hästi. Ka teised laulud tölafiwad sellel õhtul kaunis kenaSte. Seltsi esimees hra H, Arbeiter rääkis Dr F. R. Kreutzwaldi eluluost, kirjatoimetaja hra A. Saar Kreutzwald kui Eesti laulik/ Lõpuks lauldi kõigi koosolejate  poolt „Mu isamaa, mu õnn ja rõõm," Armsa mälestuse jättis see öhlu järele. Soowime, et ta mitte esimeseks ega wiimaseks ei jääks. 21. dets. ISV3 oli Laimjala Eesti karskuse  seltsil perekonnaõhtu järgmise eeSkawaga: 1. kõned ja ettelugemised; 2. laulmine; 3. näitemäng: ,Muru Miku meelehaigus;" 4. küsimised ja kostmised ja 5. tauts. Hra E. Sarapuu lugeS Dr. Fr. Kreutzwaldi einluo ette ja tuletas koosolejatele meelde, missugused suured raskused ja takistused temal Eesti rahwa waimuelu  tõstmiseks ees on olnud. Hra M. Trull pidas kõne, kuidas enne lapsi kaswatadi ja öpetadi ja missugune nende tagajärg on olnud, siis tõi ta näitusi, missuguse õpetuse wiifi järele iga mõistlik lapse wanem oma last piab õpetama ja kaswatama. Kõne sai koosolejate poolt suure waimustusega wastu wöetud. Hra J. Willido seletas omas kõnes, missugusest rahwusest saarlaste esivanemad  on olnud ja mil aja! nad Balti mere saarele elama asunud. (Missugusest rahwusest siis ja millal? S. t.) Näitemäng wiidi keskmiselt läbi. Kokkuharjutufi  oli wähe olnud ja mõni osaline ei teadnud hästi oma osa, milpöhjusel etteütleja kaunis waljvst pidi lngema.  Rahulolemist teenifiwad Aru AndreS, tema tatar  Maret ja Muru Mikk, ehk kül wiimane oma osa nõrgalt teadis. Küsimised ja kostmised lasti teadmata Põhjustel läbi ja suurem osa wiideti tantsimisega ära. S mõisa sigade karjane, kes oma paruni käest tubliSte peksa sai, leppinud paruniga ära, kes tale walu kannatamise eest 5 rubla maksnud. (Saksa 5 rbl. on ju wäga kasulik. S t.) Lätimaalt. Marieuburgist. 20 dets. ISO3 a. peeti Marienburgis  siinses Läti seltsi majas jõulupuu pidu ära. mis, nagu lehed räägiwad, esimene sarnane pidu olla. Tema iseäralduS oli see, et jõulupuu juures kõik Marienburgi  kroonu koolid ja nim. elementar kool, õigeusu  poiss- ja tütarlaste kih. k. ja Lutheri kih. k. kokku umbes 250 last oli. Jõulupuu sai prntahtliStest annetest  ehitatud. Korjanduse üleSwötja ja hoolekandja oli kohalise rahukohtuniku abikaasa. Jõulupuu oli õige toredaste ära ehitatud. Kingitusi jõulupuu otsaS ei olnud, need olid iseäranis laua paal. Kingitusi oli õige tubliste, igaüks kooli laps sai liisa järele ühe jäädama kingituse, kaS nua, pinali, rätiku jne. fiis meel iseäraldi ühe kirjutuse raamatu, ühe raamatukese (raamatukesed  olid Wene, EeSti ja Läti keeli), ja meel maius aSju, mõned said kokku pääle 60 kop. Waesemad lapsed said meel willast ehk sitsi riiet ja pastlaid. Üleüldse, aineline külg oli jõulupuul tubli, ta läks oma poolteist sada rubla maksma. Jõulupuu põlema süütamine haktaS kell S pääle ja keStiS kella 7-ni. Pidu awaS Gr.-öigeusu koolilaste koor kiriku lauluga.  pärast pidaS kohaline preester oma kõne, fiis kõneles  paStor Walter (sedasama mis ta enne teisel õhtul Luth. kih. koolis jõulupuu juures kõneles, ainult lühendatult).  Ilmlik kama osa awati keisrilauluga. Pidu programmi  täitfiwao kroonu elementar ja õige-usu kihelk. koolid, kuna Lutheri kihelk. kool programmist osa ei wõtnud. Programm sai hästi täide saadetud, iseäranis  kroonu elementar kooli poolt. Uudiseks wõib seda nimetada, et siin Wene- ja Läti keelsete tükide körwal ka Eesti keeli tükid ei puudunud, näit , sai „Lakfi Tõnis" luetud. Pidu lõpul, pärast tingltuste Väljajagamist, oli koolilastele tants, kooliõpetajatele ja külalistele thee. Üleüldse, õhtuga wõib rahul olla. Niisuguse! ühisel jöulu puul on omad hääd ja «iad. Hää on see, et siin koolipoisid õpiwad tundma, et nad köit üheväärilised on, õpivad tundma, et nende wahel ühendvS on. et koolid ei ole Mitte isesugused keskaja loSfid, kuS üks teist ei tunne, maid et koolides on: ükS siht, üks eesmärk, üks tööpõld. Pääle selle niisugused jõulupuud kaSwotawad lapse loomu, teemad neid palju julgemaks, öpetawad neid ennast ülemal pidama.  See kõik on niiwiifi senikaua, kui asutajatel ja koolidel mingisugust järelmöttet ei ole. Niipea aga kui toolide ettekandmised koolide väärtust piawad näitama, kui neist võistlus, iseäraline eksam sünnib, fiis on nad paris kahjulikud, esiteks, sellepärast, et nende ettevalmistamise  pääle piab fiis suur rõhk pantama, et kooli auu mitte kaotada, mille läbi kooli õpekülg kannatama piab, teiseks, sellepärast, et ilulugemine ja laulmine just kooli pää väärtus ei olegi, nad on kooli wälimuS, kuua aga fiiski välimuse järele sagedaste isikut arvustatakse  Selle läbi võib ette tulla, et parem kool õpeasjade  poolest, kui ta võistluse jõulupuu juureS holwemine  lueb ehk laulab, halvemaks saab peetud ju hal- wem paremate. Parem kool wöib sellepärast halwemine lugeda ja laulda, et ta nende pääle wähem aega raiskas,  ehk ka, et tema kooliõpetajad suured deklameeriad ja muusika mehed pole. Asi on aga meel halwem, kui asutajad pää rõhku mitte laSte kasu pääle ei pane, waid mõne muu sihi pääle. Lutheri kih. kool tegelikult programmis osa ei wötnud, waid oli ainult päält waatajakS koolijuhatajaga  kutsutud, kuna teist kahte kooliõpetajat selle auu Vääriliseks ei arwatud. Tähendan weel, et jõulukuusk olgu laste rõõm ja sellepärast ei tohi ta laste eksam olla, sest teada on, kui suure pönewusega laps oma wäljaaStumise silmapilku  ootab sellepärast olgu jõulukuuskede programmid  wöimalikult õige lühikesed. —Lõpuks ütleme siiski: suur aitäh asja asutajatele, raha korjajatele, kinkijatele ja kooliõpetajatele, iseäranis elementar kooliöp, nende waewa eest. Ajalehtedes soowiti. ja ka pidu paäl, et niisugune jõulupuu edasi kestaks. Eks saame näha. mis tulewik toob. Läti üliõpilaste arw Riia politehnikumis kaswab ime jõudsalt. Kuna waremalt umbes 20 lätlast igal aastal wastu wöeti, on tänawu umbes 100 lätlast sisse astunud, nii et sääl praegu 340 lätlast õpetust saawad. Ühtekokku on selles öpeasutuseS 1652 üliõpilast. Soomemaalt. Helsingi ajalehed teatafiwad, et sääl meeled rahaasjanduse  küsimuse üle wäga ärewusel olnud, nimelt ,At. Pet. Herold i' teate põhjusel, mille särele Soomemaa  rahad muutmataks pidiwad jääma, Wene kuld rublale aga õigus antama, Soome rahade körwal maal ringi käia. Kui Wene raha-sisteemi sisse seadmine küsimuse  üle Soomes alleS rääkima hakati, ruttafiwad mitmed Soome kapitalistid, oma raha Rootsi pankadesse wiima, nii et umbes 3 miljoni marka Soome rauaturult kadunud olla. Nüüd lisab „Hero!d" oma ülemal tähendatud  esialgse teatele juurde, et tal kül mitte Soome rahaturu asjanduse pääle mcju ei ole, aga oma teate on ta täitsa ustawalt poolt saanud ja olla seda teatet ka teiselt poolt tõendatud. Wenemaalt. Peterburgi senine linnapää, kindral-adjutant N. W. KleigelS on Kiievi, Podolia ja Wolönia kindral-kuberneriks  nimetatud. Ta sündis 25. novembril 1850 ja oli pärast mitmete kõrgete ametite pidamist 6. detsembrist 1885 aoStast saadik PeterburgiS ülemal tähendatud koha pääl; 1908 aaSta kewadel sai ta kindraladjutandi  auuuime. Kaukafiast MihailowSkaja stanitsas suri hiljuti  keSki wanamoor; et ta kauni luure varanduse maha oli iätnud, peeti tema matuseid suure toredusega ja rahwa rohkel osavõtmisel ära. Matjate rong jõudis surnuaiale ja mindi valmis kaevatud haua juurde. Järsku aga mis te' mõtlete? Hauast kuuldub hirmus  möirgamine ja röökimine ja fiis paislab hirmus must, sarvedega pää. Rongi eeSotsaS käiaid tabab kange hirm; nad kisendavad: „kuraton hauas!" ja jooksevad igaSse külge laiale. Tagumised aga, kes aSjast veel aru ei saanud, kandfiwad puusärki pühalikult rahu paika." Hauas olev hirmutus, laulmist ja rahwa lähemale tulemist kuuldes, hakkas hirmunult mässama ja veel koledamine röökima. Rong jäi seisma, kõik kuulatavad, aga ligi minna ei julge keSki; viimaks ometi leidus paar julget meest; need läksid haua ligi ja nägid, et harilik metShärg hauda oli langenud. Metsloom oli üle surnuaia läinud, kus aeda ümber ei olnudki, ja kas kogemata või uudishimu sunni! oli ta niisugusesse seisukorda sattunud, et tahtma talt osa etendama pidi hakkama. Siberist Hoolas hingekarjane. Öpe- Woldemar Sibul käis 1902 aastal omas laialises koguduses  terves ido-SiberiS ringi, mis 36 asutusesse on jagatud; selle juures pidi ta 8,587 werSta läbi käima, tihti kõige viletsamate teede mõõda ja kõige kurjemate ilmadega ja nimelt küll maa, kui la vee pääl. Selle käigu pääl laulatas ta ühe paari, õnnistas kaks noort inimest fiSse, mattis ühe, andis kahele haigele Jumala armu, ristis 29 last ja võttis 233 inimest armulauale. Tema jumalateenistustest vötfiwad kokku 309 inimest osa. Ta oli vahest Siberi kõige kangema külmadega teel, vahest suvel tormi ja vihmaga ; kord lõi välk ainult mõned süllad temast eemalt ühe telegrahwi poSti fiSse, seda ära puruStadeS. MavdshuriaS, Laohe jõe alamal jooksul, umbes  30 versta raudteest eemal on viimasel ajal hästi korraldatud ja sõjariistus chunchustde salk, 6—Booo meest suur, TuliSsani juhatusel, nähtavale tulnud. Salk Mli Mongoliast ja hakkaS jõe pääl laevu röövima. Et seda salka vangi võtta, saadeti Telinist, Mukdenist, Laojanist ja Daschitschaost 8 ssotnjat ja kalS roodu nelja suurtükiga teele. Kahest telegrammist on näha. et afi wäga tõsine on; teada on ainult, et kaks korda roöitlust  on olnud; esimeses saanud rvenelastest 1 ohwitser ja 8 soldatit haawatud, teise üle teadustatakse ainelt, et tapetuid rohkesti olla. Abiandmiseks saadeti Ttlinist  ülem brigade arst kahe seldsheriga kohale, üks osa Wene wäest ajab salgu juhatajat taga. Löuna-Hilnas  walitsew näljahäda ajada palju hiinlasi Mandjhuriasse,  kus nad endid rööwsalkadega ühendawad, 11, detsembril pillas löuna-Mandshurias üks piiriwahtide ssotnja 200 meest suure rööwsolga laiali; rööwlitest said 15 meest surma, 10 haawatud, wenelastest said 1 surma ja 12 haawatud. Wladiwostokist. Hiinlastel, teS wäljamaal teenistusel käiwad, oli senini kõwaste ära keeldud, ima naesi ligi wötmaft; selle käsu üleastujaid nuheldi pambust  pilliroost keppidega, mõnedel juhtumistel pidi i'egi nende kael kirweteraga tutwust tegema' Nii elafivad Wladiwostokis elutsewad hiinlased ilma naesteta ja käisiwad ajuti kodumaal. Esimene Hiina naesterahwas, keda salakaubana sisse toodi, oli rikka Hiina kaupmehe Tifon Tai proua; pärast seda ilmusiwad Wladiwostoki  salaja weel mitmed naeSterahwad ja kui nüüd hiljuti Hiina walitluse iüda pehmeks läks ja „naesterahwaste  wäljawedu" lubas, olid „taewariigi" sadamatest  wälja söitwad aurulaewad wiltusilmaiisi örnakest kubinal täis. Siiski on Wene riigi piirides Hiina meesterahwaid päratu palju rohkem, kui naesterahwaid. Sellepärast on fisserändanud, Hiinas weel kosimata jäänud  õrnakesed kõrges hinnas. Naesi, eht õigemine neidusi  rööwitakse ja ostetakse, ostuhind kõigub kolme rubla ja wiissada rubla wahel. Naeste ärapetmiStel ja warguSte! käiwad tihti kohtulikud protsessid kannul ja politsei, kes sääl asja uurima piab ja Hiina tom» beid ja pruukifi ei tunne, põrkab tihti üli weidrate saladustega  kokku. Kilplast. Haridust toomad pilwed heljuwad juba mõnda aega meie kuulsa Kilpla kodumaa kohal. Korraga aga naib neid kokku koguwat meie Oruküla koolimaja kohale, ning nendesse kokku kogunud elekter ähwardab iga lund wälguna lellesse sisse lüüa, et jäädawalt haridust jõena meie paale laiali saata. Oh sa taewas küll! MiS nüüd ometi saama hakkab! Küll lähawad nüüd hinge maksud suureks! Niisuguseid hüüdeid kuulukse nüüd üle Kilpt» hariduse waStaliste wanameelsete suust, keS meile suurekooli  (ministeriumi sarnane kool muulaste juures) awamist tui tuld kardawad. Noh nüüd on meie kilplaste!  ka usu lõpp käes õhkas keegi algupäraline mehe mürakas, parem kui ära sureksin! Kuis see kõik nii ruttu meie kalli kodumaale tuli ja päälegi nii suur õnnetus meel, ei jõua meie nupumehed  ivälja arwata, sellest tahtsin siis auuStatud muulastele  seletada. Nagu „Saka!a" lugejad mäletawad, seletasin suure kooli ehitamise mõttest ja äpardusest, mispärast meile seda siiski ei saanud (Waata .Sakala" M 15. 1903 a.) Aga mida ei taheta, see tuleb tahtmata ka kätte ja ümberpöördult, nii ka meie Kuplä meestele ütlen tasa, aja kõrw siia poole auustatud muulane,  .kilplafi sunnitakse ehitatud Oruküla tooli suv kooliks ümber tegema." Kes fiiS sunnib kui ei ta 2 küsid ehk minult; ei wennaS, mul kni manal ininas ! ei ole mitte kohaline kõiki saladusi wälja lobiseda. Sc: lest küllalt. Meie kilplaste! on tõesti mesi ahjuS - tarkus ka otsaS, ehk tüll suure nöuukohtu liikmed k ' kutsuti plaani kottu seadma, kuidas maja suurev wenitada, aga, ega meie kilplaste! ei ole ju seda nu> i et nii möistaksiwad asjale enesele külgi astuda, ü .Teataja" lisas ühte parteilikku ajalehte nutti me poolt «venitatakse.. ei, meie mehed teemad lühikese ot häälte enamusega ei taha ja ei taha. Aga et ; ka seda teadma piawad, et meie suur nõuukohuS e, suurkooli ei taha, waliwad mehe, keS seda mujale p ka teada piab andma, et ei taha, ei raha ka enam r / ehitamiseks, mida pakutakse. KaS see palme ei ole r auustatud muulaste kõrwu ulatanud, et ka appi kee! c tuleksite? Olla teine tubli tükk, mis kuulu järele l lc rublat seitse makswat, paljalt musta walge pääle pe emise  eest, muu tulu ei ole teada meel! Kui ei ole, ü! ta ikka omal ajal teile kuulutatakse, sest ta määri se järele on tal arwatawaste kaunis kõwer tee, kuna m m kiri, mis nii kallis ei ole, otsekohe üle .Sakala" p?ti läheb. Aga asi ei parane põrmugi, pilwed wajup juba Oruküla koolimaja harjale. Plaani nõutakse juba teatama tähtaja jooksul kätte ja manameelfed .tsagawad" õõd kui päewad seda juba rohkemat 2 nädalat, agä ta on kui nõiutud ime loom, ei sünni, ega sünni lühiHstest palkioest kokku. Kuid ma kardan, et pilwed enne pma haridust jõena wSljataldama saawad, enne tui juurde ehitataw plaan kilplaste poolt Valmis saab ttotud, see ehk airatS nende filmi selgitada, miS nüüd pimeduse  .jonniga" löödud on. Küll oleks möuuS, kr^mch^ 1904 Sakala. 9