ta seda ometi kunagi ei ole olnud, selleparast olete kõik ühed waewalised trõ õS tl jad. »EeSti Postimehe" osanikude õpetajale - kohuS oli, kui nad tundsid oma nõdra nägemise  järele mind langenud olewat, oma karja kellele nad hingeõnnistust juba muretsenud teadsid olewat, maha jätma ja tulema mind taga otsima ja meeleparandusele kutsuma. Ütelge nüüd, keS on teitest seda teinud? Kes on mind kutsumas  käinud? Mitte üks ainukegi, seda kinnitan mina, ja kui keegi seda õigeks ei pia, siis astugu awalikult üles ja tunnistagu ! Seda tunnistada neil ei ole; nad ei ole oma kohut mitte kui karjased täitnud waid kui palgalised.  Nõnda ei ole mina mitte teinud. Mina jootsin, kellel janu ja sõõtfin, kellel nälg oli: üksi need, kes küllalt olid saanud, saatsin tühjalt  minema see oli õigus ja kohuS —, siiski ei wõi ma ennast eksimataks tunnistada, seda ei wõi ka keegi päüle minu teha; kes seda teeb, see waletab. »Eesti Postimees," kui missionipvlitika  leht, rõõmuStab, et ma tema meelest olla langenud, ja kahjatseb, et ma paremusele olla jõudnud. Sarnane teguwiiS kisub tema missioni tõõ alusedki ümber, sest kirjutatud on: Kui patune meelt parandab, siis on ka mglite! raewas hää meel. Olin mina „ Eesti Postimehe"  ja tema mestis meeste meelest langenud ja nüüd ümber põõrnud, siis oleks ka nemad rõõmustama pidanud; et nad seda ei tee, siis ei ole nad ka mirte karjased, waid palgalised, keS maailma mammunat taga õngitsedeS wõSsa zu Bufch jooksewad. Lõpuks pian weel tähendama, et ma neid näitusi sellepärast olen tarwitanud, et PoStimehe" missioni tõõ seisukohta selgeks teha ja näidata, kuidas se õige missioni tõõle riSti waStu käib, ja siiski koguwad meie miSsionärid  sinna kokku, kuhu neid mitte armoStus ega ,rahwa hää käekäigu" parast ei sunni, waid üksi oma seisukohta ära unustades kõlisewat ahnitsewad. Nad on ju osanikud, ja kellegi teise lehe juureS ei ole see neile wahest mitte nõnda kasu tõotaw. Politika ringvaatus ja wäljamaa sõnumed. Ida Aastast tulnud teated lähewad ikka põnevamaks. NähtawaSte  on Jaapanis mõistlikude riigimeeste hoiatowad hääled ära lämmatatud. Wäga võimalik,  et Jaapan iseäralist lootust Inglismaa pääle paneb, kes ruttu oma merewage kaugel idas suurendab, WiStiSte sellepärast Jaapan Wenemaa wiimase vastusega rahule ei jäänudki, võimes" räägib, et aSja tõsise oleku üle enam keSki kahtleva ei wõi, sest et Jaapan seda silmapilku  ära oodata ei jõua, millal Wenemaa oma mõtteid selgeSti wülja ütleb. Jaapani walitsuS saatis detsembri lõpul väljamaa riikidele läbirääkimiste  seisukorra üle teateid, seletades, kui suurt hädaohtu Wenemaa pikaline vaikimine saadab. Kui Wene vägi Mandshuriast ära ei lähe, piab Jaapan KoreaS oma kasude kaitsmiseks  sammust oStuma. „vüi!y ütleb, et ka juba rahulikumad ringkonnad kokkupõrkamist  Wene ja Jaapani vahel ärajäämataks  piawad ja et Jaapan juba neil päevil otsustavaid sammust aStub. Leht arvab, et Wenemaa Korea sadamaid Mokpod ja Mosampod ära võtta ei saa, sest et need tubliSte kaitStud olla, ühtlasi ka, et see otse arusaamata olla. kuidas sõda veel tulemata jääda võiks. Ometi on praegusedki teated üksteise waStu käivad. Nii teatab «Reuteri- agentur Peterburist,  et Wenemaa vaStuS Jaapanile wäga rahulikus toonis kokku olla saetud ja mitmed Jaapani ettepanekud waStu võetud, nii et läbi- raäkimised julgesti edasi keSta wõiwad. Kuid seesama agentur teatab Tokiost: lehed piawad sõda Wenemaaga juba alganukS. WladiwoStokiS wilmiStatakse kiirelt sõja waStu. Sõja korral saab Jaapani walitsuS ja mereväe stab Hiroschimasse wiitud." Parast Wenemaa waStuse saamist peeti TokioS uuS miniSteriumi ja riigimeeste koosolek ära, millele wanemate kooSolek järgnes. Wenemaa waStust  ei anta awalikult teada, aga aSjatundwateS ringkondades ei peeta teda rahustavaks Rahwa ärewuS on suur. Jaapani ärid andsid oma atemitudele käsku, oma perekonde Mandshuriast ära saata. Mitmed New'Jorki kaubamajad said telegrammist, millede järele lõda Wene ja Jaapani wahel tegelikult juba alganud ollagi. Wene sõjalaewad, kes alles hiljuti Korea wetteS olid, sõitsid täie auruga Port Arturisse tagasi. KoreaS walitseb kõige suurem segadus. Kardetakse  palee mässu. Mitmed suurriigid saatsiwad  sõjawägest oma saatekondade kaitsmiseks maale. Nii saadeti ka 30 Wene sõjameest TshemulpoS maale, aga raudtee walitsuS, miS jaapanlaste kaes on, tõrkuS wastu, neid SõuliSse  edafi wiimast. Wenelased ei lasknud selle läbi endid aga mitte eksitada, waid laksiwad jalgsi Sõuli pv le edasi, kuhu nad nüüd ka juba õnnelikult jõudnud ongi. Port Arturist tuli teate, et Wene sõjalaewad  kõrgel mere! olewate ristlejatele abiks wälja on sõitnud. Kuulub, et see ühendatud laewaStik  neljale Jaapani soomuslaewale, keS Korea rannale lähenewad, waSta läheb. Ühtlast kuu« lub aga, et Prantsus kõigest jõuust rahu alalhoidmiseks  töötada ja et Jaapani keiser wisalt sõja algamise wastu seiSta. Raha kurS Jaapanis langes nii raskesti, nagu seda sääl enne kunagi weel pole nähtud, mille järeldusel palju pankrotti jäämifi ette tuleb. Saal arwatakse, et Wene walitsus täielikult sõja partei mõju all seisab. Wene sõjawäge tuleb WladiwoStokiSse Vahetpidamatult juurde. Londoni  lehed üllewad, et Jaapan oma senistest nõudmistest enam põrmugi järelanda ei Või. KaS sõda wõi rahu? seda küsimust saamad nüüd igatahes lähemad päewad otsustama. Hiinamaa. Ikka paale tuleb uufi teateid, et Hiina isamaalased  oma valitsust kihutavad, Wenemaaga sõda „elu ja surma pääle" algama. Sõja tarvis  tahetakse neid summast ara pruukida, mis uuenduste ja õhtumaa laadi koolide sisseseadmiseks  HiinaS määratud olid. Sellega tahetakse nüüd püSsa ja sõjamoona oSta ja uufi yolkufi kokku seada, mis fiin ja sääl juba tehtud ollagi. „U»nedester 6uaräiav" sai sõnume, et Hiina keiSrikoda ennast juba ettewalmiStab, Pekingist  äropõgenema, niipea kui Wene sõjaväed päälinna ähvardama piakstwad. KeiSri-koja vastuvõtmiseks olla ka SianfuS kiirt ettewalmiStamine  käfil, kuS keiSrikoda juba 1900 a. segaduse ajal asuS. ÜkS kõrgem ametnik saa. deti Pekingist SianfuSse, et linnas kui ka tervel  teel, kust keiSrikoda oma kaaskonnaga läbi läheb, ettevalmistust joonde seada. Sianfu'd tahetavat fiiS rahu linnakS" kutsuma hakata, missugust nime ta kord juba tuhande aaSta eest kandis, kui ta Hiina päälinnakS See linn on nii laugel riigi seeS, et väljamaa vägedel raSke oleks, finna tungida, ja tarvilikul  korral võiks keiser oma kaaslastega veelgi edafi tungida. Türgimaa Pikkamisi nihkuvad läbirääkimised Türgiga Makedonia uuenduSle fiSieseadmiSte pärast edafi, nii pikkamisi, et seda seisukorda, mida mäSsamine  sünnitanud, waewalt muuta wõidakse. Austria tfiwil-agent parun Müller jõuab neil KonStantinopoliSse, et ennast sultanile esiteleda, kuna Wene kommiSsar Demerik juba paar nädala:  Türgi paälinnaS wiibib. Agentide tegewuS  MakedoniaS algab alles pärast seda, kui unS shandarmite ülem kohale jõuab, kelle ame* tisse nimetamist neil päiwil oodata on. Serbia. Ungria päälinna politsei tuli übe s«la plaani jälgile, mille otstarbe oli, praegust serbia kuningat Peetert teise ilma toimetada! Kurja plaani sepitsejad kogunud ühte wäikese vohwimajasse,  kus harilikult Budapesti serblas 5 koos käiwad. Kuninga elu kallale kippumise aanist anti Serbia piiri politseile teada ja selUl lakS korda, kurjanõuulisi—Tsitritshi ja Petrasj mitshi —kinni püüda, kui nad parajaste Serbia pinnale * tulid. Mõlemaid andis Serbia politsei üleS. Saksamaa. Jälle ükS sotsialisti lehe toimetaja MaHO' teedi laimamise pärast kohtu eeS, seda tauda Charlottenburgist, hra Zietjch. SüüdiStßstw kõnelenud Nennbaus walijate kooSolekH eeOßiguste  üle, kus ta keisri tegewuse kohta ütelnud,  et la „ mõnikord oma nime ehk vt?A paberile alla maalib, mille eest ta iga päew 46MV / marka saab." See üteluS wiiSki teda MaAS- teedi teotamise pärast Müpingile. KohuS mGistis  teda seda tähele pannes, et tema, kui ajalehe toimetaja keisri kohuseid ometi tuntzma piakS kolmeks kuuks wangi. Kahe ltzife üteluse pärast ei saanud ta aga mingit nuhrlPft. ÜhiSriigid President Roosewelt pani kongressile Hanama  aSja kohta käiwad kirjad ette. Ühtlasi WetaSta,etÜhiSviigid  Panama mässu juures sugugi kaaStegewad ega tagakihutajad pole olnud. ÜWriikisi  haawawad seletused, et need kaaSMödla? sed olnud, on põhjendamata. Selle järUe bandatakse Ühisriikide edeSpidisi sa «musi mit t mete põhjustega. President seletas Panamoj lepingu rutulise allakirjutamise lugu ja et nüüd Veel ainuS küsimus Panama kanMi kaewamine olla. Ta arwas, et kaubanduslike ja hariduSliste tasude pärast werewalamist PHnamas  ära hoida tuleb. Abessinia keiser Menelik olla omast 59 aa tast hoolimata kord jällegi meeletumalt armastama h« kanud. Temast ormaStetaw naeöterahwaS olla ühe Gree tohtri proua Helena E., kes tõe poolest kirjeldamata il olla. Ta läinud oma mehega AbesfiniaSse pulmarei ja saanud sääl Menelikuga tuttawaks. Meneliki cnd naene Tetu ei olla oma mehe truuduse murdmist wa kannatanud ja sõitnud Jerusalemma, kus ta klc stri elama asuda tahta. Tshitago teatri põlemine, millest mir ma numbris lühidalt teatasime, oli üks kõige hirms i st laadi õnnetustest, sest Wiini ringteatri põlemise said 450 inimest surma ja Parist nalja-ooperi p -ai (1887) ainult 69 inimest, kuna TshikagoS umk surma said, pääte lelle on wee! umbes 300 kao lede alleSolemise pääle ka mähe lootust on, ja pä ! s? lõpmata hulk vigastawid. Teatris oli selkorral -md 2000 inimest. Tientsinist. Walitsus andis sala käsud äIH et Hiina wäed jaapanlasi. wenelaSte waStu, aitav p wad. Arvatakse, et sõja korral Hiina söjawägi, 4 .( meest suur, Jaapani ohwitseride juhatusel LjavZU poolsaarele saadetakse. Marokko st. Tangerist tulevad t ted. Käärimine lähab ikka tugevamaks, mässajad pl tanud isegi senati maha, tuna nad seda enne paij röövinud. Riigi rahalik seisukord lähab iga tunn halvemaks; Marokko rahad ei maksa enam peaa midagi. Aishiria piirilt kuulub, et Marokko soldt suurel hulgal lipu alt põgenevad. Saksa lõuna-Ahv rika asumaadel, enb boeride riikide naabruses, on üleüldine hottendotide « sakSlaSte waStu lahti läinud. Mässajate salgad r wiwad ja tapavad. 1904. 3 Sakala.