Päewaleht Ilmub Igal Äripäewot. TMWsos, Suurel furai* raekoja «t, Tuukri mUMt* «, 4. KSnetraot nr. MOi Uu««« MM U«fc Odcifa liire* }a roToktrjaSÄes .Werootehe* toimet., Tallinnas, bt, r. P®ewn>. aa MM MMMM 4 koo* Adrttfl MVÄMA feurs# AdWw m «Mt tdt« nummer 010 MäK» Miiutssw rntnoareiWe-nda maWob s kop , leke eesotsas »Z kop. UWifed huulutufed õ a 0 a a poote kallimad. o o o o o JMcmakM* tnakfab üftas kaasonnetega: Koju tefltte laates i twro! aasta peale 6 rbl. kop. poole .. , I , 20 toeerqitd.. I 70 „ 1 Ohe kuu peate - . W . TaMnmzs MUiukett Ora wties, terme aasta peale 5 rbl. kop, poole „ 2 70 „ aieerand „ „ I „ 40 „ öhe kuu peate 50 „ Kes 2 korda kuus llmumaf p«rehonnaleht« „Kcrdu" haaia tellida loowib, kilel tuleb aasta» i rbl., pooks aastas 50 kop., awerand o. 23 k. juurde maksta. Mr. K7B. Reedel. 4. (17.) detsembril ISVSi IV. aastakäik. Abiotsimine teadusest. Üks Balti mõisnik, kes riigimolikogus istub, pidanud  hiljuti wolikogus põllumajanduse kohta kõne. «Ta seletanud, roäikepõllupidämme ei tarwitawat minjgisuguseid  kaitseseadust, küll olla suurmaapidamisele ffaitset tarwis, sest suurpõllupidamine olla langemisel/ luna wäikepõllupidamine alatasa tõuswat. Teadus Kpetawat aga. et igas riigis, kus korraldatud põllujmajanduslised  olud umlitsewad, suur-/ kesk- ja Väike- Maapidamine ühetasa tarwilised olla. Suurrmrapida/lukse  Vähenemine olla riigile kardetav? ja selle hädavhu  kõrwalesaatmkseks tulla: abinõusid otsida. Et Balti Vanameelne parun suurmaapidamise 'langemises rasket hädaohtu näeb, see on täitsa arusaadaw,  sest siin kannatawad mõisnikkude kasu d. Tuid mis jaoks ilmsüütat teadust asjata tülitada? Wabale teadusele, mille kandjaks mitte suurmaaomanitkude  kitsad kasud ei ole, ei mõi ometi ülekohtust etteheidet teha, nagu nõuaks ta. et ,/igas riigis, kus korraldatud põllumaja» duslffed olud Valitfewad, suur-, kesk- ja Väikemaapidämine ühetasa tarwilised" oleksiwad! Teadusel ei ole suurmaaomanikkude kasudega  midagi ühist ja kui mõisnikud siin oma püüetele  teaduse juurest lähemad abi otsima, siis tulewad  nad tühjalt tagasi. Tüll on teadusel kä maapidamise kohta mõndagi ütelda,- aga see ek ole kaugeltki mõisnikkude kasuks/ waid käib nende püüetele just risti wastu. Teadus tõendab, kõige pealt, et need Vaated ekslikud on, nagu oleks majanduslises edenemises suurpõllupidamine  Wäikepöllupidanrisest üle. Mitte midagi sellesarnast ei ole olemas, waid peaaegu kõigi maade arwustikuteated näitawad, et wäikep õl lup i damine  järjekindlalt kaswab, kuna suurpõllup  ida mine alatasa langeb. Iseäranis huwitaw on selle juures tähele panna/ et isegi suured eesõigused ja kaitss-abinõud ei suuda suurpõllupidamist jalul hoida. Niisuguste eesõiguste ja kaitse-äbinõude poolest on peale Vallimaa iseäranis  Preisimaa rikas. Tuid selle kõige peale Vaatamata edeneb ka Pr«?ii»aal wäikepõllupidamine suurpõllupidamise  kulul jöudsaste. nagu seda uuem arwustD näitab. Balti mõisnikud loodmaad asjata? et Võimalik on majanduslffe elu loomuliKu edenemist kunstlikkude abinõudega seisma panna. Kõik, mis kaitseseadustega  kätte saadakse, on mast see, et mAjanduje-kujud, mis ära iganud, kauem elus püsrwad. Ja üsna põhjendamata on arwamkne, nagu saaks keegi, peale suurpõtlumeeste? suurmaapidamise laajgemisest  kahju ning nõuaksiwad riigi kasud suurmaapidamise  alalhoidmist. Küll aga kinnitab teadus  i ..ükski riik ei roõi õiHem ega õnnelik olla, fui tema üksikud elanikkude liigid Vaesuses ja Viletsuses elawad". Kuid suurmaapidamine mõjub selleks tubiliste  kaasa, kui rahwa elujärg liig wihalt paraneb., Kujutatagu enesele ette. et meil Võimalik oleks niisugust tugewat korraldust luua, mis suurmaapida- Msted ära ostaks ja peale selle meel kõlbmata maasid põlluks teeks ning kõik Väikekohtadeks tükeldaks. Sellel  teel tõuseks suur hulk ise seis yraid majapidamist  elule, millel meie rahmamajanduse edenemise  kohta suur täheudus oleks. Maata inimeste hulgad, kes nüüd ilma kindla seisukorrata ja ilmal koduta terme eluaeg! ümber rända ivad, saakstwad enesele  kodu ja parema äraelamise-wõimaluse. Wäijarändamine  .mis kodumaad raskeste kurnab, ja ..maalt põgenemine", mis linna töölistele kibedat mõistlust sünnitab, jääksimaÄ wähemaks. Hulk iseseiswaid majapidamist  oleksiwad muidugi palju ostujõulisenrad kui moonakate- ja kandkmeeste-kari. See annaks kodumaa  tööstusele kahtlemata rohkem hoogu. Et wallaomawalitsus  uute talukohtade loomise läbi tugemamaks  saaks ja rahwa üleüldist tarwidusi puremine täita suudaks, on iseenesest mõista. üleüldse hakkaks, rahwa elujärg iunkawalt paranema.  Humitaw oleks nüüd kuulda, missugune /.teadus"  õpetab, et see riigile farbetam on, kui tönoj elanikkude majandusime seisukord paremaks muutub? On ju mana tuttaw asi/ et üksikud ringkonnad teadust kutsuwad oma eritasusid kaitsma. Aga kõnes olewas  küsimuses ei saa waba ja iseseisew teadus muud ütelda kui: ..ärge puutuge minusse!" Eesti Karskuseseltide Kesktoimekond  tahab kü simis e l eh t e mälja saata, mille maral ta sellest pilti loodab saada, kudas meie kodumaal alko- Ho li tarwitamine mõi mitte-tarmitamme majandusliselt  ja kõlblise-lt mõjub, Karskuseseltsid on lubanud teadetekorjamist oma ümbruses toimetada. Kus seltsisid  ei ole, leidub eh? mõni karskusemeelne era inimene, kes ?arskufemõtte heaks tahaks töötada. Teateid tuleks,- et materjal ühtlane saaks,- külakondade-kaupa  iga inimese kohta koguda,' kui suurt hulka küsimiselehti keegi selts mõi era inimene arwab täita mõrwat,- sellest palub K. T. esialgu teatada.  Küsimiselehele ei tule selle inimese nime Gga elukohta, kelle kohta teated käimad, uii et loota mõiks, st igalpool reastused otsekohesed antakse,- sest see on peatingimine, mis tööle Väärtuse annab. Kus im ise leht. I. Kus elab: a) maal (üfsifus talus: külas: alewis) tst linnas.'» 11. Sugu: a) meesterahmas: b) naisterahwas. 111. Wanadus: IV. Kirjaoskamine: a) kirjaoskamatu: b) oskab ainult lugeda: c) oskab lugeda ja .kirjutada. V. Hariduseseis: a> koolis käinud: walla-/ kihelkonna-,- linna-, keskkoolis: b) lõpetanud: tn alla», kihelkonna-.- linna-, keskkooli. VI. Perekonnaseis: a) wallaline, b) abielus.  c) lesk. Kudas omastega läbi saab: .mauematega,  abikaasaga, lastega. Kui abielus eh? lesk, mitu kast elus. Mitu last on ülepea sündinud. Kui palju on furnult sündinud. Kui palju on surnud, mitmen das eluaastas on keegi surnud. Kudas on ilaste: a) kehaterwis: sündinult Vigane,- terme, Viga URU®* matelt päritud ja missugune, isalt,- emalt, ds maimutermis:  terane,- tuim 1 ,- nõdrameelne, c) edasijõudmine õppimises: Hea peaga,- kõma peaga, d) edasijõudmine: töö-õppimises ja töötegemises. Wastawale sõnale joon alla tõmmata. „ „ loogeldi joon „ „ VII. Iseloom: a) lubas on laines olekus: b) lubas joobnud olekus: rõõmus, tusane, tasane, mahe,- lahke, karm. Äkiline, järsk, - umbusklik, hell. kindel wisa, riiakas jne. VIII. Elukombed: a) kohtu poolt karistatud  ; b) mis eest karistatud: 0) missuguse karistusega:  d) kudas inimestega läbi saab, kaines olekus joobnud olekus?, IX. Elukutse: a) põlluharija: käsitööline: kooliõpetaja jne.: b) iseseisaw: c) teise teenistuses: d) tööd on: e) tööta, Kui tööta, kui palju? X. Wara l i n e seis: a> ivansmatelt päritud: b) ise kogunud: c) aastane sissetulek: d) tpäeiwmii sissetulek: e) aastane wüljamineZ. Xl.Kas tarwitab alkoholilisk jookisidr a) monopöliwiina: b) piiritust : c) napsi (likörisid.- rummi jne.): d) õlutj e) koduõlut: f) likkwat? g) funtjeiM balsami?, 1) Kudas joob: söögi alla: söögi peale: ka muul ajal: tööd pooleli jättes: juhtumist loün tulles jne. 2) Kui sagedaste joob: a) päewas I —< korda: b) nädalas korda; c) kuus korda: d) aastas korda.. 3} Kui sagedaste joowastaWd! olekus? 4) Kus joob: a) kodus: b) kõrtsis: 0) õlle-, poes: d) salamonopolis; e) seltsimajas. 5) Kui kaugel  on alkoholi lähem müügikoht: a) kõrts: b) ?nofc< nopolipood: c) salakõrts jne. ? XII. Kui peremees, kas muretseb alkoholi: õlut,- wiina jne.? a) pühadeks: b) tähtpäew-adeks: mihklipäcwaks;  küünlapSswaks; jaanipäemaks: c) perekonnapidudeks:  pulmadeks: riftseteks: matusteks: d) perekonna tähtpäewadeks: sündimisepäewaks,- leeripäewadeks:  nekrutite saatmiseks: kihlusteks jne.: 0) tööde lõpetiseks (heina-, lõikuselõp.): k) talgudeks: g) liikudeks. Kas teeb kodu õlut wõi toob kõrtsist?. XIII. Mis arwamad inimesed teie ümbruses joomifest:  kas peetakse au-asjaks: uhkuse-asjaks: mehisuse-asjaks?  AZõi põlatakse joojaid? Teadetekoguja: (Täielik nimi,- kutse, elukoht). Wäljamaalt. Zvene-Jaapani wahekord, Walitsuss teadaanne, millest eila teatasime,- ei jõua sügawamale waatajaid mitte rahustada, Kõigil on teada, et Jaapan end sõja taastu Valmistab, sõjariistu  ja sõjamoona talli raha eest ostab, loomultkult  peab siis küsima,- kelle toastu need sõjawalmistufed  sihitud on, kui mitte Wene w astri? Selle küsimise peale ei anna walitsuse teadaanne mitte rahuloldaioat w astrist. Tahtmata tuleb siin seisukord enne Wene-Jaapani  sõda meelde. Siis ei olnud Wene diplomatid mitte just seisukoha kõrgusel ja ei tundnud mitte ära, kui ligidal siis juba sõda oli. Otse üks tund aegsa enne sõja algust teatas siis Peterburi Välimiste asjade ministeriumis üks departemangu tn rektor, ametlikult? et mitte kõige Vähematki põhjust ei olla seisukorda kardetawäks pidada? sest et Wenemaa oma Viimases teadaandes mõnest tükist Jaapani nõudmistele järele  andnud olla, mispärast ka loota wõida, et ka Jaapan omalt poolt järele annab. Üks tund peale seda, fui departemangu direktor need sõuad rääkinud  oli, tuli sõjakuulutus ja peaaegu selsamal ajal wõi loguni meel warem oli Port-Artnn all kolm meie paremat laewa ära Vigastatud. Aga mitte; ak nult fee departemangu direktor ei olnud eksiärwrk mifes, waid eksiarwamised waürsesirvad hoogtis laialt* Meil arutati Wene wõimu nii suureks.- st k-esgr mõ* teldagi ei tohtinud, et nõrk Jaapan omalt poolt Wenele  julgeb sõda kuulutama tulla,- kuna ometi MdnemaaMerwelt  4 korda enam rähmast elab kui Jaa-, panis.; Hui sõba tulla roõis, siis arutati seda ainutj sits tuta wõiwat, kui Wene ise sõda kuulutab. Jaa* panläsi' arwasiwad mõned ettekuulutajad nii wäetiks,- neid mütsidega pildudes pidi põgenema peletada wõima. Tõepoolest ei olnud jaapanlased sugugi nü suured põgenejad ja ettekuulutused nende kohta laksi* wad nii haledalt nurja. Selleparast awaldarvad nüüd isegi niisugused walitsuse meelepäralised lehed nagu ..Nowoje Wremja" ja .iHerold" walitsuse teadäandmise  kohta kahtlust. Akudel on,- et Jaapan end sõja taastu Valmistab.  Tal on õigus,- tal on kohuski seda- teha. sAgal niisamasugune õigus ja kohus on ka Wenemaal. Kui mõlemad naabrid söjawalmid on,- siis on weel kõige ennem loota, et sõda tulemata jääb. ..Nowoe Wremja" awaldab oma wiimase numbri juhtkirjas arVamist,- et kuigi sõda tulema peaks, siis. ei pruugi tublid mehed teda mitte karta. Nüüd on seisukord hoopis teine,- kui ta 1904 oli, kui Wene-- Jaapani sõda algas. Siis ei saanud õieti keegi sõjast  arm ei teadnud,- mispärast sõditakse ja werd walatakse. Kui aga nüüd Jaapan wõi Hiinamaas peaks meie Siberimaa kallale tungima,- siis muudaks see põhjalikult asjaolu. Kui riigi piiride kaitsmk seks sõda pidada tuleb,- siis wõtab sellest sõjast terwä Wenemaa südamega osa, ja terme Wenemaa wastu! ei ole weel keegi seista suutnud. ÄMMne rahu Nende hulgas,- Ada Norra riigipäero see aasta Nobeli auhinna Vääriliseks arrvas, oli ka Prantsuse senati liige d'Estournelles de Constant, kes omal ajal ka Haagi rahukonwerentM osa Võttis. Tema on nüüd oma arwamist selle kohta awaldanud, kui palm praegu lootust on, et üleüldine rahu ckiaa peal roalitsema  hakkab. Lootus on aga tema arroates praegu koguni kuid ta on siiski kasivamas ja ei mitte Ma hei õhtud hakkaroad- enam mõju saama,- nagu näit. see tüli Vahekohtu abil ära lõpetati, mis Wens ja Jnglisniaa rvahel tõusma pidi,- kui Wene sõjalaeroad  Jaapani teele minnes, Doggeri kuiwa juures Inglise kalalaewa lasksirvad. Nüüd ei hakata üleüldse! mitte enam nii fergeste sõda, fui teda rveel aateta® paarkümmend tagasi alati. Lui- llalgi Võimalik, siis katsutakse nüüd ikka kubagi ilma sõjata läbi saada. Tuletame siin Valtani asja meelde, kus Bulgarick ilma sõjata oma iseseiswuse Türgi alt kätte sai ja Bosnia ning Herzegoroina ilma sõjata Austria kätte läksirvad. sla Jaapan ja A merita sairvad ilma sõjata oma asjad õigeks. Weuemaa mõib sõja puhul palju kaotada, Austria ja Jtalia aga et toõibafe sõjaga midagi. Ainult Inglismaa ja Saksamaa jääks iii* simuse alla. Saksamaa aga ei soomi ka sõda, sest et sõda tema tulcroifu peale paha mõju wöiks Teistsugune arwamine walitseb Inglismaal. Seal arwatakfe, et Saksamaa wõistlus Inglise kaubandust kõigis maailmajagudes maha suruda ühmardab. S-äksä tööstus walmistab kaupasid, mis igal ajal Inglisä töösaadustega wõistelda mõimad. Niisugused mõtted erutawad inglasi üles. Kas nüüd Inglismaa pead ootama jääma, kuni Saksa laemastik Inglise omast ette saanud on? Kas ei oleks mitte parem, kui Inglis- Maa, kelle Vahekord nüüd Prantsusmaaga sõbralK Uuema aja joonistuse-õpetuse põhjusmõtetest. 2 Kõne, nivannÄ Eesti Kunstiseltsi koosolekul 9. noiv. A. Kiiri. Joonistamine on mõtete,- sündmuste ja kujude Väljaütlemises üleüldiselt mõistetawaks keeleks. Oma peast joonistamine ja joonistamine mälestuse ning ettekujutuse järele on joonistuse-õpetujes sellepärast iseäranis tähtis. Joonistamine on nimelt kuju Välja- Ütlemiseks ainus keel. Peale selle on joonistus üleüldiselt kui kasulik tehnikaline õpeast tähtis, mille oskamine igaühele tar- Vilik on. Aga joonistamisel on ka Veel oma üleüldiselt mõjuV lgsu teiste õpeainete kohta. Joonistamine harib  suurel mõõdul üleüldist meelespidamise- Võimu, iseäranis aga muidugi nägemise kaudu meelespidamist.  sest joonistades Vaadatakse joonistatud asi kõigekülgselt läbi ühtegi osa ei jää kõige peenemalt  läbi uurimata. Sellepärast ongi Inglismaal keskkoolis nagu joonistamise-õpetamise ülesandeks saanud õpilasele seda püüet omaseks katsuda teha,- et ta iga asja oma taskuraamatusse oskaks üles joonistada. Neid asjaolusid wõ!ks joonistamise-õpetamise üleüldiskasulilüks  küljeks nimetada. Peale selle on temal aga meel ka siva tiislil tähendus. Maotleine näituseks, missugust mõju joouistamiue kasmatuslikiilt lapse organi s m u s e peale awaldab.  Joouistamiue teeb lapse lihalseid peenetundeiisemaks,  iseäranis käelihakseid, mis aja jooksul sedarvõrt  tundeliseks läljewad, et kätt joonistamise junres  nagu mõni iseäraline mõistus juhtimas oleks. Niisama awaldab joonistus suurt mõju silma peale. Nim.- mis joonistama harjunud,- Võib palju rohkem f ära näha kui harilik. Joonistaja oskab niisugustd 1 HeatuÄ asjade ktllgesid Ära näha,- mida mitte igaüks Msls et pane. Neid Mralist Ulgestd komdinerides Võib joonistaja kui kunstnik id ealistida  ja tüüpusid luua, mis kõiges kunstis tähtsamateks  tegurites on, ja ka karrikaturajid joonistada.  Joonistaja mõtleb kujudega, ja see harib suurel  mõõdul ettekujutamise-Võimu ning annab temale rohkel mõõdul materjali. Ettekujutamise- ja malestuse-wõim  nägemise kandu annab aga kõik selleks? mida loomiseks, komponerimiseks tarwis läheb. Joonistamine mõjub aga niisama hästi ka lapse hinge elu peale. Mõistelised kujud jääVad just niinelt  joonistamise kaudu kõige paremine meelde. Joonistamme  stLhelepanemist ja nägemise mälestusewõimu, ja rvimlane on just üks tähtsamatest mälestusewõimudest, nagu nägemine ise üks tähtjamatest  meeltest on. See on joonistamise mõju mõistuje  peale. Peale mõistuse mõjub joonistamine ka tah t m i fcu> B imu peale. Kõik. mis meie ioonie? 011 meie tahtmisewõimu tõü tagajärg. Tahtmisemõim on ju mõistuse ja tundmuse käskjalg, on kõige selle täidesaatja, mis mõistus ja tundmus ette ütlemad. Kui aga joonistamine meid nüüd looma õpetab, sns edendab ta ka meie tahtmisewõimu. Iseäranis suur on aga joonistamise mõju tundmuse  peale. Iseenesest mõista, tuleb lapsi joonistamisega  ühenduses kõigi kulturarahwaste paremate kunstitoodetega  ja ka mm aja paremate kunstisünnitustega tutwustada, ja see õpetab last kõike seda armastama? mis ilus ning kõrge ja kõike seda polgcma, mis wi- Icts, halb, näotu. See aga inimese alles kultnrainimeseks  teebki. Selles seisab joonistamise kölbliiie tähendus. Lapse hingelist ilu peab kaswatamai ilumuljendid peamad lapse hinge peale nii mõjuma, et lapse tahtmisemõim nendele sõnakuulelikult alla heidab. Et ilul kölbline tähendus Võib olla? seda ei ole nii siis mitte raske aru saada. Estetika ehk iluduseteadus?  mille aineks ilu? ja eetika ehk kõlblujeteadus?  mille, aineks headus? pn ligidalt ühenduses. Mis tõde tahtmisejõule, seda on mõistusele headus ja wntzm.usele Uu. Tõde? headUK ja Uu, see felni 6 ainsuse ideal on luuletajate, kunstnikkude ja kõigi kulturarahwaste omaks jäänud. Peale selle annab joonistamine meel enesega rahulolemise  tundmuse, mis ülendawalt ka inimese hinge peale mõjub, nimelt siis, kui joonistajal korda on >asinud  Midagi ilusat luua. Niisama kaswab joonistajas  reine hästi mõjuw tundmus: tundmus, st insi mene midagi head. ilusat wõib luua. Kõike seda peab joonistuseöpetaja oma kohusid täites meeles pidama, Joonistamisetunnid peawad sellepärast nii mitmekesised olema kui Vähegi Võima- Ixf. Enam-wähem kuiwad pecspektiwelised seletused peawad kohase joonistamisematerjali waral elaroamaks,  armsamaks tehtama. Iseenesest arusaadav) on. et kui joonistamiseõpetamise  peale nii mitmekülgselt Vaadata, siis ainult  walmisjoonistuste koperimifest ja geometrialiste kehade joonistamisest kaugeltki küllalt ei saa, Kudas kõige esialgsemat materjali jaotada, kui laps kooli tulÄ, selle üle rääkisin juba. Et asja Võimalikult huwitznrmks  teha, peab lapsi mitmesuguse joonistamisematerjaliga  tutwustamai kord tuieb lasta neid söega joonistada, kord sulega, lord kriidiga halli paberi  peale, kord wärwipliiatsitega, kord VesiWärwsi dega jue, WärVide walimine ja kokkuseadmine awaldawad  ilutundmuse kohta suurt mõju; sellepärast peab nende peale iseäralist rõhku panema ja tuleb lastel enam oma peast nii ilusaid wärivisid kokku lasta seadida kui nad aga oskawad. Et joonistades asju nii kujutatakse? kudas meie neid näeme, ja mitte nii? kndas nad tõepoolest on? siis on hea, kui lapsed ka Voolima smodellerima) õpiwad.  Woolimifel Võiks niinelt fawi tarVitada, sest see teeb lastele Võimalikuks kõike wabalt kujutada? Mis meelde tuleb, ilma et materjali kalliduse pärast tarwis oleks ette Vaadata. Ühtlasi edendab sarvi Vaba? laia woolimisewiisi. Siingi peab kastele juur tegewusewabadus jäetama, et nad nimelt oma pell järele asju ette kujutaksnvad ja malmis Vooliksiwad. Iseäranis Mtts on Voolimine .Vormide SraSWMS- ses, sest joonistamise puhul jääb asja mormi-külg marju ja walguse kujutamise abil kujutatuma asja peal iseenesest ikkagi pealiskaudsemaks kui ivoviimisel. Kõige selle pärast on kaswatusteadlaste ringkondades  wiimasel ajal mõtteid liikumas, rooolnuift üleüldisharidusliste  õpeainete sekka üles mvtta. nagu Pestalozzi seda joonistamisega tegi. Niipalju uuema aja joonistamise-õpetamise põhjusmõtetest.  Ainult tegelikud joonistuse-õpetajad wõiwad  tunnistada, missuguse agarusega ja palamusega lapsed, iseäranis need, kes male täswatamise lgbi meel ara pole rikutud, joonistusest kinni ha anuvad. Lapsed ise tnnnewad joonistamise tähendust kõige paremine.  Selle eest aga on töö neis koolides, kus joonistamise-õpetus  on puudunud wõi niisugusele alusele  rajatud, mis lapse maimu kohta seda ülendamat mõju ei awalda, ütlemata raske. Olen ise niisuguste asjaoludega siin Tallinnas kokku puutunud. Nendesse  lastesse on alaline tuupimine oma halma mõju. juba alale jätnud. Nemad ei tee tööd maid hirmu pärast. Minule .isiklikult on tunnistatud.- et miks peaks nemad, koolilapsed, joonistamisest nii hoolima, kuna ju joonistamise pärast endisesse klasst istuma ei jäeta! Lapsed ei oska seda lal.list tegewusewabadust.  mis joonistamisetund annab/ tarrvi-- tada. Wäikeste lastega, kellel lapselik Vaimustuse-' ja ctteknjutamise-wõim meel lõpulikult rikutud ei ole,- mõib mee! midagi ära teha. aga Vanematega ci ole palju peale hakata. Niisugustena nad koolist wäljä lähewadli, ja asi paraneb alles siis, kui nooremad! kes õigele teele juhitud, aasta-aastalt ka manemad klassid oma alla mahukamad. Kuid siiski tööd tuleb ka nendega kõigest jõust teha. Siin seisawad mana ja uus aeg wastamisil- Kui meie kõik oma tegewuscjõu liikuma paneme, siiq peab mana mool uue ees taganema,- ja krpgl meie kas täna mõi homme oma töö tagajärgesid asjata me iaaweste tulemata ei jää nad ometi mitte. * (Lõpp. 5 im UM kalender 1910 on ilmunud.