ei tehta, fiis ei wõi mitte nuriseda, et feltfi-elust leigelt osa «võetakse. Praegu, noores eaS, on aeg, kus nendesse tahtmist seltskondlise tegewusele wõib kaSwatada ja peab kaSwatama. Tagutagu rauda seni kui see tuline on! Need sõnad olgu ka siinkohal makswad. Wäikela. Pühast. Nagu wiimasel pidul selgesti tundus, on siin küljes lahedamatest ruumidest pidustuste jaoks suur puudus. Aga nagu ka mitmeti awalikuks tulnud, ei saa praegune siin wõimul vlew seltskonna kiht mitte nende ehitaja olema: ehitajad peawad alles kaswama ehk kaswatatud saama. Poidelt. Kawandi külaS on Tütsi puumaa, millel oma huwitaw ajalugu on. Juba kümnete aaState eest müüdi oksjoni teel nimetatud  puumaa, tema peremehe «võlgade pärast ära. Peagi müüs ostja puumaa teisele isikule, see kolmandamale ja wiimane jälle neljandamale isikule.  See neljas isik L. müüs poole puumaad oma naese isale P.-le ära. Mõne aeg pidasiwad  L. ja P. puumaad kahekesi. Kuid kõik need ostu- ja müügikaubad ei olnud mitte krepoSti raamatutes kinnitatud ja ostukontrakt oli kroonumaade walitsuse poolt endise peremehe  nime pääle wälja antud, kelle tütar Olga K. ennast wiimasel ajal kreposti jaoSlonnas  peremeheks kinnitada lasi. Et kohta omale saada, tegi P. niisama „vma all" endise peremehe tütrega kauba, et see puumaa teatama summa eest temale müüb ja maksis ka 50 rbl. käsiraha ftsse. Säül tulnud aga teised, ostjad «vennaksed W. ning pakkunud puumaa eest rohkem raha, kellele Olga K. ka puumaa ära müüs, ostukontrakti kreposti jaoskonnas ära kinnitades. Kuna L. ostjatega ja müüjaga ühes nõus ning kõige sellega rahul on, ei taha aga P. sellega mitte leppida ning ei lähe puumaa päält mitte ära, mille pärast ostjad W. tema «vastu Riia ringkonnakohtus nõudmise kohast wälja tõstmise pärast sisse on andnud; P. omalt poolt on oga Olga K. ning ostjate W. wastu ka Riia riiigkonnakohtus nõudmist alustanud, et puumaa müümise kaup, mis Olga K. ning W. wahel tehtud, tühjaks tunnistataks, sest et puumaa temale ennemini müüdud on, millest ka W-d teadnud. Saab näha, kudas see asi wiimakS lõpeb. Et ostjad W-d sel kewadel P, käest poole puumaad juba ärawõtnud oliwad, fiiS on P. nende wastu ka talurahwa kohtutes rikutud koha pidamise jalule seadmise üle nõudmise  sisse andnud. Kõtt niisugused segadused wõiwad aga ainult selle läbi sündida, et maade müümise kaupa igakord mitte kaupa kreposti jaoskonnas ära ei kinnitata. Sünniks see, siis ci tuleks sarnaseid asju mitte ette. Pärnust. EeSti laewaühisus on Pärnus asumisel.  Ettcwõtte eesotsas seisawad mched, kellel mitte ainult raha ci ole, wald ka asjatundmist. Esiotsa mõeldakse alalist laewaühendust kodumaa ja Jnglisemaa sadamate wahel käima panna. Loodetawasti leiab eitewõte kõikide keskel, keda meie mereasjanduse edenemine huwitab, elawat  tähelpanemist. Ta on seda wäärt. „Post." Tartust. W. Reimanni haigus on „Post." teatel järel andma hakkanud. Haiguse põhjuseks  on kõhu nõrkus, mis nähtawasti liigsest waimlijest tööst alalise istumisega tulnud. Termis  on sedawõrt paranenud, et hr. Neiman ülikooli kliinikust koju on lastud. Wõrns. LinnawalimiStcl 17. detsembril wõitsiwad WöruS Eesti edumeelsed. Nendest on lk eestlast ehk eestimeelset ja 7 sakslast ehk saksameelset. „Pvst." Tallinnast. Uus ajakiri. Endisele „Päewalehe"  toimetajale Peter Grünfeldile on luba antud kaks kord kuus ilmuwat ajakirja „Eesti Perekonnaleht"  «älja anda. „Wir." Seda ja teist. Suur tulekahju. Neil püewil on Londonis suur tulekahju olnud; nimelt on suur Arding ja Hobbs'j kaubamaja tuleroaks saanud. Keegi äri teenija wõtnud parajasti wihmawarjufid waateaknalt ära ja selle juures löönud ta kogemata eleltrilambi katki. Selsamal  silmapilgul olnud aken tuld täis ja tulekeeled nilpsanud warSti terwet maja mööda üles. Paljude ostjate hulgas tõusnud suur segadus, üks-teist lükates tormanud nad ustest nälja, mis juures paljud naesterahwad ja lapsed jalgade alla tallatud. Kolmandal korral olnud umbes IVO naisteenijat, kel enam kusagilt pääsemist pole olnud, mispärast mitmed nendest uulitsale hüppanud, kuhu nad purustatult jõudnud. Teised, kes üleS jäänud, saanud tules surma. Kaubamaja oli suur ja kahju arwatakse ligi 10 miljoni rubla pääle. „Wir." -- Rääkimisega awaldab mõistlik oma mõistust, rumal oma rumalust. Lugu pidamine mõne inimese wastu algas siis, kui ta kõnelema hakkas, ja lugupidanine mõne mehe wastu kadus,  kui ta oma suu lahti tegi. Inimeste kodused rõõmud on maailma  kõige suuremad rõõmud. Ja wanemate rõõmud oma laste üle on inimese soo kõige pühamad rõõmud. PeStalvzzi. Kallis on mulle sõber, aga waenlane on mulle kasulik; sõber näitab mulle, mis ma wõin, waenlane õpetab mind, mis ma pean. Schiller. Loomad e-aiaS: ProhweSsor : Aga see ahw näeb just kui inimene wälja? Loomadenäitaja abikaasa: Wabandage, olge tasa meie wana orangutang jäi haigeks ja nüüd täidab minu mees tema aset. Lätimaalt. Riiast. Nagu Riia lehtedest näha, on sisemiste asjade miniSteriumi l'"a? tõsine salanõunik  N. Saiontshkowski Riiga jõudnud. „Retschi" kuulmist mööda saab Saiontshkowski, les Wilnas ja Peterburis rewiderimas küis ja senator Garini rewiderimisele Mosiwas alustuse tegi, ka Riias rewiderimist ette wõtma. SaioalshkowSki rewideerimise kohta teatab „Pr. Kr.", et rewidecrijaga weel wiis ametnikku  kaasa on tulnud. Rewideerimise alla tulewad mitmed ametikohad. Suur politiline protsess tuleb aprilli ehk mai kuul Riias sõjaringkonnakohtus arutusele,  1905 a. rahutuste asjus. Kaebealuste arw on 335 ja tunnistajaid ja kohtusse 1000 in. kutsutud. Arutamine saab arwata 2 kuud kestma. „M. K." Tartu sotfialrewolutsionüride protsessi ajal tehtud otsustest on, nagu kuuleme, mõned ümber  muudetud, ja nimelt: waremalt 4 aastaks sunnitööle mõistetud Skatitshew, Gaejew ja Johonson saadetakse asumisele, kuna Ploomi ja Tootsi karistus kindluse-wangiStuseks ümber on muudetud; waremalt mõisteti nad asumisele. „Pwl." Kaugemalt riigist. Peterburist. Suurwürst Mihail Nikolajewitshi  surnukeha toodakje soomuslaewa „Boga> tõri" pääl Wenemaale. lö. dets. jõudis laew Bosporusesse, kuS teda Türgi walitsuS sellekohaste  auavaldustega waStu wõttis. Surnukeha  toodakse Sewastopolisse, kuhu Keisri Majesteet  ja keiserliku perekonna liikmed teda waötu wõtma on läinud. IS. detsembril on Parifis injhener A. Gilewitsch kinni wõetud. Nüüd on lindlaks tehtud; et Gilewitsch Lestnikowi põikuulitsaS, üliõpilase-tehnologi Podlutski ära tappis. Tapmisest  ja tapmise põhjustest on omal ajal pikemalt  kirjutatud. Nimelt tahtis Gilewitsch tedagi enese sarnast isikut ära tappa ja ennast selle asemele tapetuks kuulutada. Nii oleks ta kinnituseseltfist  oma elukinnituse raha kätte saanud. Hilja õõsel IL. detsembril tuli Peterburisse Parifist telegramm, et inshener Gilewitsch enese ära on surmanud. Plahwatuse asjus Astrahani uulitsal toob kõige huwitawamaid ja täielikumaid teateid  „Now. Wr." Nagu nendest teadetest selgub,  m Wsslnsjenski pärisnimi Petrowski. Ta on ennast ka Petrowiks nimetanud. Kohtu otsuse pääle on ta omal ajal Siberisse saadetud,  kas asumisele wõi sunnitööle, ei ole selgesti teada. Siberist on ta politsei departemangu ülemale Gerassimowile ette pannud, et ta politsei teenistusesse tahab hakata ja lubanud tähtjaid teateid rewolutsionäride üle muretseda. GeraSsimow on pakkumise wastu wõtnud ja Woskressmskil Siberist tagasi lasknud tulla. Kahetseja rewolutsiouär on oma tegewuse läbi salapolitsei ülemate usaldust wõitnud. Palka on ta 1000 rubla kuuS saanud. Kui aga Asist asi paewawalgele tuli, on Woskressenski kartma hakkanud, et ka tema tegewus  päewalgele tuleb. Ta on uuesti „kahetsema"  hakanud ja rewolutsionäride keskkomiteele Partsis teateid salapolitsei tegewuse üle lubanud  saata. Et selle usaldust wõita, on ta mõnda tähtsat kuritööd lubanud toime panna kas Gerasflmowi ehk mõnda teist salapolitsciülemat  ära tappa- Selle on ta korda saatnudgi. „Elu." Tampere jaamas on kast katki läinud, kuS padrunid sees vinud, mis Helsingist Taluperesse  oliroad saadetud. Padrunite saatja on Hamburi firma Hanson ja Co. See asjalugu olewat awalikuks teinud, et Soomemaale salakaubana  suur hulk rewolwrid ja padrunist sisse olewat weetud. Sõjariistu toodud wiies rahakapis  sisse, mis iseäraliselt jalakauba wedamiscks  watmis olnud. Spordi-asjade kauplustest Helsingis on l 0,000 marga «väärtuses sõjariistu  ja padrunist ära «võetud. Ka teistes linnades on suur hulk sõjariistu ära korjatud. „PM." Wäljamaalt. Austria Ungarlast. Suur raudtee õnnetus.  Esimesel jõulupühal juhtus Praga ja Wieni «vahelise raudtee pääl suur õnnetus. Kiirrong,  mis Pragast hommikul kell 7,20 minutit wälja sõitis, põrkas Uhersko jaama lähedal Pardubitzi ja Chotzsni wahel Ühe kauba rongiga koiku. Kokkupõrkamise pilgul tormas kiirrong 80 kilometrilise kiirusega edasi. Kiirrongil oli 130 sõitjat pääl. Kokkupõrkamine oli nõnda tugew, et mõlemad «vedurid üksteise sisse tungisiwad  ja nõnda puruks läkfiwav, et nendest muud järele ei jäänud, kui inetu raua kõmakas. Hulk wagunisi läks pilbasteks; raudtee roopad paendusiwad kõweraks, nagu oiekfiwad nad pa> juivitsad olnud. Kokkupõrkamise pauk oli nõnda juur, et 30 metrit eemal seiswal wõõrastemajal kõik aknaruutud puruks läkfiwad. Isegi wördlemist  kaugel seismas kirikus, kuS parajasti jumalateenistust peeti, oli nii waljut praginat kuulda, et õpetaja jumalateenistust pooleli jättis ja waadata laskis, mis see plahmatus tähendab. Inimestest on kokkupõrkamisel 14 surma saanud ja 23 raskesti haawata. Uuemad sõnumid. Kuresaarest. Keiserliku Mereasjanduse  Seltsi Kurejaare Haruseltsi awamise koosolek S. detsembril. (Järg.) Hra Prinz paneb ette purjulaewanduse paremale järjele tõstmiseks südilt tööle halkata. Ta loeb ühest ajalehest, et Riias üks selts jäämurdjat muretseda soowib. Et selleks raha kokku saada, mõeldawat Riia sadamas käiwatelt laewadelt, ka purjulaewadsit, iseäralist maksu selle ettewõtte kasuks wvtta. Sellekohane eelnõu olewat juba ministeriumisse kinnitamiseks  saadetud. See maks oleks aga purjulaewadels  uueks raskuseks. Purjulaewad jäämurdjat  ometigi ei tarwita. Neil pole temast kopiku eestgi kasu, mispärast neilt ka maksu wöetama ei peaks. Kõneleja peab tarwiliseks, et laewaomanikud walitsust palukfiwad, et tähe»- datud maksuwõtmise eelnõu mitte sel kujul kinnitatud ei saaks. Meie purjulaewade päält ei peaks seda maksu mitte wöetama. Kaupmehed  RtiaS saakfiwad jäämurdjast kasu; nad maksku fisseweetawa kauba päält tähendatud maksu. Hra ESjer soowiiad, et just K. Haruselts  selle osja pärast ministeriumisse palwelirjg  lalitaks. M 95 Saarlane, 1909