muld puu augus läbi märg on. Kahjulikud mardikad ja rööwikud tulewad puu päält ära korjata wõi ära häwitada. Hakkawad noored puud kuiwama, stis tulewad nende tüwid sawiga  üle määrida ja samblaga kinni mässida. Augustikuul, kui ilmad wilumaks muutuwad, wabaStatakse nad sellest kattest. Sel ajal kaewatakse  ka sõnnik puude ümber mulla sisse. Oktobrikuul waadetakse puud üle. Kuiwanute  asemele istutatakse uued ja kantakse hoolt, et jänesed ja külm talwel puid ära ei rikuks. Sellepärast seotakse puud õlgede sisse, ehk weel parem, kui õlgede asemel mõimalii on kuuse oksi tarwitada, sest et õled hiiri juurde meelitawad.  M. Reimann. Kodumaalt. Kuresaarest. Üleminewal aastal on Saaremaalt  Ülemaale „töhe" läinud: Kaarma Suurest  wallast 300, Abroka w. 250, Torgu w. 650, Lümmada w. 500, Kihelkonna w. 300, Kärla w. 396, Mustjala w. 350, Loona w. 300, Pärsama w. 250, Leisi w. 382, Maasi w. 326, Uuemõisa w- 174, Laimjala w. 200, Kogula w. 300, Pihtla w. 515, Muhu-Suureft  wallast 690 ning Hellama w- 300, seega kokkn 6183 isikut. Kui arwame, et iga tööline  läbistikku 50 rbl. teenitud rahaga tagasi tulnud on, siis on selle läbi Saaremaale üleüldse  pääle 300,000 rbl. raha ühel aaStal toodud. Ehituse materjali puudus on praegu KuresaareS hästi suur. Laudi ei ole peaaegu kusagilt saada, ei era-ehitusematerjalimüüjatelt ega ka Wildenbergi wabrikust, kuhu mõne aaSta eest lauasaagimise wabrik fisseseati. Niisamasugune  lugu on ka muu ehituse materjaliga. On wähe saada, ja mis saada on, see on hästi kallis. Tulewaastäne „Mere kalender" on juba trükis ja ilmub arwatawasti nowembri keskel. Kaarmalt. Nagu hiljuti „ Saarlases" teatati, ei olla paljud Kaarma-Suure walla liikmed mitte nimetatud walla ärajagamise poolt, sest et see nende asjatoimetust raskendawat. Seda ja teist. Ahmi keel. Mõni aasta tagasi sai Ühel professoril Harneril Amcrikas õnn osaks, ahwide keelt ära õppida. See sündis järgmisel kombel: Kai ta ahwide puuri, ühe teise looma juurde laskis, halkafiwad need jooksma  ja igaüks häält tegema, Harner oli kindel, et siin päris rääkimine üksteise wahel on ja tõi fonografk ehk kõne masina, mida ta ahwide lähedale pani, et pärast kodus kõnemasina abil neid hääli kuulda lasra. Pärast lahutas tema kaks ahwi, isase ja emase, kes eluaeg üheS puuris  olnud, ära ja wiis kõne masina emase juurde  ; kui tema küll sääl oli olnud, wiis tema kõne masina isase juurde ja rääkis selle abil need sõnad, mis teine ahm oli rääkinud. See oli hakatuses ehmatanud, kuid hakkas ka wiimati  wastu rääkima. Kui ta nii mitu korda katseid oli teinud, õppis ta wiimati wülja ütlema,  ehk see küll inimesel «äga raske on. Pärast hakkas sõnadest aru saama ja nende tähendust- Esimene sõna, millest ta aru sai, oli piim, selle järele toit, ilm ja käsi, Kui ta juba seitse aastat nende keelt oli õppinud, hakkas tema ahmidega nende keelt rääkima. Ahmid imestasiwad wäga ja oliwad rõõmsad. Ka ühe sõna, mis surma ehk hädaohtu  tähendab, jõudis ta ära õppida ja kui ta seda ühele noorele ahmile oli ütelnud, hakkas see märisema ja ei wõtnud enam professori käest sööki mastu. Harner leidis, et ahmi keeles kuni 31 tähte on. KeS kord õnnelikuks tahab saada, see peab enne palju tööd tegema ja waewa nägema; sest ilma töö tegemata ja waewa nägemata kl wõi keegi õnnelikuks saada. Kärsitu tüürimees ei tüüri laewa ialgi rahu rannale.! Õnnelikum tund eluS on ka tihti kõi« Ae õnnetum tund. Minewal esmaspäewal olnudgi selles asjas wolikogu uuesti koos, kus 12, häälega K. hääle wastu otsustatud, walda mitte ära jagada. Seega on siis wolikogu liikmete meeleolu muutunud,  mis muidugi rahwa arwamise pääle põhjeneb. Wäga wõimalik wõib seega olla, et Kaarma-Suurwald jagamata jääb, kuid igatahes wõikstwad need kohad Kaarma-Sunrewalla piirist, mis just teiste waldade majade „ula all" on, Kaarma-Suureft wallast ära lahutatud ja lähemate  waldade külge liidetud saada. Ses tooks nende kohtade elanikkudele kergitust. Selsamal koosolekul on Kaarma-Suurewalla  wolikogu ka oma endise otsuse Saaremaa waldade poolt asutatawa nõdrameelsete maja asjuS ümberlükkanud ja on otsustanud, tähendatud  maja walitsemist mitte oma pääle wötta. Waljalnst. 11- oktobril pidas Waljala  Põllumeeste Selts kihelkonna koolimajas seltsi 10. aastase kestwuse mälestuse päewa. Liikmeid oli 40 ümber koos. Pöide ja Anseküla  Põllumeeste Seltside poolt oliwad õnnesoowi  kirjad saadetud. KooSolejad wõeti päewapildiks  ülesse. Pääle koosoleku awamise, esimehe  hr. Nurm e poolt, rääkis hr. Tamm seltsi tegewusest möödaläinud 10. aasta sees, ühtlasi tähelepanemist selle pääle pöördes, et põllutööl terwe rahwa majanduses ja edenemise käigus suurem üleüldine tähtsus on, kui ühelgi teisel tööstuse harul. Hra Tamme ettekannetest kuulsime,  et 10 aasta jooksul on seltsi liikmed 25 päält 59 pääle tõusnud. Selts on 99 koosolekut  pidanud ja 5 pidu õhtut. Raamatukogus  on seltsil 40 rbl. eest põllutöö raamatuid. SeltS on kohalisele rahwale tellinud üle 200 õunapuu, iga aasta juurewilja seemneid ja kõiksugust muud kaupa, muu seas 30 wedruäket  ja 9 tuulamisemafinat, mille juures äked ja masinad kokku 165 rbl. odawamao on tulnud,  kui nad kauplustest ostes oleksiwad maksnud.  Seltsi wiljapuhastamise masin on üle 5000 waka wilja puhastanud, mis 250 rbl. on sisse toonud. Ka Kogula walla kanda tulewad tohtrikulud —79 rbl., mida wald maksta ei tahtnud, on Põllumeeste Selts oma kanda wõtnud. Ka kaubatarwitajate ühisuse on SeltS elule kutsunud. Rahwa elus on ka Seltsi tegewuse  mõju selgesti märgata. Põldusid jagatakse  mõnes kohas 4 osasse, heinamaa kuiwatust tuleb ette, karjamaad tehtakse põlluks jne. Hra Nurm pidas kõne selle üle, mis tulewikus  põllutööd tõsta wõiks, selle juures maa rahwa omanduseks saamist tähtsamaks eeltingimiseks  Pidades ja selle pääle rõhku pannes, et ilma rahwa hariduse järje tõstmiseta suuremat edu põllutöös loota ei maksa. Järgnsfiwad elawad läbirääkimised, kus wõit nendele jäi, kes ühe osa põldude panemist loomatoidu taimede alla tingimata tarwiliseks pidasiwad. (Lõpp tuleb). Tartust. .Postimehe- Kirjastuse-Ühisus kinnitamata jäetud. Et .Postimehe" äritalitus  trükikoja, kirjastuse, raamatukaupluse ja muude asutustega aastate jooksul laialiseks on läinud ja oma takistamata edenemiseks suuremat rahalist jõudu tarwitab, siis otsustas oanS. Tõnisson kirjastusühisust elule kutsuda, kes .Postimehe" trükikoja tfinkografia, raamatulöitmise-koja,  kirjastuse, raamatukaupluse ja kirjutuSmaterjali-äri oma kütte wõtaks, ühtlasi aga wäljaandja arvel ta .Postimehe" ja .Elu" talituse-asju õiendaks. .Postimehe" väljaandmise  ja toimetamise õigus jääb oga enne kui pärast väljaandja eaock. Tõnissoni kätte, kes lehte mitte ühegi äri-ettewõtte kätte ei lase minna, vaid kord Eesti Rahvameelse Edueraomanduseks  jätab, kui tema avalikust elust lahkub. Sisemiste asjade ministerium on aga asjast  nõnda aru saanud, nagu tahaks Eesti Kirjastusühisus  „PoStimeest" välja andma hakata, ja on teatanud, et tema ühisuse kinnitamist mitte ei wõi lubada, niikaua, kui Tõnissoni nimi kirjaStuse-ühisuse asutajate hulgas seisab. .PoSt." Tallinnast. Tallinna linnawolikogu majandusekomision  on, nagu „Wir." kuuleb, linnaametile  ette pannud .Marsahallika" talukohta  Tallinna Eesti Põllumeesteseltsile 18 aaSta Mle põllutöökooli asutamiseks «Slja rentida. Selts maksab nimetatud koha eest, kui ta kooli asutab, 750 rbl., aga kui ta kohta ise ei tarwita,  waid teistele edasi rendib, siis 1000 rbl. aaStaS. -- Lätimaalt. Riiast. TeedeminiSter jõudis 11. oktobril  siia. Wene asunikud oodata? Nagu „Swet" teatab, on monarhistide kongress tarwilikuks tunnistanud, et Baltimaa Wene Väljarändamisele  omataks. „PoSt." „R. N. N." teata! algab 23. skp. RiiaS raudtee ametnikkude ja -teenijate protsessi harutamine, mis terwelt 2 nädalit kestab. Kaebtusealufeid  on 107, tunnistajaid nende poolt ette kutsutud 67 inimest. Enne eeluurimist on 12 süüalust ära põgenenud, nende hulgas ka pääsüüdlane „Maksim" ja raudtee rewolutfionilise  büro esimees Paulish. üks kaebtusealune on ennemalt ära hukatud, teine sunnitööle mõistetud. „Post." Kohaliku Aleksandri nõrgameelsete majas  oli keegi haige sedawõrt kangesti möllama hakkanud, et hullustuse tujus ülewaataja nina, kui see teda rahustas, ära näris ja selle siis kohe alla neelas. Ülewaataja wiidi linna haigemajasse,  kus tale äranäritud nina asemele kunstlik  nina pannakse. m. Liibawist. Möödaläinud päewadel jooksis siin Austria alama Glaseri 10aastane poeg ära. Jooksik oli wäikse summa raha kaasa wõtnud. Raudtee sandarmi-politseil läks korda poisikest Moschaiki jaamas kinni tabada. Põhjuseks olnud Pinkertoni ja muu pahnakirjanduse lugemine,  mis poisikest „wägitöödele" kihutanud, m. Riddelshofist. Öösel wastu 27. septembrit  waraStatt siin hobune 130—150 rubla wäärt ära. Hommikul leiti hobune metsas poodult puu otsas rippuwat. Loomal oli nahk päält ära nüljetud. Kuritöö kohalt leiti nuga ja latern, mida säälsamas elutsema talupoja omaks tunnistati. Noa ja laterni omanik wõeti mangi. WarguS on nähtawasti seks otstarbeks korda saadetud, et nahka saada. m. Edtvalenist. Kalna Swina tal.'s elafiwad  Simon, tema naene Balein ja nende poeg naesega. Naesterahwad tülitsefiwad alati isekeskis.  Öösel, kui mehed kodust ära oliwad, tormas Bille B. raskejalgse minija kallale ja kägistas selle ära. m. Kaugemalt riigist. Peterburist. Poolametlik .Rosfija" peab oma kohuseks sõjawägede saatmise kohta Soomemaale  seletust anda. Ta kirjutab, et sõjawägede  saatmist mitte nii ei wõi seletada, nagu tahaks walitsuS pääletungimise politikat ajada ehi koguni Soomemaad sõjaseaduse alla panna. Ei, sõjawägede saatmist olewat mõned Soome politilised ringkonnad ja nende ajalehed wälja kutsunud. Wene wõim ei tohtiwat enam sarnasesse  wõimatusse seisukorda sattuda, kui 1905 aastal. Sõjawägefid on selleks juhtumiseks tarwis,  kui soomlased oma kodanikukohused ära unustawad ja oma politikameeste ja ajalehtede nõuannet täidawad. Sõjaseadus tuulutatavat siis wälja, kui Soomes wastupanemist korraldatakse,  ehk kui raudteede, telegrasi ehk posti tõrkumine algab. .Post." Pääle Atamani kasakatepolgu saadetavat  Soomemaale weel esimese ja kaheksateistkümnenda  jalatväekorpuse polkufid ning kaardiratsawäge  ja suurtükiwäge. ZaSte wanemad, kellede lapsed ilma saatjateta koolis käivad, asutavad „LaSte kaitseseltsi  uulitsal. * Seltsi eesmärk on lapsi uulitsa poiste, huliganide ja teiste pahategijate eest kaitseda. Seltsil saamad kõigis 12. linna jaoS oma haruseltfid olema. Seltsi liikmetel on kirjalikud tunnistused, millede ettenäitamisel nad politseinikkudelt ja vanematelt kojameestelt abi võivad nõuda. m. Riigiwolikogu sekretär Sasonowitsch on kõikidele kantselei jaoskondade ülematele Sra keelnud edespidi naesterahwaid teenistusesse wötta. Nad peawad ainnlt meesterahwaid wõtma, ka sarnastel kordadel, km enne selle koha Ml naeSterahwaS on olnud, m. Saarlane ISO9