Saarlane Nlealhiae palitika ajaleht maa- ja liaiiarahmale UN tt° s. Teisipaewal, 23. Januaril ISOI. XVtt. aastakäik „Scrcrrr«»»rs" maksab i Ilmub iga Kirjad kZiivad: Eqyrlqse toimetusele. Kuresakrde. Kuulutule rida ehk lelle ruum Waljala Põllumeeste Seltsi tegewuse  üle. (Järg). Järgmine koosolek oli 10. Aprillil 1900 a. abiesimehe hr. Kirschi juhatusel. Hra Kirjch andis juhatust sigade kaSwatamisest, ära arivates, kui palju siga ülespidamiseks kulu -võtabja luges ette «Põllumehest", missugused sigade seltsid loomu poolest kasulikumad oleksiwad. Teiseks luges hr. Kirsch ette segi mullaga heinamaa -väetamisest, kuidas seda toimetada ja kuidas sellest kasu tuleb. Läbirääkimistel harutati rohkesti heinamaa parandamist  ja aiatööst, kus juures ette tuti, et ei aita üksi teadus, waid kindel etlewõtte ja hool. Kassohoidja  hra A. Sepp juhatas tähelepanemist ise> äronis heinamaade parandamise pääle, et ilma selleta ei wõi loomade pidamine ja ühes sellega põllurammutamine edasi minna. Järgmisel Seltsi koosolekul 29. Mail ISOOa. kõneles hra PaaS õhuliste elementide, nii kui hapniku, lämmastiku, süsiniku ja -vesiniku üle ja -viimaks pölluwäetamisest lauda sõnnikuga. Herra Nurm pidas kõnet köögiaiaft, nimelt kapsa kasivalamisest,  juhatust andes maa -väetamisest, ümber  kündmisest, taimede kaS-valamisest ja mahaiStutamisest,  muldamisest, kirpude eest hoidmisest, ära -võtmisest seemneks kõlbawatest päädest ja seemete alal hoidmisest. Pääle selle andis ta seletust mesilaste pidamises: kuidas kunst perest sünnitada, uut ema puusse panna' tööliste sa ema munade wahcst, emade «vahetamisest, emade «vanadusest j. n. e. sa kuidas mesilastega ümber käia, ci nad kurjaks ei saaks. Wiimaks loeti «Postimehest" ette «Loomade põhu puuduse üle kewadel" ja «võeti 4 uut liiget ivastu. Järgmise! koosolekul ö. Sept. IWO a. rääkis hra Paas kunst sõnnikutest, iseäranis nendest, mis meil kerge saada on: 1) Gips, tema kokkusead, pruukimine, iseäranis aiawiljaie päiste taimede maha istutamist; 2) Kondi jahu, et teda maa sees mädanemise läbi meil enestel ka wõimalik on saada ja et ka tähtjas on oma rohke rammuandmise  läbi; g) Lubi, see olla wäetainise juures iveei selle poolest kasulik, et ta kahjulikku putukaid  hääwiiab; 4) Kompost, meie juures wäga odawasti saada, mille korjamise juures ka lehti metsast wõiks tarnnlusele wõtta; ühtlasi sai ka komposti larwitamiscst «vilja puude istutamise ja «väetamise juures juhatust antud; 5) Linnu sõnnik, mida meie oma kodu lindude pidamise läbi ka «võime korjata; iseäranis kasulik aiawiljaie; 6) Tuhk, mida meil sagedasti palju ära raisatakse  ilma kasuta ära «viskamise läbi; 7) Mere- Pääle selle andis hra Paas kasulikku õpetust  lauda sõnniku rawilsemiiest, iseäralikku rõhku selle pääle pannes, et loomadele alla pandawad õled peamad katki raiutama, loomade alused saagu sagedasti tasaseks tehtud. Wäga kasulik olla kuiiva  turbla mulda sõnniku sekka riputada. Esimees hra Nur m andis seletust mesilaste talweks hoidmisest,  perede korrale seadmisest, nõrga perede lühendamisest j. n. e. Lõppeks loeti ette hobuse kabjast ja selle rautamisest, mille järele elaw läbirääkimine  tuli. Ilmasüüta ehk wöit õiguse teel. KB. Kulutanud -^sn. Banka saarde juures sõitis Willemann jälle korra üle ekwaatori, mis juba kolmas kord tema elus oli. Ilm oli ikka waga iluS ja mitte kõige -vähematki polnud näha, mis nende teesõitu oleks raskendanud. Banka saared ladusiwad neil silmist ja nüüd tuli jo tükk lagedamat mett, mida nühes „Lordiina" oma massinad jälle kiiremini  käima pani. Paar päewa sõitsiwad  nemad lausamas wees edasi, aga siis hakkasiwad jälle eemalt saarte kobarad paistma  ja Malaie laste praamid ja parkad tuliwad  sagedasti nähtawale. Siin oli meri Malai mererööivlite poolest kaunis hädaohtlik  sõita, iseäranis purjulaewadele, milledele  tuule waikused sagedasti saarte wahe! tüliks ette tuliwad. „Lordiina!" ei olnud aga midagi karta, sest kaptenil oliwad siinsed  merekohad kaunis tuttaivad ja ta hoidis  kõige suurema hoolega neist kardetawast kohtadest eemale. Püäle selle oli, kui nemad  neist saarte kobaratest läbi jõudsiwad, kõige kardetawam koht mööda ja kapten tõendas kindlasti, et teisel päewal, õhtu eel, Borneo saare rand paistma hakab. See lootus ei läinud aga mitte täide. Lõuna eel tõusis jürsk käre tuul, mis aga niisama ruttu jälle waikseks jäi ja näimaks koguni ära lõppes. Meri on jääl saarte wahel kaunis sügaw ja „Lordiina" sõitis wahetpidamata kiiresti edasi, aga kapten tegi jo Zige mureliku näu ja awaldas  mitmes tükkis kartuse märkisid. „Lordiina" sõitis praegu pisukeste, hariva  metsaga üle kaetud saarekeste wahel edasi, mis suuremalt jault ridas seisiwad, nõnda et kaunis pitk, kanaali sarnane ruum laewale ette jäi. Päike paistis hirmus palawalt ja tuule õhku ei liikunud mitte kuskilt. Meri oli wagane kui peegel ja ka lähedal saartel ei olnud mitte wähematki  liikumist kuulda- Aina suured haikalad  ujusiwad weeS ja paniwad oma tormamistega  mõni kord weepinna ümberringi  wirwcndama- Poole tunni pärast hakkas ohtu poolt kollakas pilw ülesse kerkima ja nüüd saiwad kõik aru, mis kapteni  murelik nägu tähendas. Meie saame marsi hää tormi! hüüdis kapten pahaselt. Ma ütlen teile mülord, et meil paari tunniga siin niisugune orkaan  saab mässama, mis kiwidki lendama paneb ja kui meie „Lordiinale" mitte seniks  paremat seisukohta ei leia, kui siin wiletsas kanaalis, kus meri tormi ajal, kui põrgu katel, keeb, siis wõin ma julgesti tõendada, et õhtuks sellest kenast laewaft ainult purustud tükid weepinnal ujuwad ja meie ise liguneme haikalade kõhus, ehk laamame räbalatena kalda kaljude wõi puu oksade seas! Hirmus! hüüdsiwad lord ja Willemann kui ühest suust. Kas teie arwate et asi tõesti nii kardetaw on? Siin ei ole midagi arwata, ütles kapten,  mida ma ütlesin, see on selge tõsi, ainult see wöib Meid päästa, kui meie endale  mõnusamat marju paika leiame ja süälgi wõib ainult tugew laew waStu kesta. Kes ei peaks näinud olema, kuda tornaado siin kisendab ja hulub, fee ei woi sellest omale täieliku pilti silmade ette maalida! Aga teie loodate ometi, et mÄe endale paremat warjupaika leiame? küsU lord. Ma ei looda midagi, Ales kapten, peab ootama, kui Jumal meile seda juhatab! Nende saarte pääl kaSwab mähe metsa ja on saarte wahed meres kõik pergeli korallirinkufi  täis; ometi juhtub ka mõnusamaid marju kohti olema ja teil ei pruugi sellepärast  mitte lootust koguni kautada. Willemann ja lord jäiwad murelikult teineteise otsa waatama, kuna kapten madrustele  käskusi hakkas andma, mis temal, tormi wastu walmistamistks tarwiS läks. Ligi tund aega läks mööda„kuS „Lordiina" ühesuguste saarekcSte wahel, kitsas kanaalis,  edasi sõitis. TaewaS oli selle ajaga juba täielikult kollaka halli pilwega korraga üle kaetud. Weel ei liikunud wähematki, aga merepind näis jo, kui nõiduse iväel, wäga rahutumaks jääma ja bakkaS mitmelt poolt keema ja mulisema. Õhk oli palaw, kui kerisse lõhn, mis hingamist kippus lämmatama. Wiimaks läks kanaali sarnane kitsus mähe laiemaks; paremat kätt oli ühe suurema saare taga, mis paksu metsaga  kaetud oli, kaunis laialdane ruum, kus mesi küllalt sügaw näis olema. Madrused  hõiskasiwad seda nähes ja ka kapten pühkis käega murehigi otsa päält, Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa mõisnikkude esimehele O- von Ekesparri'le on Kõige Kõrgemalt poolt esimese klassi püha Anna orden antud. Kurcsaare Saksakeelne leht „Arensb. Woch " algas küesolewa aastaga 20 aastakäiku.  1. Januari k. p. saadik on Kuresaare postikontoris igasuguste kirjade wastuwõtmine  ja wäljaandmine püha- ja pidupäewadel  hommiku kellu B—lo, mitte nii kui enne kellu 12 —2. Kuresaarde tahetakse uut sauna asutada.  Saaremaa karskuse seltsi uueks esimeheks  on wiimasel koosolekul Saaremaa kreispolitsei lauaülem hr. J WarwaS walitud. Kärlalt Kärla koguduses on 1900 aastal 54 last sündinud, 28 poeglast ja 26 tütarlast, 8 poeglast enam 4 tütarlast wähem, kui 1899 aastal. Nende seast on 10 last sellesama aasta jooksul jälle ära surnud, 1 juba surnult ilmale tulnud. Leeris käinud 31 poissi ja 19 tüdrukud, kokku 50 hinge. Kõik mõistsiwad lugeda ja kirjutada. Maha kuulutatud said 20 pruutpaari, nendest 18 paari Kärlal, teised teistes kirikutes laulatud. Armulaual käis 2306 hinge, nendest 984 meesterahwast ja „Saarlase" trükikojast wõib saada Dllmehe Kalender.