Saarlane maksabZ: r»S»N«»0»tig«! s r. »op, Vz ~ l„ SS .. . .. -,. ?S .. m-apoStigai „ » . «» „ V- ~ 1.. - ~ '/< ..- .. so ~ ülflt number S kop. Ilmub Sttlsrd niida!»-. !»»l teisipSewül.  Kuulutuste waStuwõtmiue !»., Kuulutuste kp-tit.rid- S kop., lihe ecSoisat Stt kop. ' /s° 4. Teisipäewal, 23 januaril 1907 XXIII, aastaks» Saaremaa maakonnanöukogu. (Järg.) Kui 11- dets. aine- ja teomaksu rahaks muutmise projekt, kui ka esialgne teedeseaduS  wastu oli wõetud, fiis mindi abiko  misjoni poolt walmistatud omamalitsuse projekti nõutamisele, milles pääasjallkult hra von Ekesparre poolt ette pandi, et Saaremaad ei ole tarwis jaoskonna «valitsuse osakondadesse jägada. Terme omamalitsuse projekt, mis adikomisjoni poolt walmistatud, wõeti sel wormil ühel häälel wastu. (Kolmeklassiline walimise fistem.) - Kiriku olu muutmise harutamises ei tulnud mitte nimetamise wäärt waidlust ette, maid Liiwimaa abikomisjoni projekt wõeti mõne wäikse kohaliste olude läbi nõutud muudatustega wastu- Kohtu korra muutmise juures tähendas hra von Güldenstubbe selle pääle, et kui ka kõigeseisuklise kogukonna sisseseadmise  juures kogukonna- ja ülemtalurahwakohtud  omas praeguses olekus kahtlemata oma eluõiguse kaotaksiwad, siis roolisiwad  teiselt poe't jälle nende astmele sea-a- Mad asutused, mis kohaliste mutswaN" harjunud õigustega mitte tuttawad ei ole, maa elanikludele ja nende õiguse tundmusele  hädaohtlikuks saada. Tema soowida sellepärast tungiwalt, et walla kohtud nii kauaks alal jääkfiwad, kuni kõik seijuSline  kogukond sisseseatud on. Pärast tõikseisuslise  kogukonna sisseseadmist panda nende asemele riigiwalitsuse poolt nimetatud  kohtunikud, kelledele kohalikkude elanikkude  seast kaks nõuuandjat liiget kaasistujateks  juurde «valitakse- Esimesel korral peawad koosistujad endiste kogukonna kohtunikkude  seast walitud saama- Kui mõlemad  kaasistujad kohtuniku otsusega mitte rahul ei ole, siis peab kaebtus ülemale poole otsustamiseks sisse antud saama, ka niisugustel juhtumistel, kus muidu seaduse järele edafikaebtuS «võimalik ei olnud. Nõukogu oli seletusega rahul ja pääle selle wõeti Liiwimaa otsused wastu. Kahjuks ei saadud põlluküfimuje pääpunktideS  mitte ühendust, waid jaiwad sagedasti häälte enamuse läbi otsustatud; ei wõi aga mitte nimetamata jätta, et siisgi mõni küsimus just waidlemise läbi selgitati ja mõni punkt selle läbi ühiselt otsustati, ehk küll wmdiuse hakatuses seda mette loota ei «võidud- Hakatuses kohe tähendas hra von Güldenstubbe sellepääle, et sellele, kellel Saaremaa olud häSti tuttawad, selge on, et maa puudus Saaremaal nii suur ei olegi, küll olla aga see wõörastaw nähtus,  et nii wähe talumaad siit saadik äramüüdud  on. Kõneleja soowitas tungiwalt põllupanka, mis talunikkudele nii hääde tingimistega maa ostmise juures abiks on, nii palju kui wõimalik tarwitusele wõtta. Waidluse jooksul tähendas rahwa saadik hra Tamm selle pääle, et just põllupanga hääde tingimiste tõttu hinnad kõrgele aetud saada wõiwad. Nõukogu wöitis hra von Güldenstubbe ettepanekud wastu- Ühel häälel otsustakse nõnda nimetatud «punast kriipsu" esialgu maksma jätta ja tatu- ja mõisa maade wahetust kergitada. Ühel häälel sai rüütlimõisate eesõiguste kaotamine otsustatud. Kõrtside õigus õllemüüma  õigusega sai 7 häälega 6 wastu otsustatud kahjutasu wastu tulemase maakonna  (semstwo) pääle üle miia; talurahwa  saadikud jäiwad selles asjas teise arutamise  juurde. Ühe rahwa saadiku ettepanek, kõrtsifid tulemase maakonna poolt kogukonna  lubaga, kelle piirides nad asuwad, awada, ei leia wastuwötmist, waid lükati 7 häälega 6 wastu tagasi. Rahwa saadikud  jäiwad oma arwamise juurde. Jahiõiguses  «võttis nõukogu Liiwimaa otsused waStu.  Pääle selle otsustati ühel häälel nii hästi talukohtade kui ka tulewikus asutawate  taluperede minimumi (alamat piiri) määrata. Selle ettepaneku kroonu mõisa alampiiriks  162 tsssütini määrata oliwad rahwa saadikud wastu. Neile, kes tahawad mesinikuks õppida! Saaremaa Põllumeeste Selts Kurssaa» res on ette «võtnud tänawu talwel märtsi kuu algusel Kuresaares mesilaste kaswatuse õpetuse kursust kõnede läbi 8. päewa jooksul  ära pidada. Kõik need, kes mõistlikku mesilaste pidamist mõtlewad ette wõtta, tulgu sellest kursusest osa wötma. Selle kursuse aja sees saab terwe mesilaste kaswatuse  teadus läbi wõetud, kõnedes ette kantud ja näitlikult ära seletatud, kuidas mesipuid ja mõnda muid mesilaste pidamises pruugitawaid tarbeasju tuleb õigesti teha- Pääle selle saab näitlikult õpetatud wanads kärgede wahaks sulatamist, kunst kärgede tegemist ja nende tarwitamist j. n- e. Talwe kursusest osawotjatele õpetatakse suwel kahe päewa jooksul mesipuuaedas tegelikult mesipuudega ümberkäimist, nimelt mesilaste perede läbiwaatamist, suitsu andmist,  näidatakse kudas ema üles otsida, kinni wõtta ja «võõrale perele kätte anda, kudas pesa ruumi kitsendada ehk laiendada ja mis süäl juures tähele panna, kudas mett kärgedest wälja wurritatakse, müümiseks «valmis pannakse ja alal hoitakse, kudas mesilased pakkpuu seest wälja wõetakse ja liiguwärgi puu sisse paudakse j. p- m. Maks kursusest osawõtjal on 1 rubla 50 kop. Kes sellest osa wõtta soowib, andku ennast 10- webruari kuu päewakS üles Marienthali hra. J. Kingissepale  ehk „Saarlas e" trükikotta. Kursuse algamise päew antakse pärast teada. „Talwene mesilaste kursus" kõlab mõnele küll imelik, aga see on ära proowitud tõsi, et sarnane talwe kursus sugugi suwisest kursusest taha ei jää, waid käib mitmes asjas, nn km kõnede pidamise poolest, weel suwisest kursusest ettegi. Suwise kursuse, pidajal ei oie kõigeparemal tahtmisel mitte aega niipalju seletusi mesilaste kaswatuse kohta anda, kui fee talwel wõimalik on. Inimene, kes selle kursuse läbi teeb, wõib julgesti mesilaste kaSwatusega paäle hakkada. Noored mehed, neiud! Ärge laske kasuliku parast aega enesest mõõda minnal —a — Üleskutse. Talurahwa asjade kommissari äratusel ja landrathi kollegiumi ettewõttel peetakse Saaremaa maalaatsareti zuures praegu ämma-emade kursust. Õpilast on maakonna kulul 4 naesterahwaft. Õpetust kursusel antakse teorialiselt, näitlikult ja tegelikult Eesti keeles. Et tulewafed ämma-emad palju näitlikku ja tegelikku teadmist sünnitamise  asutamiseksomandakfiwad, on tungiwalt soowitaw, et maa-latsaretii palju sünnitajaid  kursuse ajaks tuleks. Neid on siiamaale  laatsaretti wäga mähe tulnud. Et kulust tulu saaks ja meie mitte pooliku asja tundmisega siu rahwa sekka töötame ei läheks, palun l>r k i õpetajaid, preestrist, kooliõpetajaid za waua-umlUsust ning «stkt. kes Saare rahwa haate käekäigule edu soowiwad,  oma umvrujes naestele, kellel raske tund ees seisad, soojalt soowitada, et nad sünnitamise ajaks Kuresaare maa-laatsaretti tulekstwad- Siin saamad nad rõõmuga ja hästi waStu wõetud. Sünnitamiseks abi annab õppinud ämma-ema hr. Dr. baron  Sassi juhatusel ja wilunud weltseri  hr- Gundalini kaastegewusel. Pärastine  nurganaeste talitamine, laste pesemine ja rawitsemine jääb meie hooleks, mida meie kohusetruult täidame ja mõistame, sest oleme pääls ühe kõik laSte emad. Laatsaretti tuldagu paar nädalat ennem. Ära wõib minna, kui laps ja ema täiesti tcrwed on. Kursuse ja kõige selle kasuks tehtud kulu kannab maakogu- Kellegi sünnitajalt  söögi, tohtri ja rohtude eest, mis laatsaretis temale anti, kopikut maksu ei nõuta; seda tasub landrathi kollegium maakonna-maksust. Waeste inimeste lapsed  saawad laatsaretist prii riided, mähkmed ja sidemed ning äraminekul 3 rubla raha kodusse minemiseks. Naesterahwastel saab siin hää ja kasulik olema. Sellepärast jõukamad ja arukamad, kes teie arsti abist ja ämma-ema kasust sünnitamise juures lugu mõistate pidada ja kui seda maal saada pole tooge oma kaasad raskeks tunniks siia; waesed ning paljude laSte isad, kes teie päew-päewa kõrwal peate perele leiba teenima ja sellepärast hirmuga nacse rasket tundi ootate saatke tema aegsasti meie hooleks. Äraekfitatud tütarlapsed  ! Paljud on teie hulkas, kes kaotud  auu pärast häbi tundes ja seltskonna põlgamisest sunnitud olete metsa wõi loomalauta  ilma abita sünnitama minema tulge julgesti laatsaretti! Siin wõetakse Leid lahkesti wastu ja meie lubame