f<i p,oui eite, et ta Eerassimvrai ära tapab. Peroraskile  iva/luti, et teda ainult fee MSkb stiüst wabastada, kui ta mõne Tuut» terrvrifttife teo tohw . JaatjaJiL Tema raöttis pelle tingimise raastu,- aÄus GeraSkiMo«viga  kirjaraahetusesse, kuna ta; rvikntase kirsad frt telegrammid  sotsi alreraolutstonäridõ erakonna kätte andis. OerasfiMorai juures teenistuses vlleS saav ta igas kuus suure palga (~Retsi) 1" teatel 1000 rbl.) faf annab  Ttceb terrorifikised etteroEttteb,- mis ta seltsimehed tahawad toime panna. üles. Kui Peroraski Parisrst tagasi tuli, ei raStnud ta tegeraätt reMoTutstonäriW tegewustst osa. Ta ovtab nähtaraaste oma sõpru «väljamaalt Peterburisse ja lubab neid politsei kätte tv imetad a. Sellel ajal sai polSormS Äarpom GeraMmvrai ajemde polstikalise politsei ülemaks. Perowski astub  uue ülemaga Ahendusesse ja sooraitab ennast ka stste teenistusesse. Ühtlast dn ta nõuks raõttmd Karporai  ära tappa,- et sellega vma üsaldustmääriUtt olekut sotstalremolutsionärideis Üles stäidada. Parisist tulnud teadete särele olla surmamine era ncinalt ette tulnud. Pii Peporaski seda jfe tahtnud. Ma j a üleraaatamine lõpetatud. 11. detsembril lõpetati korteri üleraaatamiM Astrahani  uulitsal ära. Kõik leitud asjad, mis edaspidise uurimise juures raõlyvoad tähtsad olla, korjati kokku ja pandi pitseri alla. Majaomanikule anti luba majaparandust  ette wötta. ainult see kamber raälja arraatud, kus polkawnik Karpora surma sai. See kamber jääb seniks raahi alla. kuni selleks kohtu-uurija poolt istäraiine  Määrus antakse. Häawatud /.teener"/ kes praegu haigemajas raiibib, kinnttab muu hulgas,- et Karpora olla Wosdesstnskiga sagedaste koiku puuturnib  ja raStnud teda tihti oma korteris raastp. 6. detsembril ütelnud Karpora temale, et nad ühes Wiihiiri  poolele jõidauwb, Woskressenski korterisse, ja et nad seal mõned päeraad mööda saadaraad. Mis tar- Viis nad stnna läheraad. sellest ei kõnelenud Karpora sõnagi. Moskvast. Gienator i rewiderimine wältawat  Moskwas weel umbes pool aastat. Kuulu järele  nimetatawat Warssawisse teine senator rewider  ijaks. Ajalehe toimetaja trahwimiue. Lm- Napealik pani ajakirja 7,Rab. Djelo" toimetaja kirjatüki  ..Ametnihisuste pimmniste ajalugu" eest SVO r. trahwi maksma ehk maksujõuetusel 3 kuuks kinni. Kaasanist. Jntendanturi arnetn ikkude kohtuasi. Kaasani sõjawäerin gkonnabohtus algas estrene mtendanturi-ametprkkude protsess. Kohtusaal on r ahwast täis. Pealtkuulajate hulgas on rohkeste sõjawäetsenijaid ja naisterahwaid. Kaebealuste pingil  istnwad nimemäunik Tshishou». ritdmeister Iljin,- riiginõunik Hrutski, ametist lahkunud alaMpolkownik Kiljarowski, staabrkaptenid: Eaponow, Aginororv, kollegianõunik PoltÄoski, kapten Nekrasfow, staabikapten  Below, alaNtpokk>aAik Purin, porutfhik Nasarewski  ja staabikapten Smoorow. Kohtu eesistujaks on kindralleitnant Wõssvtski, süüdistajaks prokuröri-abi Golubew. Alguses tõusowad selle üle Waieluseby kas seuatori rewiderimise protokollifid awaldada wõi mitte. Wo-> kurör nõuab awaldamist, kuna kaitsjad selle uteta protesteriwad. näidates, et need protokollid uurimise- Materjali hulka käiwad ja sellepärast ei tule ka Mitte äwaldada. Õhtusel kohtupidamisel wiibilvad ka paar remideri- Mise-ajmetnik?u. Peale süüdistamiseakti ette lugevi ist äwaldatakse remiderimise protokollid. Süüdistamiseakti  ettelugemine Võttis üle Viie tunni aega. 'Kohtualused  ütlswad emrmoste kõik, et nad kas olma rovrandu>e  kas on pärinud wõi enne 'intendanturnoalitfusesse ametisse astumist kauplemise teel saanud. Hrutski ütleb,  et see Varandus, mis läbiotsimisel tema Imrest leiti, mitte tema oma ei ole. Järgmiseks päemccks oodatakse senator (Sarmi Kaasanisse. ® ..Row. Puss" teatab kohtu alla antud intendantnrt  mnetnitkude üle meel järgmist: Wastumõtmisekomisjoni  liikmed, kes nüüd ta süüpingis istumad, saiwad  läbistikku õige Väikest palka, umbes 1500 rubla aastas. Aga ometi oliwad mehed ametis olles suure kapitali kogunud, mis mõne juures üle 100.000 rubla ulatas. WastuVõtm ife-komisjoni liikmete ja kaubmnurstsejate  wahel oli südamlik leping. Ametlikkude paberite järele on kindlaks tehtud, et 1905. a. kuni 1903. a. Alfusowi kaubamaja Kaasani mtendanturiValitsufele 7.800.000 rubla eest kaupa muretsenud. Selle aja fees on kaubamaja poolt mtendanturi-ametuikkudele 300 tuhat rubla altkäemaksuks antud. Kuu kohta ulatanud  altkäemaksu summa 10.000—15.000 rublani, äga sõja-aastal 25.000 —30.000 rublani. Sündistuseaktis on üleival, et altkäemaksuks järgmisid  summad on Võetud : Tshishow sai 50.000 rbl., Iljin 50.000 rbl.. Hrutski 75.000 rbl.. Pvltewski 100.000 rbl., Puris 1000 rbl., Giljarswski 45.000 r., Maponom 80.000 rbl.; Suwvroro 12.000 rbl. jne. Lätimaalt. 200 Ebre a rahwusest töölist on Riiast riiigkoolikogu  liikme Belotsomi nime peale protestiaioaldüse  riigiraolikogu haridusekomtejoni otsuse mastu saaknud.  mille järele Ebrea õpekeelega kookisid ära Leelatakse  osutada. Läti seltside liit. Riia Läti Kultura-seltsi juures, mille ülesandeks on kõigi edumeelsete Läti seltside ühendamine, on neil päewil lomitse asutatud, millest 27 ühisuse asemikud osa rvõtamad. Soomemaalt. Uueks Soomemaa riigisekretäriks nimetatakse armatawaste. nagu „Gol. Mosk." teatab, tõsine riiginõuni? Koremo, kes ka Wene-Soome jkomisjoni liige oli. Soomemaa kindral!uderneri kantse lei põhjuskiri on ministrite-nõukogu poolt kinnitatud.  Selle järe e oleks siis terme as saaja minie ain ii I t Wene keeles ja kõik paberid ja teadaand- Mised saadetakse ilma Saame ja Rootsi tõlgeteta Mälja. Kodumaalt. Rak«>erest. Loomade hinnad, niihästi hooste kui sarmpeade. pealt, on märksa Äanenud. Hindade ala«emise  põhjuseks on muidugi söögiainete talliks minek. Heinte hinnad tSuisiwad kard liig kõrgele, ega obrad »eid saadagi. Nüüd on Rakw-ere suurDaupm«s Julius  Iyhanion Wenemaalt beins raz»htyoaa teümud sa müüb maga häid ristikheinu 65 kop. puud. Kuulu järele olla raed teegi insener heinu tellinud ja hKaiad raecl odaraamad. ©elfe raastu on puude hinnad minema aasta vmoüxjt märksa odaraamad. Sügisel nõutt wed 10-11 rubla kasepuu süllast.- nüüd saab 7—6 rublaga. 9. skp. õhtu kell 20 pckästs Pikas uulifos Ebrofi majas tuli lahti. Tuli olla sellest hakanud,- et ahjust söed raälja kuVunud ja paberitesse pääsenud. Õnneks kustutati tuli kohe Ära, enne kui raälja oleks saanud lüüa. Selle segaduse juures olla aga 605 rubla raha kaduma läinud. ; Rakwere-Paiide rahukohtukogul Mõistis Jaan Uueni ja Kristjan Hanseni kumbtt Ll> rubla stempel- Maksu trahwi maksma. Pooled «tiraad oma keskel kaubakontrahi 1609 rubla suuruses paberile pannud, millel seaduslikud margid puudujiraad. Kui nad pärast kauba juures tülisse läksiraad ja kohtus abi tarwita- Tiraad,- määras kohus minetatud trahrai Tk. WSndrast. Karskuseseltsi./Hallika" erakorralisel  peakoosolekul 6. dets. oli kõige pealt uue eestseisuse raalimiwe päewakorral. Kolm korda järgimööda pidi sedelitega raalkmist toimetatama, sest et raalitaraatest keegi esimehe ametit raastu ei raõtnud. Alles koAnandal korral läks ast õnneks ja Valiti järgmised  hettab; esiimhefe Lrtts, Kadaka kooliõpetaja/ kassahoidjaks A. Raba, abiliseks W. Jansau/ kirjatomnetajaks  Laam, abiline endine, seltsi raamatukogu hoidjaks herra Räripää. Et seltsi raamatukogu korratus  olekus ütÄdi oleraat, muist raamatuid puududa' jne. Mepäräst tehti reraisjoni komisjonile kohuseks rartbilnata raamatuNogu rerarderida. Herra Laam auirab  teada, et loterii piletite müüjad neel kõik oma arweid ära ei ole õiendanud, raaid Üle 60 rubla on Veel saada. —■ Otsustati neile meel kord meelde tuletada ja maksu tähtaeg 1. jaanuariks määrata. Herra Laar» paneb küsimuse ette: Mis mõtleb selts edespidr teha ja ette raötta? Wastust ei saadud. Wändra Pöllumeeste-seltsi kaubata  rrvita j a t e ühisuse nimi on nüüd ..Wändra kubatarwitajate ühisuseks" muudetud. im. RHrmM. Õöraahtide-maksu küsimus. 7. dets. fiell 9 õhtul oli ..Eesti Seltsis" majaperemeeste  koosolek. Seekord oliwad nad öõwahtide- Maksu pärast kokku tulnud. Koos oli üle 50 mMaperemehe.  Koosolekut juhatas K. Budakow. ÕöMahtiw-maksNga on lugu järgmine: Umbes 20 aastat wältab Rarwas sunduslik määrus. Mille särele majaperemehed ja kaupmehed õSwahtrsid oma kulul pearoad pidama. Selleks otstarbeks maksaraad nad iseäralist ööraähtids-Makfu. Õõwshtide ülemateks on jaos konn a-ülswa atajad. kes maksu jaotaraad ja ööwcchttdete pÄka maksaraad. Wst ci jaotata aga mitte ühetäfasett ja sellepärast au Malme nurm: iga majaperemees psab oma naabrit silmas, kui palju see temast raähen* maffab. Läinud kewadel andstraad kolme jaoskonna maksjad kmnarMikogüle Lrjaliku palme ära, kus Nad õõmahttde-maksu asjus .kolme wiimast aasta kohta vewider kuist palustwad. Linnawjalitsus  arraas, et tal ööraahttde-maksu azHus tarmis  ei oiteraat reraksjonikomisjoni raalida ega eraraamatuid  jrsst seada, sest maks ei tuleraat linnakassast  ja korjatawttt eraraiifll tokkülepprmise teel kokku. Wolikogu Matis siiski komisjoni, kelle liikmeteks 5 rataUnifku on: 0. Tsugouow, Kruglora, Leinbaum, Mudani! ja Rcdin. Komisjon ei teinud aga midagi. Majaperemehed katsüstwad wirmasel raal ijate-koos olekul  „karauli"°küstmust kõne alla tuua. See asi maigistati  aga juhataja poolt ära. st st ta ei käinud koosoleku vtstZohese fihigv kokku. Nüüdsel voosostkrÄ ärraas Kiiwer, et kolme jaoskonna  pealt 3 aasta jooksul rohkem kui tuhat rubla õömalstide-Maksust üle jääb. F. Tsugonow kahtleb selle sumrna suuruse juures, arraab aga. et asi õõraahtide-maffu  asjus- korralik ei pst. ja paneb ette öõrvahtide-asja  tukekäikst-fdtstde kätte anda, sest et. sel korral ka tulekahjude märgu andnum korralikumad muutub, kui ste praegu sünnib. Wmogradora ja Tuisk olmvad selle raastu. Harutusele tuki küsimine: Eas pearvad ööraalhid politstÄe abiks olema? Paljud oliraad  stlle poolt, et õSraähM tulekahju järele pearoad raalraaima. niisamuti ka rvarandust maraste eest hoidma. Wanker sooraitaib koguni ffeäralffi kellasid öõvxrhtide  kontroterimistks ja Kondratjero ratsa-õömMtW/ nagu ta neid Siberis näinud. Reed ettepaneÄd xi lleiduud aga heakskrrtmß. Waliti lõpuks 5-KDneline komisjon '(Kikraer? Hõlm. Besrodnõi, Buidakom ja TuM, kes öõraahimaksude  sissetuleku-raamatukd pearoad rewiderinia. Wana linnaraolikogu koosolek peetakse 16. dets. kell 6 õhtul ära. Teiste küsimuste seas tuleb  ka fee küsimus haruwfe alla, kas eestuleraaid raattmiii  ivana raiist baäidega raõi uut moodi sedelitega peaks toimetatama. Suurem jagu majaperemehi on manast malmristroiifift igatahes Piil ära tüdMenüd: //Lähed imnoVolimifete, stis raõta ikka stnvmnärss leiwa ja soolaga kaasa!" ütleraad nad. Narma majaperemeestele. Kroonu koite rima isu seaduse §766. põhjal antakse Jamburi ja Narina linnamaiiksustest majaomanikkudele 9. detsembrist  peale korternnaksu-lehti wälja. Nendele tuleivad  teated peale kirjutada ja lehed siis mitte hiljem  kui 7. jaanuariks lmnawalitsnsesse ära anda. Muidu ootab maja oman ikka kuni 50 rubla suurune trahW. Narma laat. Mõne aja pärast saimad narmalased nüüd jälle mustlasi ja laata naha, mida meil 9. dets. peeti. Mana paha loiem mängis meiega seda ninanipsu, et sellest lõhust nii kaua tfma pidime olema. Am oli ilus ja kaupmehi peaaegu rolLem kui ostjaid. Siin oli hobuselaat, müüdi puuuisttv mööblid, saapaid, riideid, mänguassju ja maiusasju: sa isegi raamatupoed ei puudunud. Mis Narma laadal  aga iseäranis sitata puutub, on santide rohkus: nende wannulik laul. mis igasugu wiisidel kõrwu kostab,  saadab laadalkäijat igal pool. Raudtee - ülekäik Kreenholmis. Alatasa on läheddaiud ülekäigu-kohal õnnetusi sündinud, sest et srnit palju rahroajt läbi käib ja seal alati ka rowgid  liiguwad. Hädaohtlikumat koi,ta inimesele, tes linna sa Kreenholmi mähet vtetb käima, ei ole ena nr otsidagi. Küll on ma hei kuulda, et raudteewaiitsus mõtelda ülekäign-kohalt hobuste ja jalakäijate jaoks tunneli kaemata, kuid Mk jääb ikkagi endiseks asja paranduseks ei wõeta midagi ette ja ikka jälle loeme ajalehest, et te? ja see raudteerongi alla jäämld.  Nii jäiwad ka 3. dets. kaks naistõölist Liina Kõnne, 30 aastat mana. sa Leena Liimann 45 aastat w., kes Paemurru külast wabrikusse tööle tõttasnvad, öösel kella 3 ajal ülekäigu-kohal manõwrit tegema masina nr. 211. alla. Lint oti tuuline ja tuisu ne: sellepärast ei mörganud õnneiud hädaohtu. Kõrwel lõikas müijin paljetna tõe õlastsaadik ja mõlemad kalad pealtpoM põime, .Siimannil parema jala otsast ärck ja Vigastas pead,- nii et Kreenholmi haigema? kas kohe psaie päralejõudmist Ura suri. Kõrwe elas hirmsa mälu Ees wsÄ 2V 2 tundi. Kärmel jäi mees !«t 3 üft MÄS, &> ja ?-aastEsed. Siimannil 7 last, 5 —23 Ä. manad. See raudtee-ülekäik on ohmrid ennegi nõudnud ja kdab weel edaspidigi uSudma. kui stin tansilist parandust  käsile ei wõeta. —R ar roa linnamai imi sed. Limiawolmikkude  wÄimised eesinlema nelja aasta peale (1910 — 1914) peetawat, nagu kuuldub, 29. dets. ära. gg. Wiljvndist. Siinse Eesti Põllumeeste°sel±fi  koosolekust 6. detsembril mõtüroab umbes  60 selstiliiget osa. Juhataja, abiesimees T. Kurrik teatab, eestseisus osta seisti ostust mööda Hariduse-selsti LooliruMirrde ehitaja P. Katjaga ehitamisel amalAuks tulnud puuduste üte läbirääkimisi pidanud ja sel kombel kokku keppida arwanud wõimat. et P. Kalja ehstusehnmast teatawa summa maha jätab ja wead, mida Mõimali? parandada, smoeZ oma kulul Ura parandub.  Räägitakse pikemast kambandche-osakonna kaupluse ruumide ehitamise ule. WümasÄ seisti koosolekul otsustati  seltsimcha õuele kaupluseruumid ehitada ja nimelt kimist. Ehitus oleks esialgse sekarme särele umbes 6.000 rubla maksma tulnud. Nüüd oli ehituse komisjon asja uueste täbikaaludes aga armamifÄs tulnud. Dt kasulikum oleks esialgu puumaja ehitada, mis mubss  2000 rubla maksma tuleks. Kivimaja ehitamine lääts edaspidiseks. R. Hansson. A. Ressar j. m. m. soomitamad asja veel läbi kaaluda,- ctius kui kulurikkale sitem õttÄe juurde asutakse. Koosolekule pandagu enne kindel plaan ja kuluarws ette,- tulsmane kaubanduse-osajkonna  juhataja olgu aegsasts malmis waadatud jne. HäälstamM on 16 seltstliiget puumaja. 16 liiget  kimMcha ehitamise poolt; üks osa sÄtsiliikmeid ei anna häält. R. Hanssoni ja K. Kodarafs ettepanekul  Mstaste lõpulik ostustamnre asja üle järgmiseks  koosolekuks?, mil kaubanduse-oscrkonna juhatus seltsile plaanid ja WelGr kuluarme ette panema peab. Enge PõltmneesteMs teatab, et Eesti pSstumeeste-sekstide  suur enamus Wsthandis  ära pidada on soovinud. Koosoleku ajaks oleks jaanuari algus. Koosdlejad arwawad, et selleks ajaks mahest luba siia ei jõua ja armub sündsamaks, koosolekut  meebruari alguks edasi jätta. Wilua sõjamäeringkonna moouamurestemise-malstsus  soowib maheMcmMchakest mööda minnes rullid ja kaeru pöllum-oesite--feltside kaudu põllumeeste käest osta |a LM järele, kui palju meie Ms soountawat wiW ära anda wõilS. Arwatakse, et mahest ehk 20 tuM puuda, vrid enne ei taha selts ennast köita, kui tal hinna fa mastumõtmise-koha üle kindlamad teated käes on. 2 uut liiget Võetakse wastu. Kaubanduke-ojaikonnale  antakse luba. tarbekorral WllumeeM-seltsk nimel kuni 1500 rublani laenu teha. Eestseisuse Valimine jjäaib järgmiseks koosolekuks, kuna põhjusiirjas uöutamat jwolt osa seltsil iikmeche armust koos ei ole. Majahoidja Valimine jääb kaubauduse-osokonna  hooleks. Eestukewciil suwel paudakse rahwa-pidu toime, millest  sissetulnud puhaskasu seltsi näitelawa uuendamiseks  läheb. lärgmine koosolek on 10. jaanuaril 1910. Nr. Pulmpäewai. 6. detsembril sattus keegi talUpermaine Sea saare kõrtsi läseöal nii õnnetuimal kombel Hobuse alla, et ta raskesti Vigastatult linna: liaigemaZasse pidi Viidama, kus ta esmaspäewa hom-- mifsf hmge heitis. Pärnn-WiOandi rahukohtunikkudekogu poolt Kokku seatud kohtuistumiste tähtchad 1910. a. kohta oÄ neil pSewil kohtunrinisdermmi poolt kinnitatud. Kohtuistumised samoad tul«oal aastal järgmistel päewadÄ ära peetud: Wiljandis: 15.—20 wesbrnarmi.  26. —30. aprillini, 14. —13. juunini, 16. —21. augustini, 11. —16, oktodrini ja 7. —11. detsembrini Pärnus: 18.—23. jaanuarini, 15. —20. märtsini 17. —22. maini, 19. —24. juulini. 15.—18. septembrini  lia 3. —13. Towembrini. Esimese WRiaudi Ulem-talurahwakohtu istumised saawad tulewal aastal järgmistel päswadel ära peHtud:  14. W 23. jaanuaril, 11. ja 25. Veebruaril, 11. ja 24. märtsil. 8. ju 29. aprillil, 12. ja 26. maii. 10. ja 23. juunil. 8. sa 21. juulil, 12. ja 26.augustil.  3. La 23. septembrll. 7. sa 20. oiKobrii- 4. ja 13. nowembril. 2., 9. ja IK.detsembrkl. Kohtuistumised  poetakse Wiljandi Vallamaja ruumides. Riigiwolikogu. ( ÕhchllM koosolek algad KomZakolln juhatusel kell 3.12. mns. Harutusele tuleb btbtraoi j» wbermmW» ka«ts«!<.-An e!„llkade p«lga- seadke « nä i^. Aruandja Godnjew tähendab, et wolikogu kubennanguwalitsuse asutuste uuendamiseks 1909. a. riigieelarwes 292.356-rublalise frebibi oietuat määranud.  Miniskerium ei olla aga selle uuenduse eelnõu wolikogulc weel mitte ära andnud. Selle mastu pannud  ta wolikogule praeguse, see on, knbermangwwalitsuse  ametnikkude palgakõrgendamise seaduse eelnõu  ette. Kuna wolikogu ametnikud praegust seisu.korda  ametnikkude uuke aru kirja de wäljatöStamise läbi tahtnud parandada, kawatseda praegune seaduseeelnõu  endisi arukirjasid alale jätta ja ainult ametnikkude  palka kõrgendada. Sellepärast paneb komisjon  ette, seaduse eelnõu tagasi lükata. P«inÄ«ch« Aolõpm. peab pika kõne. milles ta näitab, et palgakõrgendainise-knjiiuilses  ministeriumi ja wolikogu mõtted lahku ei lähe. liim istet tuini seaduse eelnõu seista wolikogu soowi põhjal. Esiteks kawalsenud iniuisteriuin ametnikkude  palgakõrgendamist ühes kohaliste asutuste uuendusega läbi wiia, nagu wolikogu seda saowmud, kuid hiljem jõudnud ta teisele otsusele: Kuna kubermangnäsutuste uuenduse-eelnöu küll Väljatöötatud olewat, kuluda maakonna- ja wallmvalitsuje  asutuste uuendamise seaduse eelnõude wäl jatöötamiseks weel mõni aeg ära. Kõikide uuenduseeelnõude  ettepa, eiuine pidawat ühel aZai sündima sest et neid üksteisega kolkukõlasse tulla seada Et aga uuenduse eeiuuute töö lõpulejõudmine weel wiibida,  siis pauna min isterirun wolikogu jsowi tähele pannes et ametnikkude 1876. aasta palgamäära muudetaks esialgu ette. ainult palkasid kõrgendada. Edasi näitab peaminister, et paksud ametnikud praegu kõigest 15 rubla kuus palka saada, kuna tõsi ükslugu kaswada. 1905. aasta fegaduste-päewadÄ, kui kõneleja ise meel kuberner olnud, ja kui kõik. kuni güm-. nasiastideni. kuberneridele nõudmisi ette pannud, pöö-- tanud ka kubermanguwalitsuste ametnikud kuberner ride poole. Nad tähendanud/ et nemad küll teiste eeskujul streikida ei tahtwat, karta aga siiski, et kui nad ennäst nüüd mitte meelde ei tuletawat, neid edaspidi sopsuks ära wPdawat unustada. .Sellepärasi  ütlewat ministerimn ennast 1909. aasta eelarmesse  määratud summast lahti sa tarwitada seda 3r910. aastal ametnikkude palgaiõrgendamijek. 1911. aastal olla maja selleks otstarbeks aga 1.600.000 rubla määrata. Von Anrep soktobrift) tähendab, iooltlogrr wõiwai  selle ettepanekuga küll nõus olla, et 1909. a. eelarwesse uuenduste tarwis määratud summa 1910. aasta palkadeks ära ttrnoitatawat, kuid 1911. aas-- kaks 1.600.000 rubla määrata,- olla mõimata,- sest kawatsetawa palgakõrgendamise kohta ei olla ministerimn  mingisuguseid armusid ette pannud. Sisemiste asjade ministri abi Krõshanowski tea? tab, et ministerium kelle parandusega nõus on. Tööerakonna nimel teatab .Petrow 111/ Nemad hääletada sellepärast ssaduss-eelnõu Vastu, et teadmata oleroat. kas ministeriumst teatud summast ametnikkude palgakõrgendamiseks midagi üle jäädq, kuna ministeriumi eelarwe ometigi puudujäägiga lõK veda. Musrcetjoto (fotjMkmoftat): Oleks parem, km sisemiste asjade minrstecium oma anletnllkude aU neM seisukorda nende salasummade abil parandaks mida nüüd ainult Asewite sa Woskressenskite peale ära kuluiataks. (Paremal pool müra,' pahemal kiidu/ awaldused.) Sotsialdemokradid hääletawad seaduses eelnõu roastu ja juhiwad selle peale täheiepanemkst, et politikalrne Kaas theed Fontanka peal riiglle 1.600.00(1 rubla maksma läheb. Miljukow teatab kadettide nimel,- et nSmad komisjoni otsust toetada ja eelnõu wastu hääletada, Hääletamisel wöetakse seadusch-eelnõu von Änrepl parandusega wastu. Koosolek lõpeb kell 11.11 min. - Kohalik elu. Wäikesed märkused. Nuuskurisalgad karskusetöös. k/alarvlinamüük on hälbtus, mille wastu kõige, käredamalt peaks wõttlema. Äga rõõitleMife abinõusid peab seltskond «alima ja tal on piirid, kust ta Ae ei tohi minna/ kui ta heale püüdele kcchju ei taha teha, Kui sellepärast paari aasta eest mõned isikud Tallinnas x.Wallooja" firma all wõttlusesalka Lake kasuoad asutama.- kes salaroiinamüüjaid 'Mija pidi-! vad siis ei leidnud see algatus ei seltskond nas ega ajakirjanduses poolehoidmist, ronib' jäi wäx heste isikute eralõbuks. Ka karskusefeltside kongress ei tunnistanud sar-- na st roõstlemisewiisi heaks. Aga mõnedele Meestele näitab see siiski wäga meeldiioat ja neil olla soow olnud Tallinna kuratoriumi firma all uut katset teha. Kuid karskusekuratoriumi poolt on see soow kind/ laste tagasi lükatud. Ws on Asinud:. ..Ma olen auga roemaks saanud sa peaksin nüüd nuuskuriks hakkama!^ Wäga röSmllstaw nähtus, et praegusel chazärguh kus Nat Pmkerkonide. Scherlok Kolmeside ja iseöia* liste olude läbi nuuskuriamet nagu auasjaks on saanud  ja tumedad isikud sellel põllul kergoste oma tumedaid  sihtisid taga wõiuxld ajada, seltskonna paremad ollused kindluste kõigest eemale jääumd. millel sarnase  tegewusega sugulust on. Salaroiinamüügi wastu tuleb rvõidelda, aga ainult  ausate abinõudega, et püha roõitlus paha kuulfuse  alla ei saa ja laialiste rahwahulkade poolehoidmist ei kaota. Walitsus. fiiNffijlminf. Laupäewal peale lõunat wõetk hotellis" Maakri uül. läbiotsimine ette. Läbiotsimisel  on kirjanik ja raamatukirjastaja J. Lilienbach  kinni wõetud. ASalnwaeKste teenÄuseaja pikenduse kohta tõiwad Ajalehed korra teate, nüüd annab sõjamäe komisjon teada, et niisugust Süsimust üleüldse puudutatud ef ole. g. Ldws puuhosw. 'Eestimaa asetäitja kuberner on linnaametile ettepaneku teinud puuhoomi et sellega kehroematele elanikkudele roõtmälifufe tehc? odamamalt põletispuid muretseda. Kirik. Kaarli kiriku köstrilt surnud A. Pfaffi aseniele on senine Baltiski köster hr. G us t a w Kasemets maMud. Kool. Koolide rew&erfcmite. Riia õpetonmr inspektor, <5. 2. Vukorvsli jõudis reedel meie linna ja rewideris siinseid koolisid. Reede õhtul sõitis ta Paide. Professorid» rervedtrimised. Riia õperingkonna kurator  on keskkoolidele järgmise teadaandmise saatnud:< Et ma keskkoolides õpetuse sisemist tuuma tahtsin tõsta, siis pöörasin kooliseadluste XI jao 16. punltf pokhat Tartu ülikooli professorite poole palmeaa-. et nad õpetuseandmise asjas selle õpe ring konna rcskkoolides  rewrderimife ette rvotaksirvad, sa nimelt järgmi  ses korras: ülikooli rektor W. Meksejew ja urof.- P. P- Eratve arwuteaduses. prof. N. 2. Kusneu om looduseteaduses ja geografias, prof. B. 2. Sresnemski  lusikas, kosmografias ja geografias, prof. A. 2. Sadowski ja professorid 2. Ohse ja W.F. TfhisK hingeteaduses ja loogikas. Seltsielu. m. Pu!>w«t käimw. .Mambola" selts otsustas uuest aastast alkoholita Mhwetit käima panna, »eftj et alkoholiga puhweti arvamiseks kahekordse peale luba ei antud. Puhwet awatawat fettsi koos täimiseruumides  Riaakri uul. Hermsn majas. m.. BÜWstA-ktNjvfsd.. Muusika- ja spordiselts ..Wainbola" kawatseb tulewal aastal 16. jaanuarilt kuni 30. aprillini muusika-kursusid ära pidada. Õp«- tuseandjaks kutsutakse hr. 2. Kotkas. m. U«s> pölwn»e?st«fetts. Märjamaal hakataM põllumeesteseltsi asutama. Põhjusüri Vöhj«skirj<» IokÜL Nr. 2H7 P swal j h t, 19W