Uuemad sõnumid. Kuresaareft Tähelepanemiseks kooliõpetajatele.  Pihkwas awatakse tänawu sügisel u«S kooliõpetajate institut. Teatawale armule algkooliõpetajatele,  kes Ml edasi õppida foowiwad, lubatakse kroonu poolt abiraha anda. Vallimaa  kohta on nimelt wiiS abiraha määratud. Kooliõpetajatele, kellel sellekohane eelharidus on ja kellele elutingimised kooliastumist wõimataks ei tee, wõiks õppimist institudis soojalt soowitada. 19. augustil, õhtul kellu 11 nähti kurhausi merepoolses otsas (naesterahwaste toas) tuld. Mudi waatama ja leiti toas aknapäälne põlewat. Et abi kohe juurde tuli, wõis tuli kohe ära kustutatud saada, ilma et suuremat kahju sündinud oleks. Asjaolekute järele peab arwama, et aknapäälsele põlew küünla ots on jäetud, millest fee põlema Hakkas. Et siin põlsmafüütamisega  tegemist on, nagu mõned ar> wawad, on wõimata. Ka ei ole õnnetuse kohal mitte petroleumi pudelit leitud, nagu seda järgmisel  hommikul räägiti. See on juba kolmas kord, et kurhausi hoone tulekahju poolest hädaS  on olnud. Aurujõuga rehepeksumasinad oliwad mõne aja eest Saaremaal haruldased asjad. Nüüd hakkawad aga nende aset aegamööda motor-rehepeksumasinad  täitma. Neid on juba nüüd Saaremaal 2. ja Muhus üks olemas. Muhus on sarnane peksumasin hra Wernhosil  byeokseliniga käimas. Byrokselin on aga mähe kardetaw, sest et ta plahwatust mõib sünnitada.  Orriküla mõisa rentnikul hra Lõhmusel  on rehepeksumasin, mida petroleumiga köetakse ja nüüd on Lümmala mõisa rentnik hra mag. Allik omale rehepeksumasina muretsenud,  mille käimapanemiseks naftat tarwitatakse.  Naftaga käimapanemine tuleb selle masina juures kaunis odaw. Üks tõöpäew tuleb  üleüldse 2 rbl. 60 kop. ka tööliste palk juurde arwatud maksma. Ja siis ei ole mingisugust hädaohtu tulekahju asjus karta. Ainult hakatuses tehtawat naftat mähe soojaks, pärast oga soendawat masin naftat ise ainult oma liikumise läbi. Siis on see masin kaunis waikene ja ta mõib igale poole üles seada. Masina enese, niisama ka peksmise märgi wedamiseks  on ainult 2 hobust maja. Peksmise märk peksab wilja hästi puhtaks, niisama teeb ta ka wiljakõrred kaunis peeneks. PäewaS peksab  sarnane mafin, millel 6-7 hobuse jõud, 160-200 wakka wilja ära. Sarnase masinaga  töötamisel ei ole sugugi niisugust ränkamist, kui aurujõuga ümbcraetawa rehepeksumasina juu - reS. Pole puude ega wee juurdewedu, mida wiimane suurel arwul tarwitab, ei ole ka suuremat  raskust tema ülesseadmisel- Niisuguste peksumasinate päralt jääb küll edaspidine lähem tulewik. Halb nähtus, mis Kuresaare pidudel ette tuleb, on see, et nacsterahwad wäga pitki kübara nõelasid pidusaalis kannawad, mis täiesti hädaohtlikud on. Selle halwa nähtuse teeb aga fee asjalugu meel halwemaks, et kübarad  ise wäga laiad on, nii et tagaseisjatel näitelawale sugugi wõimalik näha ei ole. Näituseks  wõtfin Ira 16. skp. näitemängu «Uustalu  kõrtsis* 111. platsi pileti. Saalis ei saanud  ma muud näha, kui suuri laiu kübaraid. Teistes linnades ei tule sarnast korratust kusagil  ette. Ka pole sääl karta, et naeSterahwad sääl oma pikkade kübaranõeltega sind pimeks torka kfiwad. Wäga soowitaw oleks, et meis naeSterahwad enesele sellekohased pääkatted pidudele  tulemiseks muretsekfiwad ja sinna ainult rätikutes ilmukfiwad, nagu see teistes linnades moeks on. Mis aga «Uustalu kõrtsis* enesesse  puutub, siis ei kuulnud ma sääl midagi,  mis mind huwitanud oleks. LoomuwastaStest  sündmustest rääkimata, ei olnud sääl ühtegi sõna Sõrme keelemurdsst kuulda, ehk küll sündmus Leitakse SõrweS 26 aasta eest ette tulnud olewat. Üks pidust osawõtja. 26. julil tahtis Kihelkonna wallawanem Aksel Aleksander Lahket kinni wõtta, et tema kohta wallakohtu otsust täita, millega Lahke üheks päewaks aresti oli mõistetud. Sääl juures  oli A. Lahke wallawanemat õuest wälja ajanud ja wastu kiwi aeda tõukanud, kuna oga Aleksander Lahke wend Ado Lahke kisa tegi ja wallawanemale näidata lubaS, kuspovle hoowi wärawad tehtud on. 13. aug. oli asi Saaremaa I. jaoskonna rahukohtuniku juures harutamisel, kus Aleksander  Lahke 10. päewaks ja tema wend Ado Lahke 4. päewaks aresti mõisteti- Saaremaa ISOS «.liikumise asjas tuleb weel üks asi kohtulikule harutusele, mille eeluuri- mine hiljuti lõpetatud on. Selles assas wõetakse Sö Lümmada talupoega wastutusele. Neid süü» distutakse selles, et nad 5. detsembril ISOS a. püsside, rewolwrite, kirweste ja kaigastega Lümmada mõisasse tunginud ja mõisarenlnikule hra Edmund van Ruckteschellile  mitmesugusid nõudmisi ette pannud. Kui hra van Rucklcschel nõudmisi mitte läita ei tahtnud, põletanud  nad töölistemaja maha, sütitanud mitmesugust puumatcrjali põlema ja wiskanud umbes S 0 kubiksülda üleslaotud puid ümber. See süüasi tuleb lähemas tulewikus  Riia ringkonnakohtu osakonnas harutusele. Ansekülast. EsmaSpäewa hommikul uppustwad  Kuresaare ja Salme wahel 2 Salme kalameest  ära. Üks uppujatest on endine Abroka walla talitaja Jüri Lepik, teine on aga noormees,  -vanemate ükfik poeg. Uppunud ja weel 2 teist meest olnud merel kalu püüdmas. Wõrku  wälja tõmbadeS läinud nad wist kõik lootsiku ühe ääre pääle, nii et see ümber läinud. Noormees  langenud Ml juures lootsikust eemale wette ja uppunud kohe ära. Teised püüduud ennast lootsikust kinni hoidmise läbi päästa. Lepik hoidnud ennast IV- tundi lootsikust kinni; «viimaks läinud ta nägu kahwatukS, jõud raugenud  ja ta langenud wette, kus ta ka enesele märja haua leidis. Teised kaks olnud 7 tundi paadi pääl ja hüüdnud appi, kuni wiimakS abi juurde jõudnud ja nad eluga ära päästnud. Lepitut jäiwad nasne ja lapsed taga leinama- Ta oli üks siinsetest edumeelsematest meestest. Alles pühapäewal pärast lõunat wõttiS ta Anseküla  Põllumeeste Seltsi liikmete koosolekust huwitusega  osa. Tartust. EeSti näitusel on kõigil kolmel päewal lokku umbes 22,000 immest käinud: laupäewal 1,400, pühapäewal 19,100, esmaSpäewal  1,500. „PoSt." Minstift DawidgorodkiS põlcfiwad 112 maja ära. Aleksandrowskist. „Kriwoi Rogis" lõpetan  mlekahju üra. Maha põlesiwad 450 talu, õigeusu kiriku majad, kroouuwiinapood, kõik wili ja loomade talwine toidus. Kahju ulatab miljoni rublani. Umbes 5,000 inimest on raskes  seisukorras. Awati komitee, kes audeid korjab. Simferopolist. Berdjanski maakonnas põles 300 kohta maha. Ateuas, 17. aug. Selle järel kui wastuhakkajatele  amnestia anti, pöörasiwad nad kasarmutesse tagasi. UuS kabineti loodab, et ta saadikutekogus enamuse  saab. „Wir." 60. Saarlane, ISO9 KWZi-A, ». N «« r. i>!W«Z. ?ikM S»M v»»,,»»,». - «N-w>. >l. M Kmcharch Aurulaev kapten A. Ki-hot, sõidab IS. juli k. p. kuni il. septembri k. p. igal kesknädalal kell 8 hommiku  ja igal laupäeval kell « õhtu siit Riiga. SV' Prahti 'võetakse teisipäeval ja laupäeval lSuua kell S. wastu. Lähemat teatust annab Theod. Lange. Ma aurulaewade väljasõidu päewad: Muhusse, Haapsalu, Tallinna ja Peterburisse: „Zmperatvr Nikolai Il"k. M. Sillin, 23. augustil. kapten L. Schmidt. 27. augustil. «Konstantin", kapi. H. Johonnsohn. 80. augustil. Rttga „Reva", kapten L. 23. augustil. Konstantin", tapt. H. Johannsohn, 27. augustil. „ZmperstorßikolaiU.", k. M.Sillw, Zl). augustil. WSljasõit Roowssaars sadamast 2. augustist Peterburi poole kell 7 hommikul ja Riiga kell K õhtul Nuruiaew „Newa" ei iähe Haapsalusse ja sõidab augusti kuus kell 8 hom. siit Riiga M. WikSsttVsvg. Teadaaudmised. W°n° Mg I- tsinki ostetakse W. S»h«i tisleritöötoas. üh«i mitmesuguste asjadega MltlUV»» on leitud. Lähemat teatust Teadaandmine. Wastuwõtmine Kuresaare meremeestekoolides on juba hakkanud ning kestab edasi ettewalmistamise koolis kuni 1. oktobrini, kaheklassilises meremeestskoolis kuni l. nowembrini. Õpetus algab: kaheklassilises meremeestekoolis 2. oktobril ja kolmeklassilises ettewalmistamise koolis 3. septembril. Kaheklassilisesse meremeestekooli wõetakse wastu: kes kihelkonna  wõi rahwaalgkooli on lõpetamch ehk sellekohase eksami teinud, mitte alla 17 aastat wana ja purjulaewade MI mitte wähem kui 12 kuud sõitnud on. Ettewalmistamise kooli I. kl., kes 13—17 aastat wanad ja Wenekeeles lugeda ja kirjutada ning rehkendamise neli seadust mõistawad, 11. klassi,kes 14-18 aastat wanad, lll.—klassi, kes 13—19 aastat wanad ning peawad eksami ära tegema: kes 11. klassi tahab sisse astuda, teeb I. klassi eksami, kes M. klassi I. ning 11. klassi eksami. Wastuwõtmise eksamid kaheklassilisesse meremeestekooli peetakse 30. septembril,  aga ettewalmistamise kooli 1. ja 2. septembril. Palwetirjad ühes dokumentidega antakse Kuresaare meremeestekoolide ülema nime pääle lihtpaberil. Palwekirja juurde tuleb panna: 1) ristimisetunnistus; 2) seisusetunnistus; 3) rõugetunnistus; need, kes kaheklassilisesse kooli aStuwad, pääle selle tunnistus selle üle, et nad 12 kuud merel purjulaewade.! sõitnud; 4) kohaline tunnistus kihelkonna- ehk rahwakooli kursusel õpetamise üle. Kõik, kes meremeestekoolidesse on wastuwöetud, peawad kohe seatud  wormi järele riided muretsema. Koolimaksu wõetakse: kaheklassilisesse  meremeestekooli astujatelt Saaremaa elanikkudelt 12 rbl., kõigilt teistelt 18 rbl. aastas; ettewalmistamise kooli astujatelt: esimestelt k rbl. ja teistelt 10 rbl. aastas. Koolide ülem J. Prinz. Kuresaare kiriklikud son. Pühapäewal S 2. augustil. SeStikeele jumalateenistust ja lauarahwawastuwõtmist  kest peab ülemõpetaja Mostfeldt. Kirjutamine ja pthtilugemine laupSewa  õhtu kell 6.