Üheks raskeks koormaks pidasiwad kõik seda isewärki Musule kergust last, mis nii ilmostmatalt js kogemata majasse sadanud oli. Kõige raskemaks koormaks oli tema oma kasuemale js kõige kergemaks weel manale Doorale. Kiiresti, kui tema kodumaaline erk sisalik, põgenes tema niipea kui preili Rieke kõrget kogu nõgi, maja kõige pimedamasse  nurka. Wsgi asi ei äratanud teda tema tuimusest, ei HSäduS ega maisus. Proua Minna kujutas teda oma tuttawate ringkondades kui üht nii isewärki mustlase moodi elukat, et kõik tagajärge imestlefiwM teda. Rende oru järele pidi tema neegri näo ja silla sarnaste juukstega  elukas olema. Imelik oli aga see, et muidu uii tõrges lapS koolis hästi käbi sai, aga koju ei tahtnud tema ilmaggi hää meelega minna. Koolis istus tema enamisti ikka oma koha pääl, silmad oma õpetajate poole pöördud, ega pannud teisi koolilapsi kunagi tähele. Dooraga üheskoos elas tema toakeses, kus ainult nõnda palju ruumi oli, et kaks woodit, üks laud, paar tooli ja üks tühi nurk lapse zasks oliwad. Wana Doora oli ainus keS Juulikesega ümber oskas käia. Laps oli aga igakord kurt, kui keegi teda „Juulikeseks" nimetas, hüüti teda aga „Juulia," siis kuulis tema kohe sõna. Kõige armsam oli aga lapse meelest tühi nurk, sääl istus tema igatahes ja kui tädi körwal olemast MSst" toast waheti wahel tviiuli kõla kuulda oli, siis surus tema mõlemad käekesed rinna wastu ja kuulatas hinge tagasi hoides ja naeratama näoga, päält, nagu ei oleks tema ühtegi kaduma minna tahtnud laSta. Alt toa Frits näitav sinule wäga meeldiwat,  päris Doora ükskord, tema oli tähele pannud, et Juulia ikka nõnda kaua, kui poisid aknate all aedas mängifiwad, silmi ärapöörmatalt nende mängu päält wahtis. KoStnst oma küsimise pääle tema ei saanud. On sinu wend sinu Meelest wäga armas? Ei ole wäga! waStas iseäralik laps. Noh, karval ei ole sina wähemast mitte, sina oled peaaegu samasugune kui proua nõunik. Ja Doorale tuli meele, et proua Minna wõõrast sissetungijat LlmaSgi tema "Arensburger awaldab järgmised arwud Saaremaa Ew. Lutheruse usu koguduste üle 1901 aasta kohta: Terwituse köne. Pcewd Waljala Põllumeeste Seltsis Nii kui teie ksi-isad. Ivana rcihiva jutu järele, oma kindluses kiwiwiskamise masinat tarwitanud, millega nad säält waenlasele kiwisid kaela saalsiwad, missuguseid kiwisid praegugi hulgani ivana kindluse jalal wõib näha, nõnda olete ka teie põllumeeste seltsi asutades nagu ühe masina elule kutsunud,  millega tele maimu pimedust tagasi tõrjuda tahate; nagu manast teie isade kindlus  nende warandust kaitses, millest sääl meel praegugi mana rahwa jutu järele üks kast raha olla, mida maimud hoida, kes ennast raha otsijatele kahe halli mehe näol mõnikord ilmutada, nõnda saab ka see teaduse kindlus teie wara nägemata kombel hoidma ja kaitsma, mida teie nüüd oma põllumeeste seltsi läbi korjama olete hakanud. Nõnda kui praeguse aja waenlane, waimu-pimeduS endise aja «vaenlastest palju tugewam on, nõnda on ka see kindlus, mis teie selle waenlase wastu nüüd olete ehitama hakkanud, teie est-isade kindlusest palju tugewam. Teie esi-isade kindlusel ei olnud ühendust teistega. Ta pidi üksi oma rahwa kaitsjaks olema. Asutataw teaduse kindlus Teie põllumeeste selts seisab aga kõige haritud maailmaga ühes, ja ta on ka üks lüli selle määratuma ahela sees, mis terme maailma teadusid põllutöö asjus ühendab. Põllumeeste selts tahab Teile seda teed kätte näitada, kudas Teie praeguse aja waenlase wastu peate wõitlema,  ta tahab Teile mõega kätte anda maimu pimeduse waenlase wastu põllu uut teed näidanud, ta on juba mitu tugewat lööki waenlasele andnud ja saab seda meel edespidigi südisti tegema. Seda materjali aga, mis Teie oma teaduse  kindluse ehitamiseks pimeduse waenlase wastu tarwitate, ei jõua aga põllumeeste selts mitte üksi kokku korjata, kui igaüks mitte ise selleks appi ei tule. Esi-isade kindlus  ei ole ka mitte ühe kahe töö, maid hulga rahwa töö. Igaüks peab ise tubli materjali kokku wedaja olema. Seda materjali leiate kirjandusest. Talumees peab enam hakkama kirjandust lugema ja iseäranis põllutöö kirjandust.  Selles leiab tema tähtsaid õpetusi, mis teistes maades ja teistes kohtades hää on icilud olewat. Siin on temal malmis materjal käes, muud kui wõta ja loe, ning tee selle järele. Õnneks on meil juba mõndagi  kasulikku põllumehele kirjutatud raamatut.  Jakobson pakub oma raamatus „TeaduS  ja seadus põllul" kuldseid õpetusi. Markus  oma „MõiStlikus põllumehes" ja Obram  ja teised oma tublides põllutöö raamatulikusid"seletusi  omas lehes „Pöllumehes". Talumees, põllumees, wõta ja loe ja ehita teaduse kindlust! Aga kirjanduse lugemisest pole üksi meel mitte küll! Põllumees peab uurija mees olema. Mis ühes kohas hää on leitud olewat, see ei wõi ehk teises kohas mitte hää olla. Mis Sõrme liiwa maole kohane, see on ehk Waljala mullasele maale paha. Sellepärast peab põllumees alati katseid  tegema. Ta ei pea pimesi pääst midagi wastu wõtma, midagi tarwitama, maid kõik mis ta loeb ehk kuuleb, seda peab ta omal põllul katsete läbi ära proowima. Üksgi meister pole taewast maha kukkunud, ütleb wanasõna, ja üksgi põllutöö teadus pole ka taewast tulnud. Kõik on katsete, uurimiste teel kindlaks tehtud. Katsete tegemist  on aga meie põllumehel maga mähe. Wanajutt räägib Waljala kiriku kohta, et see mitte praegu sellel kohal ei seisa kuhu teda ehitada tahetud mähe lõuna poole praegusest kohast. See koht ei olnud oga mitte kõlblik, sest et igal öösel seda nägemata  käe läbi maha kisti, mis päewal ehitati.  Pitka järele mõtlemise läbi tuldi sellele otsusele, kahte härga, kes meel mitte wedada ei mõistnud, ikkesse pann aja ratastele kiwi koorm pääle laduda. Kuhu poole need härjad ise oma tahtmist mööda seisma jäänud,  sinna tulnud siis kirik ehitada. Härjad jäänud sinna seisma, kus praegune kirik seisab. Nõnda on siis ka Waljala kiriku ase katsete teel ülesse leitud ja katsete teel peaivad ka kõik põllumehed oma ametit toimetama. Aga kahjuks pole meie ajal enam mitte nii tarku härgi, kes põllumehele tema raskeid küsimisi aitaksiwad ära seletada. Seesugune tark härg peab põllumehel pääs olema. Ilma katsedeta, ilma uurimata, ilma proowimata ei wõi põllumees ühtegi tööd teha, kui ta edasi püüda tahab. Ühelgi ametnikul ei ole niipalju järele mõtlemist maja, kui põllumehel. Seda teaouss kindlust ehitades, selle kindluse tormis materjali kokku wedades peame aga südidaSti tegewad ja wirgad olema. Siis ainult wõime maimu pimeduse  waenlasele wastu panna, siis ainult wõime niisuguse teaduse kindluse Messe ehitada, mille pääl waentase wastu wõideldes  meie ka waenlasest wõitu saame. Oleme aga logardid, hooletumas, siis ei saa meie aga mitte sammugi edasi. Schakkesperre  ütleb: „Logard on ikka kimpus. Kui tal ka taewast putru maha sajaks siis tal jälle pole luusikat, millega seda süüa." Ja meie edasipüüdmata meele tõttu oleme ka põlluasjanduses teistest rahwastest maha jäänud. Aga teistest tagasi jääda, on nagu meie surm, sest edasi minemisega wõiwad teised meid wümaks maha rnsuda. Wanad kirjad jutustawad, et wanad eestlased  põlluharimises kuulsad on olnud. Wanade Preisi aja raamatute järele olla M 8 Saarlane 1902 S ü « d il n d S ll r n u d: Z Nendest - zA Üle 80 Meest. Äi e n d e st: Armulaual käinud. h in ;ede a rw. Kihelkonna nimi. M. N. A >Z K w s » Sl M. R. Z Z L G aasia. Raest. Õnnetumat surma saanud. Meest. NaeSL. G Meest. Naest. Kurcsaarc Saksa kog. . . Il 9 20 i 4 14 13 27 2 4 231 461 092 457 599 1056 Kuresaare Eesli kog. . . li lk 3V — 2 8 18 IV 34 — 1 1 361 624 935 866 1160 2026 Ansekiila 47 !!!! 80 — 6 1 18 28 24 52 1 — 4 1272 1771 3043 1283 1492 2775 Kaarma. äi 42 93 1 8 2 19 50 43 93 70 2 3 3 1 lapI põletas ennast palamas wecS lira. 1645 2284 3929 1831 2130 3961 Jamaja. 59 52 lil 1 12 S 22 84 36 5 2 3 1 mccS jiii majaehitule juureii puude alla. 1594 2688 4232 1636 2035 3671 Karja . .-!! 82 ttS 2 S l 16 25 88 58 1 — 1 1 mees uppuö kira. 1333 1943 3326 1458 1634 3092 Kärla . 27 25 52 1 4 — 2L 30 35 65 221 ... 1 1 1001 1856 1357 1062 1252 2814 Kihelkonna 121 114 285 '! 18 11 60 112 109 11 4 k 2 meest nppusiwad Sra; 1 mees jõi puu alla. 3603 4659 8262 3650 3950 7600 Muhu . lk 20 kk 4 — 1 10 5 11 1« 1 2 1 595 814 1409 754 827 1581 Mustjala 42 liti 78 2 a 1 25 20 20 40 1 1 2 1280 1659 2939 1231 1839 2570 Jaani . 1 v 7 — > 2 — 2 S 3 6 — 1 235 378 613 217 273 490 Pöide . 13 9 22 — 4 1 2 12 g 20 1 2 — 1 76 aaölanL surmas ennal! ise ära. 529 874 1403 500 600 1100 Püha . 41 39 80 — 4 1 11 40 46 86 1 1 1491 2255 3746 1473 1717 8190 Waljala 35 Sl kk — 8 2 13 32 44 76 2 — 3 k nliene sai meskil surma. 1494 2285 3779 1551 1353 3404 Ühtekokku 509 >404 973 17 80 26 233 >423 >441 864 26 18 31 7 >16714 24001>40715>179K9 >2VS61> 38830