„Birsh. Wedom." kirjutawad: Kolme päewa eest saime me kuulda, mis kindral StüSsel aastal 1802 ühe ajakirjaniku waötu ütelnud on: „Kõik raha kulutatäkse tühja Dalni ehituse pääle, mis muud ei ole kui kardetaw mängukann ja tulem waenlase toetuSpaik. Aga tormiliste dokkide  ehituse jaoks Port Arturis ei anta mitte raha." Need sõnad on 1902 räägitud,  aga 11. söjakuu lõpul saame meie nad alles teada. Mikspärast mitte juba waremalt? MikSpärost mitte a, 1902., kui meel wõimalik oli õnnetust ära hoida? PõhjuS on lihtne; sel lorral lamas ajakirjanduse  päüle Plehwe walitsuse surmaw käsi. Meid peeti lasteks, kelle eest kõik ära peitma peab. Aga lapsi ei saadeta mitte wälja, et nad tühja kätega Port Arturi kaitsma peakfiwad. On mana tuntud  asi, et teadmine jõudu annab, walitsuSwõimuline  Wenemaa hoiab aga teise põhjuSmötte poole, nimelt et pimedus jõudu annab. Port Artur on langenud kui muinasloo kangelane, püha Andrcase lipu asemel lehwib tema rusude pääl juhtsõna: „Teadmine annab jõudu, aga teadmist saab mähe ajakirjanduse läbi." ,RusS" on terme rea tuliseid kirjatükkisid  toonud ja ühe sees ütleb ta: Port Artur on langenud ja meie Mandshuria mäel ei ole mitte enam maja temale appi minna. Meie oleme katseid katsete pääle teinud, aga muud ei ole meie näinud kui kaotust, taganemist, õnnetust. Mis nüüd peab saama? Kui afi niimoodi edasi läheb, siis on suur ajalooline õnnetus tulemas. Sest tõepoolest: maasõjas kaotus, mercsõjaS kaotus, kindlusesõjaS kaotus. MiS on weel katsumata jäänud? Mis peab sõjawägi tundma, tui ta näeb, et muud tuua ei saa kui ainult kaotust? Selle tagajärjega ei wõi riik ega wägi rahule jääda, maid uut waewa tuleb näha, uut kulu kanda, enne kui otstarbe kätte on saadud. Aga ainult õnnekatseid ei tohi edaspidi mitte enam teha. Et sõja otStarbte kütte saada, peab igaüks terweS riigis teadma, missugused  abinõuud meil käepärast on ja kas meil neid ongi, kaS meil on meh i, wõi on ainult ametnikud. Sellega ühtlast  arwame meie, et sõda kuidas kord ja kohus lõpetada ainukene abinõuu see on, tui walitud rahwa asemikud kokku tulewad, et üleüldise seisukorra üle nöuu pidada. (Ametlik.) 6. jaan. Weepühitsemise ajal Neewa päal, millest KciSri Majesteet osa wõttis, juhtus õnnetus. Börse lähedal  ülesseatu batarei ühele suurtükile pandi kogemata kombel palja rohulaengu asemel kartetschide laeng sisse ja laSti lahti. Kuulid trehwastwad weepühitsemisc-paiga telingid, Neewa kallast ja talwepalce seinastd. Tawevalee  nelja akna klaasid on puruks läinud- Haawatud sai 1 Peterburi linnapolitsei soldat- Niipalju kui teada, ei ole rohkem inimest wiga saanud. Järeluurimine on ette wõetud  Peterburi linnapäälik andis teada, et täna wabriku-, trükikodade ja teiste tööStusc-ettewõtete töölised töö seisma on jätnud,- üleüldse on 92 889 töölist töö seisma jätnud- Mitte ainustki korda pole rahu- wõi korrarikkumist ette tulnud. Peterburg on pea täieste ilma ajalehtedeta, sest et pea kõidideS trükikodades, kus ajalehis  trükitakse, töö seisab, ainult „St. Peterburgskija WedomoSti" ilmub. Kroonu «vabrikutest ei ole mitte ainult need oma tööd seisma jätnud, mis päälinas on, waid ka Kolpino ja SeftroretSki wabrikud. Warschawi raudteel on töölised kuni Luuga linnani töö seisma jätnud. Neljas Mandshuria sõjawägi  Ajalehed räägiwad neljanda Mandshuria  sõjawäe walmiSseadmiscst. Selle komandöriks nimetatawat kuulu järele senine OdcSsa wäeringkonna sõjawägede komandör ratsawäekindral Kahanow—  Asc-admiral Birilew sõitis Liibawi ja waataS 111- laewaStiku laewu üle, mis ärosõitmiseks walmis on- Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, lk. jaunaril. EeSiikeele jumalateenistust kellu peab Anseküla õpetaja Greinert. 2 Saarlane. ISOS r.^p««Snir^.NiZs»»PL ISVö r. —LrvLtlS ls^>s^.»»l.^. Teada mised. „Saarlase" tellimise mastutvötmine 1905, a. pääle kestab Ori. lopavisoio Nopomagauio o lloprovi. o6i.ov.i»ere», oro, oo opooagamw ÜPO marv loprvvuvi. o Hopravo, or. r. O.iecei, oa o er. 7 Aeoa-6x«  1904 «'oM saonrio Koovoeeig Mo o oxavr. oa ovtwolsxi. Mnoovooi,. eeio 004 oova, gaoouswmioeo voTAeoievi. uopciroxi. ropionuxi. 00 0S SUiDioio MlUiovosi,, VKIMNgIIXi. ovi, opaooreoi.oroeoollXi. ooovvecjü, opor-iamaOroo oi. 7-io 1904 ivM s>> ognaoenouo Rovvoeoio oxviooojo, oi. Mtixveorooi., oa veoovaoio ovoxi. 000 saaouawreo Mo upooixoo s vövioa oxi. oa oooüuo osoAirem-eroa. Lvioi-d ei. Ao.iNuoi öoiri. nxenorasreoll chororpachooeeiõ» oaproioo vi, sozevo^opaxi.. oo oövioooiois ooooxi. oa vllioeo3oaoenokio oeokuo evoLdrexocrva, ue va oovvoamo vaoooa 0 vao 1902 >'OM o oMoovMrezoxi. roxrvoaro choora, oi. voovresiill voxeooxi. ropioouxr. e^ovi,. Upiötii, opomeiiiü v vpoosooA«roo ««SMövoo ori. 9 oaoosi. vi. vierouxi. vopexvMUXi.  xoevouxi. vaovMois. pääle võetakse toimetuse hinnaga wastu Saarlase trükikojas. MMil 2 wärsdesti liipsmt  lrhoui on Pihtla wallamaja juures müüa. Suures MmMus! uurid 3 rbl. 50 kop. lukk ja kallimad. Kuld sõrmuksed, ketiv ja brelokid igasuguse hinna eest; 10, 15 ja 20 kopikaiised asjad. W. LinHHolm, Ikka endise koha püül PitkaS uulitsas 17 GzzIGOGGOOOOOzGK Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, KuresaareZ hr- Timmase juurest,  „Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kirikukellad, Jutluse lendlehed. 1. Missugune peab uuS aaSta 1905 meile olema? Kirjutanud Karja õpetaja K. Wöhrmann. Wallakoolidele! „Zaarlase" trükikoda soowilab: Uuutttioü Pühapäewal, 23.januaril 1905 a. D fc»«»kis D Jõul n-Pidu Saaremaa kurttummade kooli HSSkS. Andeid pidu hääks ja kurttummadele lastele kinkimiseks wötawad waStu Kuresaares  prl. Alwine Uljas, C. Palk ja „Saarlase" trükikoda. Praegu ilmus Kirjutanud Pöide õpetaja C- Sitzka. Hind? kop. Mm tütarlaps otfib kohta laste juurde ehk perenaise abiks, kassapidajaks ehk müüjaks. Lähemat teatust RomasaareS maja 1. tarwitab korterit. Tingimised suusõrialikult. Wiltsaapaidjareisikasukaid  müüb odawalt H. Schwallbach. Saarlase trükikojast wõib saada: Põllumehe kalender, Uus aastasada, Eesti edu kalender, Wene-Jaapaui sõjakaart.