Uus streik, mis sotsial-demokratlaste  päätoimekond wastusena riigiwolikogu  laiali laskmise päüle wälja kuulutas, ei taha ometi üleüldiseks saada, nagu ettewõtjatel  plaaniks oli. Endised sagedased tööseismised on tööliste waranduslise jõuu ära kurnanud, nn et ainult õige wähe weel streigiliikumise wastu igatsust tuntakse. Ainult Peterburis üksi jäi wabrikuid suuremal  arwui seisma, kuna teistest linnadest tõrkumise üleskutse peaaegu tähelepanematult  mööda läks. Peterburis oli streigiliikumine  25, julil kõige kangem, siis tõrkufiwad  umbes kolmaS jagu kõigist wabrikutöölistesti  trükikojad, uulitsa-raudteed ja jõcaurulaewad, kokku umbes 66,000 meest. Nüüd hakkab streigi lust raugema ja aegamööda  asuwad töölised osalt tööle. Moskwas  hakkasiwad ainult väiksemad wabrikud streikima, kuna suremad wabrikud tööd edasi tegiwad. Odessas streigiwad sadamatöölised,  teised teemad tööd. Need on kohad, kus üleskutse rohkem waStukõla leidis. Mujalt kohtadest tulewad teated wäikeste, osaliste streikide üle ja suuremas osas linnades on üleüldse waikne. Kroonlinnast. Surmaotsuse täidesaatmine.  „R B." teatab „Dw. Weki" järele: 20. julil pidas söjawäljakohus kindral Nakinti juhatusel ja polkownik Ossipowi ning Gulini kaasistumisel mässawate  madruste üle kohut ja mõistis kõik püäsüüdlased 50, nendest tegelikult mässust osa wõtnud surma. Mahalaskmise  kohustus pandi Kroonlinna pataljoni  2- roodu pääle, kes minewal aastal oktobrikuul mässu eesotsas seisis. Mässajad kuulasiwad kohtu osivst rahulikult ja lasiwad endid niisamarahulikult postide külge siduda, mis laagri taha üles seatud oliwad. Nad lasti ridamisi maha, nii et järgmine eelminewa  seltsimehe mahalaskmist nägi. 21. julil. Seitse miiniroodu soldatit,  keda Kroonlinna söjawäljakohus ohwitseride  tapmises süüdi leidis olema, on maha lastud. Mosktvast, 26. julil. Siin taheti üleüldist  streiki toime panna. Kuid selle streiki peab nurjaläinuks pidama. Täna hakkas streikijate arw «ahenema. 200.000 Mõskma töölisest streigiwad 20.177, nende seas on 10,000 trükiladujat. Kihutusetöö ja meeleawalduste  toimepanemise katsed aeti walitsuse  poolt kõik nurja.. Linnapäälik kirjutas wabriku omanikkudele ette, et nad streigi aja eest töölistele palka ei tohi maksta, wastasel korral paneb ta wabrikud kinni. Rostowist, D. ä., 24- julil. Kõik sadamatöölised hakkasiwad streikima, ilma et nad mingisugused nõudmist oleksiwad awaldanud. Ainus arwataw põhjus on streikivate laewateenijute toetamine- Sewastopolist. 23. julil kell 2 öösel kõliStasiwad tundmata isikud meremäe svjakohtu  paradi-ukse juures ja ütlesiwad wahile, et nad kohtu eesistujale telegrammi on toonud. Waht tegi ukse lahti, isikud kargasiwad ta kallale, sidufiwad ta kinni, lätsivad siis kantseleisse, InS mässu kohtuasi  seisis, ja wiisiwad 18 aktiköidet ja kõik asjalikud tõendused ära. Odessas tapeti linna auditoriumi  lähedal politsei-agent WladimirSki ära. Mõrtsukas otsis rahwahulga juureSolemisel surnukeha läbi, wvttis 20 inimese nimekirja  ära ja kaduS. Tamarast. Õhtul tapeti WoSneSsenskaja  ja Woskresscnskaja uulitsa nurgal kuberner pommiga ära. Jalad ja pää kisti keha küljest ära. Mõrtsukas wõeti kwui. lulotvkast. 24. julil. Tschumakowka jaamas on raske wjhmasaju tagajärjel raudtee rikutud ja rongide liikumine seismas.  Ümberkaudu on madalamad kohad wee all, pällud ja rvilja-aiad ära häwitatud. Tiflifist, 25. zulil. Julikuu algusest saadik on Karst kreisist umbes 800 perekonda  muhamedlasi Türgimaale rännanud; «väljarändamise põhjuseks on ikka sagedamaks  minewad merised kokkupõrkamised ja kroonuteenistuse kartus. Warssawist. Ajutine tindralkuberner andis sunduslise määruse wälja, mis walla, alewi ehk linna elanikkusi kohustab «valitsuse  ehk kogukonna asutuste pääle langemisest  tulnud kahju eest oma waranduscga «vastutama, kus juures kahjusumma elanikkude  pääle ära jaotatakse ja maksuwõimetute  eest maksujõulised maksma peawad. Soomemaalt. Helsingist. Senat kirjutas kube» nenle ette, punast kaardiwäge ära kaodata,  mis maaelanilkudeft kokku oli seatud. 21. julil. Ametlik. Kõik mässulu sed on endid wüe-ülemusele alla andnud. Kõigekõrgemal tajul on sõjakohus nimetatud. ' — Sweaborgi mässu kohta teatatakse lähemalt: Suurem osa kindluse inimesi oli mässajate wõimuses. Kindlusewägi, kes komandandi käsu all oli, wõitles püssitulega.  Kindluse päüle tuleandmine ei ole tõsiseid wigaStusi sünnitanud. Kolm ohwitseri wõeti kinni, kes mässajate juurde oliwad jäänud. Mäsust wõttis umbes 800 alamwüelist ja 100 madruseriideS erainimest  osa. Luupidest millel mässulised pogenesiwad, lasti mõned suurtükkidega puruks, mis põhja läkstwad. Osa neist pääses pimeduses. Telegrahwi- ja raudteeühendus  on harilik. Linn on wäliselt rahulik. Wäljamaalt. Berlinist. 24. julil- „Norddeutsche Ztg." nimetab teate Saksamaa ja Austria- Ungria waheleseagamise üle Wene sisemistesse  asjadesse maleks, mis sellel sihil laiali olewat laotatud, et Wene walitsust rahwa silmis ära-andjana kujutada ning neis ringkondades, kes senini meel rewolutsionände  õnge otsa ei olnud hakanud, ärewust sünnitada. Londonist. Kaplinnas on tööta töölised  rahutusi tõstnud. Neegrite salk piiras esimese ministri büroo sisse ja nõuab tööd, kauplused on tühjaks rööwitud; kord seati jälle jalale- Madridist. Karthagust telegrahweritakse,  et ourulaew „Sma" 800 wäljaründajaga  Paolst maanina juures põhja läinud. Wäharändajsd oliwad suuremalt osalt itallajed ja hispanlased. Õnnetus owaldas Karthagos rohumai mõju. Teiste teadete järele olla 300 inimest ära uppunud,  nende seas ka Brasilia pääpiiskopp. ÜkS ema, kellel kolm last ära uppufiwad, läks pääst segaseks. Õnnetuses on „Siria" kapten süüdlane. Kui „Siria" põhja wajuma hakkas, tõttasiwad kõik lühidal olemad laewad abi andma. Nurulaewa »Joveni" kapten Miguel sõitis ,Eiria" juurde ja sundis, rewolwcr käes, laewamehi abi andma, mille tõttu ka 300 reisijat päästetud saiwad. Teine ourulaew päästis 200 inimest ära. Suuremalt osalt on hukka saanud naeSterahmad  ja lapsed. Esimese ja teise klassi reisijatest puudumad 385 inimest. Päästmise  tööst wõtfiwad Prantsuse ja Saksa laewad osa, mille pääl muist retsijaid ka reifü edafi jätkafiWad. Jnglisemaalt Juudi asumaade soetamise  konwerentfi peeti neil päiwil Londonis.  Osawõtjaid oli Inglise, Saksa, Prantsuse  ja Wenemaalt ning Belgiast, Helwetsiast ja Amerikaft tulnud. Juudi asumaade komitee püüab wäljarändajatele niisuguseid maapaikafi muretseda, kus juutidel vinama  litsust oleks. Wenemaalt on wäga palju wäljarändamise soowist awaldatud, teiselt poolt on jälle sündsaid maapaikafi pakutud. Dr. Klee ja prohweSser Mandelstammi  ettepanekul waliti kommisjon, kes pakutud maade seast paremad wälja walib. Inglise miljonär Jels kinkis pool miljoni marka ühise maa ostmise hääks. Lord Rothshild awaldas konwerentstle oma sooja kaastundmust. Sofinst. Suurel miitingul tehti otsuseks, et watilsuS Greekamaga läbikäimist lõpetaks,  kõik ametipaikades ja sõjamäes teeniwad  greeklased tuleks lahti lasta, Greeka piiskopid maalt wälja ajada. WalitsuS peaks teistele suurte riikide «valitsustele teatama, et greeklaste metsikus üle piiri läheb, ja et bulgarlased juhtuwate hirmsate tagajärgede eest ei wastuta. Koosolijad otsuStasiwad Greeka kaubandust boikoterida. Greeka konsuli maja juures tuli meeleawaldajate  ja wahisalkade wahel kokku põrkamine  ette, kuS juures 3 meeleawaldajat wõekadega haawatud saiwad, sandarmile wisati kiwiga pähe. StanimakiS (Bulgariö)  tuliwad greekawaStalisel miitingul korratujed ette, kus juures mitu inimest haawata saiwad. Bulgarlased wõtfiwad 2 kirikut ja Greeka kooli oma alla ja lõhkufiwad mitu kauplust ära. Montenegro «vürst Nikolai andis neil päiwil ukasi wälja, mille järele muhamedlaste  naised Montenegros näokatteid kanda ei tohi, waid lahtiste nägudega peawad uulitsatel käima. Käsu tagajärjeks on, et peaaegu kõik muhamedlased Montenegro  maalt wälja rändawad. Uuemad sõnumid. Tulewal talwel hakkab post Kuresaare  ja Pärnu waheligapäew käima. Kuda kuuleme, on Riia ringkonna kohtu prokurör süüdistamise aSja hr. von Sengbuschi wastu kolme mehe mahalaskmise  pärast maha kustutanud selle tõttu, et hr. von Sengbujch seda enese kaitseks teinud. Ka ringkonna kohus on prokuröri määruse kinnitanud. Nii ei tule tähendatud  asi sugugi mitte kohtuliku läbiwaata» mise ja harutamise alla. Nagu teada, andis hr. Linnamägi oma laulukooriga Kihelkonnal pühspäewak 30. julil waimulikku ja ilmalikku kontserti. Pärast kontsertisid pidafiwad lauljad oma wahel lõbusat koosolekut, mis Väga mõnus oti ja hilja õhtuni kestis. Eile ära peetud Kihelkonna kirikw konwendil waliti 19 häälega 4 hääle wastu õp. Hürschelmann Kihelkonna  koguduse õpetajaks—  Kõigekõrgema käsu järele on rahwa hariduse ministri abiline Jswolski, endine Riia kurator, Sinodi ülemprokuröriks  nimetatud. —MoskwaS loppis 29. julil streik täiesti. Kuresaare kiriklikud sõnumed. Pühapäewal, 6. augustil. Eeslikeele jumalateenistust ja iauarohwawaSluwõlmist  kell peab ritemvp. Blohfekdt. Kirjutamine ja pihlitugemine kell 1. M 31 Saarlane, 1906. ZLaStutaw toimetaja ja «väljaandja E. Palk.