Transwaalis inglaste wastu wöitles ja kes inglise traadisõnumite järele juba surnud  pidi olema, on neil päiwil Peterburist tagasi jõudnud. Herra Ganetski oli Oktobri  kuus m. a- Lõuna-Afrika sõjawäljale läinud ja sai süül buride Mastaabi ülema ooberst Villebois de Maureiliga tuttawaks, kes lahingis surma sai. Nagu hca Ganetski jutustab, on ta ooberst Villebois'i surma päält näinud; üks inglise soldat pistnud oobersti oma püssitikuga läbi. Inglise wäeülema käsul lastud soldat selle teo eest pärast maha. Hra Ganetski esitelcnud snnast enne ärareisu president Krügerile ja saanud presidendilt ta päewapildi omakäelise  allkirjaga mälestuseks. President Krüger soowis, et hra Ganetski ennast Euroopa Transwaali saadikule Oi. Leyds'ile esiteleks, mis otstarbeks Ganetski Parist reisis. Säält tuli ta Wcnemaale tagasi. 350 tohtrit saadab „Punase risti" seltsi pääwalituS Jda-Aasiasse. Palka saamad  arstid 350 kuni 500 rbl. tuus ning reisiraha. Naisarstisid ei wõta seltsi pääwalitsus  wastu. Peterburi „Punase risti" osakond palub pääwalitsuselt 45,000 rbl- raha, et suuremat osakonda halastajad õdesid ja ühte lendawat laatsareti kaugele idasse läkitada. Wenemaa kaubanduse ja tööstuse kohta mõjuwad Hiina segadused juba nüüd wäga halwaSti ja tulewad päewad wõiwad weel suuremaid raskusi tuua. Wene theekauvleiad  wõiwad miljonite kaupa kahju saada. Juba nüüd on Wene theekaubandusel  kitsik käes, mis wäga suureks ähwardab  minna. Moskwa kaupmehed, kelle käte läbi peaaegu terwe Wenemaal pruugitaw thee käib, tõendawad, et meil mitte ainult sel, waid ka tulewal aastal theepuudus kätte tuleb. Theewedu on peaaegu igalt poolt kinni wõi wäga takistatud—  Tollide körgendamine. Hiina sõda ei jää Wenemaa majanduslise oleku kohta mõjumata. Nende erakorraliste kulude päüle waadates, mis sündmused kaugel idas nõuawad ja mis suuremalt osalt wäljamaale  woolawad, on Kõigekõrgemal käsul tollisid mitme kaupade päält kõrgendatud, mis üle Euroopa piiri ja Soomemaalt Wenemaale toodakse, kus juures need tollid,  mis kaubalepingutes ära on määratud, endisteks jüäwad. Tollisid kõrgendatakse paljude kaupade päält terwelt 50 ja 30, 20 ja 10, protsendi wört, kui ka ilma protsendi-arweta ära määratud summade läbi. 50 protsendi wõrt kõrgendati muu seas järgmiste kaupadetollisid: jahu, linnaksed, tangud, apelsinid, sidronid, wiinamarjad, kuiwatatud puuwiljad ja marjad, würtsid loorberilehed, praetud kohw ja kohwi asemikud,  kakao oad, tubakas, weinid, mõdu, porter, kalad, austrid, wähjad, kalaliim ja shelatin, kalaluu, kummi, kautshuk, jalgrattad  jne. 30 protsendi wõrt: toores kohw, waha, nahast asjad (wälja arwatud kindad ja asjad sämishi ja glassee nahast), pergament ja safiani-nahk. 20 protsendi wõrt: Sissetehtud puuwiljad, sulatatud rasw, küünlad, tahid, korwid ja muud würtsaSjad, «armoriplaadid, portselanist kaubad, nafta produktid, jookSwa õli, noad, jahiriistad, prillid, pikksilmad ja ooperiklaasid,  kellad ja kellawärgid, kullaga ilustatud  tõllad, toores juute, lõuend ja patist, pesu ja riided, wasest ilukaubad. 10 protsendi wõrt: kingiseppa liim, pargitud nahad, kallid puud, puusepa-ja tündersepa tööd, tisleri-ja treiali tööd, mööblid, kaswawad  taimed, kiwid pääle kallite kiwide, sauest torud, sajangSkaupad, rohelised klaas- asjad, tahwli klaas, peeglid, seep, lakk, kirjalakk, parkimise ollused, wasest aSjad, mis kullatud wöi hõbetud, asjad muudest alamatest metallidest, mis kullatud wõi hõbetud, traadist asjad, toores kirjutuspaperi  kaup, tapeedid, juute, lina ja kanepi lõng, pitsid, tikandused, palistused, nööbid, kirjutuse, joonistuse ja maalimise materjalid.  Üks kaup, mis seni tollist waba oli, nimelt kaltsud, pandi ajutiseks 3Vrublase  tolli alla puuda päält; wälja arwatud  on aga need kaltsud, mis paberiwabrikud  tarwitawad. Kõige kõrgema tolli alla sattusiwad kallid kiwid; nende toll on 4V- rublast 10 rbl. pääle naela päült kerkinud. 100 protsendi wõrt on ainult ühe kauba, ja nimelt toore siidi, tolli tõstetud  I'/2 rbl- päält 3 rbl. pääle. Siberi wõid weetawat tänawu wäga suurtel hulkadel Tallinna kaudu «väljamaale.  Iga päew jõuda Tallinna 15 kuni 20 «vagunit, igaühes 750 puuda wõid, mis iseäranis Daanimaale wiidawat.  Petroleumi hinnad olla wiimasel ajal märksa langenud, sest et wäljawedu Hiinamaale  peaaegu täiesti lõpnud on. Kiriklik eestpalwe. Ülemalt poolt on käsk antud, et Ewangeliumi usu kirikutes  iga pühapäew ristiinimeste eest Hiinamaal  palwet saaks tehlud, Soomemaalt. Soome senat paneb kindralkuberneri püüdele, Soomemaal Wene keelt mõnes ametlikus kohas ärikeeleks seada, wastu ning põhjendab seda sellega, et niisugune  mõte mingisuguste endiste seadluste pääl ei põhjenda, maa üleüldiste oludega ega praeguse seisukorraga kokku ei sündida, ning et ka kohaliste seaduste wastu käia. „Finljandskaja Ga'eta" ütleb, et senati wastupaneku põhjendusel mingit tähendust ei olla. Wäljamaalt. Parifist. Juba jälle uuS tapmise katse ühe kroonitud pää wastu! Weel oli sõnum Jlalia kuninga kallal ära tehtud jõleda kuritöö üle wärske, kui telegrahf Parisist minewal reedel sõnumi tõi, et sääl üks anarhistlane Persia shahhi elu kallale kippunud.  Kui shahh 20. Juulil tõllaga wõöraste  walitsejate jaoks määratud paleest ära sõitis, murdis üks töölise laadi mees politseinikkude roodust läbi ja tahtis rewolwrit  käes hoides, shahhi tõlla jalgraua pääle hüpata- Shahhi kaasas olew suurivessir kiskus aga mehe käest rewolwri ära ja politseinikud wötsiwad ta mangi. Suure waewaga hoiti meest rahwa eest, kes t lle wihaselt kallale tikkus. Politseis küsiti temalt ta teo põhjuse järele. Ta wastaS: „See on minu südametunnistuse asi!" ning awaldas kahetsemist, et ta tapmise katse nurja läinud. Tema rewolwer oli wiie padruniga laetud. Shahh sõitis külmawereliselt  aurulaewaga Sevres'i ja Versaillesi poole edasi. Lõuna Afrika sõjawäljalt. Marshall Roberis teatab Pretoriast 1. Aug. (19- Juulil), et 1200 buri kahe wüeülemaga kindral Hunterile alla heitnud, niisamati buride nzäeülemat Potgieter ja Joubert inglise kindralitele Brucele ja Hamiltonile. Ka Daani leitnant. Andersen ja mõned muud Daani ohwitserid heitnud inglastele alla. Buride wäeülemal Olivieril läks korda, 5 suurtüki ja salga buridega inglise wäerinnast läbi murda ja Harrismithi poole minna—  Burid wõtsiwad Elandsriveris 300 moonakoormat ära- - Transwaalis sõidab merise sõjawankri kõrwal meel teine: säälonkibe wõitlus majanduse  wäljal. Asriklased paniwad terme majanduslise  lahingi inglaste waStu toime, nimelt kaubanduse asjus. Nad tegiwad isekeskis maha, et üksgi misgit kaupa ingliste kauplustest ei osta. Burid ajasiwad ise suure hulga kaubaladusid ja poodisid ümber ja inglaste kahju loetakse jo nüüd wähemalt 50°/° aaSta kohta. Muidugi mõista, ei jää ka inglased omalt poolt mitte mõlgu: nad lasewad kõik burid, kes nende juures teenistuses oliwad, lahti ja pääle selle loodawad inglased  mõne suurema õnnetuse pääle, mis Lõuna-Afrikas mitte haruldased ei ole, et buride üle peremeesteks saada. Maa on, nagu teada, kõik buride omandus, aga liikuw  kapital on enamisti inglaste käes; selle asjaolu pääle rehkendawadgi inglased. Kui kord wiljaikalduS, kas põua, wöi rohutirtsude läbi juhtub, wöi loomade katk maale tuleb, mille tagajärjel burid oma laenu eest kasuraha ära ei jõua maksta, siis on inglastel kerge nendele kohut mõista. - Sõnumid sõjaplatsilt käiwad wäga üksteise wastu- Ühelt poolt teatatakse: Botha on Robertsi taganema sundinud, kes korratuma mäe ja paljude haigetega Pre> toriaSse tagasi tuli- Terme edasimarsimine on katki jäetud. Delarey lõi Hickmani ratsajalawäge ja piiras Baden-Poweli RuStenburgis  sisse. Teiselt poolt teatab lord Roberts, et terme PrinSloo mägi ümber piiratud. Prinsloo olla 5000 buriga ilma tingimisteta mangi annud. Ametliku aruande järele on inglise sõjamäes Lõuna-Afrika sõja ajal kuni 17. Juunini haigustesse surnud: 133 vhwitseri ja 4204 soldatid. Kodumaale weeti haiguse  pärast 900 ohwnseri ja 14,379 soldatit.  Inglise poolt pakuti kindral Loui« Bothale ja Delarcy'le 10.000 naelsterlingi aastas ja waba elupaik TranSwaalis, kui nad sõjariistad maha paneksiwad- Hiina sõjast. Wene wäcülem kindral Grodekow teatab 18. Julil: Ühele wäeosale, milles 3 Jda- Siberi kütipolku, 3 patareid suurtükiwäge ja üks sotnja kasfakaid oli ja mis kindral Aigustowi juhatuse all seisis, anti käsk, Hiina kindlust Chuntsuni ära wõtta. Wäejagu marssis 16, Julil Nowokiewskist wälja, oli Nowaja külas ööd ja wõttiS 17- Julil kell 8 õhtu Chuntsuni kindluse ära. Wõitlus oli kell 3 hommikul alganud. Meie poolt saiwad surma 3 ohwitseri ja 6 soldatit, haawatut 1 ohwitser ja 4 soldatit. Kindluses ja waenlase tagaajamisel wõideti mitu suurtüki- Hiinlaste hirm oli nii suur, et linna peaaegu ainustgi inimest polnud jäänud ja paljud ihualasti oliwad põgenenud. 21. Juulil telegrahweerib kindral Grodekow: 14. Juulil saatis kindral  Saharow Sansini linna ülemale kutse, et ta Wene laagrisse läbirääkimisele tuleks, ei saanud aga wastust. Seepääle wõttiS Wene wägi Sanfinist põhja ja lääne pool seisupaika ära. 15. Juuli hommikul hakati linna pommidega laskma, lõuna - ajal läks aga kasakate jalawägi, kaelani wee sees, üle kanali. Hiinlased põgenesiwad ja wiskafiwad omad sõjariistad ära. Hulk püssisid, palju laskmisematerjali ja 22 suurtüki wõeti ära. Hiinlased, keda 4000 meest oli, kaotafiwad palju mehi. Peaaegu  kõik linna elanikud põgenesiwad. Wene wägi wõitles hiilgawalt. Meil oli wähe kahju. 22. Juulil telegrahweerib Grodekow; Wötfime Aiguni täna wisa 31 Saarlane 1900