,väikeses linnakeses midagi toime wõib panna, kui korda läheb üle igapüewase elu kõrgemate  aSjade läbi silda ehitada. Sellesama lehe .N 9, juhib hr. Ca rlvou G ü Id enstu  be iseäralist tähelepanemist hästi ära õppinud laulukoori ja hr. Linnamägi  pääle- Tema, hr v. G- olla Leipzigis koorilaulu kuulnud ja wõida selle parast otsustada.  Ta üsna imestada, mis hr- Linnamägi  korda seada jõudnud. Hr. Linnamägi on näidanud, et tal mitte üksnes kõrge musikaline tundmine, waid ka suur südidus ja wäsimata kannatus olla. Nii iraksa leht. Meie, eestlased, wõime uhked olla, et meil niisugune tegelane laulu põllul on, kes Eesti laulukoori kõige paremaks laulukooriks Kuresaares tõsta on jõudnud, nii et ka paljud mitte-eestlased häämeelega selle koori liikmeks on astunud. On aga siisgi neid, kes wäikfelimm ilmawaate tõttu oma Mrgerliku" peensuse jämeStamist sellest koorist osamõtmise läbi kardawad. Kuid sellest teinekord pitkcmalt. Kontsert peeti wacstemaja hääkS ja tõi puhast kasu 9b rbl. 7 kop. Et Saaremaal urjädnikkude arwu suurendati, siis on nüüd igasse malda üks urjädnit seatud. Kaarmalt M ecdla küla peremehed laskstmad 28. küünla k. p. oma mõisaomanikule,  hra O. v. Pollileta sündimistpäewaks  Kaarma pasunakoori terwituseks mängida s,lle tänuks, et mõisaomanik sõbralikult per» meeste soowidele waStu tulnud,  mille läbi kõik asjata ärituüd MeedlaS  tulemata jäiwad. Renii on Ib°/° alsndawd ja Mecdla kool: hüäks Ivvl). rublaline kapnal kÜlapersmecSte «aluseda aurud. Ka muidu on peremeestele ja töölistele mitme parandusega elu lahedamaks  tehtud, mi et wahekord mõisa ja Ma wahcl õieti sõbralik ja häü on. Et Wameheo mõiia omanikule äratuselaulu toimetanud, on minu teades siin esimest korda Saaremaal ette wlnud. Ka Meedla koolilapsed laulfiwad samal hommikul »õisa omanikule. —s,- Karjast. Mõnes kohaS peetakse fiin Keel Väga wisatt ebausust kinni, ehk küll koolid ja kirekud hoolega selle vastu sõdivad. Lepi küllli elab niuugune ebausklik inimene, keS öösetel küla iaulaöeS lambaid nntAaS käib. Sel kalmel on jälle mitme talu lamw.aStel paad paljaks niidetud. Mõnda niisugust niidetud lammast on selle kirja kirjutaja oma silmaga näinud. Mikspäraft seda tehakse pole teada. - Siin pool saanud keegi ligi 30 aastane  tosjakandidat oma ema ja õdede käest sellepärast peksa, et meeS oma tahtmist mõõda pruuti tahtnud kosida, keda aga ema ja õed mitte ei joomi. MeeS -võetud pikali maha ja siis antud õige tublisti naha paale. Kosja mehed -vaadake pruudi valimises ette! Saare Onu. Rahvakoolide inspektor kais juba teist!orda sel taimel siinseid koolisid revideerimas.  2!. vebrusril küit salk kasakaid Leisis, wift Monopoli lõhkumise pärast. Üks noormees, kes 2H2 aastat RngaS elanud ja Saaremaale mõndagi uudist toonud, viidi kinni. Pärnust. „ Streik" politiliste vangide keskel. 23. wcdr. õhtul sai .PoSt" Pärnust  järgmise telegrammi - Politika-vangid streigivad, ei söö; põhjus: mõned ligi jõulust saadik üle kuulamata, otsuS tegemata. Tartust. Linnavalimised lõppe fiwad täielisk salölaSte võiduga. Walimata jüi- Md kmk töhtjo»ad EeSti jõuud, MW seas isikud, KS protestile sõjamäe tegude waStu alla kirjutanud- 72 walitud mehe hulgast on eestlasi ainult 13. Walimiseruumide  ees oliwad kasakapatrullid kordu hoidmas. Et Saksa partei Tartu linna walimistel  wõitnud, selle üle näikse Balti Saksa ringkondadel rõõm suur olewat. Õnne soowi telegrammisid on mitmete leiSte Baiti linnapäade poolt saadetud. Isegi mitmed Balti saksad, keS wüljamaal elawad, on õnuesoowisid awaldanud. „ Postimees"  arwab, et see wiimane kord on, kuS Saksa enamus Tartu linnawalimiStel mõidab. Et saksad pra-gusel juhtumisel rõõmustawad, on ju loomulik. Seda oleksiwad  eestlased niisama teinud, kui nad wõitnud oleksiwad. Aga miks peetakse seda sakste poolt pahaks süüteoks, kui eestlased  selleks kihutuse tööd teemad, et nad wölta wöiksiwad. KaS siis siin saksad mitte kihutuse tööd ei teinud? Tallinnast. Eestimaal lõpetatawat märtsi kuu algusel sõjaseisukord ära ja seatawat kõwem walwusekordasemele, nagu „Päewal." ustamalt poolt kuulnud. Lätimaalt. Riiast. Politsei wöttiS ühe siinse rewolutsiom-komitee  tähtsama tegelase kinni. Tema korterist leiti suur salatrükikoda, mitu tuhat lendlehte, üleskutseid, raamatuid  ja üleskutsete käsikirjast. Nähtawasti on see trükikoda terwe kubermangu tarbeks  töötanud. Lnwimaa maapäewal, mis 9. märtsil kokku astub, tulervad muu seas järgmised küsimused läbirääkimise alla: 1) Kirikult  lu korraldamine maal; 2) waldade sisseseade  korraldamine; 3) rahwakooli olu korraldamine ; 4) maa maksude ühesuguseks jägamine, iseäranis teede tegemisel; 5) ettepanek maa gümnasiumtte üle jnd. Need on küsimused, mis ammu juba teoks tegemist  ootosiwad. Salk Läti ja EsSti ajakirjanikkusi tahlwat, nagu „R>g. Tglb." teatab, RiiaS Wene lehte mälja andma hakata. Lehe otstarbe olla Wene seltskonda Läti ja Eesti hädadega lutwuötoda. Kui pä.waleht  ennast elatada ei jõua, antakse ta nädala- wõi kuusi hena wälja. 24. webr. käis „Balsfi" teatel Riia kooliõpetajate ühisuse saatkond  lindralkubermri Sollogubi juures ja andis temale pikema kirja ära, milles seletatakse, missugustes oludes kooliõpetajad  rahwakooSolekute ja streikide ajajärgul,  iseäranis maal, pidanud elama, ja näidatakse, et kooliõpetajaid rahwakooSolckutcst  osawõtmije pärost mitte ei tuleks karistada, sest et mid kuidagi mitte ässitajateks  ei rvöl pidada. Sedasama pidada nende kooliõpetajate kohta ütlema, keS uue koolide eeskawa järele õpetust hakanud andma. Kuurntnaalt. Lätimaal pole röõw?-- käigud ja muud sarnased asjad ikka weel lõpnud. Nii on 12. wcbruaril  Shnirerni kirikus keisripalwe ajal jälle kara tehtud, isewalitsuscle, keisrile ja õpetajale „w.aha" karjudes. Parast on kurjategijad dcagunite poolt kinni püütud. Liibawist. Suurtükk ära mar  a S l a i u d. „L'.b- Zig." teatel on sõjasadamas  uhclt sõjulmwalt wasknc arsina pikune margulajkmise suurtükk, m;s 8 puuda kaalub, ära ivaraslatud. Lnbawi sõjasadamas toll lähedal Kiti Ztg." teaki Ühe merewüe ohwiljeri surnukeha kuuli haawaga. Tapmise kohta ei ole lähemat midagi teada. Kaugemalt riigist. Peterburist. Uus koosolekute pidamise seadus, mis ministrite nõuukogus malmistatud  ja riigmõuukoguS läbi waadatud, kuulutatatakse ligemal ajal Kõigekõrgemas ukasis walitsewale senatile. Keisri Majesteet wõttis 23. webruaril wallakohtumeeste, külawanemate ja 21 küla wolimeeste saatkonna Dolsansti mullast Tula kubermangust wastu. Ad« rcSsi ja pühakuju wastu mõttes, oli Keisri Majesteedil arm, saatkonnale ütelda: „ Tänan Teid awaldatud tundmuste, pühakuju  ja adreSfi eest; teatage kõigile oma mulla talupoegadele minu südamlist tänu nende armastuse ja truuduse eest Minu waStu, mis Mind südamest rõömuStawM Talupo.gade õnn teeb Mulle iseäranis rohket  muret; annan neile õpetuse, et nad korrawaenlaste kihutust ei kuulaks; need käiwad külades ringi, segadust külwamaS ja talupoegi üles kihutamas, aga ärge neid ise nuhelgs, maid andke walitsuse asutust? kätte, kes nendega seaduse kohaselt waljult  talitawad. Minge siis rahuga kodu. Tänan Teid meel kord." Esimese riigipäewa istumised  saamad esialgu ainult lühikese aja kestma, 27. aprillest kuni 14- maini, Majesteetide kroonimise pühani, nagu „Düna Zeit." kirjutatakse. Esimesel kahel nädalal töötab riigipäew enese sisemise korralduse juures, päewakorra kinnitamisega, presidendi za abide ning sekretäri Valimisega.  Pärast, kui see sündinud, järgneb wormilik awamine ja tõelik päewakorral olewate küsimuste läbiwaatamine. Kõige enne tulewad rahalised küsimused arutamisele,  uue laenu otsustamine, praeguste maki ude tõlgendamine ja uute maksude sisseseadmine. Nendest on ka paberi, elektri za gaasi walgustuse pääle maksu suurendamine.  Et ka kõige kiiremal tegewusel nende küsimuste juures mitu nädalat ära kulub, siis ei ole lootagi, et esimesel riigipäewa töötamise kestwuse ajal muid küsimusi päewakorrale  aega saab wõtta. Järgmine riigipäewa  kokkukutsumine on esimeste sügisetuule  pääle määratud. -- Waiuawad Rnginõuukogu liikmed waiilatje 9 aasta pääle. Iga kolme aaSta tagant lahkub nendest üks kolmandik järgi- mööda, ja wõeiakje uued walimised ette, mille juures manu liikmeid tagasi wõib walida. Walimised toimetatakse kinnisel hääieandmisel, kuulidega ehk sedelitega. Pääle waranduslise määra nõutakse walitawalt, et La üle neljakümne aaSta mana oleks ja kõigewähemalt keskkooli kursuse  lõpetanud ehk sellekohase tunnistuse saanud oleks. Walitawad Riiginõuutogu liikmed saamad,  senikaua kui istumised keStawad, riigikassast  püewaraha kakSkümmendwiisrubla.  Pääle selle antakse neile üks kord aastas oma elukohast Peterburi  ja tagasi sõitmiseks 5 kop. werSta päält reisikuludeks. Kas istumine kinnine mvi awalik on, seda määrab Nõuukogu üleüldine koosolek ehk president ara; wiimane selpuhul, tui keegi minister ehk üksiku pääwalitsuse ülemjuhataja teada annab, et teatan? tema icgemuse piirkonda puutun? küsimus riitlise häatorra parast mitte sisalikuks ei pea saama. Sel põhjusel wõib ka kinniste koosolekute  protokollidest ainult neid ajakirjanduss Saarl a n e> ISOK