ja walituks loetakse sel püewal seda, kes Võrdlemisi kõige rohkem hääli on saanud. 53. Riigiwolikogu liikmeteks wõib ainult isikuid walida, keS selleks oma nöuusole- Mist awaldanud. Isikud, kes kodanlises riigiteenistuses palgalist ametit pcawad, peawad Riigiwolikogu liikmeks walimisel ametist lahkuma. 54. Keegi ei tohi rohkem kui ühest kubermangu  wõi linna walimisekooSolekust osa wõtta. 55. Riigiwolikogu liikmeteks ei wõi niisugused  walida, kes Wene keelt ei oska. 66. Pääle walikuid lõpetawad kubermangude  ja linnade walimiSte-koosolckud oma tegewuse. Mitte hiljem kui järgmisel  päewal annawad koosolekute juhatajad kõik walimistesse puutuwad aktid kuberneride  wõi jälle linnapüälikute kätte. 57. Kolme päewa jooksul pärast walimise-koosoleku  lõpetamist wõiwad need, kellesse asi puutub, kuberneri wõi linnapääliku  ees walimiSle juures ettetulnud korratuste ja seaduserikkumiste üle kacbtust  tõsta. 68. Kuberner saadab nädala jooksul, pärast kaebtuse tema kätte andmist, kaebtuse  ja watimise-kooSoleku aktid ühes koosoleku  juhataja seletusega walitscwa senati kätte. 59. Senat waatab walimise-aktid ja kaebtuse läbi ning kui ta seadnslikka põhjused  leiab, siis tunnistab ta mõne waliku wõi ka terwe walimise tühjaks. 60. Eelnimetatud paragrahwis tähendatud  kaebtused waadatakse senati esimeses departemangus läbi; ülemprokurör awal- dab oma orwamist asja kohta ja istumisest  osa wõtwad senatond teemad häälte enamusega otsuse. Kui hääled pooleks langemad, siis otsustab eesistuja scnatori hääl. 61. Kui senat waliku tühiseks tunnistab  mõi kui mõni liige riigiwolikogust wälja aStub kuna uute üleüldiste walimisteni  meel üle aasta jääb, siis wõetakse senati otsuse järele kubermangu mõi linna walimisekooSolekul, kes wäljoaStunud liikme oli maimud, uued walimised ette. Otsekohesed  walijad on needsamad, kes selle wiie aasta pääle kusagil on walitud. 62. Riigiwolikogu liikmete nimekirjad seab senat kokku ja awoldab ta rahmale. (Lõpp.) Kiri wajus ta küte wahelt maha. Ta seifis sääl, tuhakarwg näo, tarretanud pilguga,  kokku wajunud kujuga nagu mõni wana rauk. Ja tema seeS wirutas südame tunnistus  waljuSti: Sina oled süüdlane! Sina oled teda meeleäraheitmisele ajanud, oled teda sellesse alla wajuda lasknud, ei ole talle ta iviletsuses mitte toeks kõrwal surnud! Raske ohkamine kõlas läbi waikse ruumi. See juhtis kantselei teenri Alberti tuppa. Ta arwaS, et kirjutaja häkisti haigeks oti jäänud. Aga ta jäi kohmetanult ukse lüwele seisma, sest ta nägi, et herra mitte haige ei olnud. Ta istus omal toolil, küünarnukid  wastu lauda toetatud, pää käte wahele pigistatud ja hoigaS südand löhestawa  häälega ikka ühte ja sedasama: Johanna Johanna! ta on surnud surnud! Temal on keegi surnud, arwas teener kaastundlikult. Ta oli kirjutaja herraga kül nii hääs seisukorras, et ta talle troosti sõna oleks wõinud öelda. Ometi mis kasuks? Ta teadis, et niisugusel ajal kõige parem on üksinda olla ja kadus tasaselt läwelt. Tund aega hiljem sõitis Albert kinnises woorimehe wankris pudukraami kaupleja lihtsa maja ette, astus kärmesti wankrist wälja ja tõttas eeskojast läbi tuppa. Sääl seisis ta nüüd selle kahwatanud, walusatest saatuse löökidest trehwatud naesterahwa ees, kes pliidi ees seistes õhtu sööki walmistas. Wähe aega waatasiwad nad küsides üksteise  otsa. Kes teie olete? seisis naesterahwa  pilkudes. Noortmeest täitis imestus, et Johanna ema kodu oti, mitte enam mangi kojas. Sest ta tundis silmapilk Johanna ema ära selle kirjeldamise järel, mis Johanna tihti nii armsasti omast emast teinud oli. Ta esimene pilk selle enne- aegu wananenub, närtsinud, mäsinud kujulise  naesterahwa naoSse täitis ta südant soja kaastundmisega, äratas i'as usaldust, et tema selle auusameelelisest tütre ema oli, keda tema armastas. Ta nimetas oma nime ja küsis wärisewa häälega, walusa liigutusega  : Kas see siis tõesti tõsi on, et Johanna hääl jäi tal kinni enne aga kui emand Weigel sõnagi lausuda sai, rääkis ta ägedusega edasi: .Kus ta on? Ons ta ons ta surnud?! Emand Weigel raputas mähe pääga. Jumal hoidtu selle eest! ütles La sinna juurde toonil, mis kui palwetamine kõlas. Kui Albert kuulis, ct see kõige hirmsam weel sündinud ei olnud, et kogunigi ehk wcel lootust paranemise päüle oli, meeris kui mäe koorem ta südame päält. Ema ei teadnud sellest midagi, mis wiimsel ajal tema tütre ja selle kosilase wahel ette tulnud oli, aga nüüd aimas ta seda. Ja tema oli nüüd jälle sääl! ta oli tulnud kõigest hoolimata ! Pisarad tungisimad talle silmadesse. Palamas liigutuses  sirutas ta talle omad käed wastu. Nii musi peame endid tundma õppima! ütles ta rõhutult. (Järgneb.) Isamaalt. Kuresaarest. 6. septembril pidas Rootsi-Norra vize-konsul hr. kaupmees H. Schwallbach oma abikaasaga hõbepulmi. Scllel tähtsal päemal laisimad juublipaarile hulk sõpru ja tuttawaid  õnne soowimaS ja õhtul pühitseti salongis  pulmapidu suurepäraliselt. Hr. Schwallbochil  on praegu 9 poega ja 1 tütar. ..Karskuse" ja „L yr a" seltside  eestseisuste ühendatud koosolek  otsustas neil päiwil nimetatud seltside ühendamiseks uuesti sammusid teha. Lähemal ajal peetakse RiigaS, Kõigekõrgemalt  poolt 18. webruaril s. a. kinnitatud  seaduse põhjusel, rahwa hariduse ministri poolt asutatud ii õ u u k o g u istumisi,  õpeasutuste seaduste läbi waatamiseks, millest ka Lalurahwa saadikud osawõtawad. Kuulu järele soada sinna Saaremaa saadikuks  Koguka walla kirjutaja hr. G. T a m m kutsutud. Meie koolielus on palju, palju puudusid. Palju oleks siin parandusi  soowida. Nüüd wõib seda kõige paremini  teha, kus lähemal ajal Riigas nöuukogu  kooli asju harutama saab ja kuhu ka Saaremaa talurahiva poolt saadik ilmub. Sellepärast andku nüüd igaüks, keda Saaremaa  koolielu huwitab, oma soowid selles asjas üles, ja saatku need kirjalikult Saaremaa  koolisaadiku kätte. Sel teel wõib Saaremaa saadik ennast põhjalikult ette walmiStada ja k õ i k i meie koolielu puudusid  nõukogus ette kanda. Ka meil on Riigiwo I i k o g u liikmete walijate walimise eeltööd  juba alganud. Tulewal aastal saab Kuresaare linna uute rvolimeestewa l i min e olema. Walmistagu siis meie majaomanikud ennast juba warakult ette selles küsimises, keda roolimeesteks walida, et sel teel tublisid mehi wolikoguSse saada, keS tõesti kakõigi linnaelanikkude kasusid silmas pearoad. Sunduslised määrused jalgrattasõidu kohta on nüüd ka Saaremaal maksmas. Oldagu sellepärast  ettewaatlikud ja muretsegu igaüks, kes jalgrattaga sõita soowib, kohase luba kreisi ülemalt. Neil päiwil on WüikseS wäinas kaks soldati ära uppunud. Üks uppunu on üles leitud. Uppumise põhjus on teadmata. Kooliraamatud. Riia õpekonna  kurator on koolide juhatajatele ringkirja  läbi weel kord teada annud, et ühtgi seltsi kooliraamatuid ennemini kui kahe aasta pärast ei tohi kõrwale heita ja uut seltsi raamatuid tarwitusele wõtta. Päälegi peab kooliõpetajate koosolek otsustama, kas waja on uut seltsi kooliraamatuid koolis tarwitusele wõtta, nutte aga üksik kooliõpetaja, ja otsus tuleb enne suwise waheaja algust Leha. Aastapidud koolides. „Rish. Westnik" kipub nende kallale. Ta loeb neid tembutamiseks, sest et nendel pidudel, sel kujul, nagu neid nüüd peetakse, mingisugust otstarvet ei ole. Need pidud peaksiwod kooli perekonnaga ja rahwaga ühendama. Et see wõimalik oleks, tuleks kooli aastapidudel kuiwade numbrite ettelugemise asemel seletada, missugused  uuendused koolis on maksma pandud, kuidas lugu kooli raamatukogudega ja lugemisetubadega, ettelugemistega jne. on. Niisuguste seletuste läbi wõiks seltskonnas  kopli wastu huwitust äratada ja pidude pääle tarwitatud aeg ei oleks asjata kulutatud. Wiljandr m. Põltsamaa lt. Aleksandri kooli inspektori kohuste täitjaks on neil päiwil, nagu „ Teataja" ustawalt poolt kuuleb, agronom  hr. J. Raamot, kes Riia õpekonna kuratorile  selle ameti kandidadina ette pandud, esialgu käesolewa öpe-aasta paale kinnitatud. Seega on, ütleb leht, esimene samm Aleksandri  linnakooli ümbermuutmise aSjuS astutud.  Lootuse järele saamad sel sihil tormilised  edaspidised sammud ka peagi järgnema, seda mööda, kuidas kooli kuratoriumil korda läheb ainelist toetust saada. Nagu kuulda, olla kuratoriumil soow juba tulewal aastal, kui see wõimalik on, kui mitte täielikku põllutöökooli awada, siis ometi põllmöö-kursusega hakatust teha. Jurjewi maako». Külgehakkaw kõhutõbi. Kohalise kreisiülema ettekirjutuse  järele peab «alla- ja mõisapolitsei Möndasugust. Papist saapatallad. Keegi kingsepp oli hiljuti, kuidas Tartu Saksa lehi kuuleb, ühele teenijale tüdrukule paar kingast walmistanud. Kingad pidiwad teadagi nahast olema, pärast selgus aga, et tallad papist oliwad ja mustaks wärwitud.  Seesama kingsepp oli sellesama tüdruku käest saapad parandada wõtnud, aga ei ole neid tagasi annudgi. Tüdruk kaebas kingsepa kohtusse, kus süüdlane pettuse ja wõõra wara omandamise pärast neljaks kuuks wangi mõisteti. S a ar lan e. 1905 M 39