Saarlane M 3S. Teisipäewal, 5. septembril «906. XXII. aastakäik ~S<»cvvt<rns" maksab: '/z .. 1.. LS .. .. -„ 75 .. - » .. -.. S« . Üksik number 5 kop. Altuuö ükskord nädalas, igal telki' Päew-l. Toimetus Kuresiar.s PiikaS uul. T-ksikni majaz X- IS Kuulutuste wustuwõtmine kuni Kuulutuste p,t>l-rida Z kop., lehe eesoljaS ÄO kop. Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Ametlikwalitsuse teadaandmine. Kõik need abinõuud, mis selleks tarwilised on, et elamise ja töötamise  «vabadust kindlustada, on ainult ab«- nõuuks, mitte aga otstarbeks. Kahtlemata nõuawad nad hulga aega ja tööd, mis muidu ülesehitawa riigi-töö pääle oleks pühendatud olnud töö pääle, mis trooni kõrguselt ette ära on tähendatud. Kuid ekfilik oleks selles, et riiki kuritööde wastu kaitstakse, riigiwõimu ainust ülesannet näha ja neid põhjust ära unustada, mis sarnaseid loomuwastaseid nähtust on sünnitanud.  WalitsuS ei wõi, nagu seda mõned seltskonna osad nõuawad, kõiki uuenduse  töösid, kõike maa elu seisma jätta ja tcrwet jõudu mässu wastu wöitlemise pääle kulutada ning ainult selle kurja arvaldamise  pääle tähelepanemist pöörda, mitte oga sügawamalt tema olemisesse tungida. Ei käiks ka olukorraga ja Wrnemaa kasudega  teine arwamine kolku, mida esimese arwamise wastastosoowitawad. Loodetakse, et sellest, küllalt on, kui wabuduse-uuen' dustd maksma pannakse ja et siis mäss iseenesest lõpeb ning iga oma mõtte kaotab.  Seda arwamist ei wõi juba sellepärast  waStu wõtto, et rewolmsivn ei wõitle mitte uuenduste läbiwiimise eest, mida ka walitsus oma kohuseks peab, waid riigikorra  purustamise ja ainuwalitsuse kukutamise  ning sotsialse korra maksma saamise eest. Sellepärast on walitsuse tee selge korda kaitsta ja kindlate abinõuudega elanikka  rewolutsioni awaldamiste eest hoida ning ühes sellega kõike riigijöudu tarwitadcs  riigi ülesehitamise teed käia, et uuesti wankumata korda luua, mis seaduse ja tõsisest  «vabadusest õige arusaamise pääl põhjeneb.  Wiimase sihi kättesaamise poole pöördes, saab walitsus aru, et tema ees mitmesugu küsimused seisawad. Ühed nendest käiwad - riigiwolikogu ja riiginõuukogu otsustamise alla ja kõrgem adminiftratsion peab neis küsimustes täiesti lõpulikud seadust-eelnöuud wälja töötama, mis seaduseandlistele asutustele harutamist?  aluseks wõikstwad olla. Selle pääle peab kõik waheaeg kuni uue riigiwolikogu kokkukutsumiseni tarwitama. Teised, mille maksmapanemisega wiiwitada ei tohi ja mis kohe maksma tulewad panna, on niisugused  küsimused, mis Kõigekõrgematest manifestidest järgnewad ja mille osaline äraotsuStamine tulemaste seaduseandliste asutuste tegewuse wabadust kitsendada ei wõi. Nende ülesannete hulgas seisab esimesel kohal maa-tüsimuS. Tegelik algatus selles küsimuses on Kõigekõrgema käsuga pandud, millega keisrikoja ja kroonu-maatükid talurahwa  panga kätte anti. Zärgnewate korraldustega annab walitsus kohalikkudele maakorralduse - kommisjonidele wõimalust juba nüüd tegelikult maapuudust kannatajate  talupoegade olukorra parandamist ette wötta, sel teel, et igalpool, kus maapuudus  pv, Maa tagawara tarwitatakst ja selle poolest talupoegade isetegewust kergendataks?.  Töö, mis neis kohtades tehtakse, annab tulewasele rügirvolikogule rikkalikku materjali. Selles wäga keerulises küsimuses «võetakse  ka mõned hädalised korraldused ette. Kodanlise üheõiguslust ja usuwabaduse mõttes on ette pandud, ära iganud kitsendusi  maha jätta, mis talurahwast ja wanausulisi  takistawad. Ühtlasi määratakse «viimaste õigus kindla seadusega ära. Niisamati  «vaadatakse juutide küsimus «viibimata  läbi, missugused kitsendused, kui ürituse  sünnitajad ja täiesti ära iganud, ilma wiiwituseta maha wõiwad jääda ja missugused, kui Juudi rahwuse ja riigi pärisrahwa wahekorrasse puutuwad, rahwa südametunnistuse asi on. Sellepärast kitsendaks  ette äraotsustamine seaduseandliste  asutuste järgnewat tööd. Rahwakoolide  wõrgu laiendamine ühes üleüldise koolisundust  maksmapanemise plaaniga ja rahwakooliõpetajate  ainelist seisukorra parandamine  on walitsuse poolt juba peatseks täidesaatmiseks äka tähendatud, sel teel, et tulema aasta eelarwesse selle asja tarwis wiis ja pool miljoni rubla määrati. Kui lai walmistawate seaduste eelnõuude wäli on, mis tulewasele rügirvolikogule ette pandakse, on sellest näha, et praeguste ajutiste määruste muutmist kõrwal koosolekute,  ühisuste ja ajakirjandust kohta, ja nende asemele kindlate seaduste panemist kõrwal walitsus praegusel ajal terwe rea riikliselt tähtsaid küsimusi wälja töötab. Nendest on kõige tähtsamad: 1) usuwabadus,  2) isiku puutumatus ja kodanline üheöiguslus selles mõttes, et üksikute rahwaosade  kohta käiwad määrused ära kaotataks,  3) talurahwa maa korraldamine, 4) tööliste olukorra parandamine ja muu hulgas nende kinnitamine riigi poolt, 5) kohaliku omawalitsust uuendamine, mida nõnda wüsi tahetakse korraldada, et kubermangu  ja maakonna administratiwilised asutused uuendatud omawalitsust asutustega  otsekoheses ühenduses oleksiwad, kuhu alla ka wähemad scmstwo sisseseaded käiksiwad,  6) semstwo sisseseadmine Läänemeremaal,  niisamati ka põhja- ja lõuna-lääne pool, 7) semstwo ja linnade omawalitsust sisseseadmine Poolamaa kubermangudes, 8) kohalikkude kõhtude uuendamine, 9) keskja  kõrgemate õpeasutuste uuendamine, IVMsetuleku maks, 11) politsei uuendamine, mis selle poole on sihitud, et muu hulgas üleüldist politseid ja shandarmi-politseid ühendada, 12) riigikorra ja awaliku rahu erakorralist kaitsemise abinõuud, kusjuures praegusi mitmesuguseid erakorralisi walwuse kujusid üleüldises seaduses ühendatakse. Wiimaks, selle kõrwal tehtakse agarasti Kõigekõrgemal käsul kokkukutsutawa Üle- Wenemaalise kirikute kongressi jaoks eeltöösid.  Sihiks on seaduSlist korda tingimata alal hoida ja kindlustada ning ühtlast sellega tarwilisi uuendusi ette «valmistada ja maksma panna. Walitsus loodab, et seaduse-andliste asutuste tulewane istumisetöö  edurikas on. Temal on õigus ustawa rahwa osa poolehoidmise pääle toetada, kes rahu soowib, aga mitte lõhkumist ja riigi lagunemist. Omalt poolt peab walitsus enese kohuseks seltskonna arwamise awaldamiss wabadust mitte kitsendada, olgu see triikitud sõnas ehk awalikkudel koosolekutel. Aga kui selle seltskonna äratundmise mõistliku awaldamiscwiisi  rewolutsioniliSte mõtete teokstegemiseks tarwitatakse, siis on walitsus sunnitud ilma kõikumata oma asjaajate käest nõudma, et nemad rahwast kaitseksiwad hariduse ja edu abinõuu kihutust-, lõhkumise- ja wägiwalla abinõuuks muutmise eest. Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts töötab siin juba kolmandat aastat ja on selle aja jooksul rahwa poolt lahket osawõtmist  leidnud- Kui aga selle osawõtmise paale lähemalt waadata, siis näeme, et see aasta aastalt ikka külmemaks tahab minna. Näib, nagu oleks siin „esimcne armastus" Seltsi liikmete poolt kadumas. Mis on selle põhjuseks? Põhjuseks woib fiin küll liikmete Seltsi tegewusest ja Seltsi elust mitte õiget arusaamist  lugeda- Sest suuremal osal Seltsi liikmetel  on ikka see küsimus Seltsi kohta mööduandjaks  „Mis ma säält saan?" Nad ei taha seda ei miksgiks panna, kui Seltsi koosolekutel õpetlikka kõnesid ja läbirääkimisi  peetakse ja põllumeest waimlise jõu kaswamisele äratatakse- Nemad nõuawad Seltsi käest kohe waranduslist, ainelist kasu ja ei tulegi selle pääle, et waranduslise  jõu kaswamiseks põll umehelewaimujõudu  haridust kõige päält tarwis läheb. Ühel osal näib aga ka politika ajamine Seltsis pääasi olewat- Eestseisust, kes ainult Seltsi edenemise mõttes tööiaS, hakkas see osa liikmeid kahtlustama ja sellest tuliwad ka omal ajal need wärawatagullsed ja nurgaäärsed  ässitused eestseisuse wastu- ÜSna imelik oli näha, et mitmed siis wastu oliwad, kui otsustamise alla tuli, kas Saaremaale põllumeeste kooli ühes suurpõllumeestega  asutada tuleks, mille asutamise  mõtte endine „Saarlase" waStutaw toimetaja H- baron Sasi nüüd jälle üles wõttis- Waimu jõu tõstmist on Saare talumehele  tema majanduslise elu tõstmiseks kõige päält tarwis. Ja seda tahab ka Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts kõige päält silmas pidada- Ning selles küsimuses  ühendagu ennast kõik, kellel rahwa hää käekäigu tõstmine kallis Kuid ka ainelist, waranduslist kusu püüab Selts oma liikmetele muretseda- Nii on Seltsi läbi Saare rahwale sel aastal mesilaste pidamiseks pääle 600 puuda sukkurt alandatud  hinnaga muretsetud, laenu- ja hoiu-