Ka soovitakse selle kohta seletust, mis meie aruandes  „a b i s a a j a d, õpetajate kassad ja muud" nime all üeldud on. Selle nime alla on kõik niisuguse kassa wäljaanded kokku wöetud, mis teiste punktide ulla ei läha. „Abisaojatega" (NutznieSser) ehk parem ütelda .tarwilajatega" ehk „?asu saajatega" on järgmine lugu. Abikossale on mitu kapitali selle määrusega kingitud, et nii kaua, kui kinkija, ehk tema omaksed weel elus on, intressid neile wälja maksetakse. Praegu ei ole siis weel mitte abi kassa waid on nemad niisuguse kapitali  „tarwitaiad" ehk „?asu saajad." Nõnda on, nagu aruandest lehek. 2õ-»27 näha. pää-komite 1903. aasta!  järgmiste kapitalil e intressid „tarwitajate!" pidanud wälja maksma: v. Mess'i kapitali intressid 128 rbl., v. Wichmann'i kop. intr. 390 rbl., lürgensen'i kap. intr. 180 rbl., v Körberi kap. intr. 1500 rbl., v. Nichteri kap. intr. 400 rb!., prona E. T. kap. intr 300 rbl., kokku 2958 rbl. Ka mõnel kassal" wö b niisugune kapital olla. Nõnda on näituseks Tallinna kassal" (maata aruandes  lehek. 61) kaks kouitali, mille intressid, 287 rbl., praegu preilnotele v Sch ja v. M. ja prouale P. kinkijate  määrust mööda wälja maksetakse. Nime „öpetajate  kassad" tähendab seda, et need kassad sinna, kus Vaimulikkude töötegijate poolest puudust on, rohkem õpetajaid  muretseda püüawad. Punkti alla „abisaajad (tarwitajad), õpetajate kassad  ja muud" on ka niisugused summa armud, mis üleüldisest kassast mõne iseäralise kapitali ehk otstarbe haäks saanud määratud, nagu järgmised Riia ringkonnakomitce  wäljaanded <lhk. 63): Riia linna abiõpetajakassasse  610 rbl. ja kirikliku abiandmise kapitali suurendamiseks  2210 rbl. Need mõlemad summad on abikassa kätte jäänud, muud kui üleüldisest kassast iseäralikkude  kapitalide juurde pandud. Aga aruandes oli tarwis neid nii hästi wälsamineku, kui ka teises kohas sissetuleku alla arwata. Ettetoodud näituste läbi armame asja küllalt seletatud  olewat ja mõime oma kirja lõpetada. Kõiki usuwendi palume oga, ka edespidi meie ülemaga tarwil'kku  ja tähtsat tööd oma armastusega tuetada. Ewangeli-Lmherust koguduste abikassa pää-komitee toimet.: A v. Gernat Wiljandimaalt. Tarm astu st. „Sakula" 76. numbris kirjutas keski piduline „armustuse" Tarwastu  laulu- sa mängu seltsi kümnenda aastapidu kohta, ühtlasi kurdab ta wähase osawõtmise ü?c, põhjust säält otsides, kus neid ei olnud: nagu oleksiwad kohalikud põllumeeste- ja karskuse seltsid süüdi sellega, et nad trehwamise kombel ka oma koosolekuid sellel korral pidanud  ja nõnda siis osawõtjaid ära meelitanud. Minu nägemise järele olid nimetatud seltsidest osawõtjad need, kes ka laulu- ja mängu seltsi piduliste hulka weel suurendasiwad,  sest sääl töppestwad koosolekud ennemine ja enamiste kõik tulid aasta-pidule. Ei, süü pole mitte üksi wastkal, maid süü on ka rokal! Pidud lähawad siin kaunis harilikuks asjaks. Et neid sagedaste peetakse ja nad ka kaunis lahjapoolsed on, mis midagi uudist ega huwitamat ei paku, sellep. ka siis rahwa poolt lugupidamine  ja osamötmine külm on. Ikka jälle laul ja lau! ja jalakeerutus ja muud midagi; wahel kantakse ka kül mõni tähtsuseta näitemänguke ette, millest ka suuremat lõbu saada pole. ettekanuegi weel kaunis puudulise poole. Üsna tüütaw on ka see, et pidu liig hilja algab; pidu kuulutustes oli määratud, et hakkab kell 4, kuna ta aga alleS kell poo! 7 hakkaS; mitmed wäsisiwad ootamisest juba ära ja mõned läksiwad üsna ära. Laulu- ja mängu selts on oma nime poolest kül olemaS, oga ühtegi elumärki ta enesest ei awalda; laulukoori  tal enesel ei ole, nagu seda seltsi esimees ka pidu päewalgi omas kõues meelde tuletas et seltsi laulukoor sest saadik „surmaund" puhkada, kui hra Käsik juhatuse maha' pani. Kui nüüd waja pidudeks laulda, noh, siiS tarwis siit ehk säält teisi koorisi paluda eh? palkada lõbu pak. kuma, ja mis nad pakuwad: ikka üksi ja neidsamu tuttawaid  laulust, millede mitmekorraline kuulamine üSna tüütaw on. Kas ei oleks waheft peraS aeg seltsil ise oma laulukoori jälle ülesäratada, kes selle eest hoolt kannaks, et kuulajatele alati ka midagi uut oleks pakkuda.  Nõndasama on lugu ka mängukooriga. Ka wõiks nimetatud seltsil ise oma näitlejate seltskond olla, siis poleks mitte asja olnud wähase osawõtmise üle kurta Pääle selle saamad waesed kooliõpetajad— leige osawõtmise pärast pidudest selles arwustuses tubliSte  siunata. Aga nagu ma nägin, olid pidul ka mitmedki  kooliõpetajad. KaS auustatud arwustuse kirjutaja  siiS tahtis, et nimelt kõik kooliõpetajad pidiwad platsis olema!? Arwan oma kohuseks auuStatud arwuStuse  kirjutaja pidulisele meelde tuletada, et tooliõpetajate  elu ja olu kaunis kitsa raamide seeS on, Nad on isikud, kes enamiste ikka paewa" orjad on; ka pühapaewitigi pole nad priid, siis on neil ta ühte ehk teist ameti talitust, õhtut waStu tulewad ju teaduse Jütsid ja Mannid juurde, kuhu pääseb fiiS see waene ori weel, muud kui hakka „lusima". Päälegi voluud söö! kooliõpetajate! suurt huwitawat kuulda ega näha. Laulu ja wiiuliwängu kuuleb ta koduS ise iga päew. Näitemäng mida ka suuremat kordaläinuks ei tohi kiita ei huwitanud ka kedagi. Sest kas wõib tükk wana kasukat ehk pakla tort, mis mängijatel lõua otsa ehk nina alla oli paigutatud, kedagi huwitodo, kui aga suurt midagi huwitawat wälja ei tvle, ma arwan kül mitte. Noh tants, kas seegi siis weel nüüdsel ajal palju kedagi huwitob, wähem weel kooliõpetajaid. Huwitab  ta ainult peenikesi „piigakesi" ehk „preilnakesi"— nagu nad ise armastawad ennast nimetada, on ka ju mõned ne>st ometi mõnegi aasta linnas „nreschules" ära „sitsinud" ja nende küitisid, kes säälgi oma kallikest kaenlustada saatvad, neile „gefallis" see üSna, nagu seda selgi korral märkada oli. Ainult hra Neitogi kõne lugulaulust „Lembitust" oli hnwitaw ja kuulamise wiiärt, mis aga kül valjudele körwadele paljalt ilusaks sõnade kõlaks jäi, sest ta oli teaduslik ja ühtlasi ka kaunis kunstlik, mida igaühe pää mitte nõnda kergelt kinni ei wötnud Ka üks piduline , Pärnuwaalt Hallistest. Uut moodi 5 kaup. Paljugi „Saka!a" lugejad mäletawod wist weel Pornuse Risti kõrtsi !õpu lugu, kuS meeste ette mõtted luhta läksid, siis naesed oma korda pääle , hakkosiwad ja Risti kõrtsi jäädawalt kinni surusid, z Et Risti kõrtsi põllud endist kõrtsi renti kümnen- diku päälegi sisse tuua ei suuda, sellepärast on möis  nik tulusama tuunud olewat, maad lapikeste kaupa hoo.  uete ehituse alla wälja rentida ja nõnda Risti alewikku , asutada. Kõik see oleks wiiga kena olewat, kui kont,  rahtis mitte üks iseäraline uutmoodi punkt sees ei . 'eisaks, mis Hebrea mehi ärcwusesse ajab, ja mis nõnda s on: „Maja omanik wötab oma kohuseks ja lubab selle > eest usastutada, et tema maja katuse all mitte ükski jUUt, cga keegi muu kurjategija marju ei pia leidma." Hebrea mehed hakkanud uue ministri poolt lootma, et neid muu inimestega ühesuguste õiguste  sisse arwatakse, kuna nüüd üks mõisnik neid otse kurjategijate kilda lugeda. Hebrea mehed lubada oma õiguste eest platsi astuda. Laatrest. Kuidas inimesi piinatakse. Kitiarööpalisele  raudteele annab Pärnu puupapi wabrik lõpmata  tööd. Seda näitawad need igapaewased pikad puude rongid, mis Tallinna ja Walga pool? tulewad ja puu lademed, mis ruutwerstadega mõõta annawad, Pärnu wabriku platsil. On ette tulnud, et päewas kuni 149 waguni täit puid kohale wiidud saab. Kõige suuremat  wacwa niisuguste wedude juures näewad prahi rongide konduktorid ja määrijad. Laatres on praegu selle suure weo kohta kõiges kolm kondukteri prigadet ehk salka, kuna õiguse järele poole rohkem piaks olema. Nii siis tuleb, et waene konduktor wahel kuni 52 tundi järgimööda ametis on ja nälga, külma ja uneta olekut kannatama piab, kuna ta seaduse järele iga 24 tunni järele 24 tundi puhkeaeg lubatud on. Selleks süüdi on jaamaülem, kes rauotee walitsuselt prigadesid juurde ei nõua. Ja millal lõpeb Pärnu wabriku puudewedamine  otsa? Seda wastust annab see, kes praegu neid määratumaid puulademeid Marienburgi ja Tallmna- Pärnu- Walga raudteede ääres ja jaamade juures näeb' Pühapäewal 7. notv. oli hra Kalzenau ruumides  kohalise tuletõrjujate seltsi Pidu. Etendadi näitemäng ..Wirrwarr". Ettekandest wõis näha, et näitlejad esimest korda näitemängu etendasid. Lõpuks oli muidugi tants, mida Paremine etendadi, kui „Wirrwarr". Mis aga mõne pidust osawõtja südant - rõhus, oli see, et mõnedel raudtee ametnikudel näi- ' temängu õppimiseks ja etendamiseks aega kül ja kül I on, oma ametitalitused aga hoopis ära unustawad, t ja et mõned noorikud liiga õnnistatud olekus l näitepõrandale astuwad oma Päältwaatajate j kaasõdede õrnemate tundmuste haawamiseks. i Ikka igale potile kohane kaas! Piduline, l Soomemaalt. Soomemaa suuremate linnade rahvaarvu üle, 1900 aaSta rahwalugemise pöhjujel, awaldab „Finl. Gaseta" muu seas järgmist: Neil päiwil ilmus uus köide Soome ametlisest arvustikust, „rahwa arwustik." üksikute linnade rahvaarv on selle järele: Helsingis 93,217 Abos 41,920, TammerforfiS 38,778 ja Wiiburis 36,808 inimest. Ilma neid armust pikemalt  arutamata, hakkas täh. leht keeltest rääkima, mida Soome maal elaw rahwas räägib. Helsingis elutsevatest  inimestest räägiwad 47,280 inimest Soome, 39,693 Rootsi ja 4,399 Wene keelt. Wiiburis on 27,084 soomlast, 6,378 venelast ja 3,198 rootslast. AboS oli 29,301 soomlast, 11, 471 rootslast ja 696 venelast, ja TammerforfiS 36,187 soomlast. 2179 rootslast  ja 116 venelast. Wenemaalt. Peterburgist. Teede ministeriumi poolt plaauitatud  uus Siberi raudtee on teise sihi saanud, nimelt Omsk-Tjumen-Ekaterinburg, mis tähendatud linnade ja põhja Wenemaa palwe päiile sünnib. Selle sihi läbi luuakse uus hiigla suur raudtee liin, mis Peterbnrgi linna Siberi tööstuse ringkonnaga otsekoheselt ühendab, kus juureS wahe umbes 1909 wersta lühemaks jääb, kui praegusel ajal üle Moskwa. Tee, mida tulewal kewadel ehitama hakatakse, lähab Peterburgist üle Wologda,  Wätka, Permi, Ekaterinburgi ja Tjumeni Omskisse  j Teise Siberi raudtee pää-ehitajaks saab teede r ministeriumi inshener A N. Pnschetschnikow nimetatud. Ajaleht „Prawo" awaldvb järge nende inimeste ' nimekirjast, keda oma kodumaalt ära oli saadetud, aga e keda uüüd tagasi saadetakse. Nende seaS on kirjanik i Mäkotin, „Russk. Bogatstwo" toimetuse liige, keda j Plehwe kolmeks aastako Waldaisse saatis. 2. skp. on Kõigekõrgema käsu läbi Arhangelski linnas 25 ärasaadetud  luba soanud, tagasi tulla, pääle selle on 54 ini« i mest selle kubermangu kreisides wabaks tunnistatud, l siiski jääb Arhangelski kubermangusse meel umbes 569 t politika süüdlast. Sisemiste asjade minister Plehwe ' käsu pääle 27 juulist 1993 keelati Urali söjakuberneri Stawrowski poolt Vannutatud adwokatil ° ära, kolme aasta jooksul selle maakonna piirides ela  mast; nüüd, 2. skp., on ta luba saanud, tagasi tulla. - Kaukafias on kolera 3—9 nowembrini kangesti > kaswanud, lest et töölised Persia kolera-kahtlastest koh'  tadest tagasi pöörsid. Eriwani kub. jäid haigeks 522, i suriwad 342. Baku kub. iäiwad haigeks 24, Baku l linnas 27. Elisawetpoli kub jäid 19 inimest koleragse haigeks, Tiflisi linnas 3, Astrahani kub. 11 ja linnas 3. Samaras jäid ainult mõned kolerasse haigeks, Saratowi  kub. 36. Taga-Kaspias on kolerat ainult Scheraschi  ringkonnas, kus 25 haigeks jäiwad ja 13 suriwaõ. Tiflisist. Hawitaw protsess, üks Wene agenturi  telegramm, mida imelikul wiistl maakonna lehtedele saatmata jäeti, teatab ühe juhtumise kohtulikust järelmängust.  mida omal ajal „Russk. W?domosti" teatas ja mille kohta ri gis terwe rida arstlikka ühisust protestist  awaldastwad. Asi puutub kest-Asia raudtee ülemarsti  Sabussowile toore wägiwalla tegemisesse selleaegse Taga-Kaspia kasakate brigade komanderi, kindral-major Kowalewi poolt. Wiimane sai ametist lahti tehtud ja kohtu alla antud. Protsess sai Kõigekõrgema käsu pääle Kaukasia sõjamäe ringkonna kohtu iseäralisel istumi'el, ülema sõjakohtu liikme, jalawäe kindrali Grodekowi eesistumisel  arutatud Süüdisiuse aktist on näha, et kindral-major Kowalew 14. märtsil s. a. oma  kroonuteenistuses  seisjate isikutele käsku oli annud, w»'tsu walmis muretseda, neli kirjutajat kasakate brigade kantseleist tulla lasta ja Dr. Sabussowi ruttu enese, kui haige, juurde kutsuda. Kui arst tuli, pakkus Kowalew  temale midagi juua, mille pääle temast antud märgi järele 7 kasakat sisse astusiwad, kes süüdistatama käsu pääle Sabussowi riidest lahlt wötfiwad ja temale witsadega halastamata nahatäie andfiwad Neli päewa hiljem elletvöelud arftline läbiwaatamine näitas 42 witsa hoobi jälge keha esimesel ja teise! poolel Kowalew  tunnistas ennast ameti wõimust üle astumises süüdlaseks,  tõendas aga, et tal seda soowi ei olnud, arsti kehaliku karistuse alla wõtta ja katsus oma tegu sellega  wabaudoda, er ta sel korral õige meelemõistuse juur s ei olnud, kus juureS ta aga oma teo põhjuste üle waikis ja tunnistajate ülekuulamist ei soowinud. See, kellel liiga tehtud ei olnud kohtu ette ilmunud; lueti kindral-adjutant Kuropatkini ja kindral Subotitschi telegrammid ette, kes Kowalewi teenistuslist minewikku hääks tunnistafiwad, niisama ka ühte kirja Taga-KaSpia  maakonna ülema kindral USjakowski käest, kes süüdistatama  tublidust tunnistab ja tema saatusele kergitust  palub. Pärast neljatunnilist nõuupidamist otsustas  tohus, kindral-major Kowalewi teenistuses üleastumises  ja liigategemises süüdlaseks tunnistades, Kõigekõrgemat  manifesti tarwitades, teenistusest lahti lasta, ilma teemstuslise auu kaotamiseta. ülemal täh. teatel seletab hra Stolöpin »Now Wremja's" pikemalt, kuna ta kombete üle Taga-KaSpia maakonnas kohutavat kirjeldust awaldab. Surmaw tühjus  ja igavus, uskumata suur tuliwiina pruukimiae ja muinaSjulikult suureks minew kaardimäng ja uskumata  suureks kasvanud lodewuS „ilusa suoga" ümberkäimises  iee on aluspõhi, mille päal ülemal tähendatud  juhtumine ette tulla wõiS. Kirjandusest. Kolm aastat on sellest tagasi, kui aednik hra Spuhl-Rotalia Wormsi saarelt hakkas mitmes ajalehes  wälja helistama, et tema saada ühte pomologia  õpetuseraamatut ettetellimise pääle wäljaandma. 682 S a ? a l a H 83 1904