Päewaleht Ilmub igal äripäecoaL TaMaaas, Suurel turul, raekoja «S, Otgnltrl aulitfa imqgl, u. t. Kõnetraat nr. SM. Toimetaja Martinid Ml, Rdrefo KM- Ja raitakfrjadek i .Metsaleks- toimet., Tallinnas, ei? r. Pese^t,. sss Ükflb nufflmer 4 kav. Äsa fWr»»a mnuMk *«< t jo «ndht« odret* ehk teile nummer Oles änäü. Kuulutuste nonpareille-rida mohfab S kop., lehe eesotlas 13 kop. \JJdHiled kuulutufed a a o □ o poole hallimad, o o a o o =========== „Päeajakht a maksad Ühes kaasannetega: ! Noju dlltt, kaaies^ Gnoe aaeto peale 6 rbl. U- kop poole „ 3 „ 20 „ weeraixl,, ~ I „ 10 „ Ohe Kuu peale „ 60 .. latlvma» tatttulett Sra toitest . tenve aasta peate S rdl. kop. 1 poote „ X 70 „ toeerand „ „ I 40 „ Ohe Kus peale „ 50 ~ Kes 2 korda kuus Mmucoai perekonnalehte „Kadu" kaaia tellida iootnib, lellel tuled aastas I rbl., pooles aastas 50 kop., meerand a. 23 k. juurde maksta. Ur. 281. Gsmaspäewal, (80.) detsembri! 1909; IV. aastakäik. Kohtu keel. Weel iialgi ei ole kolmandas riigiraolikogus niisugust  riidu ja kiskumist olnud, kui 4. detsembril/ ehk küll koosoleku päeraakorras mingisugust positi kalkst  punkti ei seisnud, raaid lihtsat igapäeraase elu küsimust arutati. Aga tõsistel Wene meestel ei ole wõimalik ühegi küsimuse juurde teisiti astuda, kui 'ainult rahrause-politika seisukohalt/ ja selle läbi tuli, et kohalise kohtu seaduse arutamise juures rah- Wuslise sallimatuse kired kõige taltsutamaiamal raiisil jjnöllatna puhkesid. . Kohtupidamise keele äramääramise juures, pandi vtkobristide poolt täiendara määrus ette, mille jä'  reie neis kohtades, kus rohkeste muulasi elab, ikes Mene Leelt ei oska. kohtuskäijatel lubatud olgu ko - halises keeles suusõnalist saebtusi ja palraeid ette pauna ja seletusi anda, kus juures rahukohtunik, kui ta kohtuskäijate keelt ei tunnen tõjgi abi peab tarwitama.  Ka raõib kohtuswijate palrae peale nende suusõnalisi  seletusi, mis nad ise kirja vn pannud, kohtuaktide  juurde lisada. Ses uuenduses ei, olla mihagi  haruldasi, sest et Aleksander 111 raalitsuse ajal Eesti-, £ii,rab ja Kuramaa kohtutes niisugune kord juba olla maksma pandud. Selle iisamäärnse raastu raaidles kõige pealt ko htu  minister niihästi rüklisest fui kohtu tehnika seisukohast.  Riigimõte nõndraat wenekeelset kohtupidamist ja õigusemõistmise raajadusi ei tohtiraat mitte üksikute iisikute hõlpusele ohmriks tuua. Tõlgi tarraitamine teha Kohtupidamise kallimaks ja anda raõimaknst ümberpaneku  ehtsuse juures kahelda. Wene riigi seadused / öntautot Wene keeles raälja, sellepärast pkdäda ka Wene kohus sessamas keeles rahroaga rääkima. Balti kubermangudes olla kohaliste keelte tarraitamine ai- Mult kui ajutine abinõu lubatud, mis seadusest ära pidadä saama kaotatud, niipea kui selle maja iseärallised  olud teiseks on muutunud. Arutusel olem kohaliku kohtu seadus ei hakka küti mstte meis kodumaal maksma, siiski nõuawad fkohtu keele asjas araalbatub mõtted ka meie poolt kõige tõsisemat tähelepanemist, sest et niisamasugused  küsimused ka meie kohta raargm eht hiljem otsustamisele tuleraad. Ja siin ei saa meie möö r astnst kohtuministri sõnade raastu maha suruda. Sest kohturaõimu ülem esitaja seletab, et üksikute isikute hõlpusele ei tohtiraat Õigusemõistmist ohrariks tuua ja ent selle juures -malmis niihästi riigimõtet kui ka õigusemõistmist rahzpnsc  politikale ohwerdama. Nagu riigimolikogu liige Samõslowski oma kõnes  awaldas, nii waatawad ka teised rahmuslasdd tõsiste Wene meeste liigist asja peale nümiisi, nagu ei tahaks muulased jonni pärast Wene keelt rääkida  ja nagu tuleks nende omakeelest kinnipidamine ainult riigist eraldamise Püüetest. Et rahraaH keelt ei saa raahetada, nagu wahest saunaskäija särki, see muidugi nende arusaamisesse ei mahu, roaid kui paranduse ettepanija omakeele targutamise luba, kas rvõi ajutisekski soorastab andu neile, kes meel Wene keelt ek oska. siis hüütakse talle parempoolsetelt pinkidelt raahele: „(£ts õppigu!" See tähendab: kus täna uued kohtud sisse seatakse ja nädala pärast kutsutakse  kedagi muulast ette, kes Wene keelt ei oska, siis istugu ta Maha ja õppigu paari päeraaga Wene keel ära! Wõi mingu kohtu ette kui kurttumm ja raaadaku  matkides pealt, mis temaga tehtakse. Sest koh-r tunik ei tunne tema keelt, ehk kui ta tunnedki, siis ei tohi ta seda tarwitada, niisama nagu tõlkigi mitte. Arusaadaw on, et inimesel siiu midagi raalida ei ole. raaid et ta kurttumma osaga peab leppima. Ja sellepärast ei ole kaugelt suuremale hulgale muulastest  küsimus mitte nii. kas neile õigusemõistmist nende oma keeles wõi riigikeeles antakse, raaid: kas riik neile üleüldse õigusemõistmist tahab anda raõi mitte. Sest igaühele on selge, et ükski kohtunik, vigu tema ka targem kui Sakamon, paljalt silmäo järele otsust ei raoi teha, kui kohtuskäijad talle oma äsja mitte ette panna ja ära seletada ei saa. Kui Purischkeraitshid ja Markoraid sellest ühtigi ei hooli, siis ei tarraitse seda imeks panna, sest jrnifo küsiraad niisugused inimesed õigusemõistmisest üleüldse? Nende meelest on see Mässumeeste raäljamõkeldud raigur ja hoopis üleliigne alk. StrasHnik,- stanoraoi-pristara ja ispraranik toirnftaroab' seda kõik hoopis lühemal teel ära. Aga et kohtuminister niisama mõtleb, see paneb raõõrastamä. Sest kui kohtuasjas riigimõttest räap gstaste. siis peah ainult sellest seisukohast raälja mindäma,  et õigusemõistmine riigi alus vn. Bulatil oli õigus Ütelda,- et riigimõte kohtupidamist kohalisel keelel nõuab, sest et ainult niisugusel korral õigete otsuste tegemine kindlustatud on. ISellepärast o-n fa töieste õige nõudmine, et kohtunik  £ofja<l i f f u feelt peab tuubina. Tõlk vn ikka wilets abinõu. Seda! oleme meie, eestlased,- 20 aasta jooksul hästi kullalt tundma õppinud. Kui mõnigi õigus on kõweruseks s aanud ainult sellepärast.  et tõlk keelt hästi ei tundnud ja kobtukäija seletust  kohtunikule õieti ei oskanud ette panna! Alles hiljuti oli meil juhtumine näha, kui puudulikult kä kõrgemate kohtute juures vlewad paremad tõlgid keelt tunneröad. Tarrots oli kindlaks teha, missuguses ajas teokamad tegusõnad seisawad ja tõlk seletas,- et „ajatoad,  lõpekamad jne." olemikus, aga ..saamad" tulewkkus  on. Kui temalt küsiti, mis tundemärgi järele ta wiimass sõna tulewikus ja esismesed olewikus arwab olewat, kuna wormi poolest kõik ühte käimad, ütles ta ainult: ..muidugi tulemi kus!" nii et kahtlaseks  jäi. kas keelemehel grammatika wormideft üleüldse  suurt teadmist on. Ja ometi oli aja kindlaks, tegemisel asja kohta otsustam tähtsus! Kui nõnda lugu kõrgemas kohtus on, kus tõlgile Võrdlemisi head palka maksetakse, mis siis alamatest kohtutest oodata^ kus inimene paarikümne rubla eest kuus tolgi/ kiriutaja  ja käskjala kohuseid peab täitma? Hoopis kergem on kohalise keele oskajat kohtunikku  Tui head tõlki leida. Nii dir näituseks Eesti õigüseteadlast küllalt/ kes kõiki kohatisi keeksid tunne-- rvad ja kohtuniku .ametit wõiffiwad täita/ aga tõigkks  nad, muidugi mõista/ ei lähe. .SedamW vn. lugu ka teiste muulastega. - Et rahrvale selles keeles õigust peab mõistetama/ mida ta tunneb, see on niisugune aabitsatõde, mida otse piinlik on meel tõendama hakata. Ei srkudä kuda, et inimesi on, kes isegi sellest aru ei saa. .Ütles ometi parempoolne Krupenski teises riigiMolikogus, nagu-Miljukom meelde tuletas.- kõnesolewa küsimuse kohta: //Arusaamata keeles on Võimata kohut mõista. Tingimata on ta nois, et kohtunik kohtuskäijatest ja tunnistajatest aru saab: tingimata on tarwis, et kohtuskäijad kohtunikust aru saamad. Mingisugused tõlkijad ei wõi asjaosaliste mõtteid õieti edasi, anda; sellepärast peab seadus kindlaks määrama,- et kohtu-- nikud kohalikka keeksid pearoad mõistma: seda peab neile kohuseks tegema. Wõimata on arusaamata keeles  kohut mõista, mõimata on Wene keeles kohut mõistu, kui inimesed, kes kohut käiroad. seda keelt ei oska. -Mina seisan rahmuslise kohtuteele eest ja arwan selle mõistmist kohtu kohuseks." Mii kinnitas teises duumas selle erakonna mees, kust nüüd kõnelejale ma hele hüütakse: ..Õppigu muul  ased keele ära!" Paari aasta jooksul vn ka aabitsatõed' tumedaks Muud ja ära -unustatud utita neid peab uueste suure waewaga tõendatama/ selgeks tehtama? Aga asi ei ripu ju arusaamisest ära, roaid tahtmisest.  Muidu ei oleks nii lihtne küsimus kirgedel põlema plahwatamist ja metsikut kiskumist toõinud sünnitada. Ning kui täna arutamised edasi kestaroad,  siis ei ole meil ometi tõsiste Weno meeste poolt arusaamist ja tõele järeleandmisi,- Maid! palju ennem mõnda uut skandali oodata. Wäljamaalt. S»riwd B«lgia kuningas Leopold 11. walitses termelt 44 aastat oma räti. Ta tegi Belgia tähtsuseta riigikesest tähelepandud mõimuks maailma kaubaturul, sest Belgia on nüüd oma kauplemise poolest  miks, oma asumaade suuruse poolest Kongo riigi tõttu kogum neljas riik maailmas. Kuid armastusega ei maata Belgia rahwas oma surnud kuninga peale siiski mitte. Leopold II on oma riigi heaks palju teinud, on talle Kongo asumaa andnud, mis Belgiast enesest mitu korda suurem on, on Belgia aktsiaseltsid asutanud, mis nüüd kõikides tähtsamates Europa lmnades  tõöcamad, aga seda kõiki ei teinud ta kellegi muu kui ainult iseenese ja oma kasu pärast. Ülepea elas see ..kuninglik kaupmees"/ nagu teda nimetatakse, ainult iseenesele ja sellepärast tema rahwas teda ei armastanudki. Ta oli halb abikaasa kuninganna Vastu ja wali ning kõrva oma laste wastu, keda tal kolm Mart oli. Küll ei teinud tütred talle rõõmu, sest nad olimad kergemeelsed, läksiwad tahtmist mehele, tegirvad Võlgasid ja andsiwad ajakirjandusele sagedaste asja nende üle rääkida: ainult noorena tütar Charlotta on mehele minemata jäänud ja elab praegu kodus Belgias. Aga isa oli oma laste wastusiisK -liig halastamata. Kui nende ema aastal 1902 õtäj suri. ei lubanud kuningas neid mitte tema surma-- woodile ilmuda, et ta nendega mitte kokku puutuda ei pruugiks. Oma eluajal kandis ta selle eest hoolte et tütred tema suurest warandusest midagi osa ei saaks,- sest kõik oma roarandüss andis ta enne surma käest ata. Kongo asumaade eest sai tä Belgia riigi käest 30 miljoni franki: selle raha andis ta oma wäarlasts emale,- parunesse Baughan'ile, kes ennem wõi, teiste teadete järele, õllepoe teenijanna olnud ja keda kuningas ise parunessaks tõstis ja kellega ta end wiimaks laulatada laskis. Ainult noorema tütre eest on kuningas hoolitsenud, nii et see Kongo riigi rahadest 75.000 franki aastas oma ülespidamiseks saab. Muidu oli kuningas osam Ärimees ja lihtne nmg südamlik ümberWmises. Sagedaste oli teda Parisis näha, kus ta end kui liht kodanik ülewel pidas. Et Belgia troonipärimise seaduse põhjal tütred mitte troonile tõusta ei wõi, fiis oleks pidanud kuninga wend, Flandria krahw Fllipp, troonile tõusma, kes li kuningast 2 aastat noorem oli. Aga ta ei ole mitte enam elus ja tema trooniõigused lähemad tema poja,- prints Alberti kätte, kes ä. 1875 sündinud on. Prints Albert, nagu ka kõik muudki Belgia printsid, loetakse täisealiseks saamisest saadik senati liikmeks. Politikaga hakkas troonipärija prints Albert alles Viimaste aastate jooksul tegemist tegema, ja! siiski wastu kuninga tahtmist. Aastal 1903 käis ta pikal reisil Kongomaal. Peale tagasitulekut wõttis rahwas teda üpris soojalt wastu, mis kuningale ka> dedat Meelt tegi. Wahekord kuninga ja troonipärija wahel ei ole millalgi südamlik olnud. Räägitaffe,- Leopold II tahtnud ühte oma wäaryoega troonipärijaks  teha. Alberti abikaas, printsess Elisabeth, on hiljuti surnud' Baieri hertsogi Flarl Theodori tütar, kes tuntud silmahaiguste arst oli. Äa tema tütrele on põhjalik haridus osaks saanud. Albertil, kes Albert  I nime all troonile astub, on 2 poega ja Üks. tütar. Wanem poeg on 1901. a. sündinud. W ahe peal ons BWsselist traadi teel Leopold II testament teada antud. Ta on sõnasõnalt järgmine:  v.flüd suren katoliklasena,- kellena ma ka elasin. Palun kõik oma patud andeks,- mis ma oma elh soes teinud olen, ja loodan, et nad mulle andeks antakse. Oma lastele parandan ma Varanduse, nimelt 15 miljoni, mis ma oma isa käest päranduseks sain. !Soomm, et minu surnukeha mitte ei palsameritatzi qgä ka «Malikult näha ei pandaks. Nõuan, et matused lihtsad oleksimad ja hommiku kell 7 peetaks: soowin, et puusärgi taga ainult losft teenijad käiksimad." Hoolimata testamendist on malitsus otsustanud uhked matused toime panna. Avftria rahvasaadikute- ehk riiginõukogus Wiims on Tschehk saadikud jälle töõtakistuse toime pannud, ehk küll hiljuti alles loota oli, et nad seda teed omct sihtide kättesaamiseks mitte enam tarwitada ei taha. Seekord ei ole nad aga mitte kärategemist, trampimist  ja kopsimist töõtakistuse abinõuks walinud, maid ilmalõpmata kõnepidamist. Parlamendi seadus annab riiginõukogu liigetele õiguse tungiwaid ettepanekuid  enne kõne alla Võtta, kui päeroakorras määratud  asja, ja seda seadust tschehid oma töõtakistuse marjuks tarwitamadki. Nad on termelt 37 tunguvat Ühis-leiwaküpsetamiseahjud. , ' Ühistegcwuse ülesandeks on wöimalikult mitmekiilgselt  oma liikmete huwide eest hoolitseda ja neid kaitsta. Ka tarwitajate-ühisused töötavad selles mõttes  sa nende ülesandeks on oma liikmetele peaasjalikult haid söögiaineid muretseda, ühisus peab selle järele ' jamatama, et seal saadawad ained mitte Võltsitud ei ole ja küllalt terwishoidliste nõuete kohaselt Valmistatud. Niisugune järelewaatns on wõrdlemisi kerge nijfuguste lainete juures, mis suuremal mõõdul ühekorraga üles pstetakse: hulga raskem aga on neid söögiaineid ' järele Vaadata, mis igapäew tuleb muretseda sa ka igapäew Valmistada, nagu leib, saiad, piim jne. Kui jhalmaste meil lcibajid küpsetatakse, selle üle ei maksa kõneleda,- ka mujal ei ole lugu palju parem, sest siin on y kaunis raske korralikku järclwaatust pidada. Hulk tarwitajate-ühisusi on selleparast pea esiziict  l Võimalusel omale leiVaküpsetamiseahjusid asutanud,  seda enam.- et seesugune eltemõte oma sisseseade vooicst kaunis lihtne on ja selle juures pea sugugi ' ?oh'u ei ole karta. Siin Võib igapäew ära näha, kas töötab ettcwõtte kasuga Või kahjuga: tarwilise eltelwaatuse  juures wõib hädakorral ikla abinõusid leida, Ikudas suuremat kahju eemale hoida. Hea tülg on wecl jsec. et siin igapücwase tarwituse saoks Valmistatakse ja saadusid tagawaraks ei ole tarwis pidada. Sellepärast )ci ole fa iseäranis suurt kapitali maja, seda enam fui sküpsetauiseahi sa teised lõrwalijed ruumid üüri peale .lwõetakse. ! » Aga kui ühisusel iarwilik kapital juba on olemas, siis on otstarbekohasem, et ühisus enesele ise küpsetazmise-ruumid  muretseb, sest siis on Võimalik ehitamise juures kõiki uuemaaja termishoidlisi nõudmisi täita ja ka kõige paremaid küpsetämiseahjusid ehitada. Wäljamaal  ehitatakse suuremalt jaolt auruga küpsetawaid seiwaahjusid. See aga nõuab rohkem kulusid. Raha jMuretsetakse nende etteivõtete tarwis kas ühisuse taga- kui niisugune juba küllalt suur on, jehk katsutakse ühisuse liikmete roahel selleks määratud osatähti laiali laotada. Laenu on raskem teha. sest suurem hulk tarwitajate-ühisusi on ilma järelmaksetawa  waslutusega, nõnda puudub neil siis tormiline laenuusaldus. Ka maal on ühis-leiwaküpsetamiseahjud hästi kasulikud.  Leiba teemad ju maal kõik talud ise kodus, aga see on siiski kaunis tülikas töö, iseäranis suwel, mil harilikult ainult selleks otstarbeks peab ahju kütma ja üleüldse on sel ajal ka mähe aega niisuguste tööde tarwis. Ka niisugusel puhul on ühisused rahwa tarwidustele  wastu tulnud. Mitmel pool wäljamaal on seks otstarbeks kas tarwitajate-ühisused ehk jaolt ka põllumeesteseltsid leiwaahjusid ehitanud, mis maarah!male  alati wärsket ja head leida Valmistavad. Et aga meel enam maarahwa kasusid silmis pidada, rpõtawad ühisused leiwa eest raha asemele milja wastu. Nii ei oh? siis talupoegadel leimaküpsetamisega iseäralist tüli, wiljast saab ta niisama lahti kui et ta seda ise kodus oleks küpsetanud ja walmistamisekulud ei ole ühisuses suured, kuna leib aga õieti parem on. Wäljamaal on iseäranis Belgia kaubatarwitajateühisused  leiwaküpsetamijeahzusid sisse seadnud. Seal wõime juba hulk eeskujulist sellesuguseid ettewõtteid näha ja had töötavad kõik kaunis hästi. Ka mujal on taba hulk tarwitajate-ühisusi ise leiba hataiub täpseta ma ja harilikult on see ikka esimene etanoole olnud, mis tarmitajad oma otsekohesteks tarbeasjade Valmistamiseks omandainad.  Wvib loola, ei tnrwitaiad aia jooljn! selle Valmistamise »ar» täielisel! enese täile wõtavad ja siin ehk kõige pealt wõõrast kapitali lõrwalc suudamad heita. Seda ja teist. Kuninga Leopoldi üle käib palju lõbusaid juttusid  ringi, mis näit arvad,- kui lihtne mees ta_ oma ülespidamises oli. Paneme siin mõned neist juttudest  üles. ■< . . Kprd tellis kuningas .Partsis olles omale ühes teatris loshe. Õhtul teatrisse ilmudes leidis ta kellegi tundmata herra loshest vest. kes tema tulekust nagu Väljagi ei teinud. Kuningas tähendas aupaklikult, et siin toist mõni eksitus loshedega peab juhtunud olemci. Aga tundmata herra wastas järsult: . ./Paistad, et Teie ei teagi/ kellega Teil tegemist ON." V Kuningas jäi küsima näoga seisma. ..Mina olen Parist linnanõunik". ütles tore herra. Kuningas kumardas ta ees sügamaste ja ütles: ~Sel puhul pean muidugi mina loshest taganema,/ sest mina olen ainult Belgia kuningas." Ühes Parist klubis sai kuningas ühe herraga jutu sissh, keda ta alles selsamal korral tundma õppinud  oli. ..Missuguse politikawaate poole Teie hoiate?" küsis kuningas oma uue Mtawa käest. /.Mina olen wabariiklane", mastas see, ~a>ga Teie, mu herra?" ..Minule", wastas kuningas. „«i luba kahjuks minu amet mitte wabariiklane olla." Wõiduajamisiel Parist ligidal seisis kord Leopold II ühes teiste ootajatega totalisiitori juures ja ootas oma lorda. Leegi scoiolojatest tundis teda ära ja hüüdisa ..Laske kuningas läbi!" ~Ei, ei", lilles Leopold, ~laske aga olla! Siin ei ole m« mitte kuningas, ronid siin ootan ma nagu iga muu, Eunc kord minu kätte tuleb." Lord oma lossist Brüsselis rvälja tulles jäi ku- Tiingas rvahisoldati juures seisma, kes nähtawaste mõni harjumata nekrut oli ja suure isuga ploomipirukat  sõi. sa pArtt oled,- noormees?" küsis *<fu= ntngtrs. jSolbot ei tundnud kuningat Ara ja Mles: 77N0H,' oW aga sina uudishimulik"; !a jutustas siis heast südatirest kõik ära, kus ta kodupaik, kes ta wanemad jne. Lõpuks Asis ta kuninga käest: kes siis Teie olete? Kas mõni sõjamees." küll." otstahwkus?" ..Otstahwkus jah, ja pajukit saan ka. Aga arroa,- mis aukraadiga ma atstahmkasse läksin?" ~Wist kapten?" Kuningas raputas pead. ..Kas majori? Kas polkomniku? Kas kindrali aüga? Kas ikka meel kõrgem? Siis tuleb ju «välja,- et sa krmingas ise olema pead? ..Ja, nii ta tuleb küll wäkja." „Noh, ole siis nii lahke ja wõta silmapilguks mu ploomipirukas oma kätte, ma tahan sulle au anda,- nagu teenistuse-eeskiri käsib." Mälu kaotamine. Chicagos sündis iseäraline juhtumine,  mis närwiarstide seas suurt huwitust ära.tab.  Tuntud arhitettor Williams Meyers kaotas 1906. a. ühe maawärisemise asal täieliselt oma mõistuse.  Ta oli Võõrastemaja sisselangemise juures raske peahaarva saanud. Kui ta uueste meelemärkusele tuli, el tundnud ta enam oma noort naist, kellega ta parajaste pulmareisul oli, ega ka teisi oma sõpru enam ära. Et mehe seisukord lootuseta oli, siis läks naine oma «vanemate juurde tagasi, kuna mehe eest selle sõbrad hoolitsesiwad. Ühe! päewal pääsla ta oma rawitseja järeiwaaluse alk ja läks linnast wälia. Chicago läheduses jõudis ta ühe raudtee juurde, kui sealt parajaste kiirrong mööda tormas ja ühe mehe, kes üle tee tahtis minna, ära purustas. kole pilt mõjus Meyersi peale nõnda, et ta jälle täis mõistuse juurde tuli. Talle tuli kohe maawärisemine meelde ja tema esimene küsimus oli: mu naine on?" Siis andis ta oma nime ja adressi teada ja ka wiidi linna tagasi. Sellest ajast, kus tal mälu puudus,  ei ole tal kõige «vähematki aimdust. kirstit) fetetmtxib, Meyers tcntfa tcnoc s3t id öma endist ametit edasi mõib pidada. Gl! kalrnkt 1909.