Kaarma! peeti sel aastal ka nekrutitele  jumalateenistust ning wõeti neid armulaual'. Ansekülast. Tänawu aaötane kalapüüd oli parem, kui paljudel endistel aastadel. Iseäranis õnnistas mõrdadega räimepüiik. Keegi Kaimri mees saanud kcwadel kuulu järele oma wecrand seda wakka korraga. Hiidlased, kes Salmel püüdmas oliwad, ja keda kohase rahwa poolt wihatakse, sest et nad rohke saagi läbi kalu odawalt müüwad, saanud läbiStikku 10. waka ümber hommiku pääle. Sellest siis tuli, et maarahwas cnne-kuulmata odawa hinnaga  mõis kalu osta, nimelt 5. kop. sada- Omalt poolt pean mõrdadega räimepimu  kohta tähendama, et kui mõrdadega püük edasi läheb, siis meie mummi kõik suurt kahju saame. Praegused mõrrad ulatc-wüd ü—4 wersta ehk meel rohkemgi ranna äärest põigiti üle mere, panamad kõik kndukalad, kes randa sigima tulewad, kinni ja mitte üksi kalu, maid ka kudumarja häwitawad nad rohkesti ära. Eks siis kalad miimati lõppema pea, kui nad enam sigida ei saa. Ja lõppenud ongi juba meil peaaegu kalad kalda äärsest merest. Seda näeme sellest, et märkudega neid rannast  enam sugugi ei saa, maid ainult rannast, kaugemal ülalt merest, kus meel mõrdu ei ole. Aga kui sinna ka mõrrad pannakse, kust siis meel räimi saada? Siinse Sõrme rannarahwa wõrgupüüd  aga palju kalasupil ci kaota, sest kala ujub mere jooksuga seltsis ja fiitne rannarahwas laseb oma wõrgud ka ühest otsast kinni pavneS pikki jooksu sisse. Wiimane  siis on oga juba ajast ja arust. Tallinna rannarahwas teeb hoopis targcmini.  Ta teeb omale kahe paela wõrgud, s- o. sarnased wõrgud, milledel mõlemil all ja paal lugem pael on mitte aga peenikene pael all, nagu siin mis üksteise otsa kinni seotakse mng siis lahe ankru wahel põigiti jooksu sisse lastakse-Siin pole siis seda karta, et wõrgud samuti kõik kalad, mis wceS liiguwad, kinni püüawad,  nagu mõrrad, sest wsrgul jääb ikkagi kas põhja ehk pääle poole ruumi. Wõrk ei ulata ju põhjast mee pinnani, nagu mõrrad, ja sellest ruumist wõib palju kalu läbi minna. Päälegi ei häwita wõrgud mitte nõnda kudumarja, kui mõrrad. Nii poleks siis siinsetel elanikkudel mitte wõõraste hiidlaste wastu tarwis pahane olla, et nad mõrdadega siin püüdmas küiwad, maid üttüidsk mõrdadega räime püüu waStu ja sarnase püügi kaotamiseks tuleks neil abinõul.siv otsida. Seda nõuab terwe Saarerahwa  kasu, tui meie wähcgi meel tulewiku pääle mõltcme- Sel aastal oli siin ka paar Ullast räimi üles ostmas ja nendest  konserwlsio mng suitsukalu tegemas. Waljalast. Sügis on käes ja laim oma pitkade ohtudega ligineb. Naesterahwad toomad wotid tuppa, et linu ja willu lõngaks  wceremda, millest kewade voole uut sörgi ja kuue riiet kududa. Meis naesterahwaste  kiituseks peab ütlema, et nad selle töö pääle õieti nobedad on. Aga nii kui iga töö aja jooksul täieneb, nii on ks kangakudumise kunst edenenud. Iseäranis  kuulsaks on saanud Soome kudumise wiis. Selle kudumise musiga tutwustamiseks  aisas Waijala Põllumeeste Selts minewal sumel Wana-Lõwe mmisteriusi koolimajas Soome tunfttudumise kursuse, kuid kibeda heinaaja tõttu oli osawõtmine wäikene js Selts pidi kahju kandma. Aga et esi maga tähtis on, sellepärast tegi HM Ma koosolekul 15 oktobnl s. a. otsuseks, eestulewal talwcl kudumise kursust uuesti awada. Kursus saab Sakla mõisas  awatud, mlllc ruumid herra O. von Hahn lahkesti ilma mingisuguse tasuta ja priiküttega selleks on lubanud- Juhatajaks  on ost.iv wälja õppinud kuduja. Maks täie kursuse päält, mis Küünla päewast algab ja ligi 8 nädalat kestab, on 3 5 rublani; nädalate kaupa õppides 1 rubla nädala päält. Ligemaid teateid annab ja ülesandmist wötab ivaStu künni 5. januarini  Seltsi esimees hr. G. Nu r m Wana- Löwe mõisas. Soowida oleks, et kursus rohkesti osawötjaid leiaks! Imelikul iviistl lastud Waljalas, nagu „Jsamaa" teatab, keegi külakoolmeister  ametist lahti. OklobrikuuS, luS kool pidi algama, ruttasiwad kõik külaperemehed  koolimajasse kokku, et kooliõpetajat  ametist lahti laöta. Põhjuseks seletati,  et kooliõpetaja koolitöö körwal loomadega  kauplemise läbi kõrwalist teenistust otsib, ja koolitööle ennast mitte täielikult ei pühenda. Sügisel, kui milline põllutöö lõpetatud,  jääb inimestel rohkem aega üle lõbu paale mõileda, mida iseäranis noortele  inimestele lina-talgud pakuwad. Talguds  tegemine on meil Saaremaal wäga laialt moodis, iseäranis linaharimise  talgud, kus wäga palju noori tüdrukuid kokku kutsutakse- Noored mehed ilmuwad kutsumata lisaks ja suur lõbupidu  algab, mis kuni teise hommikuni kestab.  Päält näha on kõik wäga kena, linad saamad perenaesel ruttu ära haritud, aga muidu mõjuwad nad rahma elusse otse kahjulikult. Oleks wäga soowitaw, kui see mana kombe kolikambri heidetaks. „Jsm." Karja kih. kirjutab„Päemaleht" muu seaS: Leisi preestri nõuuSolemisel tuli Tallinnast herra O. Johanson ja ehitab nüüd hooneid, kuhu juba sel sügisel pagari äri ja tulewal suwel auruweski asutatakse- Tulewal kewadel,  nagu kuulda, saab siin ka posti- ja telcgrahwirontor sisse seatud. Herra Grepil  oli esiotsa wäikene scpakoda, aga nüüd on juba suur wiUakraasimije, ja raua walamise  wabrik, kus mitmesuguseid masinaid Valmistatakse. Herra Jmhvfil on Leisis suur ja juba wõõral maalgi tuttawaks saanud  zuustuwabrik. Hädasti oleks lauawabrikut  tarwis, sest suuremad ehitajad lasewad  laudu Soomest, Riiast, Tallinnast ja Pärnust tuua. Omal on metsa küll, aga kui palju käsitsi jõuab ära saagida ja see läheb ka kalliks. Ka oleks Leisis tarwis  wärwimije, uhtumije ja naha parkimise  wabrikut. Oleks tarwis lihunikku, worstitegijat, hääd meeste- ja naeSterahwa rälseppa ja kingiseppa, muidu pcawad nüüd leisilascd selle pärast KuresaarcS täima, mis 40 wersla Leisist kaugel on. Oleks tarwis inimesi, kes Parasmetsa, Triigi ja Leisi kirikumõisa omanikkudelt maad rentides majast üles ehitaks, kus mitmesugused ametimehed  elukorterit leiaksiwad. Kõige sille juures  on Leisi üks ilus maakoht saaremaal. Meri ja kaks jõge on ligidal, ümberringi on ilusad metsad, kuhu suwel linnadest woõraid tuleks, kui aga hooned seks ehitud saatsiwad. Kolm suurt teed Kuresaarcst, Hiiuja  Muhumaalt kmwad Leisi koüu. Häda on aga see, et Saaremaal wäga wahe ettewõtjaid  nuhi on. Sel sügisel on üksteise loomade heinamaade päält kinniajamine siin «oodiks  saanud. On ju siin heinamaad koos, ning loom juh.ub ka kergesti ule piiri minema. Karjast ju igal pool juures pidada  ei saa. Seega - loom kinni ja wõta trahwi! Kuid sarnane asi tuletab wanasõna meelde: „Nahu kosutab, waen kaotab." Loomade kinniajamine sünnitab naabrite wahcl tüli. Palju parem oleks, kui heinamaade omanikud, kelle piirid wastamisi käiwad, oma wahel kokkulepiksiwad,  nii et loomad sügisel üksteise heinamaal käiksiwad. Tartust. Eesti Rahwameelse Eduerakonna tegelaste ülemaaline nõuupidamine astus 30. oktobril Tartus „Wanemuise" ruumides  kokku ja kestis waheaegadega kuni kella V» 2 öösi. Päewakorral oliwad : 1) Erakonna e.skawa läbiwaatamine; 2) Erakonna tegewuse korraldus; 3) Riigiwolikogu  walimised ja kandidatide äratähendamine;  4) Uued päewaküsimused. ./Postimees" tahendab, et erakonna tegelaste  meeleolu kindel ja julge olnud. Eesti ja lätikeelsete õpetoolide asutamise  kohta Tartu ülikooli usuõpetuse jaoskonnas  on rahwahariduse ministerium kindralkonsistoriumilt  järele küsinud. Selle pääle on kindralkonsistorium, nagu „D.-Z." teatatakse, waStanud, et E?Sti- ja Lätikeelsete  õpetoolide asutamist peab kindralkonsistorium  sellepärast soowitawaks, et praegu igal pool rahwuslikka püüdmist wõimaliknlt tähele pandakse. Kutsumata abiline. Teenija tüdruk R. P. otsis kohta. Ta sai teise tüdrukuga kokku, kes temale hää koha muretseda lubas; ta toogu ainult oma uued riided kodunt ära. Öeldud, tehtud. Sõbralik awitaja wiis kohaotfija pandimaja  ette, läks sille riidekimbuga sisse, pani need 4 rbl. eest pandiks, andis pandisedeli tagasi tulles ootaja kätte ja käskis teda meel natukene oodata. Õnnetu tütarlaps ootas kuni õhtuni; siis alles sai ta pettusist aru. Politsei otsib kurjategijat.  Rakwerest. Õnnetus. Keegi neiu läks sauna oma sugulasega nuhtlema. Pääle  nuhtlemist wõtnud wanem naesterahwas  kapatäis külma wett ja wiskanud neiule üle palja ihu. Selle järsu ihumuudatuse  üle ehmatanud neiu nii, st oma kõrwakuulmise kaotas. Haige läks küll kohe Peterburgi kliinikusse, aga abi ei saanud enam. ArStid seletawad, el kõrwakuulmise nahk on ehmatuse läbi rikutud saanud. Kui palju õnnetusi ei ole enne ettewaatamata  tegude läbi ette tulnud ja tuleb weel, sellepärast oldagu niisuguste naljatustega  ettewaatlikud. „Koit." Riiast. Liiwimaa kuberner Sweginzew tahta lähemal ajal oma ametist lahkuda. Kuuramaa iseäralise kindralkuberneri amet lõpetatawat ära ja Kuura kubermang statawat Balti kindralkuberneri alla. Kare käsk- „Latwija" teabel on sõjamäe-ülem käsu wälja andnud, et tui öösel ilma passita inimesed wahisalkade kätte langemad, need siis maha lastakse. Niisamasugune ots tehtakfe ka põgenejatele  pääle—  Liiwimaa! t. Kard e t a w kurjategija  mõistatuslinepõge» nemine. Kui ühel õhtul kella V» 8 ajal Scgewoldi kreifiülema noorema abilise hoiu all olem tardetaw kurjategija F. tema palme pääle wäljaküigu kohta wiidi, oli ta järsku kadunud, ehk küll ta jalad köidikutes  oliwad ja 4 strashnikut teda saatfiwad.  Tema põgenemine on täieline mõistatus.  Kui kurjategija põgenemisest kreifiülema  abilisele Ballosh Taubele teatati, sai see rabanduse. Weel teiselpäcwal oli ta mõistuseta.  Kurjategijat taheti järamisel päeival M 45 S a a r l a e, Mk.