Mõtte killud. //ma» ) Tõige lidtsam oskad sümapilgul  parajat sõna leiäs, mis wede südame pääle kui kosutan pslssm mõjud. <7/ia»-. ///e,/. Kõjaiväe vvõib sudkru pääga vvörrelõa: alumine ring, oma suurema lädiwoõäuga, on lidt solllatiä, micla kõrgemale  lädad, seüa kõrgemaks  riugiõ,  uaKU ka kõrgema auuksnõjate riacl sõ- ja nonäa eõasi, kuni sudkru pää loxuni,  milles ülemine tipp nagu sõjamäe ülem judatajs tädenõad. /l»aä»o /.ea /o/s/o/ Armastuse suuruse sinus õige wõöäupuu  on /.eo /o/s/o/. Lt üdt noort naektersd>vast õnnelikuks teda, sääl ei ivoi suu ega rada adnuse pääle Maaõsta neecl on msde edajumalaä. nõvad armastust. /ke</. Häclaonu lädenemisel räägiivaõ inimese süäawes kaks liäält üdesugvse mõjuda. Nks veist kõneled targaste, et inimene piaks dädaodu üle tõsiselt järele mõtlema ja adivõuu selle jaoks leiõma. aga räägid targemine, et däõaodu pääle mõtlemine liig raske piinlik olla, kuna asjaõe ettenägemine ja judtuwiste eest pääsemine  mitte inimeste võimuses ei seisa ja sellepärast parem on ennast raskuse eest kõrvale doiäa, nii kauaks, kuni ta ise kätte jõuad ja seniks parema asja pääle wöteläa. üksikult elaäes teed inimene esimese järele, aga seltskonnas elaäes teise järele /.eo /o/s/o/. Mõndasugust. Hiina arstide üle kirsutab uks Prantsuse leht seda sa teist. Hiinas pidada see imelik, pruuk walitsema, et iga arst õõsel oma maja ukse lähedal niipalju küünlaid  põlema piab panema, kui palju temast arstitawaid haigeid aasta jooksu! surnud on See sünnitada wana oaSta lõpul päris tulewärki. Hiljuti sündis nüüd, et ükS hiinlane, kelle uaene häkitselt haigeks jäi. arsti otsima läks. Peagi leidis ta niisuguse, kelle ukse esine kasinalt walgustatud oli: ainult kuuS kirju lambikest pölestwad ukse ees .See mähe walgustatud arst piab teaduse ilmas wististe üks hiilgavamatest tähtedest olema," mõtleS hiinlane ja astus sisse. .Kas sa arst oled?" küsis ta maja isandalt. .Ja muidugi!" Ja millal oled sa seie elama asunud?" .Alles täna hommiku wara!" Hiinlane .tõstis omad jalad üles" ja ruttaS minema, nagu oleks tal sarviline kannul. Kodumaalt. Uut raudteed Rshewist Tapale, üle Staraja-RuSsa  ja Luuga, on, nagu .Nov. Wremja" teatab,  otsustatud, lähemal ajal ehitama hakata. .Punase risti" seltsile on üle IWO inimese  käest palvekirju sisse tulnud, et neid kaugele idamaale  haigete ja haavatute põetajateks vastu võetaks. Suurem osa neist palvetest said aga tagasi lükatud, sest et selts ainult niisugust inimesi waStu võtab, kelledel  sellekohaseid eelteadused on Pääle selle on .punase  risti" seltS, kellel umbes 3000 tegelast on. iga juhtumise paale täitsa valmis. Wiljandift. .Wabaduse" näite seltskond pakkus 27. detsembri õhtul viljandlastele aruldast näitemängulist  lõbu: Maksim Gorki ilmakuulus näidend .PöhjaS"  toodi põllumeeste seltsi näitelaval ette. Selle suure ja ülituumaka näitemängu kirjeldamine vnkS liiga pikale. Ta pakub näitlikku pilti langenud inimeSte elust, ja tõepoolest on kõrgeandeline kirjanik Gorki seda pilti nii mõjuvates värvides kirjeldanud, et sellest ainult  fiiS õieti aru saadakse, kui seda, nagu tõsist elu ennast, näitelavalt vaadatakse. Ta on läbi ja läbi realiStiline töö. on suurte ja algupäraliste mõtete salve. Hoobid, mis sää! ühte ja teise külge jagatud, trehvavad  nii kindlalt naela pää pihta, et päältwoataja seda tahtmatult ära unustab, et «Sittus mitte oma rahva elust pole võetud; sääl on nii väga palju, mis iga rahva kohta maksaw ja omane on. Wõib olla, et mõnele ilutundlasele mõnedki pildid, nähtused ja kõne- käänud ei meeldi, aga need ärgu unustagu, et tal siin inimestega tegemist on, kes inimlikku seltskonna «põhjas"  elutsevad, kes nii sügawale on langenud, et weel sügavamale langemine wõimata on Mingisugust nähtawat  sihti (tendenzi) ei taha kirjanik siin waatajatele pääle suruda, sa wiimaste eneste mõistuse hooleks jääb, kas nad sellest iseeneSte kohta elutarkust ja mõndagi hoiatawat näpunäidet ülesleida oskawad, wöi mitte. Ometi ei ole Gorki mõtete ilm, mida ta siin ülesseadnud,  ilma lootuseta pimeduse ja tühjuse riik: tundmine, et ka nemadki weel, kõigest sellest hoolimata, mis olnud, inimesed on ja parema saatuse wäärt, tungib siin ja sääl wägewalt nähtawale, «Wälja ma siit rabelen, kas selle juures wöi mu nahk kätkegu!" kinnitab lukussepp  Kleschtsch. «Mul on siin elamisest isu tasa, ära siit roostetanud hingede hulgast!" hädaldab tüdruk Nastja. «Ma küsisin kord vanamehe (Luka) käest, mikspärast  inimesed elawad? ise seletab Sätin, kes oma õele tehtud ülekohut tättemakstes wangi sattunud ja säält wäljatulles enam auusate inimeste seas paika ei leidnud. ..Paremuse poole püüdmiseks..." wastas manamees. Ja siis usurändaja Luka kuldsed, armsad õpetused ja noomitused, mida ta igaSse külgi wälja jagab, ja kui tema hääd õpetused mitte iga! pool hääd wilja ei suutnud  kanda, siis ei olnud see mitte tema süü. Endise näitlejale, kellel «usk iseenese sisse puudus," selle järeldusel  jooma hakkas ja «oma organis,nust alkoholiga ära kihwtitas," annab ta nöuu,. jooma haigete paranduse  majasse minna, ennast terweks arstida lasta ja „uut elu elama hakata," teisele annab ta mõjuwalt nõuu siit ära rutata, kus ta «muud saada ei wöi, kui nööri kaela ümber," armastatud tüdrukut naesena ligi wötta ja Siberisse rändada, kuS agaral inimesel ruumi ja wõimalust küllalt on, auusal wiisil elama hakata jne. Ja kui mõni selle hulguste koopa elanikudest teda ka ainult walelikuks pidas, siis usuti ometi, et wanameeS kaastundmuse pärast nende wastu waletas sest «valet on mitmesugust." Mis sellesse puutub, kuidas näitlejad selle raske töö ettekandmisega walmis saiwad, siis ei wöi muidugi mitte hoobelda, et kõik omad osad „hiilgawalt" ette oleks kannud. Wäiksemaid puudusi tuli kohati muidugi ette, aga siin juureS ei wöi seda unustada, et mäng palju hiljemalt katte jõudis, kui soowitud oli ja sellepärast  selle suure mängu kätteöppimiieks wäha aega üle jäi; ühtlasi piame siin meelde tuletama, et siin mitte elukutselisi näitlejaid ei ole ja sellepärast paljudelgi aeg pühade eel iseäranis napp oli. Suurt raskust tegid ka kohalised puudulikud kuliStid, ja töö, mida «Wabadus"  selleks korraks näitelawa täiendamiseks wälja oli kaubelnud, oli ka puudulik. Ja kui mõni mõnda üksikut wäikest waheaego kokkumängimise wiaks piab, siis ei tunne ta selle näitemängu loomugi,  kus seda siin ja sääl otse nõutud on. Igatahes jääb «Wabaduse" näitlejatele see auu, et nad mitmesugustest kohalistest waStnsurumiStest hoolimata  julgenud on, rahwole tublit näitemängu ette kanda. Üleüldine ettekanne oli julge, iseteadew ja mehine  ja pea kõikide suuremate kui ka keskmiste osade etendajad oma osadest õieti aru saanud; rohwas kuulatas  põnewalt, awaldas iga waatuse järele elawat kiitust ja nõudis lõpu! näitlejate uuesti etteasturnist Rahwa osavõtmine oli imeelaw; esimesed platsid olid pea viimseni ära müütud ja ainult 111. platsis ja g - lerii pääl leiduS weel ruumi; see oli pea kõik linna rahvas, sest et halwa tee ja ilma pärast maalt rahvast väga wäha oli tulla wöinud. milpöhjuse! mitmelt poolt soovi on kuulda et seda mängu, kui teed paranevad, uuesti ette saaks kantud, näituseks küünla laada ajal. Viimase waatuse algul tõusis aga suur segadus: seltsimaja lähekorras  oli potissepp Tamm'e maja põlema läinud, hele tulekuma paistis akentest sisse, rahwas tormas wälja ja näitlus pidi esialgu katki jäetama; warfi anti oga teada, et tunni aja pärast wiimane waatus uuesti ette saab kantud, mis ka sündis, kuna ainult wäike osa pidulist  tagasi tulemata jäi; lõpuks oli jalakeerutus, millest ka kaunis elawalt osa wöeti. Üleüldine pidu fiSsewöie  oli rohke. Imelik on, et siin suuremate näitemängude ettekandmise  ajal sagedaste tulekahjud lahti lähawad; selsamal  ööl põles ka Wiiratfi maa pääl. heinakuhi maha, muidugi kurja käe lüütatult; heinakuhja põhi hõõgaS weel täielikult, kui juba Tamme maja lausa leetideS seisis, mille põlema hakkamise põhjus senini teadmata on. Torm oli kange, aga öuneks köis leek lageda wälja pääle; oleks tuul natuke rohkem õhtu poolt puhunud, siis oletS mitukümmend üliligiStiku seiswat puu maja päästmatalt kadunud ja waeSte inimeSte kahju lõpmata suur Nüüd jõudsid aga agarad tuletõrjujad suuremat õnnetust ära hoida. Jurjewiwaalt Koda werest. Viimasel leeri aja! on meie õpetaja paremaks arwauud, südant sulatama Jumala sõna pakkumise asemel, leeri poiSsa hästi pehmeks teha, pekSuud mitmetel suud ja ninad wensekS ja muhud otsa. Jah, mis teha. kui elufönad ahtraks jääwad, siis piawad teod tiined olema. Kah õpetus, muidu ei mõista pääle leeri aja hästi kakelda. See mees piaks «EeSti Postim." kaastööliste eesotsas seiSma, alles siis wõtab asi tõsise wärwi wälja. Wirumaalt Waiwarast. 7. dets. oli karskuse seltsis «Külvajas" piduõhtu, näitemängu, kõne ja tantsuga. Esimeseks etendati August von Kotzebue naljamäng «UuS aastasada." Ehk küll osad häSti õpitud  näisid olema ja ka loomutruuilt ettekanti, oli mäng siiski wahe tuima poolne, milles muidugi mitte näitlejatel  süüdi ei ole. Sellele järgnes hra J. Speek'i kõne „Pö!wendusest." Hra J. S. on tubli kõnemees; piltlikus ja ladusas kõnes seletas ta esite sõna «põlwenduse"  tähendust ja siis üleüldse pölwendusest, s. o. kuidas lapsed oma wanematelt nii hästi ihulisi kui ka waimlisi omadusi wöiwad pölwendada jne., sääl juures arvustusi, näitusi ja wanusõnu mitmete rahvaste juurest  tõenduseks tuues. Lõpuks etendati J. Pöhjalase kahejärguline näitemäng „Wagaduse katte all." Mäng meeldis rahvale väga, mida ka see tunnistab, et seda paljude soovil lühikese aja sees teist korda mängiti. Pidu lõppes harjunud kombel tantsuga. X. LaSte kurguhaigust on siin pool õige rohkesti  liikumas. Iseäranis koolikäiate laste juures tuleb  seda rohkesti ette. X W. mõisa maa pääl elasid ju mõnda aega metsa töömehed wennad P ja T. ;T-d. Mõlemad olid senini auusa ülespidamisega tublid mehed. Mõne päeva eest, kui wennad kodus siga weristanud, saanud tööga valmis ja läinud tuppa, kus nooremj wend T. wanema P. käest millegiks otstarbeks mõni rubla raha küsinud. P. pakkunud ühe rubla, millega aga T. rahul ei olnud, üeldes: «Mina teen niisamuti tööd, kui sina, sina korjad  aga kõik raha oma kätte ja ei taha sedagi wähest mulle anda." Tõusnud tüli. P. läinud ägedaks, wötnud  kirwe ja ähwardanud sellega T-d lüüa, kirwes aga läinud varre otsast ära, wiho tujus tömbanud P. suure nuo, millega siga oliwad weristanud ja löönud T.-le kõhtu, T. kukkunud kisendades maha. Inimestele, kes kisa pääle juurde tõttasid, seletanud P., er ta seda äkilises  wihaS teinud. T., kes elukardetavalt haawatud, wiidi Jurjewi hospidali; P. on ülekuulamise all. Järwamaalt Amblast. 14. dets. ! pidas Ambla pöllumeestt selts Ambla vallamaja ruumides  koosolekut. Liikmeid oli koguni wäha kokku tulnud,  mis wist waewalise tee süü oli. Koosolekut aw«S teine abiesimees hra A. Lubi, meeldetuletades, et 14. dets. kuu päew igale tõsisele eestlasele üks tähtjas päew on, sest et sel päewal 100 aastat täis sai, millas meie unustamata lauluisa Dr. Kreutzwald sündis. Kõneleja näitas, et Kreutzwald mitte üksi arsti teaduse üle ei ole kirjutanud, waid ka põllutööd on tema meeles pidanud  ja oma kirjatöödes põllumehele m»'tut tululikku juhatust annud. Kõne lõppes Keisri lauluga. Teile kõne pidas walla kirjutaja hra Trende heinamaade  parandamisest. Kõne oli õpetlik ja wöeti kiiduawaldustega  wastu. Hra M. Kukke kõne «Hobuste kasvatamisest" jäi aja puuduse pärast vooleli Pärast põllumeeste seltsi koosoleku lõppu, pandi Ambla karskuse seltsi «Söudja" poolt Ambla kihelkonna leerituas lõbu-õhtu toime. Ettekanti Jäneda meestekoori  poolt «Kaljuvald" Dr Kreutzwaldi sõnadega. Ka Jäneda segakoori poolt kanti mõned laulud ette, mis aga kehvapoolselt kölasiwad. Siis järgnes hra A. Lubi kõue Dr. Kreutzwaldist. Kõne oli pikk ja kaunis  huvitaw ning leidis kuulajate poolt kiitust. Meie õpetaja hra Willberg. kes ka pidul oli. ei nähtud aga kõneleja mõtetega mitte nöuuS olema, sest ta püüdis kõnele kohe köwat kriitikat teha Seltsi segakoori poolt hra K. Preisbergi juhatusel kanti mitmed laulud puh-' talt ja ilusalt ette, nagu me seda juba alati kuulma oleme harjunud. Lõpuks oliwad udupildid. -a- Saaremaalt. 14. dets. pühitses Saaremaa  karskuse selts , Ehe" oma 10 aastast kestwust Kihelkonnal  härra K. Truwerti majas laulu, muusika ja perekonna õhtuga, ühtlasi sai ka lauluisa Dr. Keutzwaldi  !V0 aastast sündimise päeva mälestud. Esimees hra H. Arbeiter awaS koosoleku ja tuletas koosolejatele riigiisa armu meelde, kelle armu all kõik hääd etlewötted  edenewad. Vaimustusega lauldi, muusikakooliga üheS, «Jumal. Keisrit kaitse sa!" Kirjatoimetaja A. Saar andis lühikest aru seltsi tegevusest. Ta löpetaS sõnadega: Seltsi töö on, tänu Jumalale, iga pidi kaSwanud  ja ednuenud. Lugupidamine ja osavõtmine meie seltsist ja seltsi tööst on kasvamas, iseäranis wjimasel aastal. Tööd on palju, pisut töötegijaid: aga lootuS elustagu iga paremat püüdmist, taunatuS kinnitagu tü- < sedot löö tahtmist ning julgus juhtigu jöuudu laialise! 1 võitluse väljal. Theelaual pidas seltsi auuliige õp. hra Masing kõne «Kalevipoeg ja Kreutzwald." Ta uäitaS omaS tõneS, et Kalevipoeg oli tõöarmaStaja ja vanemate auuStaja. Lõpuks laskis ta karsket Eesti rahvast elada, mille pääle kõik koosolejad vaimustusega «Ta elagu!" laulfiwad.  Selle pääle järgneS koon laul: «Isamaa hittgava  pinnalta" sõnad Kalevipojast. Selle laulu laulfiwad  Kihelkonna lauljad hra Knapsi juhatusel väga 8 Sakala. ISV4