Saarlane maksab: V- „ '/. .. -»?õ ~ maapostiga: » I„S0 „ . 1.. - . .. -.S« . JIMUb kakskorda n»d-l„, >,, l kesknädalal ja laupäewal. TokMeluä LuresaareS, Pilkad aul. M 81. Laupäewal, 8. nowembril 1908. XXIV. aastakäik Kõigekõrgem manifest. Jumala armust Meie» Wkolai Teine» Kõige Wenewaa Keiser ja Isevalitseja, Poolamaa tuuiugaS, Soomemaa Suurvürst  j. m , j. m., j. m. Kuulutame kõigile Meie truudele alamatele.  Kõigekõrgema Jumala tahtmisel on Suurvürst Aleksandrowilsh 5g aaSta «anaduseS pärast lühikest rasket haigust 1. nowembril sel aastal ParistS hinge heitnud. Sellest kurwast sündmusest teatades ja Oma Armsama Onu kaotuse pärast leinates  usume Meie kindlasti, et kõik Meie truud alamad kurbtust, mis Meie Keiserlikku  perekonda tabanud on, jogawad ja oma pakmed lahkunud Suurwürsti hingerahu  eest Meie omadega ühendawad. Antud TsarSkoje SelooS novembri 1. päewal tuhat üheksasada kaheksandal aastal pärast Kristuse sündimist ja Meie Walitssse  16 aastal. °ll° miuwtud. .Mikolai." Seltskondlik elu. Saaremaa Eesti Põlluna. Selts. Ka oleks tormis koosolekuid just suwel pidada, ja nimelt üksikute põllumeeste juures maal, kord siin, kord jääl. Niimoodi  naeksiwad liikmed üksteise põlluja  majapidamist, ja õpikfiwad üksteiselt eiutarlust. Külap juba ka meilgi niisugust põllumehi leidub, keS häämeelega koosolekuid enese koduS pidada lubaistwad. Üleüldse tuleks meil koosolekud enam näitlikult pidada, s. o. meil tuleks üht ja teist, mis paremat ehk uuemat  kellegi majapidamises näha on, kooSolekutele  ühes wiia, teistele näidata  ja seletusi anda, mis kasu asjast on ja kuidas seda paremini kätte saada wõib. Muidu räägime koosolekutel ilmast ja maast kõike kokku, oga keegi ei tea, kaS"seda, mis teistele järeltegemiseks soowitatakfe, ka keegi ise läbi katsunud ja ära proowinud  on. Ka tuleks niisugune punkt xõhjuSkirjadesse üles wõtta, et iga koosolek  otsusewõimuline on, sellepäüle waatamata,  tui palju liikmeid koos on. Endine määrus, et tcataw arw liikmeid kooSolema peab, on liiga tülitaw ja otsekohe tööle suureks takistajaks: nii wõib ette tulla, et terme aasta otsa ühtegi koosolekut ära pidada ci saa, ku« tarwiline osa liikmeid koos oleks. üht aSja tahaksin ma weel meie põllutöö  tõstmiseks ja Põllum. Seltsi kasuks sovwitada, aga kardan juba ette, et see soow mõnele „täiswerd eestlasele meelenaka  sünnitab: ' tuleks ro? põllupidajaid, « . <ap > : oma EeSti Sc..,. >.<. >ui ka juhatuse  ja toetuse andjateks paluda,  otseteel  paluda, mitte lihtsalt kutsuda. Za mis kasu ehk tähendus oleks meil sellest? Suur kosu: Meis mõisnikud on talumeestega  worreldes palju suurema hari- kusega, laie«a silmaringiga ja enam-wähem asjatundjad igaS Põllutöö harus. Neil on suurem waranduS käes, neil on igaS asjas ja igal pool suur mõju. Ja kai nad oma mõjust ja teadmistest ühegiosakese meie Põllumeeste  Seltsi tooks, oleks me juba wäga palju wöitnud. Lubaks üks ja teine nendest oma mõisas koosoleku pidada ja näitaks oma maja- ja maapidamist, jälle olek» me suure sammu oma äranägemises edasi jõuduud. Nõela Mihkel. Riigiwolikogu. KooSolek 1. nowembril. Koosolek algab kell 11,15 min. Juhatab Homjakow. Päewakorral onriigiwolikogu esimehe  walimine. Päewakorra kohta saab sõna Bulat: Eelseiswate walimiSte kohta tahan ma tööerakonna nimel riigiwolikogule järgmist  seletada: .Seda tähelepanneS, et mitte LlSn-S eestseisusesse, waid ka sekretärideks  ühtegi oppofitfioni liiget lastud ei ole, ehk ta küll oma liikmete arwu järele selleks täieline õigus on; et meie riigiwolikogu enamuse kandidatidest ainult ajalehtedest teada saime, kuna walitsewad erakonnad meile sellest ei teatanud; et eestseisuse walimine niimoodi puhtaks perekondlikuks  asjaks on saanud fiiS ei wõta tööerakond walimistest osa, ehk tal küll enamuse kandidatide waStu mitte midagi  ei ole. (Paremal pool kära, hüüded: „brawo, wäga rõõmustaw, brawol") KuZnetsow: Soltsial-demokratlaSte fraktsion  kohustas mind järgmist seletust tegema: Nelja märk. 22 Eonan Doylc järUe eestistanud J. Piklep. Waewalt küll- Kui ma nooled nägin, arwafin ma esiti sedasama, aga mu arwamine  läks jälle teise asza pääle. Mõned India poolsaare elanikud on küll wäga wäikese taswuga, aga niisugused jäljed ei wõi neil silSgi mitte olla. JndialaStel on pilkad ja kitsad jalad- Muhamedlastel, kes sandalisid kandwad, on suur warwas teistest eemal, sest et säält wahclt harilikult  sandalt rchm läbi käib. Aga neid nooli wõib ainult läbi peenikese toru märki lasta. Missugusest rahwuseft fiiS meie metsinimene peaks olema? SiiS wist lõuna Amerikast! julgesin ma wiimati oma arwamist awaidada. Holmes sirutas käe wälja ja wõttis riiulilt paksu raamatu. See on üleüldise tsaduse-raamatu esimene  köide, mis nüüd parandatud ja täiendatud  trükis on ilmunud. Siin on teated sees, mis kõige tõsisematest hallikatest on wõetud. MiS on siin öeltsd? „Andama»i saared seijawad Sumatrast 340 penikoormat  põhja pool, Bengalia lahed," Hm, hm! Edasi! „NiiSke kliima, koralli ringid,  haikalad, Blaire sadam, sunnitöö, Rllthlandi saar, puuwilla istandused-" Ahah j ,A»damani suarte pärisrahwast wõib kõige wäiksema kaSwuga inimesteks terwe maakera pääl lrgeda, ehk küll mõned inimeseteadlased (antr>pologid) selles asjas Afrika buschmenidels, llmerika indianlastele ja Tulemaa saarestläl elanikkudele eestõiguse  annawad. Antamanlaste keskmine kasw ulatab waewalt üle nelja jala; tuleb ka täiskaswanud miirefi, ette kes kaugelt alla nelja jala pilkad on. Andamanlased on toored, ivereMuline, metsik rahwas, ehk nad ka küll truud wõiwad olla, kui nende täielist usalvust wõita jõutakse." Pange seda tähele, Batson. Eoafi! ,Nad on wäga inetumad, suurte päädsga, korratuma  kehaehitusega; silmad on wäikesed, metsikud, näojooned wiltu ja korratumad. Käed ja jalad on iseiranis wäikesed. Nad on nn kangekaelsed, et inglis walitsusel weel mitte korda ei ole läinud neid oma alla heita- Andamanlased on randa läinud lacwade reisijatele elati hirmuks olnud; nad lõiwad kaldale pääsnud inimestel oma kiwi keppidega päälmd lõhki, eht furmasiwad  neid kihwtitatud nooltega. Rrwurikaste  tapmistele strgnefiwad siis harililikult  inimesejõõmis, pidud." Tubli rahwake,  Matsani Kui see tubli poiss oleks saanud oma pää jäieli talitada, oleks asi weel pahem olnud. Na arwan, et Jonathan Smolle selle eest pilju annud oleks, tui sündinud asja oleks võinud sündmatakS teha. Aga kust pidi ta omale see kaaslase saama? Seda ei wõi ma praeguS ütelda. Meie arwafime wälja, et Smolle Aadamani saartelt tuli, miks ei wõi meie fiis seda arwata, et keegi armas saarlane temaga ühes tuli? See tuleb ilma kahtlemata warfi selgeks. Kuulge, Watson; teie olete wäfinud . . . Heitke diiwani pääle ja ma uinutan Teid magama. Ta wotiis oma wiiuli ja hakka» üht tasast, uniStawat wiisi mängima, mi» wist ta enese komponeeritud oli. Tal oli niisuguste  unistawate muside mängimiseks imestamise wäärt hää anne. Ma nägin wähe aega meel ta kuiwetanud kogu, tõsise näo ja poogna liikumise, fiiS oli, nagu oleks ma helide laeaetel ikka edasi heljunud,  kuni ma wiimati unenägude riiki jõudsin, kuS Mary MoreStaai armas nägu mu pääle waatis. 9. Puudulv ahela lüli Ma ärkasin õhtu hilja, wärSkc ja kosutatud,  üles. Scherlok HolmeS istu» oma endisel paigal, muud kui muuli oli ta kõrwale pannud ja luges hoolega raamatut. Kui ma diiwanilt üles tõusin, waatis ta mu pääle ja ma märkasin ta näol kurbtust ning meelepaha.