Nõnda siis on Tartu Eesti põllumeeste seltsi agar eestseisus näituse jaoks kõik teinud, mis ial jõudis. Ja see hool ei näi wiljata jääwat. Sest osawõtmine tänawufest  nältusest saada, nagu näituse toimekonnalt kuuleme, meel palju elawam kui möödaläinud aastal. Üle terme eestlaste maa toodawat asju näitusele, küll Eesti sepatöösid, millede jaoks tänawu iseäralik jaoskond  asutatud, küll käsitöösid, küll loomi, tüll kunstasju. Isegi wäljast poolt Eesti raja olla elamat osawõtmist loota, ka kaugelt Wenemaalt, näituseks Rostowist Doni äärest, Jekaterinodarist, Warssawist, Peterburist, Moskwast  jne. See kõik näitab, et Tartu Eesti põllumeeste seltsi näitusel tulemil on, kui ta siiamaalse kama järele mäsimatalt edasi töötab. Auuhindasid näituse tarnns on määranud: Rahaministcrium,  põllutöö- ja riigimaade ministerium, riigihobustekaswatuse  päämalitsus, Wene keiserlik aiapidamise  s lks, Peterburi põllumeeste ühisus, Mohilewi põllumeeste selts, Wilna põllumeeste selts, Rostowi aiatöö selts, Simbirski põllumeeste selts, Podolia põllumeeste  selts ja põllutöö ja riigimaade arwustiku jaoskond.  Wäljast poolt on ju saadud 14 hõbeauuraha, 32 prongsauuraha, 40 kiitusekirja ja 150 rubla sularaha.  Selts ise on määranud suure hulga hõbe- ja prongsauurahasid ja kiitusekirju. Rahaliste auuhindade  tarwis on seltsi poolt üle 500 rubla määratud. Pääle selle on crainimeste poolt tarbeasju ja raha auuhindadcks kingitud. Nagu auuhindade eest, nii on ka öoetl. kõnede eest näitusel hoolt kantud. Õpetaja W. Reiman kõneleb Eesti sepisest, ounä. Mil. A. Põrk Eesti muistsest  käsitööst, metsaülem F. Franzen turba mullast ja selle tarwitamisest põllurammuks ja prof. K. v. Raupach  söötmise mõjust looma kaswatamise kohta. Pühapäewal, 4. augustil, on näituseplätsi! hra D. O. Wirkhausi juhatusel ühendatud muusikakooride kontsert. Nõnda näeme, et Tartu Eesti põllumeeste seltsi näitus, mis Tartus 3., 4. ja S. augustil ära peetakse, sel aastal nii suur ja täieline tõotab saada, nagu seda Eestis meel ial enne pole nähtud. Meie rõõmustame otsekoheselt, et meil meel küllalt mehi on, kes rõõmuga rahwa keskel rahma hää käekäigu tõstmiseks tööd teemad  ja soowime, et rahwas seda üleüldis-kasulist ettemõtet  ka omalt poolt elama osawõtmisega edendada aitaks. Südamlik rõõm oleks meil, kui oma lugejatele  pärast näitust teatada mõiksime, et selle aasta näitust mäh emalt 15,000 inimest on waatamas käinud. Kellel siis ial Võimalik, tõtaku 3., 4. ebk 5. augustil Taaralinna. Jällenägemiseni Tartu Eesti näitusel! * Kuresaareft. 2. juulil on Saaremaa Põllumeeste  Selts muuseas otsustanud. 1903 aastal Kuresaares põllutöö näitust korda seada, teatab ..Saarlane." Kaubandus ja majandus. Läänemaalt, Noarootsist, 22. juulil. Siin nurgas elab rahwas magasi wiifi. Põllumehed  waatawad nukra meelega tulewikusse, sest alaline wihmasadu takistab heinatööd. Kõik madalamad kohad on meega üle uhutud. Kui lugu nii edasi läheb, siis on heinategemine täitsa mõimata. Ka kartulid on madalamates kohtades wee all. S. Maarja-Magdaleenast, Waralt. Sõnnikuweo algusel läksiwad ilmad ilusaks ja oliwad kuni Jaanipäewani  ilusad. Siis hakkasiwad põllumehed heina tegema. Kuid heinategemine ei edene sugugi, sest pea iga päew sadab wihma; sellepärast seisab loog nädalite wiisi maas. Et siin pool madalad heinamaad, siis on nad sadude pärast w esised ja mõned koguni mee all. Hein weetakse weest reega wälja, kui heinamaa pääl tuimem koht juhtub olema ja heinamaa hobust pääl kannab, mis aga harwa juhtub, sest nüüd ei taha mõni heinamaa õieti inimest pääl kanda. Heina saagiga wõib rahul olla, kui aga teda kokku saaks panna. Ristikhein, mis möödaläinud aastal külitud, ei ole hästi kaswanud. Wana ristikhein on maha heitnud ja rvihmade mõjul alt mädanema hakanud. - - Et rukki õitsmise-aeg wihmane oli, siis et wõi säält just suurt saaki loota. Rukkilõikus tuleb wahest augustikuu keskel, sest enne ei jõua ta wist walmida. Talwenisud on kaunis hääd. Kaerad on, külmast ja wihmast hoolimata, praegu rahuloldawad. Aga otradega on teine lugu: need ei taha päässegi tulla, ja mis tuleb, siis pole sellest ka suurt nahka. Linad on kaunis kenad, muud kui natuke lühikesed. Kartulid on aga hiljuti kaswama hakanud, nii et harwa häid päälseid näed. Et kõik nii sügise pääle jääb, siis on põllumehe meel rõhutud, sest kes teab, kas saab sedagi, mis kaswab. kokku panna. Wafiseliinast. Nii wiletsat heina-aega, kui meil praegust on, ei mäleta ka wanemad inimesed. Heina saod, mis weest laenetawate niitude päält regedega mägedele on weetud, lähemad ka sääl mädanema, kuna neid kuiwatada  ei saa. Niidud, kust hein ära niidetud ja wälja on weetud, laenetawad ja walendawad weest kui olekfiwad nad järwed. Sedasama kaebtust kuulukse ka Peipsiranna elanikkude poolt, kes oma heinamaid tehagi ei saa, sest et liig suurest weest rohu ladwadgi wälja ei ulata. Wiljakasw on igal pool keskmine, liig madalad kohad wälja arwatud. Annaks Taewa Taat meel esltulewail nädalitel põudu ja sooja, siis saaks meie poolne suwi, oma saagi poolest keskmiseks arwatud. llvr. Mesilaste pidajatel on uue pere saamises sel suwel õnne olnud. Mitmed tugewamad  mesipuud on kaks ja kolm korda peret heitnud. Aga meesaamine on arwatawasti wähepoolne. Aiawiljadest olgu ööldud, et kurgid isegi mitmekordse istutamise järele hukka läksiwad ja kapstad wihma-mardikatest on ära söödud. Wähe on ka neid, kes omast wiljast suuremat saaki loota wõiwad, kuna wihm õitsmise  ära on rikkunud. Ka õunasaak on kehwapoolne,  mis sellest tuleb, et liig märjad ilmad õitsmist takistasiwad. -k. Kuresaare selle aastane juulikuu laat ei peetud enam, nagu harilikult, linnas turu pääl, waid nõndanimetatud „Wene küla" põllul, kus wiimasel ajal ka weistelaat peetakse. Wõõrad kaupmehed nurisesiwad esiotsa küll selle muudatuse üle, ktlld pärast oliwad rõõmsad,  sest sinna woolas iga päew palju rohkem rahwast ja kaup oli paremini läinud. Weerand wersta suurune roheline plats oli putkasid täis, mis õige kena waadata oli. Sääl oli õhtutel Päris mustlase-elu, kuna terwe rida söögikeetjaid 391 Testi Postimees. 5902.