Saarlane UM Üleüldine politika ajaleht maa- ja llnnarahwale UW tit Teisipäewal, 11. detsembril 1901. XVI! aastakäik. maksab? ZiooleS aastas I. „ ÄS „ —«-- Ilmub igulteisipäo»V^r. Kuresaar«S Kauba-uulitsas «r.t 7. Wallaametnikkude karistamisest. Walla kogukonna seaduse järele on walla omawalitsuse järelewaatajatele ametnikkudele luba antud walla ametnikkusid wäiksete eksituste eest ise oma äranägemise järele karistada. Karistus on mitmesugune lubatud:  wallaametnikule tehakse kas märkus, ehk teda heidetakse raha trahwi olla kuni 5 rublani wõi arresti alla kuni 7 päewani. Selle wastu ei wõi ju midagi olla, et nendel, kelle kätte walla omawalitsuse järelewaatamine ustud on, wallaametnikkufid  karistada wõiwad. Asja hääl korral pidamine nõuab seda, sest järelwaatojal ametnikul peab ka wõimus olema oma järelewaatuse all olewat ametnikku karistada.  See on juba üleüldine kord ja seadus. Mis aga siin paha on, see on wallaametnikkude kinni panemine, ja nimelt kinnipanemise kord. Praeguse korra järele pannakse wallaametnikkusid wäikeste eksituste eest politsei juures kinni. Sääl ei ole oga nende tarwis mitte iseäralist ruumi sisse seatud, waid nad peawad ka neis samades ruumides kinni istuma, kus ka kõigesugusid kelmisid kinni peetakse. Sagedasti tuleb neil niisuguste isikutega ka ühes kinni istuda. Wallaametniku amet on auu amet. Walla ametite pääle walitakse kõige armsamad  mehed- Kui siis wallaametnik omas ametis wähe on eksinud ja tal kinni tuleb istuda, siis ei wõi teda wecl sugugi mitte kelmidega ühesuguseks pidada. Ta auutundmuS  ja auuseisus peab ikka selleks jääma, mis ta on. Kui meie aga wallaametnikkude  karistusega niisugust korda tarwitame, siis alandame seega märksalt wallaametniku isikut, tema ameti seisust, ja üleüldse walla kogukonna omawaiususs sisseseadet.  Wallaametnikul peab ju üleüldine auuslus osaks olema. Isegi oma walla liikmete silmis on see walla ametnik, kes juba kinni on istunud, nagu alandatud. Walla rahwa juures kaotab La oma mõju. On aga rahwa poolt walla ametniku kohta auutuudmus kadunud, pole temal enam moralilikku mõju oma walla rahwa pääle, siis on asjakord paha. Ja päälcgi ci tule ju eksitused wallaametnikku juures mitte tema kurjatahtlisest südamest, maid teadmatuse  puudusest. Ta tuleb ju adra tagant, ja läheb jälle adra taha. Ja kui tal ka mõni eksitus ette tuleb, siis jääb tema südame tunnistus ikka puhtaks, ta jääb weel ikka auusaks meheks. Ise lugu on nendega, kes pahatahtliselt, meelega pettust  teemad. Aga niisuguseid walla ametnikkusid  ei tohiks ju sugugi olla. Neid ei maksaks sugugi walitsusliku karistusega nuhelda, maid sarnast tuleks kohe ametist tagandada, scst seesuguse ametniku ametis pidamine alandab walla omawalitsuse seisust  ja wallaametnikkude Lähendust. Et sarnaue kinnipanemise kord alandaw on, sellepärast põlgawad ka wäga mitmed auusad, iseenesetundmusega ehitud mehed walla ametnikuks hakata. See tõrjub tublimaid, paremaid mehi walla omawalitsuseft  eemale ja seega tuleb suur kahju walla omawalitsusele. See eemale hoidmine  on nii suur, et parema haridusega mehed omad talukohad naeste nime pääle kirjutawad, sest naisi ju walla ametisse Buuridest. l. AtLsröööuS «xzHifolHat. Ta käed langesiwad nõrgalt mööda külge maha. tema jõud oli otsas, ta tuikus ja oleks maha kukkunud, kui mitte ta seltsimehed  ei oleksiwad rutusti temast kinni hakkanud. Waewalt wõis ta ohwitserile, kes ta pääle käis, asja lugu ära seletada. Asjast aru saades, waatfiwad inglased tähendatud kalju künka poole ja tõesti see buur sihtis ikka meel jääl Kaks asja wõisiwad siin wõimalikud  olla, tema oli ehk ära uinunud,  ehk oli temal tugew abi ligidal selja taga. Wäga wõimalik, et see kuur, mis sellesamma künka kõrwal, buurisid täis oli. Need pidiwad igapidi mangi wõetud saama. Ohwitser wõttis nõuks buuri ja kuuri pääle tormi jooksta. Ratsanikud pidiwad hobuste seljast maha astuma ja hobused raudtee tammi taha waenlaste kuulide eest marjule wiima. Siis sai järk järgult  kuuri poole mindud ja wiimaks kuur suure tormiga ära wõetud. Mitte ühte pauku ei langenud waenluste poolt; ka see üksik buur sääl kalju künka taga oli imekspaneinise wäärt wiisil wagusi jäänud; nüüd tormas pool tosinat ühel ajal tema pääle teda kinni wõtma. Aga nende enneaegne wõidu rõõm muutis  ennast otsatu wihaks ümber, sest kalju künka taga ei olnudgi buuri. Buurid oliwad  osawal wiisil ühe püssi päälegi inglaSte oma - kalju künka otsa pannud ja selle pääle ühe sana buuri kübara seadnud,  nõnda et see eemalt just nii wälja nägi, nagu oleks sääl üks mees kõhuli ja sihiks püssiga. Jah, nii nägi see asi wälja, mille ees wahisoldat öö läbi wärisenud oli! Waene Bill, sind on hirmsasti narritud, niisamuti ka sinu ülemaid, tarkasid Inglis kindralist ja kawalat ülem käsuandjat Lord Kitsheneri. De Wet oli jälle ühe meistri tüki teinud. 11. Kuidas „pitk Tom" päästeti. „Pitk Tom" oli buuride kõige suurem suurtükk, mida nad iseäranis sõjahakatusel tarwitasiwad, kui nad mõnda Jnglislinna Oranje rajast üle minnes Natalis ümber piirasiwad. Kahjuks ci olnud buuridel oma ümberpiiramisteS  ilmasgi õnne, sest neil ei läinud  ialgi korda üht suuremat linna kätte saada. See tuli wist sellest, et neil tormilist  jagu mäge ühegi linna ümber panna ei olnud. Ehk nad küll ühtegi linna kätte ei saanud,  siisgi tegiwad nad oma ümberpiiramistega  inglastele määratu suurt kahju sellega,  et nad inglasi tuhandete kaupa ühes paigas hoidsiwad. Suur hirm oli LadiSmithis olewatel inglastel „pitka Toini" eest. See hiigla suurtükk oli nõnda üles seatud, et iga pauk linnale waewa tegi, kuna ta enesele midagi teha ei ulatatud. Inglase pää eesmärk oli nüüd seda kardetawat  sõja riista kätte püüda, ehk kui see korda ei läinud, siis wähemaft teda kahjutuks teha ja sellepärast oli nüüd kindral  Whitel (ütle Uäit'l) nõuu ühel öösel kindlusest wälja tungida ja seda suurttükki, maksgu mis maksab, ära wõtta. Buuridel oli aga kindluses mõni hää sõber, kes neile sest aegsasti märku andis; oli.oad ju Ladismithi elanikud enamisti kõik buurid, ehk nad küll inglaste walitsuse all oliwad- Nõnda oli nüüd buuridel wõimalik  aegsasti inglaste plaani nurja ajamiseks  töötada. „Pitka Tomi" ei tahtnud nad aga mingi hinna eest inglaste kätte anda ja sellepärast mõtlesiwad nad ühe kawala tüki wälja, et oma suurttükki päästa ja inglastele seega ühtlasi ninanipsu anda. „Pitk Tom," kelle seisukoht inglastel selgeste teada oli, sest ta oli oma mürinaga  neile juba palju pääwalu teinud, sai ühel pimedal ööl omast seisukohast ära «viidud  ja ühe teise künka pääle nii wiifi üles seatud, et ta oma kuulidega endise seisukoha pihta parajasti trehwata wõis. Tema endise aseme pääle scadfiwad aga buurid suure osawuscga ühe wale „pitka Tomi", mida nad ühest manast suurtükki alumisest ja pitkast puutumist kokku seadsiwad,  mis eemalt ja iseäranis öösel, just endise sääl koha pääl seisma „pitka Tomi" sarnane oli- Et asja meel loomulikumaks teha, toppisiwad nemad mõned manad buuride  ülikonnad õlgi täis ja seadsiwad need „pitka Tomi" ümber püsti. Nõnda oli see märk siis igapidi täielik ja loomulik. Nende õlest meeste «vahele heitsiwad mitmed  priitahtlikud buurid oma püssidega pitkale,  et «vaenlast kiirtulega wastu wõtta ja uskuma panna, et buurid kõigest jõust oma „pitka Toini" kaitsta püüdwad. Ümberringi  oliwad ka teised suurtükkid ülesse säätud. Nõnda et nad pimedas ei pruukinudgi  sihtida, maid ilmaselleta trehwata wõifiwad. tkilimisk Wstmötmllk IW2 a. Miile sn mM.