aastast nr. 424 all Buschile teada, et ta mitte wõimaliku ei leia olewat ilma sellekohase kohtuotsuseta  temale palutud luba anda. Selle otsusega  ei jäänud Busch aga mitte rahule, maid andis asja 19. oktobril traadi teel rahannnistrihsrra  kätte otsustada- ennast Baltimaa eraseadufe  sissejuhatuse IX. punkti pääls toetades, mille järele ainult Tallinna attlinn, Haapsalu  ja Rakwere Eestimaa linnaseaduse ja seega Baltimaa eraseaduse Z 994 alla käiwad, kuna sama punkti järele teistes Eestimaa linnades (Tallinna Toompääl, Paides ja Baltiskis) Eestimaa maaseadus maksab. Nagu nüüd rahaministerium oma kirjaga 20. augustist 1901. aastast nr. 8919 all, millest Busch alles 13. mail s. a. Eestimaa kubermangu walitsuse ehitusejaoskounast oma sellekohase palwe pääle ärakirja sai, Eestimaa kuberneriherrale teada annab, on „raha- ja sisemiste asjade mimsteriumi kokkuleppimise järele Busch'i lubaküstmine  nimetatud motori ülesseadmiseks leitud täitmise-wääriline olema, nimelt sel põhjusel,  et Balti kubermangude kodanlikkude seaduste 994. paragrahv? siiamaani ainult nendes kohtades maksmas on, mis Eestimaa linnaseaduse all seisawad, ja et see iseäranis selle Tallinna linna jao kohta käib, mis juba ammust saadik iseäralist  linua-asundust, s. o. Alam-Tallinnat, sünnitab." Seega ei käi siis Tallinna Toompää ja Toompää alew, mis wümans ju ka teatawasti nõnda nimetatud „alt-lmna" kirjast wäljas oli, kui ka Paide ja Baltiski linnad Eestimaa eraseaduse 987. ja 994. paragrahwi kitsendajate  määruste alla ja ei ole siis neis paigus ehituste ning wabrikuts ja muude tööstuseasutuste  plaanide kinnitamiseks mingisugust naabrite luba iarwis. EL Busch oma trükikoja paar kuud enne seda Toompäält ära kolis, kui ministerwm oma otsuse sai teinud, siis ei saanud ta saadud luba enam tarWirada ja pidi kahju, mis temale trükikoja Toompää ruumide ümberehitamise, töö seismise ja ühest kohast teise kolimise läbi tekkinud, kandma. Ses kahju oli üle paarituhande  rubla suur. * Tallinna linnapää hra J. von Hueck on 14. skp. oma ametipulMss reisilt siia jälle tagasi jõudnud. Anum arg id. Keiserliku Wene weehädaliste  päästmise seltsi ettepanekul on Kõigekõrgemalt  poolt hõbeauurahad Wladimiri ordu paelaga rinnal kandmiseks antud: Tallinna maakonna talupojale  Karl Wakile ja Tallinna rannawahi-prigadi  alamohwitser Aleksander Katscha lowile. Senuw Tallinna lnma politseipristawialn  kohuste täitja kollegia-reg. R Trompet on. nagu kohalikud lehed tecttawad, sellesse ametisse kinnitatud. * Päewapildi töökoja asutamiseks Palmse walla Wõhma külas on kaup. J. Webe? ülemalt poolt luba saanud, nagu „Eestimaa kub. leht" teatab. * Rõugeid pandakseilma maksuta siinses pritsimajas igal laupäewal kell 9—lo s. l. * Tuli oli 17. skp. Heeringa uulitsa! nr. 13 Leesmeti majas tõrwakeetmisel . lahti pääsnud, kustutati aga nii ruttu ära, et La suuremat kahju ei saanud sünnitada. xa. Harju-Madiselt. Tagaotsitud alamohwitser  Otto parun S. saadi 10. skp. Hämari mõisast kätte. Nimetatud parun oli Peterburist oma armukesega ära põgenenud, kuna wanemad  temale luba ei olewat andnud selle alamast  soost naesterahwaga abielusse heita. Balüski Võõrastemajas elanud noor paar mõne päewa ja kadunud siis ära, pääls 30- rublase wöla maksmata jättes. Järgmisel päewal leidis politsei neid põgenejaid Hämari mõisast, kus nad ööst oliwsd maganud, ja wiis nad jälle Baltiskisse, kust nende reis arwatawasti küll Peterburisse tagasi läheb. xa. Ristilt Wihterpalu surnuaial lõhutud „suurel nädalil" 20 puuristi, mõned kiwi- ja raudristid ja pääle selle üks hauakiwi ära. Selle kuritöö kahtlus langeb kolme wenelase  pääle, kes sääl hauda kaewamas olnud, ja arwatakss, et nad seda soojade päädega ja Lutheruse  usu wastu wihawaenul teinud. Haua kaewanud nad niisugusele kohale, kuhu alles 10 aasta eest surnu maetud, kust siis ka surnu pääluu ühes kübaraga wälja tulnud. Kübara pannud mehed oma pähe ja tantsinud surnuaial.  Ette wõetud kohtulik uurimine ei ole weel midagi selgeks teha suutnud.  Wõimalik  on ka, et ses haudade teotamine sellepärast korda on saadetud, et see surnuaed ainult ühe walla päralt on ja kirikumehel siis ka tarwis ei ole haudade kaswamisel juures olla. RakWerest. Kohtukojast. Tallinna ringkonna-kohtu süüteo osakonnas tuli 10. skp. hoonete põletamise protsess harutusele, milles 23 aasta wanune Karl Lõun ja Andres Tikkerberg süüdistatud olüoad, et nad kahe aasta jooksul olla mõlemad ühel nõuul Awanduse,  Kärsa ja Wõiwers mõisates mitu masinarehte,  heina- ja Viljaküüni põlema pannud. Nimelt aga süüdatud 3. septembril 1901 Awanduse  mõisaomaniku rehi põlema, mis ka tema sees olewate põllutöö masinate, kaertega ja heintega tule roaks saanud, niisamuti ka üks küün ristikheina seemnetega, ühte kokku 9600 rbl. määrtuses; pääle selle pandud Awanduses  weel kolm küüni põlema, milles odrad 266 Lestl postimees. ISO2.