mese elule wägimaldsel wiifi! otsa tehtud. Aga mis aitawad jutud? Miks inimesed ei aita, et kurjategijad kätte saadaks? Mõni ütleb: „Halkogu nüüd mina kohut käima! Mina pole omal elu ajal wsel mitte kohtukoja ust lahti teinud!" Ja nõnda waigiStakse kõik ära, ning asi läheb kurjemaks. Kord ütles mulle üks Anseküla mees: „Minu naaber ja tema naene warastawad mõlemad, ka minu käest on nad mõnda aSja näppanud, aga meie käime üksteisega  läbi, mina pole tahtnud kaeb oda." Käid sina Sõrmest linna poole, siis kuuled tihti: mul on lammas laudast warastatud, minul linna teel kodu tulles linna kaup ära wõetnd jne. NaSwalt warastati paari aasta eest õuest uued rattad ära ja waras oli Sõrmest Anseküla kiriku  ligidalt, asi jäi jälle maikseks. Selsamal ajal wiidi Anseküla theemaja eeskojast wiie puudalins  püülijahu kott ära ja warast pole kätte saadud, ehk küll rahwas praegu awalikult räägib,  et waraS olla säält ligidalt. Räägitakse, et Anseküla kaupmehel oktobri kuus käe alt kaks paari weesaapaid ära warastatud, aga asi pole politseile üles antud. Niisamuti olla Anseküla kirikumõisa Luelaudast Mihklipäewa õõl noor siga ära warastatud. Kartuse pärast, et ka teised ära wiiakse, pandi sead karjaaida lauta. Nüüd olla Kadriööl la säält kaks põrsast jälle ära warastatud. Teadmata on, kas ka nende asjade margad politseile üles peaks antama, niisama ka margad, kui nad rahwale teada on? Pühast. Kohalik E. N. Kasw. Seltsi osakond  pidas 22. now. koosolekut. Eestseisuse poolt kamatsetud raamatukogu asutamisega oldi nõus ning määrati selleks esialgselt 50 rbl. Kaupmees Jäe oli uuele raamatukogule omaltpoolt hää kastitäis paremaid Eesti raamatuid kinkinud. Pihtla wolikogu koosolekul oli 24. now. päewakorras kirjutaja walimine. üksainus kandidat oli isiklikult ilmunud, kaks oliwad kirjateel endid kandidadiks üles andnud. Esimene  sai 3 häält poolt, 10 waStu, wiimased ei tulnud walimise alla. Otsustati kuulutada, et 8. detsembril uus walimine on. Seda ja teist. Hirmus kurbmäng Harkowis. Georgijewi uulitsal elas hirmsas waesuses Maria Ropot oma kolme tütre: 16-aastase Anastasia, 8-aastase  Warwara ja 3 aastase Anisjaga. Maria mees oli joodik kingsepp Kirill, kellest ta lahku löönud oli. 21. nomembril tuli Kirill ühes oma wsnnaga Maria korterisse. Söödi lõunat ja joodi, ning miimati leppis Kirill naesega ära ja jäi ta juurde. Kesköö ajal kuuldus Ropoti korterist kole sõimlemine, riidlemine ning selle järele südantlõhestaw  hädakisa ja lastenutt. Naabrid arwafiwad,  et Ropotid, nagu harilikult, kiskuma on läinud, ning ei tahtnud endid selle wahele segada. Kisa kuulfiwad aga ka ööwahid ja tuliwad  waatama, mis Mi lahti on. Suure waemaga  murti uks lahti ja toodi tuld. Naabrid põrkafiwad kohkudes tagasi: põrandel, määratumas  were loigus ujufiwad abielupaari külmanud surnukehad ja poolsurnud Anastasia. Nurgas kükitafiwad peaaegu meelemõistuseta olekus kaks wäiksemat tütarlast. Siinsamas wedeles ka merine kingsepa nuga. Marial oli kael sügamast läbi lõigatud. Niisamasuguse lõikega oli Kirill ka enese ära tapnud. Anastasia oli «eel meelemärkusel ja jutustas  juuresolejate küsimiste paüle wastates kuulmata  koledustest, mis ta e«a oma joodiku mehe pärast oli läbi elama pidanud. „Wir." Elu on ainult tee surma poole. Elu ei ole iseenesest midagi wäärt, ta wäärtuS on aga ta tarwituses. Ei jätal naabrinna, miks te ometi ennemini end oma mehest lahutada ei lase, kui temaga aina tülitsete. Elate ju kui koer ja kass." Naabrinna: „WLi mina pean end lahutada  laskma, et mu mees siis oma nina järele saaks elada. Aga seda ole I" Oktobri algul palkas edumeelne wolikogn enamus Pihtla walla tarwis ämma. .Post." Põidelt. Tumala mõisa talukohad müüakse  tulewal aastal enamasti kõik ära. Suuremalt  jaolt on kohtade ostjateks rentnikud ise. Waljalast. Õigusega tähendati .Saarlases"  selle pääle, et niisugustele palme- wõi kaebtusekirjadele, mis ühe ehk teise isiku kohta teatamas asjas .ülemusele" antakse, mitte tähelepanemist  ei wõiks anda, sest et need enamasti  ikka ühe, wõi mõne üksiku kihutaja töö on. Ka tähendati selle pääle, et niisugustele kirjadele talumehed wäga kergesti oma nimed alla panemad. Meil, Kvgulas, peeti hiljuti niisama  palwekirjadega .jahti" kirjutaja Tamme asjas. Korjati allkirjafid ning kaebtuS saadeti hra Tamme pääle minema. Kuid siin ci korjatud  mitte üksnes allkirjafid, maid neid isegi tehti - päris wõõrad nimed kirjutati ilma sellenimelise isiku teadmata alla. Asi läheb nüüd kohtuuurija kätte. Aga kuidas .tõsiste" allkirjadega lugu on, sellest meel wäikene nähtus: Kui ühelt isikult küsiti, kas ta oma nime alla on kirjutanud, wastanud see: .Mind ühwardati  rahukvhtukoguSse kaemata, km ma mitte alla ei kirjuta; ei tahtnud kohtu uksi kaudu käima hakata, sellepärast kirjutasingi alla." Säül juures palunud mees oma nimele nüüd kriipsu pääle tõmmata. Kui niisugused allkirjadenorijad  .rahwsmehed" kord .sisse" on kukkunud, külap stiS rahwa seas sarnane teguwiis,  millel mingisugust praktikalist tähendust olla ei wõi, maha jääb. Pärfamast palutakse meid järgmist kirja awaldada: Wastus .Hääle" M 75 sõnumisaatja  hra .Tagaweremehele." Keegi .Tagaweremees" kirjutab.Hääles" 75 Karja sõnumste all muu seas Karja oStuühisuse abikaupluse awamisest Ratla külasse. Selles sõnumes räägitakse, et ostuühisus nii mägise kaupmehe Z. KuuSküll pääle tungida. See ei ole mitte õige. Majaomanik, kelle majas  J. KuuSküll kaupleb, palus Karja oStuühisuse  eestseisust oma abikauplust tema majasse Ratla külasse awada, sest et tema mitte küllalt  kaupmehe J. KuuSküll teguwiifiga rahul ei olla, mis põhjust andis ka temale maja üürimise üles ütelda. Ülemal tähendatud asjas  saadeti .Häälele" wastus, mida see mitte ei awaldanud, sest et .Tagaweremees" selles asjas kindlad faktid ette on kannud, mis põhjust  anda arwata, et .Hääl", keS ennast rahwa häälekandjaks nimetab, ainult isikute kasude  eest wälja astub ning seda siis kindlaks faktiks arwab, ei ostuühisufed oma kauplusi monopoliks Leha, erakaupmeeste pääle tungijateks  ja neile sandikepi peosse surujateks olla tahawsd. Üks ühisuseliige. Mtthuft. Tänawu suwel on Muhust Ülemas  mõisates üle 10!)!) töölise teenistust leidnud.  Suuremalt jaolt on need naesterahwad. Mehed teeniwad harilikult laewade piiäl ehk wabrikus. Tööliste jutu järele olla töötingimised  wõõrsil wiimasel ajal muutunud. Nii olla mõisates tööpäsw 14—lk tundi pikk ja selle eest waksetawat 50—80 kop. Pääle selle antawat  mõisa poolt priikorter ja seda ning teist asja. Tallinnast. Tartu ülikooli saalis peetud koosoleku asja harutamine algas eSmaspäewal siinses sõjakohtus pääle. Nagu teada, on selles asjas adwokat hra Temani kaebealuseks, temaga üheS on weel kohtu all ajakirjanikud hrad K. Kotsar ja K. Ast ning Tartu raamatukaupmees hra Zirk. Kolm esimest on wahi all, neljas kautsjoni WaStu waba. Kella V-10 ajaks oliwad tunnistajad  kohtusse kutsutud, kell 10 toodi wangid sinna. Hrad Temani ja Kotsar oliwad kahekest kokku käeraudadesse pandud, hra Ast oli üksikult  raudus. Temani on praegu 30 a. wana, aga üsna halliks läinud, muidu oli aga tema kõnnak julge ja iscteadew. Ka teiste wangide näost ei paistnud rahutust walja- Uulitsatele, kust wangid läbi wiidi, oli palju rahwast kokku kogunud. Tutwad teretasiwad mängisid waikselt, aga osawõtlikult. Asjas on hulk tunnistajaid wälja kutsutud,  teiste seas ka «Postimehe' toimetaja hra Tõnisson Tartust. ArwatawaSti saab asja arutamme  mitu päewa kestma. Mr." Lätimaalt. Riiast tuleb teade, et 25. nowembril Rootsi aurulaew .Suanhild", kapt. BengtSson, Ruhnu saare juures ühe purjuka päält 5 meest ära on päästnud. PurjukaS lagunenud warSti pääle selle laenete murrus. „Wir." Liibatvist. Algupäraline reisija. Hiljuti jõudis siia Wene-Zda-Aasia laewaühisuse aurulaew  .Rosfia", mille reisijad jutustafimad, et muude reisijate seas baron Osten-Sacken New- Dorkist, Hamburgi endine Wene laewaStiku leitenant,  sõitnud. Baron Osten-Sacken on ühe rikka isandaga 50 tuhande rubla pääle kihla wedanud, et ta, ilma et kopikut taskus oleks, 7 aasta jooksul jala ümber ilma käib. Oma elatamiseks  korjab ta ettelugemistega raha. Aurulaewa .Rosfia" pääl oli ta ka ühe niisuguse ettelugemise korda pannud. Ta reisib juba IV- aastat ja on selle aja sees Aasia ja Ameerika läbi jõudnud  käia. Nüüd sõidab ta Hamburgist Pariisi ja säält Jtalia kaudu Afrikasse. Ta wastane on tale nõu annud selle ettewõtte järele jätta, lubas talle natuke mühem kui 50 tuhat rubla wälja maksta, kuid tüse reisija ei taha niisugust juttu kuuldagi. Ta on kindlasti otsustanud oma ettewõtte lõpuni wiia ja siis 50 tuhat rubla waestele annetada. m. Kaugemalt riigist. Peterburist. Et Ardcbilis (Persias) nüüd kord walitseb, siis on Wene walitsus otsuseks teiund,  suuremat osa mäge säält ära kutsuda ja ainult 6 rootu jalawäge, ühe mäcbatarei, kasakate sotnja ehitajatega sinna jätta. Kahju eest, mida wenelased Ardebilis saanud, peab Perfia walitsus  wastutama, kes selle tasumiseks tarwisminewa  raha Karadagi meestelt ja sahsewenidelt sisse nõuab. Kui Perfia walitsus seda ei peaks suutma, siis tahab Wene walitsus ise nende wastu abinõusid tarwitusele wõtta—  Nõupidamine Kauge-Jda asjade pärast. Laupäewal peeti, nagu „Rig. Ztg." Peterburist kuuleb, pääministri juures Kauge-Jda asjade pärast nõu. Rahaministri aruanne kuulati ära, aga otsust ei tehtud, waid läbirääkimised lükati edasi. Praegu on kolm woolu olemas: kõige roosilisemalt waatab Kauge-Jda asjade pääle wäl. asj. minister Jswolski, kõige tõsisemalt waatawad asja pääle sõjaminister Suhomlinow ja mercminister Wojewodski; nende kahe woolu wahs pää! seisab rahaminister Kokowtsow. Warsti on duumas salakoosolek, kus ettepanek, salakuulamise wastu Amurimaal abinõusid otsida,  arutusele tuleb. „Post." Pihkwaft. Kadunud küla. Aastat kuus tagasi o tfiwad Pihkwa kubermangus Gorski wslla talupojad panga abil mõisniku Karpinski maad ära. Nimetatud maa pääle asutati wäikene  8 pere suurune küla. WarSti nägiwad aga talupojad, et pangale wõlga ära maksta neil jõudu mööda ei ole. Kaks aastat tagasi jätfiwad nad ka protsentide maksmise järele. Pärast mitmekordset nõudmist otsustas pank maad ära müüa. Niipea, kui talupojad sellest teada saiwad,  wõtfiwad nad majad, aidad ja muu liikuma waranduse ühes ja kadustwad jäljetult. Nad oliwad oma waranduse lähematesse küladesse laiali wedanud ja kõik selle ühe ööga teinud, m. Poolamaalt- 398 waimulikku kohtu all. 18. augustil 1906. a. andis sisemiste asjade ministerium ringkirjalise käsu, et katoliku waimulikud  igaühelt kes õigest usust katoliku uSku tahab üle minna, kuberneri luba peawad nõudma. See ringkiri jääti täitmata, seda enam, et kohalised wõimud seda ei nõudnudgi. Nüüd on aga sisemiste asjade ministerium käsu andnud, et 393 katoliku preestrit, kes nimetatud  ringkirja waStu eksinud on, kohtu alla antaks.  „Wir." Woroneshist. Lõuna-Jda raudteede töökojas  lõhkes aurukatel. Lõhkemise jõuga sai tööline läbi tõömaja akna wülja Kisatud, siis ühest waguni aknast fisse ja teisest jälle wälja paisatud. Töölisest ei jäänud muud järele, kui merine lihatomp. Ahjukütjal kiskus plahwatuse  jõud jalad maha. Ekaterinoslawtst. Kolme naese mees. Helle kuu efimiste päewade sees wöttis kohalik 9O, Saarlane, ISOS