medi usuõpetaja ametisse tuleb seada ja sellele aastas 600 rubla määrata. Tekkiwad «unelused,  mis selle psolest huwitawad on, et nad üksikute fraktfionide waateid muulaste kohta awaldawad. Hasmamedow (muhamedlane) räägib seletuskirjast,  mis muhamedlaSts grupe eelmisel koosolekul harutusel olewa seaduseprojekti kohta «volikogusse andnud. Waieldakse selle üle, kas seletuskirja wõi seaduseprojekti enne harutada, misjuures töõerakondlane  Dijubinski ja Purischkewitfh Miljukowi  toetsWad. Seaduseprojekti 3 Z on öeldud, et mühamedlastele  usuõpetust õigeusutunnistuse järele ei pea õpetatama. Parempoolne Beresowski ei ole sellega sugugi rahul. Ka muhamcdloStele peab B. arwamise järele öigetusku õpetama. NekraSsow räägib kadettide nimel weneStamisepolitika  waStu. Beresowski: Wene riigi kool peab Wene kool olema, ja wuhamedlased, poolakad, tshuktshid  ja kamtshadaiid woiwad oma kulul enestele  omad koolid awada. Von Anrep teatav 17. oktobri fraktfioni nimel: fraktfion hääletab seadufeprojekti poolt, ilma parempoolsete märkust tähele panemata, sest oktobriStid armawad: riik peab kõikide oma alamate kasusid silmas pidama, ja kus emakeeles  õpetuseandmise järele tarwitus on, sääl peab riik oma käe abiks Eälja sirutama (Kiiduawaldused  keskel ja pahemal pool. Weel räsgiwad mitmed parempoolsed eespool  nimetatud 3. S. Wasiu, aga hääletamisel otsustatakse see tz alles jätta. Selle pääle Köetakse terwe seaduseprojekt wastu. „Post." Majesteet, ütles Gabriele, Na ei tea, kuidas Teid Teie hääduse eest tänada. Olge selle paale julged, et minu truudus. . . Jätke oma truudus, rääkis kuninganna wahele, ja läheme selle asja juurde, mispärast siia tulite. KaS ma wötksin Teile misgis asjaS  kasulik olla? Jah, majesteet, mina arwan, et Teis mind aidata wõiie. Seda parem, vicomte d'Exmaise, saStaS Katarina  julguStawa nocraluscga, ja ma ütlen Teile ette Sra, et see, mis Tcie minult paluma tulite, kui see minu mõimujeS seisab, peab täidetud saama. Wõib olla, et see lubadus natuke raske täita on, aga Teie ci mõtle ju mitgi kurja, mu wahwa rüütel? Hoidku Jumal! Majesteet, minul ei ole miSgi kurja mõtet. Siis rääkige, ja waata»e järele, ütles kuninganna  ohatcs. Ma julgesin Tcie juurde tulla, et mõne asja üle teateid saada, muud midagi. Aga minule on see tühine asi möga tähtis. Andke wulle andeks, kui ma seda mälestust puudutama  pean, mis ehk Teile walus wõib olla. Ma arwan seda sündmust, mis 1õ39 a. juhtus. O, siis oim ma weel «äga noor, peaaegu laps, ütles kuninganna. Aga ilus ja armaStuscwüäriiine juba, lisas Gabriele juurde- Mitmed on sedasama ütelnud, ütles kuninganna selle üle wäga rõõmustades, et jutt niisuguse pöörde sai. Ja stisgi, rääkis Gabriele edasi, julges teine  naesterahwaS juba need õigused enesele omandada, mis Jumal Teile oli annud Teie sündimise, iluduse ja aususe poolest ja see naesterahwas  ci häbenenud mitte Teie abikaasa südant Tcilt ära wõtto, kes weel wäga noor oli ja sellepärast ette ci KZitMd waadata; see naesterahwaS  pettis teda, keS Teid pettis, ta armastas  krahw Mongommerit Wõib olla, et Teie, majesteet, põlgtuse selle uaestcrahwa wastu juba kõik olete ära umStsnnd. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaareft. Rahukohrukogu koosolek. 6) Öösel 2S. detsembril 1908 oli Mihkel Õunpuu kaewu petroleumi kallatud. Kaewu juurest läinud jäljed tema wcuna Frido Õunpuu juurde. Ka tulnud Viimane öösel teistele sääl kohaS maStu. Mihkel ja Priidu Õunpuud elawad üksteisega tülis. Rahukohtunik tunnistas Priidu kaewumee  rikkumises süüdlaseks ja mõistis ta 50 r, trahwi maksma ehk 2 nädalaks kinni, mille otsuse rahukohtukogu kinnitas. 7) Waljala kiriku  konwendil oli Kustu Au sel korral, kui kiriku majade tulemastil kinnitamise asi harutuse  all olnud, utelnud: „Saksad nõudwad talupoegade  kä st alati mitmesuguseid maksusid ja panemad raha oma tasku-" Konweudi esimees N. von Dilmar käskinud Kustu Au wälja minna, mille pääls Martin Au, kes ka koosolekust  osa «võinud, ütelnud: „Ära mine, istu maha ning ära räägi lollust," Nüüd käskinud N. v, Ditmar mõlemaid wälja minna. Selle päüle waStanud Martin Au, et nad siis wälja lähewad,  kui kõik saadikud wälja lähemad, sest et nad koosolekule aSju harutama on tulnud. N. v. Ditmari teistkordse nõudmist pääle lahkunud  KuSiu ja Martin Au koosolekult. Et N. v. Ditmar, kui konweudi esimees, K- ja M. Au tegewuse läbi ennast teotatud tundis olewat, tõstis ta tähendatud isikute pääle kacbtuse. Rahukohtuniku  juures wõeti kaebtus M. A. waStu tagasi, kuna Kustu Au 25 rbl. rahatrahwi alla ehk 7 päewakS kinni mõisteti. Kaebaja adwokot  kaebas asja rahukohtukoguSse edasi, Ado A-le raskemat karistust nõudes. Rahukohtukogu  mõistis KuStu A. 50 rbl. trahwi maksma ehk maksu jõuetuse korral 2. nädalaks areSti. Karjast. Mitu korda on juba selle üle kirjutatud,  kui kahjulikult Tõmba monopolipood kohalise rahwa pääle mõjub. On ka sellest juttu olnud, et seltskond selle kinnipanemise üle kõrgemale poole palwet on awaldanud ning et sääl pool sellele pa Imele sõbralikult waStu on tuldud. Kuid monopol seisab siin ikka meel alles ning teeb oma häwitawat lööd edasi. Päris kurb on siin rahwa elu pääle waadata. Mitte sellest ei ole küll, et mehed päewvaja! monopoli ümber wedelewad,  aia NreS kui „päewakoerad" endid foojendawad  ja sagedasti ka teekäijaid tülitawad, ka kodusse tuuakse wa' kibedat ning siin ei maitse teda mitte üksi peremees, waid ka pere- naene ja lapsed. Palju on juhtumisi ette tulnud,  et puumaa peremees ennast äripäewal kodu nii täis paneb, et terwe päewa maas ära «vedelema  peab- Mis peab selkombel majapidamistst saama, mis perekonna kõlblikest elust? Kuipalju  ei jooda mitte turupäewadel ära, kui palju ei lähe kopikaid walla ja „ maksu-" päewadel alkoholi eest kaduma ? Zga kopik, mis «vallamajas maksude maksmisest üle jääb, läheb monopoli. On ju monopol üsna «vallamaja naabruses. Juhime sellekohaste wõimude tähelepanemist  selle kurwa nähtuse pääle ja palume: tulge alla ja awitags meid, kaotage siit monopolipood  ära! Muidu läheme hukka! Tartust. Ülikool talupoegadele. Lomsha progümnasiumi kooliõpetaja, eestlane Plitsch on Riia Saksa lehtede teatel 1872 a. 4400 rublalise  kapitali asutanud mis, 150 aasta pärast ühe talupoegade laste gümnasiumi ja ülikooli ehitamiseks  tuleks ära tarwitado. Praegu on see kapital juba 10,656 rbl. 82 kop. suur ja aastal  2022, s. o 160 aastat pääle 1872 aastat, on selle kapitali suurus 200000 rubla ümber. Esialgul oli hariduseministeriumil nõu Plischile ettepanekut teha, et see oma määrust kapitali tarwitamise muudaks, kuid pärastpoole jäi nõu katki, nõnda et raha täitsa rahaannetaja soowi mööda laab ära tarwitatud. ~Jsam." Tallinnast Teatriühisuse kassasse on nüüd juba nõnda palju raha, 25,000 rubla, kokku tulnud, et ühisus oma tegewust algada wõib. „Wir" Pärnumaa mõisate rüüstamise protsessis  tehti 7-päewalise asjaharutuse järel otsus reedel- 3 isikut mõisteti poomisesurma; 1 isik 8 aastaks wangi: 9 isikut kaheks aastaks wan« giroodu; 1 isik 1 aastaks 3 kuuks, 2 isikut 1 aastaks ja I isik k kuuks wangi, 2 isikut 1 aastaks wangiroodu. Teised 19 kaebealust mõisteti wabaks. See otsus pandaks? Peterburi sõjawäeringkonna ülemkomandöri abilisele kinnitamiseks  ette. Endine Tallinna Nikolai gümnvfiumi inspektor S. A. Löshin, kes hiljuti Polangeni Kooli elust. Ümberpamuid —o. . Ta Lahtis ju hää olla ja sel päewal, kui Kristus surnust üles tõusis, on ta tapnud... See ci wõi olla. .. Ta nägi seda uneS. Poiss waaiab enese ümber ja näeb surnud kassipoja. Kas see on tõsi? Willu kukub kassi kõrwale maha ja hakkab haledasti uutma. Kaua aega lamab ta ilma trööstimata sääl maas. Wiimaks tõuseb ta ülcS ja läheb koju. KoduS tuleb taie cma waStu. Mis sa kisad? Oled sa jälle mõnega kake- Ivses olnud. WorSti hakkad eksami andma ja ise nutad wcel. Ma ei teegi eksami I Mis sa lolli mängid, mine parem magama! Willu on kaua woodiS uneta- Hommikul ülesärkodcS ja woodist wülja tulles on ta wäga  kahwatu- Kas sa enam kooli ei lähe? küsib temalt isa. Ei, räägib poiss, ma enam õppima ei hakka Ons keegi sind rvihaStanud? Ei ole. Wõi oled sa haige? Pühad lähemad mõõda. Igast majast jookseb poisike kooliraamatutega wälja- Willu kooli! hüüab isa. Ma kooli ei lähe! wastab Willu. Ma enam õppima ei hakka. Isa wastab kurjalt poisi pääle, aga nähes, et poeg kahwatu nagu surnu on, ei wasta ta midagi. Tere kooliprcili! Tere lopicd! Noh, kas oli koolist ära» olles igaw ka ? Aga kuidas sina Willu ka elad? küsib koolipreili ja mstb silmadega oma armast koolipoissi . . . Teda ei ole, ta enam õppima ei hakka, räägiwad teised. Mis ts räägite, kuidas ei wõi ta õppida? Päew läheb mööda, teine, aga suurtefilmadcga  poiss ei tule, ja kooliõpetojannale näitab,  nagu oleks klassis pimedam olewat, nagu oleks üks jagu walgust neist suurtest tõsistest silmadest tulnud. Tunni waheojal ütleb üks poiss: aga mina tean, miks Willu ei tule: tal on koolipreili  ees häbi. Wiimati sai kooliõpetajanna selle poisi käest kõik teada. Ütle, Juku, tale, et ma kõik tean ja palun maga teda, et ta siia tuleks. Õhtul ilmub kaoli trepi pääle suurtefilmadega  poiss. Kooliõpetajanna ei tunnegi teda enam, nii wäga kahrvatanud on ta. Willu! mis see on? räägib koolipreili teda pingi pääle  istuma pannes ja ise ka sinnasamasse istutudes.  Kuidas wõid sa õpeaja ära wisata? Poiss nutab. Ma tahtsin ju hää olla, mitte kellegi!? kurja teha, oga ise tapsin! Kuule, Willu, sa ju kahetsed ometi seda, aga Jumal annab neile andeks, kes kahetsewad. Kui aga edespidi midagi sellesarnast enam ette ei tule. Mitte millasgi ei tule enam ette l räägib poiss palawali- Ja wiina ka enam jooma ei saa? Ei ialgi, ka siis mitte kui maaemaks saan. Annaks Jumal! Aga nüüd mine koju ja tule homme kooli. See juhtumine on weel sulle kasuks, mu armas poiss. Willu läks ära, kooliõpetajannat mõtetesse jättes. Kõrwa ees kumises tal „ei millasgi". Ta uskuS seda sõna ja sai rõõmsaks. Kui täiskaswanud inimesed ka seda sõna wõikfiwad pidada, kui palju kurja wäheneks siis! Kui rikkumata südamega laps juba oma purjus olekus süüta kassi tallata ja ärahukata wõis, mis teeb siis weel wiin täiskaswanud inimeste juures, kes palju pahema südamega on, kui lapS- Hirmus mõtelda! — (Lõpp.) 190 S M I 2 Saarlane,