-Siis rääkis Asquith pikemalt ülemkoja Mkmukttsiiimsest.  llleniloda olla omale harjunud kombe wastu õiguse omandanud riigi raha-asjus otsust anda.  kuna seda enne iialgi ei olla olnud, maid raha» 'osjade Ale on siiamaani ikka ainult rahwaasemikkudekogu  üksinda ja lõpulikult otsustanud. Niisugust pealetungimist  ei tohtida mitte sallida. Asquhch ei nõua Mitte ülemkoja ärakaotamist, sest rahwameelsest seisu.kohast  Vaadates ei wõida kahe kojaga parlamendi wastu midagi ütelda. Küll aga pidada nõudma, et Ülemkoja õigustd piirata tuleks. Asquith ütleb, et kõik Vabameelsed ollused kokku heitma ja järgmised kolm küsimust ühel nõul ära otsustama peaksiroad: raha-asi antagu ilma piira- Mata läinult alamkoja otsustada, hoolitsetagu Vahekauplemise  alalejäämise eest ja piiratagu Äemkoja wõimu. Wabmneelseid nende Võitluses toetamas olla muistse aja mälestused, käesolewa aja tarwidused ja tulemase aja lootused. MArisew kiiduawaldus sai Asquithile tema kõne eest rahwahulga poolt osaks, keda küll 10.000 hinge kõnet pealt kuulamas oli. Deale AsquWl kõne lõppu tõusis Lloyd Eevrge  Ales ja awaldas eelkõnelejale tänu tema kõne sest: Asquithi tubli kõne ja kokkutulnud rahroahulga arw anda lootust, et Vabameelsete wõit Valimistel kindel on. Siis aga ei tohtida Vabameelsed sirme oma mõõka tuppe panna, kui tee uuendustes täitsa Mudaks on tehtud. proMs AMtrias. Terros haritud ilma tähelepanemist tõmbab protfefs  oma peale, mis 50 Kroati maoipSewä saabikut  Saksa ajaloo professori Friedjungi wastu Wiinis Äganud on. .Professor Mriedjung oli kinnitanud,  et nimetatud maayÄeMk saadikud ja Slaawi ajalehtede kaastöölised (pupilö, Pribitscheroitsch. Lüki  nitsch ja Potofchnjak Serbia Valitsuse käest raha Vastu wõtnuÄ ja Austria riigi wastu äraaudja vsa mänginud on. Süüdistatud tegelased nimetasiwad seda laimduseks ja roõtsiwad Dr. Friedjungi kohtulikule  Vastutusele. Dr. Friedjung omalt poolt tõi kirjalikka tunnistusi, mis nättama pidiwad,  et tema Ütelused tõega koKu käiwad. Tunnistuste hulgas on iseäranis tähtsad ..Slaawi Lõunamaa" seltsi protokollid, mis näitawad, et Serbia Valitsus selle seltsi kaudu Kroati saadikutele ja nimetatud aja-- lehtede kaastöölistele rahasid andnud on, sõjariistade  ja pommide muretsemiseks, et Bosniat ja Aroatimaad  Austria wastu mässama panna. Mässu tõstmise hingeks olla Serbia Välimiste asjade minister Milowanowitjch  olnud, kes Serbia saadikule Miinis, Dr. Simitschile sellekohaseid eeskirju andnud olla. Kuid süüdistajad tõendawad. et Dr. Friedjungi kirjalikud tunnistused kõik Võltsitud on. Serbia Välimiste asjade minister Mlowanowitsch on kllfimiKe peale wastanud, et Serbia walitsus mingisuguseid rahasid nimetatud Kroati politikameestele andnud ei ole ja et Dr. Friedjungi ilmutatud kirjatükid tõeste Võltsitud on. Dr. Friedjungi kirjatükkide hulgas on ka niisuguseid,  mis näitama pearoad, et Wene panslolwistid  Mil j uko w, Sta how ii sch ja Makl a>- kow Bosnia ja Kroatimaa mässu jaoks raha andnud olla. Miljukow teatab ..Retschis" omalt paolt, et nimetatud kirjatükid rvoled ja Võltsitud olla. Minerval laupäewal oli kohtus tähelepanemise-- Väärt wahejuhtumine. Kaebrtja Supilo wastu astus parun Chlumezki üles ja tõendas, et Supilo altkäe  maksu wastu wõtnud on,- tema ise olla korra uulitsal Snpilole 100 krooni altkäe maksu andnud. Supilo omalt poolt ajab Chlumezki üteluse krndlaste maleks. ..Slaawi Lõunamaa" seltsi esimees Ma r>k o-- wi t i cl) tunnistab, et Dr. Friedjungi ettepandud protokollid  Võltsitud on, niisama ka eestseisuse liikmete allkirjad, sest need mel>ed, kelle nimed protokollide all seisamad, ei olla ilmast i eestseisuse liikmed olnud. Serbia walitsus, keda Dr. Friedjungi kirjatükid tubliste mustawad, tahab asja selgituseks rahwaste- Vahelist kohtukoda asutada, kes siis järele ka isuma, pead. kas kirjatükid on õiged wõi Võltsitud. Belgia kuningale Leopoldile otsustasirviad arstid wümsel silma- i pilgul pimesoolita lõikust teha, mis raskuste ja ku- j uiuga nõrkuse peale Vaatamata .hästi korda läks. jj Lõikamine kestis 20 minutit. Lõikamise järel läks | kuninga seisukord küll paremaks, palawus langes ja I süda hakkas puremine töötama, aga hädaoht ei ole J sellegipärast weel mitte möödas. j Wene riigist. Wenemaalt. Mcie rauditaed. Et suurt sisseseadet, nagu seda Wenemaa raudteed on, juhtida, selleks läheb rohkeste asjatundjaid ja andelisi inimesi tarang. Kuid meie raudteedel ei uhu hea korra poolest sugugi kiidelda. Kuskil pool ei meeta mitte nõnda pikkamisi, kuskil ei tee nad nii suuri ilmaaegseid kuliisib  ja ei raiska säherdusel mõõdul aega, kui seda Meie juures wõib tähele pauna. Ei tule ka, ütlewad „Birsh. Wed.", kuskil pool raudteedel nii rohkel mõõdul märgust, kauba ära ka dunnst jne. ette, kui meie raudteedel. Suur rähmawarandus  hämineb aja jooksul ära, olgugi et raudteede  all miljonid seisamad. Üksipäini raudteede peale tehtud laenud neelawad kohutawaid summasid ära. Wcneinaal on 60.000 wersta raudteeliini, millest  2 /; i kroonu omandus on. Raudteede ehitamiseks on miljardi laenusid tehtud ja peale laenude on kroonu pdolt raudteede peale meel ründes 2 miljardi rubla ära kulutatud. Niigiwolilogule audis riigikontrolör Wene raudteede  kohta kuni 1907. aasta lõpuni nlemaate. See tllewaade sisaldab eneses lohnlamoid armusid. Üleüldse on raudteed malilsusele järgmiselt kahju toonud Aastal 1903 20 miljoni rubla. 1904 32 1905 - 89 1906 113 1907 120 sellest on siis näha, et kahjud alaliselt suurenemad  ia rviie aasta jooksul kasmastmad nad kuuekordsels.  see on 20 miljoni rubla pealt 120 miljoni rbl. on juba iseenesest arusaadaw. et terme raud- teeasjandus põhjalikku parandust nõuab. Waja on wõimalikult rohkem' Asjatundjaid ja tegewusejöulisemaid  inimesi Ametisse kutsuda. Aga siiamaale ei nõutud  inimeste käest mitte palju teadmist, tööjõudu,- ausust?  waid kõige pealt seda, Vas nad politikaliselt ustamad  on. Kurb anomstM. Tänawu aasta esimesel poolel oli lübistikku igas kuus 56 surmanuhtluse täidesaatmist, terrori käes kannatasnvad  193 inimest, mitmesuguste kvkkvupõrkamiste juures sarwad 149 hukka ja enesetapjate hulk tõusis 374 peale. Winnase nelja kuu jooksul tuli läbistikku iga kuu kohta: 31 surmanuhtluse täidesaatmist, 142 terrorlohrvrit:  kokkupõrkamiste juures saiwad 140 hukka ja enesetapmist oli igas kuus umbes 275. Kokku Võetult on wiimase nelja kuu sees, see on ' juuli, augusti, septembri ja oktobri jooksul 124 surmanuhtluse täidesaatmist ja 563 terrori ohwrit olnud. 560 inimest on mitmesuguste kokkupõrkamiste juures surma saanud ja 1100 on ise oma elu Võtnud. See teeb ühtekokku 2352 inimest. Kõige mähem surmaotsusid tehti augustikuus) kuna nende ano siis jälle tõusma hakkas. Augustikuus  tehti 63 surmaotsust, kuna oktobrikuus nende arw 142 peale tõusis. Nõnda siis ei suutnud sisemiste asjade ministri ringkiri, milles surmanuhtluste Vähendamist soowitati  ja ette pandi asi ainult siis fõjakohtu kätte anda, kui ta iseäranis tähtjas on, mitte foomtaroai mõju awaldada. Nüüstamised ja mitmesugused koffupõrkamised ei ole Viimasel ajal mille niisugusel wiisil ette tulnud» kus hulgad vleksiwad Ahe korraga surma saanud. Alaealiste Vägistamisi tuli ülemal tähendatud kuude jooksul 105 ette, enamaste kõik linnades. Enesetapmine Vähenes fuwekuudel, kuid sügW hakkas see Me tõusma. Juulikuus oli enesetapjate! Arw 275,- aga oktobris ulatas Uende hulk 310 peale. Enesetapjate armust langeb Vt tööliste ja teiste aloömate  kihtide peale. Kõige tähtsam põhjus» mis im- Mest enesetapmNels ajad, on waesus ja tööjpuudus, selle järele tulewad armastuselood, stis yeWkonna- Mid, roangielu raskus jne. Aegadel, mis tumedad ja ilma rõõmuta on, alaiteb  inimese elu wäürtus ja euosetapmiste hulk kaswab. Ja niisugused ajad ei ole meie riigis meel su? gugi mööda läinud. MsMkoerawM» tagajärjed Wm«nm<. Maakorralduse peawalktsus awaldas hitjuti aruände  tänawuse aasta esimese! poolel ettewõetud maakorralduse  tööde asjas. Sellest aruandest on näha, et juba hulk talupoegaW oma nßörkmaasid Ümber laseroad mõõw, ehk selle körwal küll weel suurem kogu talupoegadest praegusest maajaotusest köwaste kinni hoiab. 1. jaan. 1909 alttoad 607.489 talupoega oma maid ümber mõõta palunud. 1903. aasta esimesel poolel tuli weell 406.041 sellesarnast palwekirja sisse, nii et kokku 1. juuliks 1909. a. 1.013.530 talukohta Uut maadekorraldust palusrwad, s. o. kaheteistkümnes Vsa kõigest talukohtadest, mis maakorralduse walltsuse  alla käiwad. Maakorralduse-komisjon ei jõua aga kaugeltki mitte kõiki palweid kohe täita, sest temal puudub seks raha, niisama ka maamõõtjaid. Nii on siis mõnes kubermangus talupojad ise hakanud mõõtma. Komisjonides on 129.407 talukoha tarwis plaanisid  tehtud, millest 39.160 talukohta ka ära on mõõdetud, Viimastest vn äga ainult 62.365 kohta 627.395 dessatini suuruses krunti aetud. _ Nööri-- tuaadc ärakaotamist on 144.756 koha tarwis plaanitsetud,  millest 91.313 kohta ära on mõõdetud, nende  jt on aga krunti aetud ainult 37.040 kohta 284.416 dessatini suuruses. Nii on siis kõigest soowi awaldajatest ainult 99.405 talukohal Võimalik olnud uue maakorralduse  juurde üle minna. Riigi maatagawarast on 1. juulini 292.604 desf. Välja mõõdetud, millest 118.621 dess. müüdud on, peaasjalikult ükjik-taludes. Dessatini eest makseti läbisegi  126 r. 17 kop., mis õieti Võimata kõrge hind on. Üks põhjustest, miks maahinnad nii kõrgeks aetakse,- on see, et mõisnikkudele maade eest, mis nende käest ostetakse, head hinda makstakse ja pärast nõutakse see muidugi jälle talupoegade käest Välja. Nende maade ostusumma oleks siis 14.559.785 r., millest aga ainult 287.748 r. makstud on. Sellest on näha, ku! Viletsas ja iseseiswuseta autus Wenemaa talupoeg praegu on. Koha sisseseadmiseks on 38.163 talupoja poolt L.617.093 rubla peale laenusid tehtud, s. o. läbistikku 69 rbl. koha peale, kuid niisuguse summaga ei Või midagi) peale hakata. Kui tahetakse talupoja seisust weel alles hoida, siis peab neile kõige pealt tarwilist laenu muretsema, mille abil nad endile loomasid, tarberiistasid  ja seemet rvõiksiwad muretseda. Peterburist. Pidusöök. Peaministri juures oli pidusöök, millest palju riigimolikogu ja riiginõukogu liikmeid osa mõtsnvad. - Läbiotsimised. Kahe päema jooksul oli pealinnas salapolitsei käsul umbes 30 läbiotsimist, kusjuures 100 inimest mangi wveti. Pärast lasti u.ad jälle labti, ainult kolm inimest mälja arwatud, kes j hiljuti olimad Peterburisse tulnud. i Massili saarel rvõeli umbes 20 üliõpilast ja nais ! üliõpilast kinni, kes ka pärast toodaks lasti. Peterburi poolel oli 40 läbiotsimist, kusjuures umbes l n oo eksemplari niitmesuguseid raamatuid ära korjati. Lo vnrade aed. 1. dets. lõppes Peterburis  loomadcaia manside rentnikkude rendiaeg otsa. Kell 1 päemai pidi aed uue rentniku parun Wiiitteri kätte minema. Kuid mänad rentnikud ei ole sugugi selles arwamises, na siu peaks nende rendiaeg 1. dets. otsa lõppema. Nad andsiwad linnakomisjonile,- kelle hooleks looinadeaia mastnmötmiue ja äraandmine on, teada, et maide lepingu-aeg mastumõtmisepäemaga otsa lõpeb. Kuid selle kohta,- millal aed manade rentniklude  kätte antud, ei ole linna-amet neile mingi-, lugust akti ette pannud. Seda tähele pannes, et linn manad rentnikud kohtusse kaebas, ei taha need linnaga ka mingisugusest kokkuleppimisest teada ja tillemad, et nad enne sealt ci lahku, kuni neid kohtuga mälja aetakse. Moskwäft. Haig e iu a j a re w ideri m i n e. luba  mitu päema wältab Mõskma sõjamäe liaigemajas remiderimim. Haigemaja ametnikkude juures on rohkeste  läbiotsimisi ette mõetud. Rasked kuritegewused on «valikuks tulnud. Kroowlstmast. Kroonlinna eestlased on om a jaM kimbus. Tahaksnvad hea meelega jõulu ajal mõnda nöitemängu etendada, töil asi muidu joones, aga koht puudud. Pidnpidamise-bohti on Kroonlinnas loguni pisut ja needki on seltside poolt ammu. vmmu jn jõuluajaks ette ära üüritud, nii et eestlastele mingisugust  suuremat ruumi üle Sl jää. Omä ruumifld äga! ei ole. Linnal on mäga funr teater, aga H»mbes cheetandsaja a asta eest põles sisemine sisseseade ära ja sest saadK seisad teater tühi: Katus peal, nffed eds aknad on uulitsapoisid sisse raisanud. Kuulu järele tahad linnawalitsus nüüd wiimaks ometi teatrit jälle korda seadma hakata. Kroonlinlane. AstrWchrW. Katk. Kirgiside stepis Beis Kulakis ott katk lahti pääsenud. Seal on 5. —27. nowembrini 14 inimest katkusse haigeks jäänud, kelle hulgast 13 ära suruvad. 28. ja 29. now>. ei tulnud uusi haigeksjäämist  ette. ! Tajchkqckfft. 200.000 rublaline mõit. Tafchkentis  tuli riigipanga jaoskonda ametnik Magnitski ja tahtis seal roSidulaenupileti pandiks panna. Kui piletit järele maadati. selgus, et selle peale juba 1904. aastal oli 200.000-rublaiine mõit langenud. Lätimaalt. Liibawist. Hirmus haigus. Lehtede teate? olla Liibawi sadamatööliste ja madruste keskel suguhaigused  suureste maad wõtnud. ISOO madrusest olla lihi 900 meest sifilises haiged. Kodumaalt. BL Sta&KMfc Möödaläinud talwel molili lmnä-Ämeti  ettepanekul komisjon, kes Vahetalitajaks Metsaomanikkude ja linna-tarwitajate mahel pidi olemd?  et Viimastele odamama hinna eest põletispuid muretseda. Nüüd on talw jälle käes ja põletispuude Hinnad Rakweres kuulmata kõrgeks tõusnud.  roolitud  komisjoni tegema sest pvle aga siiamaale kihku ega kahku kpulda. Kuna Mujalpovl, näit. Tallinnas, edumeelsed linnmoolikogud joogikohtade armu wähendamiseks manade  kinuisulumise ja uute amamisepalwete tagasilükkamise  läbi sammusid püüawad astuda, talitab meie linnawolikogu selles asjas tüieste Ümberpöördult. Uute õllepoodide' awaMiseks vn igäkord luba antud, ja juba paar aastat on mõned linnawolinikud >,Kuld- Ankru" trahteri,- mille kuulsus küll wist üle Wiru piiride  ulatab, kinnipanemist asjata nõudnud, sest et linnawalitsus ja Volikogu enamus selle wastu seifiwad.  Kuid oMeti on Rakweres. mis karskuseliikumises  senini hoopis kõrwale vn jäänud, joogikohtade hull elanikkude armuga wõrreldes wist palju suurem, kui teistes kodumaa linnades. Kohaliku laenu- ja höiuühifuse läbikäll ulatawat  praegu Ae 30 tuhande rubla, mis ühisuse Ahiiest  tegewufeaega silmas pidades õige rõõmustaw arm on. iHeademvestett. Keeletuks jäämine. 3.now. lõi Heademeeste trahteris sepp H. H. teliskiwitegijäle  P. Pääsukesele pudeliga! tühise tüli pärast meelekohta.  Sellest hoobist ei kardetud mingit paha, oga päew hiljem langes Pääsuke meelesegadusesse. Miimaiest  vn ta küll toibunud,- aga rääkimisewöimalus on kadunud. _ 1 Laewaõnnetus. Rannalaewäd J.KQOPO" ja ?,Molodets" tuliwad papipuu-koormaga Riiast, et neid Pärnu puupapiwabrikule wiia. Warase külma mõjul oli Pärnu lahes nõrk jää olemas. Sellepärast wõeti Heinaste sadamast aurupaadid ja »Harri", kes neid laewu pidi Pärnusse wiima. 13. now. õhtul kella 10 ajal juhtus Tahku kohal rannalaewal  ..Kaopol" see õnnetus, et jaa laewaninast läbi lõikas, nii et laew mett täis jooksis ja alla wajus. Teine laem ..Molodets" mõidi ilma meata Pärnu sadamasse wiia. Wõimolikul juhtumisel otsustati Ta ..Kaopo" tugemama jõu abil Pärnusse wiia. 1. nowembril pühitseti Tahkuranna uus ma l lamaja s isse. Pühitsemist toimetas kohaline preester ja Pärnu abiõpetaja. Peale pühitsemisetoimetust  awati sealsamas uue Vallamaja ruumides Tahkuranna Põllmneestesdls 70 liikmega. Esimeheks roaliti kohaline preester hr. Kreptow, Zirjatoimetajaks  Vallakirjutaja hr. Jakobson. Liikmemaks määrati  ineesterahwastele 1 rbl., naisterahwastele 50 kop. • Randlane. -rnies. MoDtkütast. Kaupmees P. K. läks 15. now. Malga poole, kohta krmlama, kus kauplust awada. Malgast juhatatud teda Pihktoa poole, kuhu ta ka sõitnud. Maguuis aga ou ta magama pandud ja tal umbes 1000 rubla taskust ära riisutud. Magades  sõitnud mees sügawale Meneninale. Sealt ei saanud ta nruidu tagasi, kui pidi tee peal reisiraha teeuima.  1. dets. jõudis kohaotsija Me tagasi. Riigiwolikogu. Koosslek 2. detsembrit algab würst W o lkonski juhatusel kell 11.13 min. .kohtuministri teadaaudmine, kodukorra kinnitamata jätmise üle, loetakse ette. Tcadaandmine otsuslatakse  endisesse komisjoni uueste harutada anda. Seaduse eelnõu. Peterburi linna komandandikantselei  9. adjutandikohale ühte staabiohnsttseri määrata, lükatakse tagasi. Harutusele tuleb sead-gc eelnõu, rvangimajade  ülemate ja nende abide korteriraha suureudada.  Kusnetsow (sotsi aldemokrat) näitab, et talupoegade  ja tööliste elutingimised kaugeltki ajanõudeid ei täida, kuna roangimajade üleinate korterist praeguse  aja toreduse kohaselt sisse tahetakse seada. Selleks määratud raha läheb aga meie paremate poegade tapiniseks.  Juhataja teeb kõnelejale tuumaste sõnade pärast  märkuse. Timoschkin (parempoolne) tähendab, et roangimajassc  mitte paremad pojad ei sattuda, waid halrvemad.  mitte need, keda Kusnetsow olla näidanud maid sarnased. . . (kõneleja peatab, paremal pool naer ja hüüded: ..nagu ta ise on!") Hääletamisel wõetakse seaduse-eelnõu wastu. Päewakorrale  tuleb tingimijemiisil süüdlaseks möistiuise seaduse eelnõu kolmas läbrrvaalamine. Krõilorv (rahrvuslane) ja Timoschkin (parempoolne)  toeiarvad parandust, et tingimisewiisil süüdlaseks  mõistmist kindluseroangi mõistetud isikute kohta mitte ei rvõi tarwitada. Hääletamisel lükatakse parandus tagasi ja kaks esimest punkti Võetakse komisjoni läbitöötuses wastu, Tshernitstl (oktobrist) nõuab, et tingimisewiisil  süüdlaseksmõistmise seadust kõrwalsis kaebtuse tagajärjel Vastutusele wõetud krimmalsüüdlaste kohta Mitte ei tarroitataks. Ettepaneku poolt on 119. wcstu 103 häält. !SeWa on -ettepanek Vastu Võetud. Krvpotow paneb ette,- tingnnHewnsil füüdlaseksmõistmise  seadust ka salawiinamÜÜjate kohta tarwctada.  Ettepanek lükatakse tagasi. Edasi Võetakse essteks  kõik üksikud punktid ja lõpuks terwe seaduse-eelnõu komisjoni läbitöötuses wastu. luhatajatoolile asub Esimees Homjakow. Harutusele tuleb seakmse-«eknö«. eeluurimise aja wmMstust karistuse HMa arw-Ma. Tshernoswitow (kadet ) nõuab, et karistusest  mitte üksi seda aega maha si acroataks. mik kaebtusealust eeluurimise all kinni on peetud. Vaid ka ülekuulamise-aega. Tshernoswitowi ettepanek lükatakse tagasi ja terwe seaduse-eelnõu Võetakse komisjoni läbitöötuses wastu. Harutusele tuleb ehituse seaduse eelnõu. Tehtaye ettepanek,- ssaduse-eelnSu läbiwaatamift edasi Mata,- et saadikud ennast sellega enne lähemalt wõrffiwad tutwustada. Ettepanek Võetakse wa-stu ja päewane koosolek lõpetatpAse kell 3.47 mm. ära. Õhtune koosolek algab kell 8.33 mm. Juhatab HomjaDow. Käewakorral  on kohtamhMrH wastvfe harutamine. mida miimane Vangimaja de-peawatitsuse ülema sea-- dusewastalise tegewuse üle ette pandud arupärimise peale andis. Maklakow (kadett) nästah, et kohtuminister lihtsa küsimuse terweks politikaliseks sündmuseks muutnud.  Minister teeninud oma kõnega Purischkewitshi kiitust ja see olewat täieste ära teenitud. Ka ministrite nõukogu esimees olewat juba teises riigrwolikogus nõnda üles astunud, kuid tema teinud  selle juures ikkagi meel wahet seaduse ja seaduseta  oleku wahel. Kuid kohtuminister, Tsaari silm nagu ta ennast nimetanud kinnitanud, et seaduse ja seadlusetuse wahel enam ei olewat waja wahet teha. Kohtuministri arwamise järele wõiwat kuberner tähendada, et ta kubermangus peremees on ja siis. igaühte wälja saata, kes temale ei meeldiwat. (Hääled  paremalt pooll: asja juurde!" X Ministri kõnet kuuldes tõmbawat kohalikud walitsusewõimud  kergendatult hinge, ja saada aru, et 17. oktobri luupainaja kadunud ja et seaduslikkus ainult  mõnele sunduslik on. Wanginiaja ülemuse arwam  ise järele saatwat kohus adwokatrsi kaebtusealuste juurde ainult nende narrimiseks. Ka esimeses riigiwolikogus olla kohtuministri abi nende rahukohtunikkude tegewuse üle kõnelenud, kes 1305. aastal Vangimajades järele waatamas läinud, kudas wangisid kinni peetakse, kuid siis kõnelenud ta sellest sootuks teisitü. Siis tõendanud ministri abi, et minister  ise järelwaatuse Vajadust ära tundes prokurõri  keelu, et kohtunikud wangimajasid ei tohi kontrolerkda,  ära kaotanud. Nüüd, kolm aastat hiljem, ei olewat see enam Vajadus waid walitsusewoimule kallaletung unine. Kas minister, kes esimeses w o likog us teisiti kõnelenud, nüüd, kolmandas tõeste oma õiget arwamist awaldawat? (Pahemal pool kiiduawaldusedparemal  müra.) Kes wõrks nüüd weel tõendada küsib kõneleja et kohtuministri Vaated küllalt paenduwad ja muutlikud ei ole? (Kiiduawaldused pahemal pool.) Nõndanimetatud wabaduseliikumise mahasurumise ajal, kui kohtuministri arwamise järele kõlblus, kõneleja  arwamffe järele aga õigus langemisel olnud,- pole Wene adwokadrseisus mitte kuulsuse otsimise ega kasupüüdmise pärast Vangimajades käinud, waid kaastundmuse  pärast nende wastu, kes seaduseta oleku all kannatanud. Süüdlaste adwokatide tarwis olewat kaks kohut olemas: kr im ma! - j a ametikohus. Sellepärast olla ringkiri, mis distsiplinarkohtu õigused Vangimaja ülemusele  anda. ülearune olnud. (Kiiduawaldused pahemal,  sisistanline paremal pool.) Kokkusaamise luba anda kohtuesimees ja tema wõiwat seda ka ära wõtta, kui lubasaaja selle Vääriline ei peaks olema. Minister tähendas jatkas kõneleja et adwokadid  wangimajadesse pommisid wõimad wiia ja toetas ennast selle juures Odessa Vangide tunnistuste  peale. Aga kas minister ka seda teab, mis kohtuwönnukonua  ametnikud selle kohta ütservad V (Kiiduawaldused  pahemal, sisistaniine paremal pool). Ametlikku waiet wõiwad küll politseiagendid kõneleda, aga kui seda rirgiroolikogu kõnetoolilt tehiakse, kui seda kohtuminister teeb, siis on see riikline [kändal! (Kiiduawaldused pahemal, sisistamine paremal pool.) Kohtuminister unustas ära, et ta sellega Volikogu koutrolerib, kuna Volikogule kohuseks on tehtud mvuistrite  tegewust kontrolerida. (Kiiduawaldused.) Nõndawiisi  kõneledes häwttas minister selle ära, mida Wenemaal nõnda wähe leidub, see on  lugupidamise  ja austamise Valitsuse wastu. Kauakestwad kiiduawaldused  pahemal pool ja keskel ja müra ning tagumine pultide peale paremal pool.) (3ärgiieb.) Kohalik elu. Adwokat J. Temanti protsess. ( 3 järg.) Ekslikult okmc selles protsessis ainult 8 kaebealuscst  kõnelenud (adw. Temant kaasa arwatud), kuna  neid siiski 9 on, nimelt oli 1905. a. Tartus kinniwõetud  August Kristarvson rvahele jäetud ja sa ebealune  Zirk oli alles peale kohtupidamise algust süüpiuki  ilmunud, Kaebealust est on mõned juba rvarematt  rewoliitsivuilise tegewuse pärast teiste kohtute poolt karistatud ja nimelt Eduard Räppo - 4 aastaks,  Eduard Kroon, Aleyander Lind ja Mart Lesta igaüks 6 aastaks ja August Kristawson 8 a. sunnitööle kõigi õiguste kaotamisega mõistetud. Eila kell 1 / 4 11 hommikul algasiwad kõned. Kõige pealt mõtab sõjakohtu prokuröri abi sõna, kes, nagu ta ise olla awaldanud, Temanti protsessi asjus raskes seisukorras olla, sest kohtupidamise ajal ei ole Temandi wastu ühtki raskendawat asjaolu tema sotsialremolutsionilisest  erakonnast osaroõtmise kohta aumlikuks tulnud. Kõne lõpul paneb prokuröri abi ette. kõM kaebealuseid süüdistuscakti järele paragr. 102 punkt 2 põhjal süüdlaseks mõista, sest ta on kindel, et 7a 9M t7B, H 9 t fff!» ft g £ 1909: Kõbu" tellijatel on tänase numbriga „Kobu" nr. 25 kaasas.