wõtjaid üles on andnud, saab ka otsus olema. On osawõtjaid wähe, jääb oStuühisus  asutamäta, on neid aga rohkem pannakse ühisus Kuresaares täima. Et rahwaS oõtuühisuse läbi odawamini kaupa oSta wõib ja oma osamaksudest ka kasu saab, siis oleks ühisuse asutamine küllalt soowitaw.  On ju teistes maades ostuühisusi tuhaudati käimas. Kuresaarde asutatawa ostuühisuse osamaks oleks 10 rubla. Üks isik wõib aga omale niipalju osasid omandada,  kui palju ta soowib. Et see ettewöle mitte paljaks ettevõtteks ei jääks, waid tõesti ka teoks saaks, sellepärast palutakse ärksamaid mehi selle üle tõsiselt järele mõtelda, mitte külmalt asja pääle waadata, ning ühisuse arutamiseks kokku heita, et meie sel kombel rahwale kasuliku asutuse elule kutsuda wõiksime. Ei ole osawõtjaid, siis ei wöi ju oStuühisuS mitte elule kutsutud saada. Ja ei sünni see mitte, siis on selles rahwa enese osawötmatuS süüdi Kes ostuühisuse üle lähemat teatust soowib saada, see wõiks tulewasele Põllumeeste Seltsi koosolekule, 8. mail s. a., tulla. Ka annab lähemaid teateid selle üle seltsi esimees C. Palk. Majaomaniku Peterssi 30aaStane poeg, kes siin talwel jäljeta kadus, on nende päewade sees RoomasaareS merest surnult leitud, kust ta wälja tõmmati ja haigemajasse wiidi- Arstiabi puuduse üle Saaremaal kirjutatud „Päervaleht* : OlckS meil maal arstiabi käepärast, külap siis nii mõni häda tulemata jääks. Arsti asja üle peakfiwad  rvallad 'või kihelkonnad !aS tahagi päüle midagi nõuu pidama ja selle nõuu ka teoks tegema. Seda on meil Saaremaal  küllalt ette tulnud, et arsti puudusel külaarstide tegewusel inimesed tcrwed liikmed  kaotama ja eluaeg sandiks jääma on pidanud, nii et wald haiget ennast ja ta perekonda peab ülemal pidama. Näituseks: Karja kihelkonnas L. külas tuli keegi mees Hiiumaalt töölt kodu, külmetas teel enda ivarbad ära. Wiga ei olnud kuigi suur ja õppinud arstil oleks kerge olnud seda ära parandada, aga mees hakkas ise küla arotlde nouul jalga rohitsema- Nähti esiotsa ust a ha«ü minewat, aga sumel paäle Jaa, ipä ma sai haigus uue pöörde, y lkkag pai ! lama ja pidas mehe hulk aega woodiS. Siis alles läiS mees arstt juurde, aga oli juba hilja. Armid ei saanud enam midagi parata, sest põletik oli ju sees. Mees põdes meel hulk aega ja warbad tuliwad otsast ära. Praegu on sest juba üheksa aastat mööda; mees on walla sant, keda maid ühes perekonnaga peab toitma. Seesugust näitusi wõib hulk meie küladest Luua, aga fiisgi si saa rahwaS sest targemaks.  Iga kord, kui ülemalt poolt ettepanekuid  tehakse, kihelkonna arstist katsuda ametisse seada, ikka on üks ja seesama waStuS, kust need palgad kõik peawad tulema. On zuba ennegi palgad ametnikkudele  maksta ja kõiksugu tulud kanda, nii et maksud isegi kõrged küllalt on. Kes seda tõik jõuab kanda. Kellel arsti tarwis, külap see ise teda otsib ja tale maksab. Ja seesugune wolikogu otsus kiidetakse siis suurema hulga poolt õigeks teoks- Sellest siis ka tusib, et külaarstide põld liig lotzsMlt kaSrvab. Haigused ja tõbe on ikka rahwa seas olnud ja uuemal ajal näitas, et nende arm ennem kaswab kui kahaneb. Kellel häda käes, see hädaldab seda teisele ja küsib temalt nõu, wõi läh b sortsi juurde. Kui hää seesuguste sortsi mooride teMstus on, selgub ühe külaarsti enda kiitusest, et tema aastase talurcndi ainult selge kaewuwee . eest sisse «olla, mis kõik pudelitega maad mööda rahwa sekka laiali EkS see ole selge r»mawS, seesuguste külaeiledc lori järele enda tcrwist arSt-da Süda läheb sandiks kuuldeS, mida see ehk teine külatohtcr enda haigetele ette kirjutab sisse matmiseks ja pääle määrimiseks. Katsume endale maale õpetatud arstid ametisse nõutada, küll siis tcrwisline seisukord paraneb. Kroonuwalla talude oStumaksudeft. Et rahwa seaS ikka wccl kahtlemist kuulda, kas ja kui palju talu oStumaksud tasa kingitud, siis arwome tarwiliiuks meel kord seletada, st Kõigekõrgema manif.Sti zärele 3. nomembrist 1905. a. talu vilumaks  1. jaanuarist l 907. a. täiesti tusa on kingitud Balti maal nendele talupoegadele,  kelle kohad oStu all on seaduse järele 10. märtsist 1859 a. ja 12. juunist 1886 a. Et meie maa talud kroonu käest wist küll kõik ülemaltühcndatud seaduse järele ostetud, siis kestab see küll kõigi meie maa kroonu-waldade kohta. Käeiolcwa 1906. aasta kohta on see oSlumaksu igaaastane osa, „oStuprotscnt" ehk vStumaksu rent, nagu teda kuskil pool kutsutakse, poole mõrra wähemaks kingitud, ja wõid seda pooltgi kaks korda aaZtas maksta, nii et endise armu järele mee raud korraga maksta tuleb- Maksu tähtaeg on endist musi 10- märtsi 1869- a. seaduse järele ostjate! 2. jaanuaril ja 1. juuli! ja 12. juuni 1886. seaduse järele ostjate! 23. apri l l i l ja 23. oktodril poole aasta eest ette- Kes tähtajaks ära ei maksa, langeb kindral-major Orlowi kuulutuse järele 6. jaanuarist j. a-, p- 111., IV., rahatrahwi alla kuni 3000 rublani ehk wangistuse alla war.gimajaS ehk vangiroodus kuni 3 kuuni, tui trahwi maksta ei jõua ehk ei taheta. Ansekiilast. Hiljuti oli Abroka wolikogu  ees kooliõpetajate palme harutusel, et nende klrjatoimetuse ja walgustamise kuludeks mähe lisaraha maksetaks. Ehk küll woiimehed kooiiöpstajate armetut seisukorda  palga asjus tüünemad, siisgi arwati, et nad selleks küllalt palka saamad, et ise kantselei kulud selle otsast wõiwad wõtta. Tartust. Nagu saälsed lehed teatawad, malitjes Ema-jöe ääres sciswates linnajagudes  selgi kewadcl jälle uputus. Tartu walimiStel wõitiS edu-erakond täielikult. Waliti K Parts 4412, H. Koppel 4405, O. Rütli 4271 ja A. Schalzeuberg  4272 häälega, „WabaduS'e" toimetaja  hra H. Laasstle anti 16 häält. - Endine „Olewiku" toimetaja Karl Koppel on .Post." teatel I. aprillil Soomemaal ära surnud. Wikjandist Lklcgrahweeritakse .Postimehele",  et jääl maaomanikkude klassis eestlased wõitnud on. Preester Bsshanilski  saanud 50 häält, õpetaja Reimann 49 häält, von Samson 34 ja von Anrep 30 häält. Tallinnast Kohatised Saksa lehed tcatawad,  etF. Karlso n, keda eestlaste enamusel  Tallinna uneks linnapääks waliti, sisemiste  asjade ministri poolt selle ameti pääle mitte kinnitatud ei ole. Selle tõttu wöetakse uus walimine 19. apr. ette. Riigi Wolikogu liikmeteks waliti 14. aprillil P- P a pt s h i n s ki 28 häälega  21 waStu, K Hellat 28 häälega 21 wastu, A- Lubi (talupoegade poolt) S häälega. Lätimaalt. Riiast Liiwimaa kuberneri herrale salanõu». Sweginzowile o« ülestõusmise pühadeks Kõigearmulisemalt Wladimiri ordu 2 kl. auutäht antud. Riia linna poolt on Riigi Wo lito  g u liikmeks «alitud Läti adwokat  hrs Grostwald 71 häälega. Saksa adwolut Moritz sai 12 häält. WõnnÄ-Walga rahukohtuksgu hoonet, mille ruumides ka kreposti jaoskond mahutatud,  walwab kohtuministri käsul, nagu „D.-Zeit." teatab, sõjawägi. Kindralmajor Orlow lahkub,  nagu „Düna-J-:itungile" kirjutatakse, 18. aprillil Liiwimaalt. Tema asemele tuleb kasakakindral mitme kasakakaardiwäe eskadroniga. Balti kindral-kuberneri juurde asu. Lutawadse kommisjonisss waliti põhjs-Liiwimua  waldade saadikuks Wiljandi, Tartu, Pärnu ja Wõru kreisi walijämeeSte poolt ühel häälel wannutatud adwokadi abi eanä. jnr. O. Rütli. Kaugemalt riigist. Peterburist. Wittel on wiimssl silmapilgul korda läinud 843 miljoni rublalist wälist laen » toi » e pan n a. Esimesist raha hädast on Valitsus nüüd üle ja tema käed on Volikoguga wZitlssttscks lahtisemad. —Sise«i«tc a » j a d e m i n i st ri poolt. Kui Kurski kubermangu Tshigrowski kreisi talupoegade walitud saatkond ennast Keisri Majesteediks esi» tücS, siis armas KkiSri Hrrra hääks saadikutele  kinnitada, et iga omanduse õigus puutumata on ja teda igasuguste abinõuudcga  kaitsma peab. Ühes sellega käskis Keisri Majesteet Kõigekõrgemalt Oma poolt pandud ülemustele selleks abinöuusi tarwitada, et Kõigekõrgem kinnitas Võõra omanduse puutumatuse üleüldiseks teadasaamiseks  wallawalitsustele teada antaks. Omanduse, nagu: maa, ehituste ja liikumata Varanduste puutumatuse kaitsmine  pääletungimiste, SrawõtmiSte ja riisumiste  eest on sisemiste asjade ministri hooleks, kes sellega talurahwale teada annab, et kõik tarvilised korraldused selle aSja poolest tehtud on. Igas kubermangus on sõjaiväclins ülem määratud ja tema käsu olla sõjawägi antud, et iga katset rahurikkumi eks külades wiibimata maha suruda. Sisemist? asjade ministri! on wäga hästi teada, et talupojad ilma eksimata oma ja mõõca omanduse Vahel wahet teha mõiStawad ja sellepärast hoiatab minister, et iga wägiwald maaomanikkude ehk nende tööliste wasiu, Võõra maa ärswstmins ehk üleSkündmine, niisama ta wõõraSte ehituste  mahalöhkumine ehk põletamine viibimata  sõjariistade abil kindlasti ära lämmatatakse.  Süüdlased neis kuritegudes langemad  seaduse järele karistuse alla ja peawad  omalt poolt tehtud kahjud ära tasuma. Põll utö ö l i ste st rel k imise  aZjuS on riiginõukogu oma istumisel  5. aprillil järgmise otsuse teinud: Läbirääkimisel seisnud kõige päält kohtuministeriumi  seaduskplaan Määruste andmise  üle põllutööliste streikimise waStu. Selles on järgmised karistused ettemääratud  : KeS põllutSSlisi töö seisma jätmisele enne teenistuse-konirahi lõpetamisele meelitab, karistatakse  karistusega 3—6 küüni. Põllutöölised,  kes omawolilisclt töö seisma jätavad  ja teist stllckS ka meelitawad, langemad  karistuse alla 3—B kuuni. Koosolijate seas tõusis selle üle waidluS, kas see wõi- M 16 Saarlane 1906