Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. M 6. Teifipiiewal, ?! weõruaril 1906. XXII. aastata,k maksab V- l .. 2g „ .. -.? s .. maapoötiga: „ l „ gv „ V, ' »..-.. Vt » -,. 50 .. Üksik number S kop. Ilmub ükskord nädalas, igalteifipäewal.  Toimetus Knresaar.s PjtkaS uul> Treffta.i majaS lg Kuulutuste waStuwõtmiue luni Kuulutuste petil-rlda Z kop,, lehe eesotsas Ll, kop. Üleskutse! Mul on nõuu Saaremaal põllumeeste kooli asutada, kus õpetust Eesti keeles antakse. Selle nõuu täidesaatmiseks palun ma-kõiki eestlast ja sakslasi, talumehi, kodanikkufid ja möiönikkusid, missugusest parteist ja ujust nad ka on, ennast minuga ühendada. Saksa Põllumeeste Selts on mulle oma abi selleks juba lubanud. Lühemat  teatust annan pärast. Hartwig baron Sa st, KuresaareS. Rahutused Saaremaal ja supeluselu Kuresaares. Juba minemas numbris tähendasime selle pääle, et nende male teadete ümberlükkamiseks,  niis mitmetes kodumaa ja Peterburi  ajalehtedes Saaremaa „müssu" üle ilmusiwad, ametlikkusi õiendust saadetaks, sest sõnumid Saaremaa üle luuletatud „mässu" kohta wõiwad meie supeluselu pääle wäga pahasti mõjuda. Et sce nn on, teeme näituste waral tõeks. AaStal 1888 kirjutati „Now. Wrjem.", et Saaremaal palzu pldalüõbiseid on. Selgesti oli näha, kuldas see sõnum paha tõi. Sest pärast seda ei ole Kuresaarde mitte enam rikkaid supeluswõõraid tulnud, nagu Kalugin, kes meie linna Wennaste Seltsile 20,000 rubla kinkis ehk kaupmees K a p z e f f, kes sellele samale seltsile 2,000 rubla andis. Minewal suwel oli löuna-Wenemaa ja Kaukafia supeluskohiades wähe wõöraid, sest et sääl mäss oli. Meil oli aga selle tõttu rohkesti supeluswõõraid. Meie wöikstme weel teisi näitust tuua, aga nendest on küll. Asi on iseenesestgi selge. Kui Saaremaad awaliku mässu maaks kirjeldaks?,kui tõendatakse, et põidlaStel IVVV uuema moe järele walmistatud püssi waStuhakkamiseks muretsetud olla, kui räägitakse,  et siia hulk mässawaid lätlasi tulnud, kui kirjutatakse, et Abroka saar -vabariigiks ennast kuulutanud ja säälne cahwas 200 sõjariistus madrust ümber piiranud, kui teatatakse, et siia weel rohkem söjawäge saata tahetakse mis peab siis küll eemalolija ajalehelugeja, kellel õige asjaolu teadmata, Saaremaast arwama? GkS ta kujuta wäikest Saaremaad kui mässajate pesa enesele ette! Ning ega siis Kure saare linn ka tema filmis teisiti ei kujune? Ja kes sõidaks siis Kuresaarde termist parandama? , Mis tuled aga siis, kui Kuresaarde enam supeluswõõraid ei sõida? Puudus! Kui Wene-Türgi sõja aia! Inglist  laewad siia Luliwad ja supeluSwõõrad selle tõttu kahe aasta jooksul Kuresaarde sõita ei wõinud, siis oli Saaremaal suur puudus. Za nn saabgi Saaremaa Megi puudust hästi terawalt tundma, kui supelas- wõõraid siia enam ei sõidaks. Sest snpeluS«võõrad  jätamad igal aastal Saaremaale neli kuni «viissada tuhat rublal Eks see ole suur summa? Ja see raha ei lähe ju mitte kõik supelusmajade kasuks. LäbiStittu kulutab iga haige supelusmajade kasuks I rubla püsivas, mis ju 35 päewa jooksul  mitte iseäranis suurt asja «välja ei tee. Pääle seda on suurem osa kõigist «võõrastest siin, teS mitte ei suple. Suurein osa raha, mis supeluSwõorad siin wälja annawad, läheb ju linna ja maaelanikkude kätte. Sest kindel on ju, et mitte üksnes linnaelanik, waid ka maaelanik  supeluSwoõraSte läbi hästi teenib. Oa ju temal nii mõndagi linna turule müügile tuua. Ja üleüldse on linnaelanikul  rohkem raha, siis on seda ka taluelanikul.  Jääwad aga need tuhanded tulemata,  eks siis pole linnal ja maal kahju randa. Jaltas, kus minewal aaStal wähs supeluswöõraid  oli, on suur kitsikus. Igal pool, kus terwise paranduse kohad on, püütakse nende kohtade seisukorda hääS kuulsuses hoida, ja iga wale teate waStu astutakse südiöti üles. Näituseks tõstis Staraza-Russa linna wolikogu omal ajal „Nowoje Wremja" lehe toimetaja wastu sellepärast kohtus kaebtust, et nimetatud leht ilma põhjuseta teatanud oli, tähendatud linnas wõtta rõugetõbi maad. Niisama südisti peaksime ka meie Kuresaare  supeluskoha hääd seisukorda kaitseda püüdma. Meie „mässu" küsimus peaks tingimata Wene ja Saksa ajalehtedes laiema läbirääkimise  alla wöetams ja kindlaks tehtama, et meil „mässu" selle sõna tõsises mõttes sugugi olnud ei ole, maid ainult on olnud üksikud korratused, peats näidatama, et mitmesugused mässujõnumcd Lühi luuletus on ja et KuresaareS ning Saaremaal täieline rahu walitseb. Ja et igaüks terwisekohtadele sõitja juba nüüd selle üle mõtlema hakkab, kuhu sõita, siis tuleks see seletus ilma ajawiitmata teha. Ja kõike seda ootame linna- ja maaisadelt, linnavalitsuselt ja landrathi kollegiumilt. 0 ?. Lühikene wastus herra baron Saszile. Wärin käis üle ihu, kui „WochenblalUs" ja „ Saarlase" 3. numbris lugesin, milleks herra baron Sasi eduerakonna mõtte awaldajaid  kui urab. Ta näeb sääl lamba naha sisse mässitud hundi küüntega mehi, kes baron Sssii arwamise järele suur-pöllumeeste  waStu mässama tahta hakata. See arwustuS on luuletus, mis tõeoluga  niisama wähe kokku sünnib, kui sõjamäe hädaoht Abroka saarel, kuS Saksa ajalehtede teadete järele Abroka elanikud sõjamäe ümber piiranud olla. Ainukene abinõuu kihutusliste mõtete «vastu oli sel korral eduerakonna asutuse mõte. Ma loodan aga, et kui baron Sasi edaspidi erapooletult eduerakonna asutajate pääle waatab ning enese politikalist silmaringi  täiendab, siis tema isegi «veel asutajate  liiki astuks. Baron Sasi ütleb meel: Ja need inimesed  tahawad siis talupoegade eestseisjad olla. Eestseisjad ei tahtnudgi nad olla, waid eestwõtjad ehk üleskutsujad. Ning kui paremad jõud ja «võimud ähwardawa hädaohu korral kõik waikifiwad ja rahwa meeleolu waigiStusekS midagi ei tehtud, ci sule, suuga ega wõimuga, siis tahtsiwad kõige wähem nõndanimetatud  „need inimesed" oma eduerakonna asutuse mõttega mõistmata rahutumaid mõistusega rahustada. OnS aga nende inimeste otstarbe kättepüüdmisc  abinõud puudulised ehk kahjulikud,  siis olgu paremad ja targemad „nendest" nii lahked ning parandagu ja kohendagu, mis tarwib on, mõistliku sõnadega, aga mitte nõnda kui baron Sasi. Ainult rahwa kihtide üksteisele lähenemine  ja wõimalik ühendus wõib meile jäävamat rahu tuua, kuna kõik lõhed ja nende sünnitajad rahu rituwad ja terwe ühiselule lõpmata kahju teemad. Et aga herra baron Say waigistajate waStu sel wiisil oma tänu awaldab, jääb äramõistmata mõistatuseks. Pitkemad seletused minu poolt olekstwad asjata. G. K. Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaalt on ligi 30 meest, kes möödaläinud segaduste tõttu kinni möeti, ära saadetud. Kolm kinni mõstutest saiwad enne ärasaatmist meel wiimasel tunnil  lahti, sest et paar mõisnikku nende eest seisnud oliwad, tõendades, et nad üleüldse auusad inimesed olla. Wõimalik on, et ka nende isikute keSkcl, keS siit ära saadeti, paljudgi auusad mehed on, kes aga lühikese silmaringi, harimatuse, arusaamatuse,  kihutuste ja üleüldist ärewuSlise aja tõttu mõndagi Ütlema ja tegema juhtufiwad, mis mitte õige ei olnud, kes aga seegipärast nüüd, kus õige kord jälle jalule seatud, auusad riigikodanikud ja rahwa liikmed olla wöiksiwad. Selle pärast ei tuleks küll mitte kõige karedusega kõigi nende isikute üle kohut mõista, mitte üksikute isikute üteluste järele toimetada, waid seltskonna otsust nõuda- Seltskonnale, nimelt walla täiskogudele, tuleks wõimalikuks  teha, üksikute isikute üle oma arwamist amaldada; nimelt tuleks seda neilt nõuda. Saaremaale oleks põllumeeste kooli nii hädasti tormis, et ste kõik muud mured korraks kõrwale ajama peaks. Koolis peakstwad ka naesterahwad majapidamise õpetust saama. Aga meil tahetakse ikkagi ainult minisieriumi küla» koolisid juurde asutada. Kes aitab «eid^