tud saiwad, mis päält waatojate voolt palju kütust teenis. Lõpuks oli tants ja muusika mäng Pidu lõppes hommiku koidu tulekuga ja pidulised lahkusiwad rõõmsa südamega, hääd mälestust kaasa mõttes. Pidul walitses  kõigiti ilus ja eeskujulik kord. Kõpust 40 nr. seletatakse, sõnum hra v. Str pulmapuhul, 5 mail s. a. Kõpu kihelkonna kooli poolt toim-pantud „snurepäraliste auuawalduste" kohta õige lihtsalt sõnumisaatja „suurepiira!iseks eksituseks,"  mille järeldusel kihelkonna kool asjasse ei olla puutunud, kodus olnud ja oma teaduse kallal töötanud. Tõsi on, et tõde mälus kuulda on, aga kui tõe ütlejale pärast nii hoolimatult ja suure julgusega awalikult wostu silmi tullakse lööma, siis ei suuda kellegi õiglase suu waikida Mina ei ole lüli otsija, ega kellegi auu hn.nvuja, sellepärast ei hakka asja arutama, maid palun, kostku auus ö endaja minu järgmiste küsimiste pääle: l) Kus Kõpu kihelkonna kooli juures olewa auuwärawa paälkiri „tere tulemast" ei olnud mitte kihelkonna kooli töö? 2) Kus lelle auuwärawa läheduses ei olnud mitte kihelkunnu koolipoisid eneste puu püssidega „auuwahti" pidamaS? 3) Kas need ei olnud mitte kihelkonna kooli tütarlapsed, kes lipukesi käes hoides, mõisa häärpäri ukse ees olemite auuehituste juures härrastele „auu-kiituft" laulsiwad? 4) Kas need et olnud mitte kihelkonna kooli kaswandikud, keda tasuks ülesnäidatud ouuawalduste eest 13. mail s a.—j.n.e. Selle lõpu küsimuse silu jätame  meelega awaldamata ja üksi koplaste teada, sest et see igast wiisakuse piirist kaugel on. Meie kihelkonna kool, oma osawate õpetajatega, seisab ruhwa silmas suures lugupidamises ja auusia, mises, pääle selle kentsaka astme, sellepärast on mul ka usaldust loota, et läält poolt nende minu kolme küsimise  pääle asjalik wastus „Saka!as" antakse. Wiimase, wõi neljanda küsimise kohta ei soowi ma mitte wastust. sest et selle! wiisakusega wähematki ühisust ei o!e; soowitakse  aga ka seda kosta, olen selle üle juba ette tänulik. - i. Woorust. Kõik haritud rahwad, ka paljugi meie woorulasi astume suurte sammudega kahekümne aastasaja esimestel tundidel edasi ja tõttame ikka ja ikka sinna poole, kust hariduse kiir särab ja helkiw usutähekene  waslu sälendab. Meie igatseme teadust ja januneme elawa-wee hallikate järele ja püüame marina ja pölgtusega „Paali" ja „Aötoratti" unustada. Aga siiski leidub wagaid woorulasi, kes näikse oma teadmise himu ja edasi püüdmist kaotanud olewat ja paljud nikutawad  oma põimi Endori naese ette, säält rahu saada looteS!? Siiski mitte üksi woorulasi ei wõi ma sellega süüdistada, maid pian koguni imeks panema, et ka palju noorukesi öge kaugelt Wooru kaardimoor! urtsikus  wõõruse! käiwad, nende hulgas koguni kübaraga preilisid! Säal lastakse kätt waadata, kaarta panna ja... Ma ei suuda enam kahetsedes edasi rääkida ja sulg ei taha sõna kuulda... Meel lähab raSkeks, süda kurwaks, oga midagi ei ole parata! a. Pärnumaalt. Kaarlist. 29. mail s. a. pani karskuse selts „Säde" Kaarlis suure pidu toime. Rahwa hilise osawõtmise tõttu pidi pidu 2 tundi hiljem  algama, kui kuulutatud. Tegelastena astusiwad üleS: „Wabaduse" esim. hra R. Hansson. Kaarli sega- ja meestekoor, Halliste Laulu-Mängu seltsi pasunakoor ning Halliste poolsed näitlejad. Karskuse selts „Säde" piab oma kauniks kohuseks siin kohal kõiki pidu tegelasi südamest tänada. Iseäranis olgu tänatud aga wäljaspoolfed tegelased, keS tasuta niipalju wacwe nögiwad, nagu: R Hansson, M. Mõrd ja Winter; prl. Karotomis ja Ansson ja /arSkuse sõbrad." Seltsi nimel: „Säde" esimees P. JVns Lätimaalt. Liiwimaa Erv. Lutheri usu konfistorium on Lasdohni,  Kalzenau, Fehtelni ja Festeni kirikud sel põhjusel, et saal mässuliste salkade poolt jumalateenistust segati ja õpetajatele wägi walda tehti, kinni pannud ühtlasi kogudustele seletades, et kirikud olles fiiS awatud saamad, kui korraarmostaja rahwas selle eest wastutab, et ta kõikidele jumalateenistuse takistustele kirikutes ja õpetajatele uiigiwalla tegemistele wöimsalt waStu saab astutud. Liibawist tuli kohutaw teate, et 1 juuni õhtul Lati kirikus mitmed sõjariistus mehed õpetaja Goldbergi  kallale tungisiwad. kui see parajaste leeritnndi pidaS, ja teda nua löökidega raSkeSti haawasiwad. Kurjategijad  põgenefiwad ära. Wenemaalt. Peterburgist. Kaupmeestel Avrakfini turul, kui ka teistel Spasski linnajao kaupmeestel on nöuu, üks miljon rubla meie laewastiku suurendamiseks kokku panna. Kuulub, et nad N. L, Kladot paluwad, rahakorjanduse  asja oma kätte wõtta. Tänawuse sume jooksul saamad Peterburgi sadamas lahingi soomuslaewad „Jmperator Pawe! I." ja Perwoswannõi" mette lastud, kumbki 16,500 tonni suur. Nende laewade tüpuse järele tahetawat meel terwet rida uuii soomuSlaewu ehitada, mis meie laewastiku uuesti sündimise aluseks on. Laewu ehitatakse  uueS admiralteedis, Galeeri saarel ja Balti wabrikus. Peterburgi ajalehed „NowoSti." „Slowo." „Peterburgski  Listok," „Peterburgskaja Gafeta/ „Herold" ja „Russ" tegiwad 27. mail otsuseks: 1) Pühapäewane puhkus alaliste ajalehtede trükiladujatele  iäab täie jõuusse. 2) Ajalehtede wäljaaudjad ega trükikodade omanikud  ei sunni oma ladujaid pühapäewadel töösse. Z) Ajalehtede wäljaandjad ja trükikodade omanikud  jätawad omale õiguse pühapäewadel körwalt wabaid trükiladujaid töösse kutsuda. Niisuguste tingimiste juures saadakse kolm eeSsihti  kätte: 1) Ajalehtede mäljaandmine kestab wahetpidamatalt  edasi. 2) Alalised ajalehtede trükiladujad saamad täielise  pühapäewase puhkuse. 3) Wabad, s, o. ilma kahata trükiladujad lemmad  teenistust. Admiral Roshestwenski paraneb. Nagu .Nascha Shisn" teatab, on tal parem käsi ja parem jalg maha wõetud Nebogatow on ennast maha lasta tahtnud. Kuul trehwas kätt. Ta wiidi mõistuseta olekus hospidalisse  ja awaldab hullumeelsuse tundemärkisi. Päälinnas ilmuw Läti leht .Peterburgas Awises,"  kes senini eeltsensuri alt waba oli, on tsensuri alla pondud.. Kobeko kommisfion töötab aga ajakirjanduse täielikuks ajakirjanduse eeltsensuri alt wabastamiseks. Mis see siis nüüd tähendab? Kuulub, et ministrite nõuukogu esimees krahw Solski, kohtu minist-r, Manuhin, Mõskma kindralkuberner  kindral Koslow ja Mõskma kuberner Kristi lähemas  tulewikus ametist lähkuwad. Maksu suurendamine. Nagu „Nasha Sh." teatab, seatakse rahaministeriumis seaduse projekt kokku, kuidas suhkru, tubaka ja nafta päält mõetawat maksu suurendada; ka naftast malmistatud õlide pääle tahetakse  maks panna, kuna nad ennemalt igasugusest maksust  wobastatud oliwad. Kindral-majori Trepowi avaldused. „Matin'i kaastööline on fisemisee asjade ministri abi Trepow' jutu! käinud. .See on järgmist avaldanud: .Mina olen lihtsalt Keisri tahtmise täitja: .seadust ja korda piab auustama." Edasi ütles kindral-major Trepow, et sisemiste korratuste wastu võitlemises otsustawaid sammusid tulla astuda; rahwas usaldawat walitsust täiesti. Wenemaa olla selleks küllalt tugew, et sõda wõidurikkalt lõpetada. Rahvasaadikute kokkukutsumisest rääkides ütles Trepow, et rahutegemine ainult Keisri Majesteedi osi on. Meremäe päästab teatab, et tema käes olevate praegu meel mitte ametlikul teel ülewaadatud teatede järele, soomuslaeva .Jmperator Aleksander 111 " pääl kõik ohwitserid ja madrused mere põhja on läinud Soomuslaewa .Borodino" päält on kõigist ohwitserideft ja madrustest üks ainuke madrus eluga pääsenud, kes praegu TakesikiS on, ka soomuslaewa .Nawarini" päält on üks ainuke madrus eluga pääsenud. Mofkwa juudid paluwad usuvabaduse manifesti  põhjusel, et nende sinagoge MoskwaS, mis 1894 aastal kinni pandi, jälle avatud saaks. Senini pole nende palme tähelepanemist leidnud. (Mundriga kaabakas). Oose! wastu 29. maid sõitis kell 4 hommikul Wolhonkaö, KiSlelewi numbri, majade juurde ükS tõld, kuS kaks naesterahwast, kakS eroinimest ja Eriwani polgu podporutshik Smirnow iS» tusimod. Seltskond oli lustilises tujuS ja pidaS ennast käratsewalt üleS. Wahi paal olew gorodowoi pööris ennast palwega nende poole, et nad ei kärotseks. Siis tõmbas ohwitser, kisendades: „Kuidas fina. tõbras, julged mulle märkust teha!" rewolwri wälja ja laskis otse gorodowoile  pihta Kuul tungis gorodowoi paremast käest läbi. Juurde ruttanud rahwas tormas ohwitseri kallale, et seda läbi peksta, üks erainimene ja ka ohwitser said naha pääle ja nad wöeti kinni. Moskwa linna nöuukogu pidaS 27. mail wiimase  era koosoleku ära, kuS riigi nöuukogu saadikute kokkukutse üle aru peeti ühtlast jöueti otsusele, et mingisugune  õige saadikute kogu enne wöimalik ei ole, kui ifiku puutumatauS, trüki., sõna- ja koosoleku wabäduS kindlustatud ei ole ja kaugema walwuse seisukord ja mõned muud iseäralised seadlused kaotatud ei saa. Riit. lise korra uuendamise projekt pannakse nöuukogule 7. juuni! ette. JaroSlawist. (Isiku puutumatouS.) ühe rikka JaroSlawi majaomaniku M. tütar tahtis mehele minna. Tüdruku isa oli aga selle abielu wostu ia ähwardos tütart ja ka tema peigmeest maha lasta ü,?el päewal pögeneS aga tütar Moskwasse, et ennast sääl teda ootama nooremehega laulatada laSta. Zsa sai oga osjast haisu ninasse ja telegrahweeris kõigile shandarmitele Jarosla  —Mõskma liinil: „Pögenew punase kübaraga neiu kinni wõtta!" Ehk kül see telegramm eroinimese poolt wälja oli antud, olid shandarmid ometi malmis, käsku täitma. Wöetigi fiis ühes jaamas üks punale kübaraga  neiu kinni ja jäeti rongist maha. Ometi ei olnud see mitte preili M. Sre oli oma punase kübara kadu jätnud ja niiwiifi shandarnnte käte wahelt läb> libisenud. Kinniwõetud neiu oli miisakast perekonnast pärit. See halenaljakas asi anti kohtu kätte. L)relli kubermangust, Dmitromi kreisist kirjutatakse:  Häda on siin suur. N ored n.ehed, kes harilikult  lõuna poo! raha teenimas käiwad, on sõja platsil ja ei wöi sellepärast oma perekonde tuetada. Ja ometi elas siinne rahwas otse sellest tuetusest. Rahast on puudus suur ja pääle selle on toidu ainete hinnad wäga kõrgesse läinud. Tükk leiba on talupoegadel juba kallis  maiuse toit. Mõisnikud tarmitawad talupoegade wiletsust  oma kasuks. Et ülepää kuidagi elada, piawad talupojad otse nälja palga eest möisades töös käima. Puuduliku toitmise tõttu mässawad siin juba mitmed laastawad tondid, iseäranis tiifus. Mis aitab siin arsti rohtudega arstimine, kus toidu kraamiga arstimist waja oleks ! Sõjamehe unenägu. Kõndisin Amuri jõe kaljusel kaldal, loodus oli ilusamas õie ehtes Majesteetlikus ilus tõusis päikese kera mäe latwade tagalt nähtowale, oma kullakarwa  kiirtega metsa salkusi, mäe künkaid, rohu lagen>dikusi,  jõe tasast wee pinda, nagu särawate Viirulist?  Vöödega sisse piirates. Lille magus lõhn täitis õhku. Jõe Vaiksetel Voogudel liikusid laewaiesed ja paadikesed, milledes kalamehed oma saaki püüdsiwad  Jõe käänakul luhas tõusis kala wee pinnale nähtavale, aga kadus kohe jälle sügavusesse, wirwendawaid  lainekesi wee pinnale jättes, mis ka pea kadusid, ja jällegi walitses vaikne sügaw raha, nagu enne. Lähedal  kingul hüppas wäike lustilik soobul, aga minu tulekut märgates kadus ta jäljetalt! Puude oksade ja wõsa latwadel hõljusid mitmekarwalised linnukesed, üksteisega  Võiste oma kölawat laulu häält kuulda lastes. Lille õilmedel hiilgasid alles kaste tilgad nagu hõbe litrekesed. Siin ja sääl lendasiwad Väikesed mesilased,  aga õie oupukestele ei julgenud nad weel ligineda,  säält wastu hiilgaw kaste sära hoidis neid usinaid  loomakest auupaklikus kauguses. Elawamaks ja liikuvamaks muutus kõik looduS minu ümber! õrn sinetaw udu loor, mis enne wee pinnal heljus, kadus juba päikese kiirte ja maheda tuule õhu ees nägematalt, nagu ta ilmunud. Kuskilt kaugelt metsa salust kõlas jahimehe sarwe heli mis nagu pühalikudes akortides wärijedes hommikusesse  õhusse ära kadus. Rõõmsalt, jumaliku looduse ilu imestades, kõndisin  kenat jõe kallast mööda edasi, rahuline tunde täitis  mu rinda, mul tuli ette, nagu kõnniks ma kodumaal Waalu orus, kus Wiljandi särwe lained laksuvad. Teerada viis mind ühe kalju künka jalale otse kohe sinna otsa pääseda, oli võimata tegin ringkäigu  läbi tammede salu. Waewält olin ma Väikese metsa alla astunud kui ootamatalt mitte kaugel enesest, pehme sambla istmel walges riides naesterahwa nägin istuwat. Kulla karwalised pikad käharad juukse lokid lehwisimad lahtiselt  Vabalt tema öladel ta näis sügamas mõtetes kuhugile kaugusesse wohtiwat. Ma olin lagedaste näki neidudest imelikust lugusi kuulnud sja ebausklik olen ma kindlaste) sellepärast ei arwanud sugugi soowitawakS,  siin waikses salus selle itujumalannaga kokku puutuda. Endise rahulise tunde asemel asuS imelik kartus! Kiire sammudega tahtsin ma tagasi astuda, et näki neidu tema rahuS mitte segada aga („kuS ohi kaugel, sääl häda lähem") juba oli ta mind näinud!! „Kuhu sa tõttad?" küsis ta. Ta hääl oli mahe ja sundiw, tahtmata jäin ma seisatama. Kiire sammudega ruttas ta minu juurde, seisma jäädes waatas ta omast sVgatv-finiStest silmadest õrnalt, kaastundlikult kaua minu otsa, nagu tahaks ta minu südame mõtteid ära lugeda. Wiimaks ütles ta kurwa, aga kindla, kõlama tundeliku häälega: „Ma tean, sind on kare elusaatuS siia kaugele wõõra jõe kallastele kannud, kõik miS hellatt, önnestawalt  su hinge täitis, jäi kaugele kodumaale, oga ära karda, Jumal elab meel jää truikS oma isamaale 334 Sakalas 42 1905