DrütS «õtab ka elawalt kohalisest «vaimuelust osa, toetab kirikuehitamist, mille eesotsas õpetaja  seisab jne., olgugi et mitmed tahakstwad weepuhastamise märki selle raha eest muretseda. Asja eesotsas seisab siin Drükst naese noorepõlwe  sõber insener Jarmer, kes hiljuti Moorlukesse  asus. Nende kahe woolu wahel algab wõitlus. Pääle selle hakkab rahwa seas halb jutt Drütsi perekonna üle liikuma. Drüts jääb aga rahule, kui kõige selle juures, mis temale kallis, wannutakse,  et jutt male on. Kuid ühel tormisel ööl, kui Drüts merel oli, tõusis ka tema koduS torm. Kui kalamees kodu jõuab, ei usu tema tormi sisse, sest tal on kõikumata tõendused, oma teada, kuid ometi töendawad temale tormi kõik. Drüts rabab meel «viimasest kinni, et kahtluse wõimu eneses häwitada, palub, et õpetaja  temale Jumalat näitaks ja kui see wöimata, haarab tema oma tütrekese ja läheb ära tõtt otsima merde. Tükki on rohkem kordak ette kantud. Ta mõju on põrutaw. Loodetawasti  saab ka meil temast osawõtmine elaw olema. Mustjala preester Tsetürkin ei lähe mitte Wiljandi, sest et ta nüüd Reo kirikupreestriks  on tähendatud, kuna Reo preester hr. Pähkel Mustjalga läheb. Karjast. PSllupanga maamõõtjad on meie pool õige kibedast maamõõtmisega ametis. Mõned wallad on juba mõõdetud, mõned alles käsil. Mitmes külaS on talude tükeldamist ette wõetud. Kuida kuulda, saada suurtes külades, kus talud liig tihedalt, talusid, ja nimelt need, kus majad kõige kõhnemad on, wälja tõstetud. Praegu on «vabadikud küll rõõmsad, et natuke maad saamad, aga keS teab, kuida lugu maade hindamise! läheb. Karja kihelkonnas ei jae edaspidi, pääle Luulupää ja Arumõisa, ühegi pärismõisa talumaid järele. Triigi ja Parasmetsa mõis on omal kõik walla üheS kuuendikumaadega ära müünud. Teised mõisad on tükati talu» ja wabadiku-kohti müümata jätnud. seda. Ei kaks inimest wahetpidamata teie juures  walwafiwad, fiis ei olnud tal wähematgi wõimalust tuppa tungida. Esimesel parajal juhtumisel tegi teie uneta olek tema plaanid tühjaks. Et ta uuesti katset teeb, see .oli mul selge. Teie sõitsite Londonisse ja siis oli tal paras aeg. Ma palusin neiu Harrisoni, et ta kõigeks päewaks kambrisse jäeb, sest muidu oleks waras juba päeival paberid ära wiinud. Ma nägin ette ära, et ta öösel tuleb ja jäin walwama.  Seda ma teadsin küll kindlasti, et paberid kambris peidetud on, aga teda feest lõhkuma hakata oleks liiga kulukas olnud. Selleks pidi fiis teist abinõu tarwitama. Kas teil meel mõni asi arusaamata on? Mikspärast ta esimesel korral aknast püüdis sisse tungida, kui uks mitte lukkus ei olnud? küsisin ma. See oleks kardetaw olnud, sest uksest ei oleks ta nõnda kergesti ara saanud põgeneda kui aknast. Ega teie seda ometi ei usu, et tal tapmise  nõu oli? küsis Fslvs. Nuga wõiS tal ainult tööriistaks käeS olla. WZib olla, wastaS Holmcs õlast kehitades. Igatahes olen ma selle pääle julge, et Joosep Harrijon niisugune inimene ei ole, kelle halastuse  päüle mina wõikfin loota. (Lõpp.) Seda ja teist. Narr ei ole meel fee inimene, kes ennast narrida laseb, maid see, kes teda nMib. Loosi tõmbamisel. Arst: KaS teil wsel iseäralist wigafi on? Nekrut (näitab iöwerat sõrme): See sõrm on kõwer, tohtri herra. Arst (otsawaadates): Kui palju aega sõrm nii on olnud ? Nekrut: Kolm aaStat tohtri herra. Arst: Ja kuidas ta enne oli? Nekrut (ennast unustades ja sõrme loomuliwsse  olekusse lastes): Ml Leisi wallas Purtsa küla piiris olewa Pahama kroonumetsa pärast on Purtsa küla wobadikud, keda selles külas 22 on, mitu kirja kroonumaade walitsusele saatnud, et see neile heina- ehk karjamaaks antaks; need palwed on nüüd sel põhjusel tähelepanemata jäätud, et see küla põllupanga kätte on läinud ja pank on lubanud oma taludest nejle maad anda. See kroonumetS on kolm wersta eemal olewa Järise küla wabadikkudele heinamaaks ära jagatud. KäeSolewal sügisel saab wiimane mets säält päält ära müüdud ja tulema! kewadel saada mehed oma kätte rendile. Meie kihelkonnakooliga kipub lugu jälle täbaraks minema. Kuulda on, et põllupank teda oma maa pääl ei saada pidama, ta olla selle platsi «vallakooli jaoks määranud, olgu küll, et Triigi herra selle maja kihelkonnakoolile kinkis. „M. K." Wiljandist. Wiljandis hakkab weel üks ajaleht „Wiljandi Teataja" ilmuma, nagu „Pstm." teatab. Ta saab kaks korda nädalas wälja tulema. WaStutawakS toimetajaks on wannutatud adwokadi abi K. Baars. Leht ilmub  ühisuse kulul, 25-rbl. osamaksudega. Tartust. Eesti Rahwa-muuseum sai Dr. Zakob Hurti pärijate poolt teate, et pärijad E. R. Muuseumile kõik Dc. Hurti järelejäänud kirjanduSlise ja eluloolise materjali, wälja arwatud  perekonnasse puutuwad kirjad ja mälestused,  Mdawaks omanduseks annetawad, Muuseumil  on luba tähendatud materjali takistamata oma hääksarwamise järele tarwitada, kuid kui erakirjade kirjutajatest keegi ise weel elus peaks olema, wõib nende kirjade tarwitamine üksi nende isikute lubaga sündida. Üks jagu tähendatud materjalist (suur hulk erakirju, ülestähendused muinasluule kohta, wanad „Kirjameesteseltfi" origi..''protokollid, Aleksandri koolisse puutuwad mälestused, käsikirjad,  nagu „Wana-Kandli" käsikiri jne.) on juba Tartusse toodud. Muu materjal muretsetakse  niipea kui wõimalik järele- Nagu teada, on ka Dr. Hurti wanawarakogu,  mida praegu Soomes alal hoitakse ja ära kirjutatakse. Muuseumite Määratud. Seda kogu ci saa aga warem siia tuua, kui Muuseum kindla, julge alalhoidmiseruumi eest ei ole muretsenud. „PoSt." Tartu aula koosoleku asi 1905 a. Ajutine sõjaringkonnakohus hakkab oktobrikuu lõpul Tallinnas teiste protsesside hulgas ka Tartu aula koosoleku asja 27.-29. now. 1905 a. harutama. Selles protsessis süüdistatakse kaheksat isikut,  nimelt Kristawsoni, Lestat, Karl Ast'i, Räppot, Kroom, Lindaud, Kotsarit ja trükikojaomaniiku  Zirki. Neid kõiki süüdistatakse kaebtuseakti järele kriminalsead. H 102. 2 punkti põhjal, mis kuni eluaegse sunnitöö' määrab. Kohtuaktift on näha, et kaebtusealused Albert Kriisa, Aleksander KeSküla, Fridebert Mihkelfou, Eduard Wilde, Peeter Speek, Gottlieb  Aft, Fritz Karlson, Jaan Teemant ja Jaan Tamberg endid kõrwale on hoidnud ja asjast sellepärast wälja jäetud on. (Nagu lugejatel teada, wiibib aga kaebtusealune Teemant praegu Tartu -vangimajas ja wiidakse ka oktobri lõpul sõjakohtu ette.) KaebtusealuSte kaitsjateks on mitu päälinna tähtsamat adwokati. Pääle selle tuleb sõjakohtus meel Tartu sotstalrewollltfionSride asi harutusele, milles 23 isikut ka ülemalnimetatud seaduseparagrahwi järele süüdistatakse. „R. Pwlht." Tallinnast. Muudatus ajakirjanduses. Trükikoja omanik M. Antje oSIiS K. okt. päewalehe  ,Wirulase" üheS 11. ja 111. wäljaandega ära. Toimetuse liikmed jääwad esialgu endised, niisama ka -väljaandja, kuni Antje ülemalpool ära kinnitatakse. Lehe praegune toimetaja ja -väljaandja Z. Järw istub S-kuulift aresti, mida Peterburi kohtupalat ühe lehes ilmunud lirjatük pärast mõistis. .Post." Lihulast. Lihula Rahwahariduseselts otsuStaS  5. —10- oktobrini s. a. Lihulas oma ruumides karjakaSwatuse ja piimaasjanduse kursused  instruktori hr. W. Brindfeldti juhatnsek toime panna. SV. septembril saati» ta selle- kohase teadaandmise kohaliku kreiflülema nooremale  abilisele ära. K»rsuSte esimese päewa hommikul, kui instruktor juba tööga algust tahtis teha, tuli kreiflülema käest teadaandmine, et tema kursust ei luba ära pidada. Seltsi esimees, selle pääle põhjendades, et kuberneri herra tänawu suwel siinkäigu ajal seltsile hääd edu ja käekäiku soowis  ja rahulolemist awaldas, saatis kubernerile kohe selsamal päewal telegrastteel palwe lubatagu kursused ära pidada- Kuid teisel päewal tuli kohaliku politsei kaudu kuberneri käest teadaandmine, et kreisiiilema  otsus kursuste asjas maksmaks jääb. „Wir.« Lätimaalt. Riiast. Sisemiste asjade miniSteriumi maaasjade jaoskonna ülem Stefauowitsh, kes praegu Baltimaal reewideerimas, on arwamist awaldanud, et kubermangu talurahwaasjade komisjonides ka talupoegadel asemikka peaks olema. Riia õpekonna rahwakoolide direktorite ja inspektorite konferents kutsutakse 23. oktobril õhtul kell 8 Riia Nikolai gümnafiumi ruumi» desss kokku. „Wir." Kaugemalt riigist. Peterburist. Riigiwolikogu koosolekud algafiwad 10. oktobril kell 2 päewal. Päewa» korrale tuli kõige esiteks mõnede komisjonide uuesti walimine ja põllumajanduse ning rahwahariduse  komisjoni aruanded—  Südametunnistuse wabadus. Sega-abi»' elu laste ristimise ja kaswatamise küsimus on mitmes piiskopkonnas pärast usuwabaduse «väljakuulutamist  kokkupõrkamist sünnitanud, niihästi laste wanemate, kui ka ilmalikkude ja «vaimulikkude  ametiwõimude wahel. Nende päewade sees palustwad Witcbski kuberner ja PlotSki piiskopp Seraphim ülemalt waimulikult «valitsuselt seletust, kas wõib Lutt  ruse usulistele luba anda lapsi, k? fega-abielust  on sündinud, Lutsruse usu kombe järele ristida, eraldi, kas wõib kellegi Plawenkole, kes Sigeusulise naesterahwaga abielus on, luba anda last Luteruse usu kombe järele ristida. Lapse ema on nurgawoodil ära surnud. Sinodi ühel wiimasel koosolekul arutati seda küsimust pikemalt. Ühel häälel otsustati piiskopkondadesse järgmist juhatuskirja saata: „Püha fiuod leiab, et praegusel ajal terme!  Wenemaal maksma ususeadust järele muuusulised,  kui nad õigeusulisega abielusse ustumad,  allkirja peawad andma, et sega abielus sündinud lapsed õigeusu kombe järele ristitud ja kaSwatatud saamad. Nimetatud seaduse põhjal  saamad wanemad, kes waStu oma allkirja lapsi muu-usu kombe järele ristida ja kaswatada  tahawad, kaelakohtuseaduse järele kindlusesse kinni mõistetud, muu-usu waimulikud aga, kes lapsi oma usu kombe järele ristiwad, kuigi teawad, et laps õigeusu kombe järele ristitud peab saama, saamad rahatrahwi maksma sunnitud  ja ajutiselt ametist eemale tõrjutud. Seda silmas pidades, et yskar Plawenko tütar segaabielust  õigeusulise naesterahwaga on sündinud ja et ta teda õigeusu kombe järel ristima ja kaswatama peab. ei leia finod mingisugust põhjust  selleks, et Plawenkot tema kohustusest wabaStada  mõiks. Mis küsimusesse puutub, ksS peab Plawenko tütrele usulist kaswatust andma, kui laps õigeusu kombe zärele ristitud saab, siis peawad lapse kaSwatamise waderid eneSte hooleks wõtma, mitte aga tema Luterust usku isa. .Jsam." Ringkonnakohus mõistis „Nowoja Rusfi" toimetaja SaiontshkowSki kaheks nädalaks  aresti, sest et ta ühte külawanemat oma» lehes oli laimänud. Moskwast- Peterburis, Leschtuki päll kordasaadetud saladuslise mõrtsukatöö jäljed on üles leitud. Äcatapeiud isik on arwatawasti isshener Andrei Gienewitsh, kelle ema ja õde MoskmaS elawad. Gienewitshil olnud Peterbunsst  sõites 20000 rbl. raha kaasas. „Wir." M 75 Saarlane Ivos