Saarlane 3Z. Teisipäewal, 13. augustil 1902. XVIII, aastakäik. maksab: PsLtiga saadetud aastas. A „ Pooles aastas 1 „ AZ „ -ch.- Ilmub igultoistpÄSsVt»c. „S«avlsse" toimetus ja wkljsandmine Kuresaares Kauba-uulitsas nr.l?. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste petit rida maksad 3 k. —S—- UU Kleltkdiiie politiilli ajaleht maa- ja linnarahmale. MM Tallinna Keisrite-päewadest. Keisrite-päewade kohta toob kohaline Wene leht weel järgmised täiendawad sõnumid. Keisri Majesteedi Tallinnas  wiibimise ajast loeme muu seas: Kui Keisri Majesteet 23. juulil Kadrintali paleed waatamas käis, oli karskuse-seltsi „Walwaja" esimehel Tammel õnn KeiSri Herrad järgmiste sõnadega teretada: „Tallinna linna Eesti seltside ja nimelt lauluseltside „Estonia" ja » Lootuse", karskuse-seltsi „Walwaja", Seltsi" ja ..Käsitööliste abiandmise seltsi" nimel palun ma truualandlikult  Teie Keiserlikku Majesteeti Meid soolaleiwa wastuwõtmisega õnnestada."  Saksa laewasalga siia jõudmine.  Sadama sõjalaew „Mogutshi", mis mereministenumi poolt lahkesti oli Wene ja wäljamaa ajakirjanikkudele Saksa laewasalga wastuwõtmiseks lubatud, sõitis 25. juulil hommiku kell V-8 Tallinna sadamast Naissaare poole. Kella 8 ajal hommikul ilmus Saksa laewasalk reidi waatepiiril nähtawale. Sellepärast läks Keiserlik jahtlaew „Standart" Keiserliku jahtlaewa „Polärnaja Swesda" ja ühe miinilaewa saadetusel Naissaare poöle. Saksa laewasalgast paistsiwad iseäranis silma Saksa Keisri jahtlaew „Hohenzollern", soomuslaew „Prinz Heinrich" ja „Nymphe". Keiserlik jahtlaew „Standart" sõitis Saksa laewasalga juurde, millest kõigi laewade päält Keiserliku jahtlaewa lähenemisel ära määratud teretufepaugud kölasiwad, mille pääle meie laewad niisamasuguste teretusepaukudega wastasiwad.  Keiserliku jahtlaewa „Standarti" püült läksiwad jahtlaewa „Hohenzollerni" pääle 2. järgu kapten Tshagin ja 2. järgu kapten Poliss, kes „Hohenzollerni" pääle jõudmise järele Saksa Keisrit Wilhelm 11-st Wene Keisri Herra nimel palusiwad jahtlaewa pääle tulla. Wilhelm 11. astus aurupaati ja läks teretusepaukude laskmisel Keiserliku jahtlaewa „Standarti" pääle. Pärast Keisrite südamlikku teretust esitelest waStastikku Majesteetide kaaslased ja nimelt: Keiserliku KojaminiSter kindral-adjutant parun Fredericks, mereministeriumi  juhataja abiadmiral Tõrtow, meremäe staabi-ülem abiadmiral Avellan, Kroonlinna sadama kommander Makarow, kindral-adjutant admiral Kremer, plagukapten  kindral-adjutant Lomen, ihuarst Hirsch, Kojamarshal krahw Benkendorf. Kojaministeriumi kantselei juhataja kindralmajor  Mosfolow ja Keiserliku Pääkorteri kantselei ülem tiiwadjutant krahw Heiden ; riigikantsler krahw von Bülow, mereminister  abiadmiral Tirnitz, ülemkojamarshal ja ükemtseremonia-meister Eulenburg, abiadmiral  von Senden-Bibran, kindral- odjutant von Plcssek ja krahw von Heiseler, tiiw-adjutant von Ustdom, harukorraline saadik ja täiewolilinõ minister von Tshirshki-Böggendorff ja ihuarst vr. Jlberk. Kell 9, 30 min. läks Keiserlik jahtlaew „Standart" oma seisukohale Tallinna reidile, ja otse tema järele söitsiwad Saksa laewastiku laewad sisse. Reid pakkus wäga ilusat pilti: eespool paistis hiilgamast siniselt merepinnalt Keiserlik jahtlaew; tema järele tuli jahtlaew „Hohenzollern" miinilaewa saadetusel, ja selle püüle „Prinz Heinrich", „Nymphe" ja Keiserlik jahtlaew „Polürnaja Swesda". Tee ääres oliwad korraldatud erajahtlaewad, mis Wene ja Saksa rahwusliste lippudega oliwad ehitud. Kella 10. 20 min. ajaks lähenesiwad Keiserlikud jahtlaewad suurtükiwäe öpelaewadele,  milledelt kaua waikimata Saksa laewasalga teretamise paugud kostsiwad. Siia jõudnud laewad söitsiwad selsamal korraldusel eeskawa järele üles seatud laewade liinidest mööda, mille juures „Perwenetsi" ja „Kremli" raadel madrused ülcS oliwad seatud, küna aga teiste laewade päül, niisama kui ka Saksa laewadel, laewamehed rinda oliwad seatud. Terwe reid kajas Keiserlikkude jahtlaewade  möödasõstmisel tuhandahäälelistest huraahõiskamistest, mis alles siis waikisiwad,  kui jahtlaewad kõigist liinidest mööda sõitnud ja ankrud wälza oliwad heitnud. Kõik reidil olewad laewad oliwad kenasti Wene ja Saksa lippudega kaunistatud. Kella 11 ajal läks Saksa Keiser oma kaaskonnaga jahtlaewa „Hohenzollerni" päält aurupaadiga „Standarti" pääle. Saksa keisri majesteedi kokkusaamine meie Keisri Herraga näitas südamlikku laadi. Kui keiser Wilhelm 11. Lüki aega oli sääl olnud, sõitis ta „Hohenzollerni" pääle tagasi. Jahtlaewa „Standarti" pääl oliwad seks ajaks kõigi laewade kommanderid kokku kogutud, eesotsas admiralide Wulfi ja Rosheftwenskiga, keda Saksa keisrile esitelest. Kell 11, 30 min. läks Keisri Herra oma kaaskonna isikute saadetusel jahtlaewa „Hohenzollerni" pääle, säält aga sõitis ta jahtlaewa „Standarti" pääle, kus kella 1 ajal einewõtmine oli. Saksa keisri Tallinna reidile  tuleku kohta toomad „Rew. Jswestija" weel järgmise  täiendama sõnumi: Kell 10, 25 min. lähenes „Standart" Keisri Majesteediga ja Saksa keisriga reidil üks seatud laewadele. kes 21 suurtükipauguga terwitasiwad, kuna nende pääl olewad laewamehed Riigiwalitsejaid huraahüüetega teretasiwad. Wene Keisri Herra ja Saksa keiser oliwad sel ajal „Standarti" sillakesel, mille juures Saksa keiser Wzne admirali mundris Andreast paelaga 'ja meie Keisri Herra admirali mundris Musta Kotka auutähega oli. Laewade liinist mööda sõites wõtsiwad siia jõudnud laewad järgmisel korraldusel aset: „Standart", „Hohenzollern", „Prinz Heinrich", „Nymphe", Sletpner", „Polärnaja  Swesda" ja kolm miinilaewa. Kell 10, 30 min, heitis „Standart" ankru wälja ja ehtis ennast lippudega. Sel ajal jõudsiwad aurupaadiga ,/Standarti" pääle: Tallinna sadama kommander, kontr-admiral P. N. Wulf, suurtükiwäe vpelaewade salga ülem, kontr-admiral „Roshestwenski", ja kõigi reidil seiswate laewade kommanderid. Sinna jõudnud isikud esiteleti Saksa keisrile. Kell 11, 3 min. heitis jahtlaew „Hohevzollern" ankru wälja ja ehtis ennast lippudega. Kell 11, 15 min. sõitsiwad Saksa keiser, prints Friedrich Heinrich ja Saksa keisri kaaskond Saksa marsi helidel ja „Standarti" terwitamise-paukudel sõudepaadiga „Hohenzollerni"  pääle. Kell 11, 40 min. sõitis Wene Keisri Herra Suurwürst Aleksei Aleksandrowitshiga, Keiserliku Koja, wälimiste asjade ja mere ministrite kui ka kaaskonna isikute saadetusel „Standarti" päält aurupaadiga jahtlaewa pääle. Siin wõetl Wene Keisri Majesteet Saksa keisri poolt wastu. Sisseastumisel mängis muusik teretust ja kui Wene Keisri Herra ülesse laewa tekile tuli, kölasiwad Wene Keisrilaulu helid. Pärast Wene Keisri Majesteedi tagasitulekut jahtlaewalt „Hohenzollernilt", kella 1 ajal lõunal, oli Keiserlikul zahtlaewal „Standardil" einesöök. Laua keskkohal oliwad Majesteedid aset wötnud. Wene Keisri Majesteedi paremal käel Saksa keiser, pahemal käel prints Friedrich Heinrich; Saksa keisri paremal käel Suurwürst Aleksei Aleksandrowitsh, Saksa abiadmiral von Tirpitz palee-kommandant kindral-admiral Hesse, Saksa kindral-adjutant krahw Hülsen-Haeseler, Tallinna sadama kommander  kontr-admiral Wulf, ristleja „Prinz Heinrichi" kommander Wenzel, kindral-major Mossolow Wene Keisri Majesteedi kaaskonnast ja teised; Meie Keisri Herrast pahemat kätt, prints Friedrichi järele mereministeriumi juhataja kindral-adjutant Tõrtow, Saksa kindral-adjutant von Schöll ja teised; Majesteetide wastu Keiserliku Kojaminister  kindral-adjutant parun Fredericks, temast paremat kätt riigikantsler von Bülow, wälimisteasjade minister riigisekretär  krahw Lambsdorff ja teised isikud Majesteetide kaaskonnast. Lõunasöök jahtlaewa „H o h enzollerni"  pääl. Pärast seda kui Majesteedid selle laewasalga soomuslaewa „Retwifani" ja lahingu-suurtükkidega laskmist Paljassaarel oliwad waatamas käinud, oli jahtlaewa „Hohenzollerni" pääl paraadi-lõunasöõk. Laua keskkohal oliwad Majesteedid aset wõtnud. Meie Keisri Majesteedi paremal käel istus Saksa riigikantsler von Bülow, Saksa keisri pahemal käel