mis ta meile tuua wõib. Pääle puuwilja pandakse sel näitusel ka weel juure wilja ja köögikaswude kaswatamise pääle ühes iseäralises näituse-osakonnas suuremat rõhku. Niisamuti peab ka uks iseäraline näituseosakond meile selle kohta tunnistust tooma, kni kõrgele järjele Eestimaa lillede kaswatus wiimaste aastakümnete jooksul on jõudnud. Näitus pidawat üleüldse kaheksasse osakonda jagunema, mis järgmised on: Puuwilja kaswatus, juurewilja- ja köögikaswnde-kaswatus, lillede-kaswatus  (triiphoone taimed), puukoolide sünnitused, lillekimpude  ja pärgade punumiue elawast ja kuiwatatud  materjalist, Puuwilja- ja köögikaswude kõige tulusam tarwitusewiis, aiatöö-riistad, aiakalud jne., aiakunst, kaunistused, aiatöö-kirjandus jne. Ülesandmist nende poolt, kes sellest näitusest soowiwad tegelikult osa wõtta, wõtab kuni 1. septembrini  1902 aiatööinspektor hra F. Winkler Tallinnas  (Eestimaa Aiatöö-Selts, Wismari uul. nr. 2) wastu ja Pääle selle weel kõik näituse komitee liikmed, kes nimelt järgmised on: Saku mõisa omanik hra von Baggohusswudt, kui seltsi esimees, adwokat O. Nieberg. kui kirjatoimetaja, Rohu mõisa  omanik parun Hoyningen-Huene, kojameister A. von Knorring, ülein metsaherra H. Kühnert Tallinnas,  krahw Tiesenhausen Selli mõisast, linnaacdnik H. Walker Tallinnas ja aiatööinspektor F. Winkler. Wäljamaalt. Asuns-Afrikc; fõlarVÄcL<;tt. Pretoriast teatatakse „Standardile:" Dewet murdis 400 mehega Lindley lähedal enesele kindlus  maj a d e liinist läbi teed põhja poole. Tema meestest lõikasiwad mõned okastraadist aia katki ja tegiwad seda wiisi terwele wäeosale tee lahti. „Reuteri"  teatel seisab Dewet nüüd wist jälle oma wanas  peidupaigas, põhja pool Reitzi linnakesest. Wangi wõetud burid räägiwad, president Steijnil olla wabariiklaste keskel suurem mõju kui Dewetil, ja Steijni waugiwõtmine saada sõda waremalt lõpetama. Öösel wastu 6. (19.) webrubri tungisiwad 300 buri Frankforti ja Vrede mahel olewast kindlusmajade  liinist läbi, kus juures lõuna poolt tulnud buride salk neile abiks oli. Burid rikkusiwad traataia  ära, ajasiwad inglaste loomad minema ja tungisiwad kange tule all kindlusmajade wahelt läbi, kus juures nad mõned surnud kaasa wõtsiwad. Deweti wägi on salgakestesse lagunenud. Kitchener telegrahweerib Pretoriast 21. (8.) webruaril: Üks osa ratsawäge ja 300 inglaste pool wõitlewat buri ooberst Porkeri juhatusel  kippusiwad Nooitgedlchti mägedes häkisti ühe buride laagri kallale, wõtsiwad 164 buri wangi ja saiwad kõik wankrid, hobueeslid jne. saagiks. Wangide seas on 4 ohwitseri. Inglastel ei olnud mingit kahju. Prantsuse sõja-sönumisaatja Jean Carröre kirjutab  sõjawäljalt tagasi tulles: See on ajaloolik tõde, et sõda ainult kullakaewanduste pärast algas. Kaswanduste  ärarikkumisega oleksiwad burid endale kasu saatnud ja Inglise sõjamäele meelehääd teinud. Inglise ohwitserid oliwad kullajäägrite pääle wihased,  et nad nende kasude pärast sõtta pidiwad minema.  lohannesburi sisse minnes hüüdnud üks Inglise kindral buride kohta: „OH need lollid eeslid!  Meie peame nende pagana kullajäägrite pärast  wõitlema, kuna burid ise kaewandused rahule jätawad. Burid on tõesti selle wäärt mis, nad nüüd saatvad." W. t. s. t. ja „R. R." Brüsselist, 12. webruaril. Transwaali sõjawäljalt  ja otse buride päälaagrist jõudis eila Or. Albrecht siia, kes ka kaks Ludwig Botha tütart nende ema juurde tõi. Dr. Albrechti seletuse järele olla buride seisukord hiilgaw. Praegu olla weel 20,000 buri sõjariistus ja nad kõik walmis wõitlust kuni kõige kibedama lõpuni edasi pidama. Korratu ja kõlbmatu olek Inglise sõjawäe hulgas wõtwat  nii suurt wõimust, et nad wõitlewate buride eest wõimalikult eemale hoidwat. Or. Albrecht seletas, et tal president Krügerile wäga tähtsaid sõnumid wiia olewat ja sellepärast pidawat ta wiibimata  edasi reisima. —lnglaste kindluse majadel olla nendesse kinni pandud sõjawäesalkade kohta, kellel iga liikumise wabadus puudub, kõige kahjulikum  mõjudus, kuna nad aga buride liikumise wabadust  sugugi takistada ei suutwat. „Nordlivl. Ztg'i" eratelegramm. Austriast. Brünni Annas (Määrimaal) tahtsi- Wad protestantid „Luth eri-pidum ängu" toime  panna, kuid tsensur kärpis eeskawast nii palju maha, et pidumäng wist etendamata peab jääma. Muu seas keelati ka laul „Meil tuleb abi Jumalast"  ära? „D.-Z." Nomast Zanardelli ministerium on ametist taganenud.  W. t. s. t. Palermost. Küpruse saarelt tulew Wene a u r ulaew  „Maria Georgiewna" jooksis Wahemere rannal kalju otsa ja katkes ära. 14 laewameest on weel päästmata. W. t. s. t. Newyorkist. Preisi prints Heinrich jõudis 11. (24.) webruaril siia ja reisis warsti Washingtoni  poole edasi. W. t. s. t. Wene telegr. seltsi wiimased telegrammid. Baknst, 13. rveb. Tmnajewi petroleumi-tehases pääsis wli lahti, mille juures 10 inimest tulehaawu saiwad. Uks neist on juba stmmd, teine suremisel. 92 Lesti postimees. 902 Tänasel numbril on „Ohtused kõned " nr. 7 kaasas. Wastutaw toimetaja ja wäljaandja August Bssch 'rauoiPachls psvosi.