tsgijad langesiwad tõesti lõksu. Nagu nüüd ilmsiks tuli, oliwad need mehed kaks Shusha seni lugupeetud kodanikku, kes nüüd muidugi trellide taga oma teenitud palka ootawad. Kirik ja kool. xa. Kloostrist. Wihterpalu surnuaia teotamine  ja hauaristide lõhkumine, millest kewadel siin lehes kirjutati ja mis siitsaadik uurimise all oli, on nüüd lõpetatud. Et ühtegi selget tunnistust kahtluse all olijate kohta ei saadud, siis on nad süütaks mõistetud.  Kihelkonnakooli  asi, millest selle aasta algul siin lehes teatati ja kus nõuu anti, Wasalemma wallakooli  kihelkonna kooliks ümber muuta, on ka suikumas. Haridusest hoolitakse meel liiga mähe. Madise kogudus on alles ilma hingekarjaseta.  Õpetaja ameti kandidatisid näikse liig wähe olewat, pääle paari proowijutluse tegija pole meile kutsutud; ei olla enam, öeldakse kiriku eestseisja poolt, ehk küll hiljaaegu  «Postimehes" seisis, et kümmekond Eesti soost noort õpetaja-ameti kandidati praegu kindlat tööd ootamas on, teised meel pääle selle. Noh, eks ole jälle kiriku eestseisja asi, keda ta tahab kutsuda, muud kui kogudus olgu rahul, sest nende poolt soowitud õpetajat ei lasta proowijutlust tegema tullagi. -6- Kärstnast. Augustikuu esimeste päewade sees tuli Kärstna mallale teatus, et Kärstnasse kaheklasstline  ministeriumi kool on kinnitatud. Ühtlasi tuli ka käsk, et senistele kooliõpetajatele kohad üles ütelda ja kohalise koolimaja suuruse ja ruumide üle plaan inspektori herrale sisse saata tuleb. Siin juures anti wallale ka teada, et ta kroonu poolt järgmist abi saab: 500 rbl. maja suurendamiseks, 300 rbl. sisseseade tarbeks  ja 820 rbl. iga aastast abi. Kõige selle asja juures on weel üks punkt, mis kärstnalaste meeli ja keeli helisema paneb: Kahe aasta eest, kui ministeriumikool wastu wõeti, kirjutati protokolli, et roald pääle kütte, walgustuss jne. meel 330. rbl- iga aasta 111. kooliõp. palgaks maksab. Nüüd nõutakse aga 1902 teise poolaasta  kohta 380 rbl. teeb aastas 760 rbl. mälja. Eks anna sarnane wiis omast kohast ka asja kahelda ja kõhelda. Nagu kuulda, algab kool esiotsa kahe kooliõpetajaga  oma tegemust, kes 1. oktobril siia asuwad, kuna koolis õpetus 15. oktobril algab. Walgas tuleb 17. oktobril endise Marienöurgi  ja Seltingshofi õpetaja Adolf Plamsch  i kohtuasi ringkonna kohtu teise kriminaljaoskonna  ees harutamise alla. Õp. Plamschi pääl seisab kaebtus, et ta Greeka õigetusku inimesi armulauale wõtnud, kaks Gr. õigetusku isikut leeritanud ja ühe Gr. õigeusulise, keda ta ise leeritanud, ühe Ew. Lutheri usulise neiuga laulatanud. Kaebtus on nuhtluse seaduse  193., 1942 ja 1576. paragrahwi pääle põhjendatud. Juba selle aasta algul mõistis kohus õpetaja ametist lahti. Teadus. Kunst. Seltsielu. Tallinnast. Kalewi perekonna õhtut minema laupäewal peab kordaläinuks nimetama,  pakkustwad ju sääl muusikalist lõbu meile niisugused jõuud, nagu neid siin Eesti seltsides harwa ette astub. Seltsi meestekoori  laulule mis hakatust tegi järgnes neljakäeline klawerimäng kunstnikkude herrade Tedderi ja Lüdigi poolt, kuna pärast lühikest mähet ja kõnet neiu Paula Brehm oma sütitawa  lauluga kuulajaid waimustas, siis lõppes pidu esimene pool hra Lüdigi poolt ette kantud ja kuuljate poolt elawate kiiduawaldustega mastu wõetud klameri paladega. -- Kõnes rääkis eancl. j nr. K. Päts «parteidest," kus ta seletas, et ehk küll elu ilma parteideta mõnede meelest ilusam ja rahulisem olla, siisgi olla amaliku elu edenemise juures parteid tarwilised  nähtused. Kõneleja rääkis ainult wäljamaaparteide  elust, agapärastkõnet awaldatipäältkuulajate  keskelt soowi, et meie oma olusid kõne aineks sünniks wõtta, mis meile tuttawamad  on ja kus siisgi selgitust tarwis. t. „Estonias" etendati pühapäewal Soome keelest tõlgitud neljajärgulist näitemängu  ~Pa l giparw etus e l." Tükk käib meie oludega kaunisti kokku ja meeldis rühmale,  keda saal peaaegu täis oli, sellepärast hästi. Iseäranis kiita tuleb Turkka osa etendajat  herra Waldeni ja Tolari osa etendajat hra Sohu, kes oma osadest, iseäranis aga wiimane,  hästi oliwad aru saanud ja sellepärast siis ka kaunis loomutruult mängisimad. Ka Pietola osa etendaja hra Kimi ja Marie osaline  proua Saar oliwad õigel kohal. Teistele oleks rohkem elamust soowida olnud. Mis aga «Estonia" näitemänguõhtutel osawõtjate pääle õige piinlikult mõjub, on pikad waheajad. Alla poolt tundi naljalt malmis ei saada. Kas ei suudeta seda asja kudagi parandada, nii et näitemäng kõige hiljemalt kell 11 wõiks lõppeda? Seda elawamat osawõtmist mõidaks siis loota. Pärnu 11. laulupidule on järgmised laulu- ja mängukoorid ennast ülssse andnud: Ä. meestekoorid: 1. Pärnu „Walguss" s. meestekoor. 2. hra 508 Lesti Postimees 902.