lepanemist leiawad. Niisama palub ta nekrutitele  tähendada, et stiS ka paras aeg on soowi awaldada, missugusesse wäeosasse, jala-, ratsaehk  suurtüki-wütke keegi soowib teenistusesse astuda. Ka neid soowisid pandakse tähele, niikaugele  kui soowija mid wastuwõtmise tingimist  täidab, mis kellegi wäevsa teenistuse juures  nõutakse. Soowitaw on ka, et nekrutid oma terwiseseisukorra  üle selgeid teateid annakfiwad, nimelt  ka nende raskemate haiguste kohta, mis nad wast enae on läbi põdenud. Niisugused haigused jäiawad tihti jälgesid, mis aga läbiwaatamisel  mitte igakord silma ei puutu. Lätimaalt. Riiast. Praegu wiibib RiiaS Inglismaalt  Bristoli kaubasadama ülem Herbelfwn. Ta on Riiga sõitnud, et läbi rääkida, kudaS kauplemist ja laewakäiku Bristoli ja Baltimaa sadamale wahel tõsta. Siit sõidab Inglise külaline Tallinnasse ja säält Peterbnrki. Teatritele abirahaks on Riia linnakassast  minewal aastal antud: Saksa teatrile 17,924 rubla, Wene teatrile 12,5L8 rubla ja Läti teatrite 12,500 rubla, seega ühtekokku 42,012 rubla. „M, K." Waljem walwusekord on sellepärast tulema aaSta 4. septembrini pikendatud, et waljema  walwujekorra makswus awaliku politseilise järelwalwuscga ühenduses seisab, mille tähtaeg 4. septembriga algab ja lõpeb. Nüüd tahetl awaliku politjeilije järelwalwuse ja «valjema walwuskorra tähtaegasid ühendada ja sellepärast pikendati waljendatud walwusekorda kuni 4. septembrini 1910 a. „Jsam." Kroonu wiinamüük. Tänawu aasta augusti kuul on Liiwimaal ühtekokku 50,099 pange 40-kraadltlst wtina 751,883 rubla eest ära joodud. Minema aasta augustikuuga Võrreldes  on tänawu 1,765 pange wühsm joodud. „Jjam." Seda ja teist. Wene talupoja tublidus. Selle päüllirja all jutustab keegi Kl. sest ajast, tui Napoleon I. aastal 1312 Wsnemaal oli. SiiS toodi üks Wene talupoeg ta ette, et see temale pidi teed ja ümberkaudseid kohtasid näitama. Km küsimine lõpnud, tegi Napoleoni adjutant pool nalja pärast tindiga täht N. talupoja  käewarre pääte, ja ütles: „soh, nüüd pole sa enam tsaar» alam, waid keiser Napoleoni  !' Ilma sõna lausumata kahmas talupoeg  kirme kätte, raius käe .otsast ära ja wiskas  ohwitjeri jalge ette. Napoleon, seda kangelase  tükti nähes, sai südamest liigutatud, kinkis  talupojale hää summakese ja lasi haawaarsti  ta haawa järele waadata. Muidugi mõis talupoeg oma minna. —st. — Mida wäiksem üks naesekörw, seda rohkem tahab ta kuulda. Mida lähemal sul õn« on, seda wühem  märkad sa seda. Üksgi õnn pole nii wäirene, et meid sellepärast mitte ei kaetsetaks. Ri i depsne mise tous.: »Noh, Liisa, las oled »u juukseroost ju Ms Jah proua. Aga nüüd olen ma jälle juuksed  ära kaotanud !" Teada küli. La ewa poiss: Herra kapten, kas asi on siis kadunud> kui,teatakse,  kus see on? K a ptsn:M sugugi. Laewapoiss: Noh, siis ei ole Teie höbekann ka miite kadunud, see langes just praegu mere põhja. Ära kulunud riie: Isa (kirjutab  pojale Helsingisse): Saada kulunud riided alati lappimiseks koju! Poeg (saadab  isale kirja sees juure nööbi): Selle nööbi küllest su ülikond ära kulunud ja ma soowikfin, et Teie sellele uue külge õmbleksite. Kaugemalt riigist. Peterburist. P. A. Stolypini sõit Liwadiasse  äratab riigiwolikogu ringkonnas suurt tähelepanekut. Nagu kuulda, saawat pääminiSter  Krimmis suurema osa aega ühes õuekonnaga  mööda saatma. Ministrite nõukogu ja fisem. asjade ministeriumi tegewuse juhtimine jääb ka P- A. Stolypini äraoleku ajal tema kätte. Kõik tähtsamad asjad saadetakse Peterburist  tema otsustada. Tagasi jõudes ei asu pääminister enam mitte TalwepaleeSse, maid fisem- asjade ministeriumi  majasse. Talwepalee olewat õuekonnale  tarwilik. Seda tõeasja peetakse märgiks, et ka õuekond  juba maad rahulikuks peab. Pääle selle teatakse kõneleda, et kõrgemates ringkondades soowi olla awaldatud 17. oktobri manifesti ülesandeid lähemal ajal täide saatma  hakata. See teade annab «volikogu juhtidele lootust,  et töö eelolewal koosistumiste järgul wiljakaS  saab olema. „Wir." „Retjch* kuuleb kindlatest hallikatest, et tööstuse ja kaubanduse ministriks ministri abi Miller nimetatakse. Miller oli ennem rahaministri  abiks. Harjutustelt puudunud tagawarawäeliStele  määratud trahw on nüüd Kõigekõrgema kinnituse järele järgmiselt uuendatud: enne oli esimese puudumise korral trahwiks 3 nädalast kuni 3 kuuni aresti, ehk jälle 2 kuust kuni 1. a. 4 kuuni «vangistust, nüüd saadetakse süüdlased  2—B kuuni wangihoonesse; teisel puudumise  korral enne 3 kuust 4 aastani, nüüd 1 a. kuni 3 aastani mangi. Kolmandal puudumise korral saadeti süüdlased Siberisse asumisele, nüüd 4—S a. wangiroodu. Koolikaswandikkude õpereifid «väljamaale.  Tulemast aastast pääle tahab rahwahariduseministerium  korralikud kooliõpilaste õpereifid  wäljamaale sisse seada. Reisiplaanid on nõnda kokku seatud, et gümnafiumide õpilased Roomas, KonStantinopolis, Athenas ja realkoolide  õpilased suuremates Lääne-Earopa tööstuselinnades  saamad käia. Nende õpereiside tarwis  tahab ministerium riigiwolikogult krediti küsida. „Wir." Pühade asjadega kauplemisest Seaduseteel  on miltekriftlaste! pühade kujade, ristide ja muude sarnaste kristlaste usuliselt pühade asjade walmiStamine ja müümine keelatud. Kuid selle pääle waatamata kauplewad juudid ja teised poganausulised niisuguste asjadega. Sellepärast on Liimi kuberner päewakäsu awaldanud, et politsei kangesti järel malwaks, et sellesarnast seaduse rikkumist enam ette ei tuleks. „PM." Leo Tolstoi nimelist uut linnakooli hoonet tahtis lianawalitsus sisse õnnistada. Määratud tunnil teatas aga selleks kutsutud õigeusu preester, et temal oma „preestriliku südametunnistuse järele" wõimata on koolimaja „jumalasalgaja Tolstoi" nime pääle ristida. Sisseõnnistamine jäi selle tõttu toimetamata. Naesed peawad oma ihu müüma, et meestele joomiseks raha teenida sellest läilast,  lausa uskumata aSjast kirjutab .Peterburi Teataja" päätinna eestlaste keskelt, oma kirjeldust  näitustega tõendateS. Kaks Saaremaalt pärit olewat EeSti meest, kes Kroonlinnas elawad,  olla oma naesed Peterburisse saatnud, et need sääl oma ihumüümisega meestele joomiseks  raha teenikstwad. Õnnetumate naeSte eneSte kurtmise järele sa nad peksu ja sõimamise abil sunnitud meeste sõua kuulama ja nõnda saanud  nad awaliikudekS naesterohwaStckS ja teenida omale sellega ülespidamist. Päälegi on meel waremalt teada, ct Peterburis palju niisuguseid  EeStt käsitöölist on, kes naesterahwaste ih«müünn?est ära elaevod. „M- K." Senatsr S. G. Kowalenski, kelle pojad, sõzawäekooll kaSwandikud, tewadel Peterburis inimeste pääle laskfiwad, laskis enese rewolwriga maha. Tulekahjud. TshernigowiS, Pustogorodi  külas, Eluhoo» kreisis Häwitas tuli 37 talu ühes liikuwa warsudussga ära. Kahju on umbes so.ooo rbl. Tshernigowis. KorentetSii külas, Konotopi maakonnas, püksiwad 86 talu ühes liikuma -varandusega ja wiljaga maha. Kahju ulatab 137,000 rbl. pääle. Kurskis, Belgorodi maakonna Krapiwna külas põlestmad 46 talu ÜH-.S kõige liikuma warandusega maha. Kahju ulatab üle 46.000 r. Minskist. Weider keeld. Mõni aeg tagasi  käis ajalehtedest sõnum läbi, et Minski poSti-telegrafiringkonna ülem tõsine riiginõuni! Krawtshuk ametnikkudele, kes wähem kui 16 aaStat teenistuses on olnud, prillide ja keppide kandmise olla ära keelanud. Nüüd on seesama Krawtshsk oma walitsuskonna  ametnikkudele tärgeldatud kraede kandmise  ära keelanud. Posteljon Brushenas laSLi selle „kuritöö" pärast juba ametist lahti. Kuid mitte ainult oma wõimualuste ametnikkudega  ei käi Kr. weidrole ümber, maid seda saamad õige sagedasti ka teisedgi tunda. Näeb ta uulitsal ametnikku, kellel kaelasideme pääl natuke punast wärwi wõi muud punakad tüppid on, siis näitab ta kohe näpuga ja küsib: «Kuule,  kas see ka lubatud on?"- RaudteetelegrafiSti Poltorshitski ajas ta hiljuti kirikust wälja ja wiis politseisse, sest et sellel mundri juures niisugusel kohal sametit  oli, kus seda Krawtshuki arwates olla ei tohi. Tõe poolest, wäga iseäralik arusaamine oma ameti kohustest. „Wir." Odessast. Nagu Wene lehed teatawad, olewat semskiülem Kolibaba, kes Kamrati külale  gümnasiumikooli malmis «niitis" ametist lahti lastud , 22. septembril kell 6 õhtu jõudis endine Perfia schah Moha«med-Ali ühes perekonnaga erarongiga fiia. Waksalis wõtfiwad  teda wastu sõjawügede juhataja, linnapäälik  ja raudteeülemuS. Waksalist sõitis Mohammed-Ali  Gogoli-uulitsaSse. Jaktast. Türgi erakorraline saatkond, kelle eesotsas Risaat-pasha on, jõudis fiia. Teda waStu wõtmas oli tiiw-adj»dant polkownik Polowtsow, kuberner Nowitski ja sõjamäe ülem Dumbadse. WSlimiste asjade minister JSrvoM ja Konstantinopoli saadik Tsharõkow jõudsiwad stia. Hardini wahejuhtumine. Wene kindralkonsul  Harbinis on Mukdenist finnasõitnud Saksa konsuliga Hardini wahsjuhtumiss üle läbi rääkinud ja protesti pääle, mis ta „ Hardini"  õllcwabriku kompanii Saksa osanikkude tegewuse waStu awaldas, Saksa konsulilt Harbinis  kirja saanud, milles wiimane seletab, et tema asja järele uurinud ja leidnud olewat, et kompaniil Saksa kaitse pääle õigust ei ole. Sellep. olewat tema käsul lipp wabriku püält maha wõetud. Saksa alamad, kes Wene ametiwõimufid  nende ametikohuste täitmise juures teoga haawafiwad, andwat Saksa konsul Mukdenis  kohtu alla. „Wir." Wäljamaalt. Portugalis st Lissabonist teadustatakse, et talupoegade hulgas olewat uusi rahutust tõusnud. Põhjuseks on, et walitsus tahab kroonumaid,  mis mõnda aastat talupoegade harida olnud, nende käest ära wõtta. Ametnikud, kes külasse selle asja pärast tuliwad, kihutati wälja. Aga nad tuliwad sõjawäe kaitsel tagasi. Nüüd kogufiwad elanikud suures parwes kokku; wikatifi  ja sõnnikuharkifi sõjariistaks wõttes tormastwad  mehed, naesed ja lapsed sõjawäe kallale, ning tõrjufiwad neid tagasi. Inglise ajalehed arwawad, et tõsiseid rahutusi karta on, kui walitsus oma nõudmiste juurde kindlaks jääb. «Isa»." Monteuegrost. Cetinjes saadi hiljuti salaseltsi jälgile, mille ülesandeks oli praegust Montenegro würSti troonilt maha heita ja kedagi  teist asemele panna. Nüüd on sääl selle asia värast sajad inimesed mangi wõetnd. Madridist. Nagu üks ajaleht teatab, on tahtsamate amalikkude tegelaste koosolek olnud, kus arwamist on awaldatud, et see otstarbekohane  oleks, MarokkoSse 150 tuhat sõjameest saata ja 50 tuhat meest tagawaraks seada, tui Marokko walitsuse-wäed sõjast oja hakkakfiwad wstma, »Wir.^ M 71 Saarlane 1909