Saarlane UW Üleüldine poiilikn kjaieht Nna- jn linnarahlvale UD «- s. Teisipiiewal, 6. webruaril 1901. XV!I. aastakäik maksab: Postiga saadetud aaStas. A „ „ Pooles aastas 1 „ SS „ Ilmub igal Kurcsaares Kauba-uulitsas nr.t?' Kirjad käiwain Saarlase toimetusele. Kuresaarde. Saksa keel, kui kohane keel. Hiljuti tegi walitsew senat otsuseks, et Baltimaal ka Saksa keel nende kohaliste keelte sekka tuleb lugeda, milles kohtukohtades  suusõnalist seletusi möib anda ja milles teatawates juhtumistes kirjalikkusid kaebtusi kohtukohtadesse wõib tuua. Mitmed Eesti lehed awaldasiwad selles asjas arwamist, nagu poleks niisugust otsust tarwiSgi. Sest Saksa sugust Baltimaa elanikud mõista ju kõik Wene keelt. Kui õige see arwamine on, seda ei haka meie mitte laiemalt harutama, kuid tähendame ainult, et niisugune arwamine  mitre õigel põhjal ei seisa. Kui meile, kes meie eestlased vinne, suureks kergituseks on, et meie kohtutele omas keeles suusõnalist seletusi anda wõime ja tohime, mikspärast oleme siis selle wastu, kui ka üks teine rahmus selle sama kergituse osaliseks saaks. Kui meie oma rahwuse eest tahame seista, oma õigusid kaitsta, siis pole meil ju mitte tarwis waenulikult teiste rahwuste kohta olla. Kui meil armas on, omas keeles aL,u õiendada, miks peaksime siis selle wastu olema, kui teine seda sama wõib teha. Meie oleme kristlased, ja ristiusu  pääpöhjusmõte on: „ArmaSta oma ligimest, kui iseennast." Oleme meie teise rahwuse wastu ühes asjas, mis meie oma õiguse waStu mitte ei käi, siis näitame seega, et meie mitte õiged kristlased ei ole. Aga sellega ei ole asi weel mitte lõpetatud.  Kus kohalist keelesid kohiukohtades kõige rohkem tarwitatakse, need on rahukohtud.  Nendesse kõhtudesse hakawad tõlkijateks  kõige rohkem need isikud, kes linnakooli  läbi on teinud. Ei mõista niisugune isik mitte Saksa keelt, siis on ta tähendatud  ametiks kõlbmata. Sellest järgneb siis, kui tarwilik see oleks, et linnakoolides ka Saksa keelt õpetama hakataks. Meie oleme juba kord sille asja pääle tähendanud. Saksa keele ja üleüldse kohaliste  keelte õppimine ei ole ju mitte ainult kohtukohtade tõlkijate kohta tähtis, maid igapäewase elu kohta. Kool on aga see koht, kus inimest mitte üksnes nende numbrite wastu ei walmisiata, mis ta oma koolitunnistuse  järele saab, maid üleüldise igapäewase  elu wastu, ja sellepärast on kohaliste  keelte õppimine koolides wäga tähtis. O. ?. Ilmasüüta ehk wöit õiguse teel. W. Kirjutanud —sii. Nagu kapteni sõnade tõenduseks, hakkas eest poolt, saare nurga tagant hulk lootsikuid  korraga paistma, mis wäga kiiresti praamidele lähenesiwad. Waadake nüüd, ütles kapten, säält tuleb põrgulist küllalt meel ja nende hulgast teed läbi murda oleks meil wõimata! Meie peame ennast rahulikult nende kätte andma, siis ainult jääb meil pääsmise lootust meel üle! Vastuhakkamine ei aita midagi, ütles lord j meie peame mõistlikult õnne katsuma! Ma olen omas elus juba ühe korra malailaste  küüsis olnud, oga nad ei olnudgi siis nii pahad, kui neile mõistlikult ette astusime ja saime siis jälle priiks, kui neile lunastuse hinna kätte toimetasime. Ega seegi kord teisite lähe ja mina maksan lunastuse  hinna kõikide eest neile wäljo. Lunastuse hind wõib neid koeri wäga hästi lepitada ja on meel seda parem, kui lubades suud hästi täis wõtame, ütles kapten.  See wõib aga siisgi olla, et meie ennast juba ennemini kawalusega nende küüsist lahti päästame ja kogemata juhtumisel  wõib ka õnnelik saatus meile appi tulla. Aga nüüd paneme rahu märgi ülesse! Niipea, kui see sündinud oli, hakkasiwad  lootsikud suure kiirusega „Lordiina" poole sõudma; ka praamid tuliwad neile järele ja olimad nad juba meerand tunniga nende juure jõudnud- Kiirelt kargafiwad müikescd, aga Lugema kaswuga Malaid „Lordiina" pääle ja asusiwad ringis laemamecste  ümber. Röõmlid olimad suuremalt jaolt metSliku nägudega ja nende silmadest paistis kustutamata  wereahnus ja mõrtsuka maim mälja.  Nende poo! halaSti kehad tegiwad neid meel seda hirmsamaks ja sume ägedusega wihklesiwad nad oma palja sõjariistadega ja nende metsalik kisa pani õhku märiscma. Need paadid, mis tagant poolt küljest tuliwad, jöudsiwad ka marsi senna ja asm siwad poolrinigis „Lordiina" ümber. Ka praamid olimad marsi senna jõudnud; üks malailane, kelle turbanist arwata mõis, et ta teiste päämees oli, andis kohe käsku, „Lordiina" meeste sõjariistad ära wötta ja laskis neid siis kohe teise praami pääle astuda. Teie olete nüüd minu wangid, ütles ta koleda ühwardusega, kui teie põgeneda katsute.  ehk wähegi wastu panete, surete silmapilk!  Et see Ühwardus tõsi oli, seda tundsiwäö  „Lordiina" mehed ja ka lord ja Willemann  waga hästi. Ilma wastupanemata  täitsiwad nad röömlite päämehe käsku ja jäiwad praami pääle rahulikult paigale. Malaiiascd tuustisiwad suure kiirusega „Lordiina" sisemised ruumid läbi ja et sää! hää hulk hinnalist kraami pääl oli, hiilgasiwad nende näod rõõmu tuzul. Rööwitud  kraam sai suure kiirega laewa tekile kokku kantud ja säält alla praamidesse lastud. Kui wiimaks „ Lordiina" täiesti lage oli, tuliwad Malaielased säält päält kõik praamidesse ehk paatidesse tagasi. Ehk see muidu küll alati malaielaSte mood on, paljaks riisutud laewa põlema süüdata, siisgi jätsimad nad seda siin tegemata ja marsi sõudsid praamid ja paadid minema. Püew otsa sõudsiwad nad ilurikka saarte ja saarekeste mahel edasi. Otsata loomuse ilu ja täius, mis igalt poolt saare kallastelt  silma paistis, pani Willemann'i ühtepuhku  ja sagedasti lordigi imestama ja sundis neid seda unustama, et nemad koleda  Malai mercrööwlite mängid olimad, kuS neil elu iga silmapilk ühe juukse karma otsas rippus. Ometi arwasiwad nad, et ju rööwlitel nende surmamiseks midagi põhjust  ei olnud, kuna kõrge lunastuse, hind ncnde ahneid südameid wäga rõõmustas. Raha, mis kellcgil ligi juhtus olema oli rööwlite päämehe poolt kohe ära wõetud; seda nimetasiwad nad oma õiguse päraliseks saagiks, kuna aga päris lunastuse hind alles pidi maksetud saama. Willemann ja lord tänasiwad õnne, et jneil kummagil just suurt summat raha kaasas ei olnud, aga ometi hiilgasiwad rööwlite näod, nende taskust tühjentades, just kõige rohkem. Wastu õhtut waikis tuul hoopis, aga seda uhkemalt ja toredamalt paistfiwad lähemad  saared neile silma ja nende kujud paistfiwad weepinnalt, kui nõiapeeglist tagasi.  Õö oli juba täielikult käes, km rööw- Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa landmarschal oa ametlikkude asjade toimetuste pärast 20. januaril Peterburgi sõitnud. Pühapäewal, 21. januaril peetud kurttummade jõulupidu läks köigeparemiui korda. Rahwast oli nii rohkesti koos, et suured Bürgcrklubi ruumid selleks mäiksed oliwad. Pääle selle kui muusika-mänguga rahwale pidu algust teatati, kutsus õpetaja Bloszfeldt kõike rahwast üles „OH -võtkem Jumalat" laulma, mis siis ka muusika saadetusel sündis. Selle järele pidas õpetaja Blosifcldt waimuliku kõne Kurttummade kooliõpetaja hr- Rahnel oli oma kaswandikkudega ka pidust tegelikult  osawõtmas, kus juures ta pitkemaS  kõnes seletas ja lastega katseid tehes näitas, kudas kurttummasid õpetatakse- Kõne sünnitas pidulistele kõige suuremat huwitust.  Ilusat lõbu pakkus hr- Trei -väikeste  laste kooriga, kes imeilusasti laulsimad.  Ka Muratsi lastekoor lõbustas pidu mõnusasti oma lauluga- Iseäranis armas oli aga hr. Sõmeri 4 lapse laul, kellest kõige -vanem 7 aastane ja kõige noorem 3'.2 a. on. Sütitaw oli nende -väikeste suust, kes nii õrnalt ja kartmata laulsiwad, Jõulu ja isamaa laulusid kuulda. Suurt tänu on ka„Lyra" muusika koor hr. Krulli juhatusel ära teeninud, kes armastusest õnnetumate kurttummade wastu ilma tasumata  pidu oma mänguga kaunistas. Lõppeks  ei olnud see kord mitte tantsi, kuid sellegipärast oli rahwast rohkesti pidul, rohkem  ehk meel, kui endistel aastatel. See näitab, et kurttummade pidule ahwatleja mitte „lõppeks tants" ei ole, waid kõrge armastuse wägi õnnetumate wastu- Pidu on puhast kasu 195 rbl-37 kop. sisse toonud. Nagu teada, hakkab uus stempelmargt seadus Weneriigis I. Märtsi s. a. maksma.