Eesti Postimees Nr. 47- Tallinnas, neljapitewat. Sl. «owemvril. ISVS. Mr j« tÄMi on Niguliste uul. (M KlmouoÄ M.) nr. 13. Adrefs kirjadele: ZA- psAÄkxqiW ras. Hos?N- Nsor.", ?soszn» „ Eesti Postimehe"  toimetusele Tallinnas. Telegrammi adrefs: MW «- jl> imMWck. »S. aastakäik. Kuulutuste uonpareille-rida Maksab kuulutuste  külgedel 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. Kuulutuste wastuwõtmins neljapäewa hommikul  ilmuma numbri jaoks kuni kesknädsli hommiku kell 11-ni. TeLinnsts ja kuulutuste wastuwStjats nimed awaldatakse aeg ajalt kuulutuste hulgas. I „W> PMsitts" mlsxt ühes „Hhtuste kõnede", „Nissionilehe"  ja ja teaduste z eralisaga": V postiga: ilma postita: V rbl. kop. rbl. kop. » aast. J. aast. A. SO j s/s „ Z. 4S »/s - 1. KV > !/s 1. S 0 !/s - L. AS s kuus —AO j kuus - AS D Malfamasto 8 rdl. SV kop, aastas. J Äkfiku numbri hind k kop. Ajalehtede kirjad ja kirjasaatjad. HuwiLaw on igal ajalehe lugeja! kuulda, mis kaugel laias maailmas sünnib, kuda inimesed  sääl elawad, edasi püüawad ja wõitlewad.  Weel hunmawam on aga teada saada, kuda meis oma kalli kodumaa elu-olud siin ja Ml kujunewad. Seismist ja paigalpüsimist ei ole kusagil, iga päew sünnib asju, rõõmustawaid  ja kurwastawaid, mis meile tähelepanemise  wäärt on ja millest meie, kui neid õieti tähele paneme, midagi wõime õppida. Ajalehe ülesanne on oma lugejaid tõigi tähtsamate sündmustega tutwustada ja neid sündmusi, kus tarwis, selgitada. Ajaleht peab oma lugejaid kaswatama, nende maitset peenendama,  nende haridust täiendama, neile, kus tarwis, teed juhatama ja hüüdjaks hääleks olema. Aga ta wõib oma ülesannet ainult siis õigesti täita, kui teda lugejad ka omalt poolt selle juures aitawad, nagu ehitusemeister ainult siis maja wõib ehitada, kui töölised temale tarwilise  materjali on kätte muretsenud. Materjali muretsejateks on ajalehel kirjasaatjad. Kirjasaatjate  kohus on selle eest hoolt kanda, et ajalehe  sisu hästi mitmekesine ja huwitaw oleks. Sest ainult siis, kui hääd materjali palju, wõib ehituse meistri poolt ka korralikku ehitamist nõuda. Kuda täidawad Eesti ajalehtede kirjasaatjad seda oma kohust? Saamad nad oma töö tähtsusest  ka aru? Teawad nad, missugune materjal  kohane on ja missugune mitte? Ühe asja poolest wõib neid tõesti kiita, ja see on kirjasaatmiss kiirus. Aga selle hää oma- duse körwal on neil ka palju puudulikra omadusi:  nad ei saa oma ülesandest õieti aru, ei tea, mis teatada, mis teatamata jätta. Paljudel puudub sellekohane haridus. Sagedasti  waikiwad nad asjade üle, mis ülitähtsad on, kuna nad jälle sagedasti niisuguseid asju kärmed teatama on, milledel mingit üleüldist määrtust ega tähtsust pole. SL neile wähegi näpunäidet anda, kuda nad oma kohust peaksiwad  täitma, awaldams siin mõned märkused, mis keegi „Lt" ajalehes „Latmeeschu Aw." Lati ajalehtede kirjasaatjatele annab ja mida ka meie kirjasaatjatel maksaks tähele panna. Need märkused on järgmised: Saatke kõigi omawallasja ümbruses sündiwate  tähtsate majandusliste ja kõlbliste asjade üle teateid. Kinnitage oma teateid hoolega kogutud arwustiku läbi. Kirjutage lühidelt, selgesti ja kindlasti, hoidke endid kasutuma sõnakõlksutamise ja moraliseerimise eest, sest asi ise räägib selgemat keelt kui kõik teis asjata sõnakõlksud. Kõige päält teatage ainult neid asju ja sündmusi, mis õiged on ja mida teie ise tunnete. Sõnumid, milledes sõnad „wõiö olla", ..nagu räägitakse", „kuulu järele" jne. ette tulewad, ei wõi usaldada. Niisuguste sõnumitega ärge toimetust ilmaaegu tülitage, sest nende jaoks kulutatud aeg, paber ja margid on maha wisatud. .Kirjutage, kui wõimalik, kohe, niipea kui midagi on sündinud. Kirjutage selgesti ja sõredalt. Kirjasaatja peab enam kui üksgi teine meeles pidama: „Tänaftda toimetusi ära miska homse warna. Mis täna. wsel wõima-