ülesärkades ei teadnud S. jellcst, mis temaga juhtunud, midagi. Pärast seda langes ta sagedasti niisugustesse magamise järkudesse- Kõige lühem magamise ajajärk  on 3 kuud olnud. Praegu magab ta 7. aastat- Millal ta ülesse ärkab, ei tea keegi öelda. Teda toidetakse piimaga, mida lehtri abil kõhtu aetakse. Niisugused pahad järeldused wõiwad ehmatusel olla. Kui kaua tohib seaduse pooltlubatudsuudlus kesta? Terane lugeja mõtleb seda küsimust lugedes kohe wist Amerika püüle- Ja ta ei eksi mitte. Pole ju ühegi teise maa seadused nii kaugele edenenud, et juba nii „perekondlifi"  kombeid ära määrata wõitfiwad- New-Aorkis on wiimasel ajal salk mõlemast  soost inimesi kokku astunud, kes kauakestma  suudluse wastu wõidelda tahawad ja enestele ainult nii pikka musu anda lu- bawad, et suudleja „oma hinge teisele sisse  puhuda wõiks." Kuulus Amerika näitlejanna Maud Adams oli kedagi neli minutit nelikümmendseitse  sekundi mähet pidamata suudelnud. See käis Amerika puritanlastele*) narmeds pääle. Selle tagajärjel andis New-larki politseiwalitsus oma all olewatele Imnuwahtidele  käsu, ainult neid amaukkudes aedades  ja parkides istujaid üksteist suudelda lubada, kelle suudlus kauem ei kesta kui kaks sekundi. Kestab aga kaelahakkaminZ kauem, siis peawad seadusemehed mohele astuma ja kui ka nende keelamine ei aita, siis lahutatakse musuhimulijed wäewallaga ja maetakse mangi. Oh põhjanael ja põhja rahwad, te olge märgiks minule, et oleksin nii truu ja wahwaS ja seisaks nõnda kindlasti. Ära saa waimu poolest mitte wäga rikkaks, et sa südame poolest waeseks ei jää. Pane oma pähe ei tea kui kallid parukid, sa jääd ikka endiseks, kui sul tarkust pääs eiok. Arwa- Peedu: «Isa, arwa mis mu Laskus on?" Isa: „Õun." Pee du: „Ei-" Isa: „Noh, siis pirn wõi kompwek." Peedu: ..Ka mitte " Zsa; „Noy, mis sul siis on?" Peedu: «Auk!" 1908 M 52 Saarlane