Kalõmski ja Werhojanski maakohtade loodust sääl- . sete elanikkude jamutide wiletsal, otse loomalikul  järjel seiswat kodust elu, kaubitsemist, läbikäi- j mist wõõrastega jne. ja tõi rohkeid näitusi sellest, kuda maaelanikud sinna wangimaale elama saadetud  inimeste poolt kõige rohkemat piina ja ülekohust  peawad kannatama. Ehk kõne küll üle tunni kestis, ei wäsitanüd ta kuulajaid ometi mitte. ! H Trepi st alla kukkumise taga-z järjel elu kaotanud olla minewal nädalil z Wüiksel Karja uul. tüdruk Leena' W., nagu kohalik Eesti päewaleht teatab. Trepp olnud i ilma käsipuudeta ja trepi körwal olnud müüriauk, kust läbi tüdruk umbes 7 —B jala kõrguselt alla 1 kukkunud, mille tagajärjel ta paar püewa hiljem ! surnud. l Margused. Öösel wastu 9. nowembrit  pugesiwad wargad Pika uul. ääres seiswa Maja nr. 18. õue, murdsiwad sääl kuuri lahti ja wõtsiwad mitmesugused riided ja 2 puuda sealiha kaasa. Amerika uulitsal seisew linnawaht nägi selsamal  ööl kolme kahtlast meest, kes tema lähenemisel  koti maha wiskasiwad ja plehku paniwad. Linnawaht sai ühe nendest kinni wõtta, see on mitu korda trahwitud Jaan K. Kotis oli sealiha. Teised saadi teisel päewal kätte. Nad oliwad pääle selle weel Kasanski uul. olewa lihapoodi sisse kippunud ja säält ka sealiha wärastanud. Pühapäewal Wõeti Wiljandi raudteejaamas üks waras kinni, kes ühe reisija taskust rahakoti 45. rublaga oli ära warastanud. Waras on Rakwere maakonnast pärit Aleksander Kersten. „R. B." Liiwnnaalt. Kubermangu põllutöö tarwituste üle nõuupidamise komitee liikmetele tähelepanemiseks leiame „R. Westnikus" märkuse, et isikud, kes tahawad nimetatud komitee istumisele niisuguseid küsimusi harutamiseks ette panna, mis komitee töö eeskawas ei ole ära tähendatud, oma küsimused lühikeste seletustega ja oma häätsarwamistega tingimata  kuni 25. now. komitee sekretärile hr. Vogelile  (Riia lossis nr. 13) kätte peawad saatma. Wõruumal. Lubasaamised. Peeter Pakler on luba saanud Wõru maakonda Hauka alewikusse raamatukauplust awada. Johann Raudsepp on luba saanud Wõru maakonda Kergola walda Sulbi külasse raamatukauplust awada. „Post." 5 Hainastes õnnistatawat, nagu „R. R." teatab,  uus meremeeste maja 22. nowembril sisse. Ühtlasi peetakse sel päewal Keiserliku laewasõiduseltst  kohaliku osakonna koosolek ära. Soomemaalt. Soomemaa elanikkude arw oli 1901. aasta lõpul kirikuraamatute järele 2,744,952 inimest suur. Nimetatud, aastal on ta 32,390 inimese wõrd kaswanud. „R. Z " Paljuses kohtades idapoolsel Soomemaal on neil päiwil suur külm walitsenud - näituseks Sordawalas on 25 kraadi külma olnud. ,M. Z." Kaubandus ja majandus. Wiljandi Eesti põllumeeste seltsi koosolekust tolme  kuu 10. päemal wõtsiwad umbes 60 seltsiluget ja hulgake wõõraid osa. Koosoleku omamise ja minewakordse  koosoleku lauakirja kinnitamise järele kõneles polluteadlane A. Johannson . tööst". Korra ütelnud üks isa surmawoodil oma poegadele: „Ma olen oma aeda suure waranduse ära peitnud, kaewake see säält üles." Pojad hakanud hoolsasti tööle ja kaewanud terme aia ümber, ei ole säält aga lood.tawat rahasummat  leidnud. Pojad külmanud aeda wilja maha ja see kaswanud tihedasti läbikaematud mullas wäga tugew ja ilus. Nüüd saanud pojad aru, et isa waranduse  peitmise 100 läbi neid tööle ergutada tahtis ja et hoolsa töö maral igalt poolt marandust leida wõib. Selle uueaegse muinasjutuga alustades näitas kõneleja tulisel sõnal edasi, et töötegemine ainus abinõuu on, mille maral meis oma elujärge tõsta ja parandada wvime. Igaüks peaks aga omale kohase tööpõllu matima  ja seda tööd tegema, mis jaoks tal andi ja ammust  on. Wõöral, ebakohasel tööpõllul töötamine ei ole õige ega mõistlik. Olla seletatud, et majanduslike  d wajadused suuremad inimese töölesundijad on. See seletus olla ometi osalt õige. Majanduslised wajadused  sunnimad inimest ainult seni taga, kui selle kõht tühi on; täis-kõhu juures waikib majandusime majaõus.  Aateline avajadus selle mastil ei hoolitsewat mitte oma enese hää eest, maid ta äratawat inimest kohuse täitmisele Jumala ja oma ligemate wastu. Wiimasel ajal olla Eesti ajakirjandus kahes erakonnas; ühed kiitwat majandust ainsaks õnnetoojaks, teised heitmat  aatelise ilmamaale poole. Mõlemad erakonnad lahkuwat keskteelt. Majandusime edu ei aita kedagi rahwast kaugele seda loendab ajalugu ühtewiisi. Rooma riik hakkas langema, kui säälsed mõjumehed aateid, s, o. üleüldist tulu tühiseks pidades üksteise mõiste oma waesemate, nõrgemate wendade kulul oma enese majanduslist järge parandada lõõtsuvad. Kõik, kes midagi suurt korda saatnud, on seda aadete soowil teinud. Moosese majanduslme majadus ei nõudnud sugugi, et ta Egiptusesse oma rahwast päästma pidi minema. Õnnistegijat ei sundinud majanduslme majadus  mimesesoo päästmiseks ristisurma kannatama. Lutherus ei hakanud mitte majanduslikel põhjusel usupuhastamise  tööle. Kudas majanduslme põld loomariigis  mõjub, seda näeme tuttawate harjasloomade söötmisel. Kisklemine ja wõitlus küna kallal, kuni nõrgemad säält ära aetud on, fiis täivamad tugemamad  rahuga oma kõhtu, samasugust tagajärge awaldab majanduslme püüd ka inimeste hulgas. Aga ka üksipoolsel aatelisel sihil olla omad warjuküljed.  Nendeks mõida mitmesugused usulised tagakiusamised  ja sõjad lugeda Oli kõneleja arwustawa pilgu Leo Tolstoi töötegcwuse  pääle heitnud, siis seletas ta ligidalt ja kaugemalt  wõetud nähtuste maral, et see.ühtemnsi ettetulew  asi on, et inimesed auusa, higinõudwa töö maral paremale elujärjel tõusewad. Ka ei pea, nagu keegi kõnepidaja siinse seltsi wiimasel koosolekul walesti armas,  kõrgemad ringkonnad töötegijat tema töötegemise pärast halwaks, maid sellepärast, et wiimasel tihtigi peenemad elukombed puudumad. Neid omandada ei ole aga töömehelgi wõimata. Et koosolijad awaldatud  mõtetega täiesti ühel meele! oliwad, seda tunnistas  elam knduawaldus kõne lõpul. „Post." esti PsstimsHS. 576