Saarlane maksab: Vs . 1.. LK '/» .. -»7S .. maapostiga: „ l , Sv ~ V- .. 1 - .. v« » -.. so .. tiksik number s kop. Ilmub lllskord nädalaZ, izal teisipäewal.  Toimetus Sur-saariS, Pitka» uul. Kuulutuste wastuwõtmiue kuni Kuulutuste Pltlt-rida k kop,, LZ 24. Neljapäewal, 14. junil 1907. XXIII. aastat»» Kõigekõrgem manifest. Jumala armust Meie, Nikolai 11, Wenemaa Keiser ja Jsewalitseja, Pvolarnaa Kuningas, Soomemaa Suurwürst jne., jne., jne., anname kõigile oma uSiowatele alamatele leada: Meik käsu ja juhatuste järele wõlüs. Meie wa- Nilui- esimese riigiwolikcgu lahtilajkiinsest saadik cerwe rea obinõuusid maa raPMMnisekS ja riigi oSiade korraliku täigu kindlustuseks tarwitusele. Meie poolt kokku kutsutud teine riigiwolikogu oti Meie Keiserliku tahtmise järele kutsutud Venemaa  rahustamiseks kaasa töötama, kõige paalt seoduseandlise tegewusega, ilma milleta riigi elu ja tema korra täiendamine wõinmlu on; selle mis riigi majapidamise õiget korda määrab, ja wiimaks,, arupärimist- õiguse mõistliku tarwitamisega,  et igal pool õigust ja õiglast olekut kinnitada.  Need kohused, mida Meie rahwa poolt 'roolitud saadikute hoolde olime usaldanud, paniwad  ühtlasi nende pääle ka rasket waslutust ja püha kohust, oma õigust mõistlikus töös Wene riigi haäks ja kindlustuseks tarwilada. Niisugune oli Meie mõte ja tahtmine, kui Meie rahwaie rirkllje .lr> uued alused kinkisime, üiteie suureks kurbiuseks ei täitnud suur osa teise riigiwolirogu  laadikulest mitte Meie ootuseid : mitte puhta südamega, mitte joonuga, Wencmaad kinnitada ja tema korda parandada, ei astunud paljud rahwa poolt saadetud isikud töösse, waid awatiku püüdmisega, segadust suurendada ja riigi lagunemist  edendada. Nende isikute tegewus riigiwotikdgüS  oli ülssaamata takistuseks wiljakale tööle. Duuma enese keskele sai waenuwaim kamrctud, mis taripiiist arwu tema liikmetest ühineda ei lasknud, kes isamaa kasuks , töötada soowisiwad. Sellepärast jättis riigiwolikogu Meie waiiisuse poolt wälja töötatud laialised seadusenõuud kas üsna labiwaatamata, wõi wiiwitas nende labiwaatamrsega,  wõi lükkas nod tagasi, isegi neid seadusi miile tagasiiükkamata jättes, mis awaliku kuritegude kiitmist karislawad ja sõjawllgedesse segadiAte külwajaid raskemalt nuhtlewad; mõrtsukatööde  ja wägiwalla tegude hukkamõistmisest kõrwale põigeldes ei lubanud riigiwolikogu waiitsusele  korratuste kaotamiseks kõlbiist kaastööd ja Wenemaa elab häbrstawat kuritegude aega edasi; eetarwe pikalduse täbiwaatamiscga sünnitas riigiwolikogu raskusid paljude tungiwate rahwa- Isrwituste õigeajalise täitmise juures; wiimaks malmis tegu, mis ajaloos kuulmata on: kohtu wvim tegi awalikuks terwe riigiwolikogu osa salanõuu  riigi, ja Keisri wõimu wasiu, aga kui Meie walilsus nõudis, et S 5 riigiwolikogu liiget, keda selles kuriteos süüdistatakse, ajutiselt kuni kohtu otsuseni riigiwolikogust saaks tagandatud ja need nendest, kelle kohta tõendused kõige kindlamad, wllhi alla wöetud, siis ei täitnud riigiwolikogu mitte wiibimata seda uõudMst, mis mingisugust edasilükkamist ei kannata. Kõik see sundis Meid walitsewale senatile 3. junii antud käsukirja iäbi lelst rugiwolikogU lahti laskma sa uue riigiwolikogu  kokkukutjumist 1. nvwembri pääle 1907. a. maarama. Aga Meie rahwa armastust isamaa waskr ju tnknkku mõistust uskudes näeme Meie kahe. riigiwolikogu tegewuse nurjamineku põhjus! selles, et asi uuS on ja walimiseseaduse puuduste pärast sellesse seaduseaiidwässe kogusse liikmed ilmusiwod, kes mitie tõsised-rahwa tarwituste ja soowide ilmutajad ei olnud; sellepärast, kuna kõik Meie maksma jätame, mis Meie oma alamatele 17 ost. isos aasta manifestis ja põhjusleaduses  oleme kinkinud, tegime Meie otsuseks, ainult watimise wiisi riigiwolikogüsse muuta, et igal rahwaosai temas oma asemikud oleksiwad. Riigiwolikogu,:  Ms Wenx riigi kindlustamiseks on asutswd,  peab ka «aimu poolest Wene oma olema. Teistel rahwaSlel, kes Meie riigis elaivad, pea>«ad  riigi ivolikoguS oma tarwüuste asemikud olema, aga ei pea ega ei saa ilmuma niisuguses arwus, mis neile wõimalust annab, Wenemaa küsimusi otsusiada. Aga nendes riigi rajamaades, kus elanikud meel küllaldisele kodanlisele küpsusele ei ole jõudnud, peawad riigiwoiikogu walimised ajuwastujt  Wene riigi saatuse eest. Sellest teadmisest  leiame Meie wankumata kindlust. Meie poolt alustatud Wenemaa uuenduse suurt tööd lõpule wiia ja kingime temale uue walimiseseavuse, mida sündimisest 1907., Meie walitsuse 13. aastal. Alguskirjalc on KsiSri Majesteet ise oma käega alla kirjutanud „Rikolai." Riigiwolikogu walimistest. Uue walimise seaduse järel tuleb walijamehi  Saaremaal: talupoegi 1 (enne 2), mõisnikka 4 (enne 1), linnade asemikka 1 ja 1 (enne 1), kokku 7. Liiwimaa Eesti jaoskonna pääle tuleb üleüldse 5 talupoega, 23 suurpõllupidajat 6 linnade asemikku esimesest walijate kogust  ja niisama palju teisest. Waldade poolt walitud meeste hulgast on walijad kohustatud ühe talurahwa asemiku walima. Tähendatud asemik wõib ainult Eestimaal:  olla. Sest Liiwimaal, kus endise seaduse järele EeSti waldade poolt 12, Läti waldade poolt aga 9 «valijameest oli, on nüüd Eesti waldadel 5, Läti waldadel aga 7 kohla. Et lätlased sellegipärast nõuus olekfiwad eestlasi toetama, ei ole oodata ja ei wõi ka mitte nõuda. Walimine walla täiskogudes sünnib pääjoontes endiste määruste järele ja wõib wolinikka ainult majaomanikkude hulgast walida, kes teatama walla liikmed on ja selle piirk o n n a S wähe m a l t aaStaaegaon elanud. Kodumaalt. Kuresaarvst Saaremaa õpetajate möödaläinud  sinodil, mis 3. —6. skp. Kuresaares peeti, olnud, nagu meie kuuleme, muude nõuupidamiste  seas ka selle üle kõne, et meie kirikuolud  parandamist nõuawad. Ühemeeleliselt  olnud finod ses arwamises, et kiriku wananenud konwendi asemele kirikunõuu» kogu tuleb asutada, millesse kõik koguduseliikmete  klassid oma asemikud saadawad ja nõnda kirikueludest kõik koguduseliikmed otsekohe, M wähemait kaudselt, osa wõtta ivõiwad, kui nad seda soowiwad. See afi, millest ajalehtedes ju milu korda kõneldud on, paistab meile wäga tähtis. Saab ju sel teel kirik rahwale ja rahwaS kirikule lähedamale. Ja see on otse loomulik. Weel tehtud sinodil otsuseks, praegu tarwitatawast  õpetajale käsiraamatust, agendast, mõned puudused häwitado, et seeläbi jumalateenistust  lihtsamaks ja arusaadawamakS teha. Iseäranis leitud need küsimused ilma põhjuseta keerulised olema, mille pääle leerilapsed õnnistamise puhul kostma, usutunnistust  ja tõotust andma peawad, ja otsustatud neid küsimusi lühemaks ja lihtsamaks  teha. Teadagi, et Saaremaa sinod omast wäest neid nimetatud otsuseid korraga täide saata ei saa, kuid ta aitab omast kohast kaasa, et neid üleüldiseks seaduseks tehtaks. Õpetajate kõnedest sinodil tuleks iseäranis  Waljala õp. Pundl'i kõne 100-aaitäsest  missionitöõst Hiinamaal nimetada. Suur Hiina on SrkamaS ja praeguse seisukorra järele arwateS on ta uksed ewangeliumile lahti. Sinodi ajal olnud ka Saaremaa kooli» nõuukogu koosolek maanõuuniku baron Fr eitagHLori n g h » v e n i juhatusel.  Rahvakoolide inspektor annud aru koolielust ja awaldanud soowi, et Vaimulikud  rewidendid, kohalikud õpetajad wõimalikult  just enne kooliaasta lõppu, «is 15. aprilli pääle on määratud, löputatsumifi  ette wõtaksiwad, sest lapsed ei tulla, kui õpetaja juba katsunud, mitte enam kooli. See soow anti ka koosolejatele õpe» tajatele teada, kes seda senini isegi Võimalikult  tähele on pannud. Pääle selle tehti koolinõuukogus otsuseks ringkirja läbi aruandeid kihelkondade kooliwalitsuste ja külakooliwanemate üle sisse nõuda, keS nad nimelt igas kihelkonnas on. Nõnda on tänawune õpetajate koosolek Vaiksel wiisil kasulikku tööd teinud. Andku Jumal oma õnnistust! Kuresaare gümnasiumi asetäitja direktor  hr- Po h I on kollegia nõuunikuks nimetatud. Uute walimisteettewalmistustega  olla kästud „Tow-' teatel  linnawalitsustes juba pääle hakata. Näitusest osawõtjatele! Sellepääle mõteldes, et loomade ja asjade üleSandmiste  tähtpäew juba üsna lähedale jõuab, tuletame weel kord kõigile wäljapanijatele meelde, ÜleSandmiStega rutata. KuS näitusele  toodetega afi ehk weel kahewahel on ning huwitust tarwitab, palume agentifid sõnaga ja teoga weel kord asja eduks teha, mis wõimalik ning sellepääle mõtelda, et ülcsandmissd õigeks ajaks ära tulewad saata. Neid Võetakse wastu, nagu ennemalt  juöa teatatud, „Saarlase' trükikojas.  hr. Liiwa raamatukaupluse? ning fiis weel endises Rahri kontoris hr. von Hahni juures. Hilisemad üleSandmised toowad näituse ruumide sisseseadmisele ja korraldusele segadusi ja takistusi, sellepärast on parem, mida warem- Olge siis nõnda Md tung