Saarlane UU Üleüldise poliliüa ajale!)! Aaa- ja liaaaradaialt. UW 34. Teisipäewal, 23. augustil 1905. XXI- aastakäik. maksab: Saaremaal aastas . . 1 rbl AO kp. Pooles aastas ..... t „ÄS „ Ilmub igal Kuresaares Kanba-uulitfas »r.17. Riigi-wolikogu pöhjusseadus. 1. Riigi wolikogu asutatakse nende seaduste  esialgseks MiwaataMisekS ja arutamiseks,  mis riigi põhjusseaduste järele riigi-nõuukogu kaudu Kõigekõrgema Jsewalitseja  wöimule kinnitamiseks ette pannakse.  2 Rngi-wolikogu liikmed walitakse Wene riigi alamate poolt wne aasta pääle, neil alustes mis riigi-wolikogu -valimiste kohta käiwates põhjusseadustes ära on määratud. 3, Kõigekõrgema käsu järele wõib riigiwolikogu  ka enne wiit aastat koost ära saata. Niisuguse käsu järele määratakse ka uued «valimised. 4. Jga-aastased riigi-wolikogu koosistumise  ajad ja puhkeajad määratakse Kõigekõrgemate käskude põhjal ära. 5. Riigi-wolikogu seisab täiskogust ja jaoskondadest koos. 6. Jaoskondasid wöib riigi-wolikogus kõige wähem neli olla ja mitte rohkem kui kaheksa. Igas jaoskonnas peab kõige wähem 20 liiget olema. Jaoskondade arw, nende liikmed ja töö ärajagamine jaoskondade  wahel käib täiesti riigiwolikogu enese wõimupiiridesse. 7 Riigi-wolikogu pää-koosolekute seaduslistest  koosolekutest peab kõige wähem üks kolmandik kõigist liikmetest osa wõtma, kuna jaoskondade seaduslikkudest kõige wähem üks pool jaoskondade liikmeid osa peab wõtma. 8. Riigi-wolikogu kulud kaetakse riigircntei  summadest. Riigi wolikogu eesistuja ja wolikogu jaoskonnad. 9. Riigi-wolikogu eesistuja ja selle abiline  walitakse wolikogu poolt ta oma liikmete  hulgast ühe aaSta pääle, mille järele neid aasta pääle uuesti walida wvib. 19. Wolikogu eesistuja paneb truualamlikult  Keisri Majesteedile wolikogu töö hääksarwamiseks ette. 11. Wolikogu jaoskondade eesistujad walitakse jaoskondade liikmete poolt nende eneste hulgast ühe aasta pääle. Weigeli perekond. Saksa keelest L. Sub ur g. Albert kummardas ta poole, waatas talle silmadesse. Weel ialgi ei olnud Johanna talle nii ilus ette tulnud kui tüna, kuupaiste läigil. Palawalt tõusis õnnetundmuse hoog neiule pähe, nagu magus meelde segadus, mis talt kindluse rööwis. Kui abita laps ühes harjumata seisukohas pööris ta oma näo kõrwale. Ta aimas, et ta ühel elu pööripaigal  seisis. MikSpärast ei waata teie mulle otsa, Johanna? Ta nimetas teda esimest korda nõnda ja ta hääl kõlas mahedalt ja tasaselt. Johanna ei jaksanud wastust anda. Ta tahtis küll, aga ei leidnud sõnu ja uskus, et ta häkitselt hääle kaotanud oli. Sääl haaras Albert ta käest kinni, rõhus teda sojalt omaS peos. Neil oli mõlemil tundmus, nagu oleks elektri löök neist läbi käinud. Järgmisel silmapilgul tundis Johanna,  kudaS kinnas ta käe päält ära tõugati ja palaw musu kui tuli sääl pääl põles. Ja üks soe hääl küsis ta kõrwas: Johanna, mis «vastaksite teie mulle, kui ma teilt küsiksin, kas te mind armastate? Ta nägi kuu paistel, kudas neiu nagu purpurpunas höögas. Ikka weel ei leidnud see sõnu, waikis ikka weel fügawaSti alla poole «vajunud näoga, aga oma kätt jättis ta teise pihku. Johanna, soststaZ Albert jälle häälega, milles ta terwe süda hingas. Ja weel korra: Johanna? —ja muud midagi- Siis tõstis ta oma pahema käega neiu näo ülesse poole, otsis ta pilku, pani oma käewarre kirgiise palamusega ta piha ümber ja surus omad huuled palawalt ta huulte pääle weel korra ja ikka jälle. Sääl oli Johanna wõidetud. Hakatusest saadik oled sa mulle meeldinud,  Johanna, tunnistas ta nüüd. Aga meeldimisest kuni armastuseni on pikk tee- Minu juures on ta pikk olnud, aga selle eest olen ma sind ka nende kuude sees, mis meie endid tunneme, täiesti tundma õppinud ja tean nüüd kindlasti, et ma ilma sinuta enam elada ei wõi, et sina mulle see kõige armsam maa pääl oled." Johanna nikutas õnnest läikima pilguga, mida ta nüüd enam kõrwale ei pöörnud. Oli see tõesti kõik ilmsi, mis temaga sündis? Pidi ta seda uskuma? Alberti silm, ta naeratus, ta rõõmust liigutatud ja selgitud näo jooned wastasiwad talle selle pääle Jah! Sääl küsis ta weel: Ja sina, Johanna, sa armastad mind ometigi ka? Jah, tunnistas see tasa, kogeldadcs, ma usun, et minuga niisamati lugu oli, kui sinuga- Jah, üsna nõnda- Ja nüüd, Johanna, mis arwad, miilas pean su wanemate juurde tulema? kaS pühapäew? Selle küsimise pääle oli ta ette «valmistatud;  ometi ehmatas see teda nüüd- Kui tema, studeerinud noormees, ühe kõrgema kodaniku maja wõsu, tema, Johanna, «vanemate  mana kraamipoodi, enam kui lihtsa sisseseadega elutuppa aStus, kudas «võis sääl küll kõik see madalus, lihtsus tema pääle mõjuda? Kui ta sääl Alberti näol wähematgi jahmatust kergemaidgi jälgesid «vähenenud auustuss tundmisest ta näo joontes,  pidi nägema, seda ei jaksanud ta ära kannatada. Korraga paistis talle kõik teises «valguses, ta hakkas kaaluma, kahklema. Meie juures on kõik nii lihtne, lausus ta kindluseta toonis. Mis weel edasi? küsis Albert naerulisel toonil. Tulen ma siis teie elumaja pärast sinna? Ma tulen ometigi sinu pärast, mu kõige kallim. Ära tunne ennast mingil wiisil rõhutud olewat, Johanna. Tõsiselt raputas ta oma heledat pääd. Ah, ma olen ju ainult ühe mana kraamiga kaupleja tütar, õhkas ta, ja ma tean, et sinu perekond mind wististi mitte HSSmeelega  omakseks wastu ei wõta. Aga mul on ka oma uhkus, mis mind keelab, ennast ühte seltskonda toppida, kes mind ei taha sallida. Ei ole sedannisi lugu, ei saa ka olema! kinnitas Albert Sinu terme olemus pärib sulle paremat seisukohta elus, kui sul siiamaani  olnud on. Baknltt ja Schwitfendi tubaka tarwAajatele Möödaläinud aasta tubakasaak oli teiste aastatega wõrreldes palju rikkam alamate tubakasortide poolest, mille tõttu teda odawate hindadega osteti. Sellepärast on täitsa loomulik, et nende tubakawabrikute saadused, kes odawat toorest tubakat tagawaraks muretsesiwad, ka odawamalt müügile lähemad. Ja kaupmehed, kes nende alamate tubakasomde püält rohkem teeniwad, katsuwad omalt poolt neid sortisid müügile soomitada. J. W Gllchllll tlltckllNtlttk. Rülls. arwab omaks kohuseks, tubaka tarwitajate tähelepanemist selle pähle juhtida, et tema wabriku saadustd: Kaka» ..LaeniaM" ja Schmtscn! .Hatsamrhega" tukad köigeparemast, hästi käärinud toorest tubakast walmistatud on, ja sellepärast tubak märkidega ja igast, vvöisttozast  ül.'s träiL», nülles iga tawitaja kindlat otsust anda wõib.