Mepanekut Üles attdnud ja Neid' nad «Md põhjendapmd.  igaühte nii vikati ja laialt, kui aga wähe Võimalik. MVnt kõnemees vn 13 trmdt järgimööda Zlma wahetpidamata kõnelenud. Oma töõtakistufega tahawiid tschehid ministeriumi kokkuseadmist uuele alu- Jele seadima sundida, nii et ministeriumi liigete arv» parlamendi erakondadega kokkukõlasse saaks. Tsihehisi  toetamas on suurpõllumeeste ehk agrarlasüe ase- Mikud, kes töötakistusest seda kasu toodumad, et kaubalepingud  mitme Valtani riigiga, mis neile kahMi- Üud on, parlamendis mitte kõne alla tulla et saa. Teised riiginõukogu erakonnad, nagu poolakad,- sotsialdeino kr atlased, sakslased, kristlik-sotsialse erakonna liikmed j. m.. kes parlamendi tööd korrapärast edasi teha tahamad, on oma wahel otsuseks teinud tschehisi selle läbi ärawäsitada. et nad parlamendi istumisele sugugi mähet ei pea, olgu see ööst wõi päewa. Sellepärast  hoolitsemad nad selle eest, et seaduslik arm, 154 parlamendiliiget, alatasa istumise saalis on. et mitte liig wähese ilmunute armu pärast istumist ära lõpetada ei saaks. Kuni 154 meest parlamendis istuoxidv  laimab teised puhkamas ja söömas jä ilnuuvad siis jälle teiste asemele, kes oma kord magama jä sAõma lähemad. Niisama wahetawad vma kestes riiginõukogu  esimees ja tema 5 abilist. Sel kombel oli istumine juba 56 tundi ilma Vahetpidamata kestnud. Töö söömisad parlamendi liikmed on lubanud kas wõi Mitu nädalat järgimööda ööd ja päewad läbi istuda, et vmeti mirmaks tschehisi ära wäsitada. Tschehid vinalt poolt jälle kinnitawad. et nad Wa meel uusi ..tungimaid" ettepanekuid teha tahamad ja ka omalt poolt mitte järele anda ei taha. Selge pildi Miim riiginõukogu istumisest annab järgmine traadi teade, mis 16. {3.) detsembril Miinist  saadetud on: Kes täna hommiku koidu ajal parlamendi ruumidesse läks, see leidis kõik ruumid malgustatud olewat. Käikusid mööda edasi sammudes tuli läkatuse õhk ühes roogade ja tubakasuitsu haisuga wasta. Kehakinnituse ruumides oli Zahwabmud. magamata  nägusid näha. pinkide peal pikutasuoad magazad.  Jstesaalist oli Üminat kuulda: pahemal käel Nägi seal wäikeseid salkasi parlamendi liikmeid, kes kas juttu ajasiwad wõi lehti lugedes und eemale hoidsimad.  Paremat kätt, kus töötakistajad aset wõtnud.  seisis teistest kõrgemal kõnemees, kellel suur hulk lugemismaterjali ees oli. Ta rääkis uniselt ja madala ihealoga, nii et maewast tema sõnadest aru sai. Paar kolm mõtteosalist seisiwad ligllähedal ja piaksutasi- Mad talle kiites aegajalt käsa. Kuni nad plaffutasiwad, sai kõneleja natukene hinge tagasi tõmmata ja uut jõudu koguda. Iga uus kiht tõösoomijaid. kes arwu täitma ja teisi lahti lunastama ilmus, mõeti rõõmsa b.tere KoMmikust"°HWdsga mastu. Wene riigist. Wenemaalt. WWmnqa ülikoolide lõyßaDd IBp*i. Hariduseministeriumi on wiiinasel ajal mitu palwelirja  wüljamaa ülikoolide lõpetajate poolt saade-, tud. Nad palumad, et neile õiguste saamiseks Wei» nemaa ülikoolides eksamist teha lubatakse.- mis aga ministeriumi poolt tähelepanemata on jäetud. Rah« wahariduse osakonna direktor seletanud ühele palmekirjasaaijale  uaisterahmale,- et haridusemiuister on vtsustauud niisugust paimeid naisterahwaste poolt Mitte täita, seni kui üleüldse naisterühma kõrgeima hariduse  küsimus seaduseandlisel teel ära otsustatakse. KSelle direktori ütekuse järele tuleb see küsimus mitte hiljem kui tulema kemade riigimolikogus harutamisele.  Peterburist. Kehaharjutus keskkoolides. Peterburi keskkooli direktoritel oli I. detsembril koos? õlel. kus toolide kehaharjutuse õpetamise kohta sisse tulnud materjal harutamise alla tuli. Teateid on üle SOpoiss-ja tütarlastegümnasiumi saatnud. 45 tütar» lastcgümansiumist on ainult umbes 15 kooli oma õpekamasse  kehaharjutuse üles mõtnud, kuid ka nendes on see õpetus kaunis nõrk. Po is s lastegümnasiumites on igal poo! kehaharjutusetunnid ja suuremalt jaolt õpetatakse 11. ». ,/SoMi sistemi" järele. Tegeliselt olla see sistem aga ainult paberi peal. Teadetekorjamise  tagajärgedest antakse hariduse>ministeriumile teada. Peale selle otsustas koosolek ministeriumile ette panna kursusi lehaharjutuse-õpetajatele sisse seada ja asjatundjaid kokku kutsuda, kes otsustaksiwad. missugune  kehaharjutuse-sistem (Saksa. Rootsi wõi Sokoli!  kõige parem oleks. Ametijt lahkumine. Kuulu järele, teata  wad ..Virjh. Wed.". lahkumat Peterburi ülikooli rektor Borgmann ja prorektor Grimm ametist. Lahkuni  ise põhjuseks olla mõteie lahkuminek teiste profesjoritega,  mis ühel roiimasel professorite-koosoZekul o roa liinis tulnud. Tr ahmimine. Peterburi linnapealt? pani yjalehe ..Row. Golosi" toimetaja kirjatüki eest: „Mis piiskopid kahewõitluste iile räägnoad", 300 rubla trahwi maksma. Älemen ema al ine maimuli k kp d e ühisus. Wolõnia ülempiiskopi Antoni eestwõttel on Wolõnia piiskopkonna tähtsamad preestrid, Wene rahwa ühisuse liikmed. Wene wamtulilkudele üleskutse kokku seadnud, et roaimukikud eneste keskel ..ülewenemaalise  waimulikkude ühisuse" asutaks. Äh isuse cesmärk  oleks kõige pealt preestriseisuse õiguste ja õy geusu hu roide kaitsemine. Korjandus. ..Milsail Arhangeli ühisus" omab Wene parempoolse ajakirjanduse ja nende ajakirjanikkude  heaks,- kes parempoolsete ajalehtede juures  tegewuses, korjanduse. Aukõrgendused. Keisri nimepäeiva puhui.  6. detsembril, ou wälimiste asjade minister Jswolsli  riiginõukogu liikmeks nimetatud, kuna ta oma ametisse edasi jääb. Twcri kuberiiexilc Nikolai von Büntingiie ja Birjatslrini mõisnikkude esimehele G. jSctstlcmslilc anti Anna ordu esimese järgu autäht. Ministrite-nöukogu liige J. Gurljand tõsteti tõsiseks riiginõunikuks. Tuulast. Wür s ! i ärapõgenemine. Lugejad  mäletawad, et Tuula pristaw! abi rvürst Dolgorukow  tõendusasjad. mis ta kätte hoida anti. ära YDQT& 5 i Kui sellest esmalt awalilult juttu tehti, läks würst nnnn wibaseks ja ähmardas, aga see tõik ei aidanud. JaTnänbt) * «<•«' all" wbatappa.  Kui ka seda tähele ei pandud, KS # *Tl« w«ft m!d°gl -i h°°li. Mõni ' tagasi ?°lus Mw.oIW SlemÖit P- - terburisfe sõiduks lubck. Soe lubas,- kuid mõttis temalt enne ausõna, et ta marstt tagasi tuleb. Mõni aeg peale seda kirjutas würst Tuulasse kaks kirja: Ühe kohtu-uurija nime peale.- milles rohkeste sõimusõnuleidus,  ja teise salapolitsei ülemale, milles järgmine lause seisis: ./Sündisin Vürstina, suren Vürstina." SmoltMNfk.  ülema  teatus. Smolenski funnitööwcmgimaja ülem trükkis „Russk. EI." teatel ..Smolenski Westnikus" kirja ära, milles teada antakse, et wangimasasse halba jahu saadetakse. Wangikongide niiskuse ja õhu halbtuse  mõjul sureb wäga suur protsent wangidest tiisikuse kätte ära. Wangikojas on 717 mangi. ÄvdiÄmsaalt. Täbar seisukord. Kolmi lähedal  on krahw Lüderstde Majoratmõis. See on hästi sisse seatud, maid ja Muid warandusi on tal rohkeste. Kõigekõrgema käsu peale põhjendades, et Poolamaal  olewaid majoratmSissid ainult menelastele wõidakse müüa,- kutsus praegune omanik krahw Lüders ,;Now. Russt" teatel Ümberkaudsed Wene talupojad kokku. Ta tahtis nendega müugitmgimiste üle kõneleda.  Talupoegi tuli rohkeste kokku. Mõnedel oliwad ka naised ja lapsed seltsis. Aga seal juhtus midagi, tuis mõisaomanik kõige wähem mõis oodata. Kui krahw Lüders talupoegadele maamüümifest teada andis ja neid palus harutada,- missugustel tingunistel  nad Maad tahamad osta, haffasiwad talupojad  kõnelema: »,Kudas see on, et Teie maad Müüte? Kas Fee ei ole päris pettus? Ah Teie mõtlete määd müüa? Aga teate et Tsaar meid juba tunneb. . ." Krahw ei saanud talupoegade äremüse põhjusest aru. 7.Mis ic tahate?" 7>Aga sina tee nõnda, kudas Tsaar käskis. Aga Tva sa meie waestele lttga tee." Rahmasalgas läks ärewus suuremaks. Isegi Ähmardus!  oli kuulda. >,Aga mis siis teile on lubatud?" ..Meile lubati see maa ja ka teised Ümbruses olewad  maad ilma hinnata anda." 7,Aga kes see siis lubas?" 7,Piiskop Jewlogi." 7,Aga kudas mõis ta mõöra omandust teile lubada?" ..Muidugi mõis. Ta kogus meid kirikusse, mäe peale kokku ja käskis meid sellele pälmeLirjale,- mis Keisrile saadetakse.- alla kirjutada." 7.Mis palwekiri see oli?" 7,Et walitsus selle maa 'oMale wStaks. Aga siis antakse Meile maad päris Muidu." ?.Kes kuulis, kui piiskop Jewlogi seda kõneles?" TjMefe olime kõik seal ja kirjutasime ka alla. Piiskop Ales Meile.- et ta selle paberi otse Keisri enese Wte annab ja siis käsib -Tsaar seda maad meile anda." Muidugi ei saanud krahm kohe aru.- mis talu-- pojad tahawad. Talupojad vlimad rahutud ja kisendafiwüd.  et nad «ldid petta ei lase. Nad annÄwad! kohe piiskop Ismlogile teada,- et see oma lubadust, mis ta siis andnud, kui allkirjasid korjas.- meeled' peaks. ' Krahw Lüders otsustas kohe Peterburisse sõita,- seal piiskop Jewlogi peale kaeblusi tõsta, et ta takupoegade  seas ilmaaegsete lubadustega ärewust sün- Uitab. Järelpärimisel saadi teada.- et piiskop imaalubabusega  talupoegade käest sellele palmekirjale, milles Holmimas äralahutamist nõuti,- allkirjasid korjas. Muidugi toob see asjalugu suure skaudali päemakorrale,  sest piiskop on siin oma rooliga Keisri nttntie karjaste tarvntanud. Lätimaalt. Häda oh tiik sigar. 23. nowembril  on ..Latwija" teatel ühel kohalikul talupidajal hobune ühes saaniga äka röömitud. Teel kõrtsist koju tulnud talle keegi tundmata mees ühes naisterahwaga rvastu ja palunud neid peale wõtta. Palme täidetud, tasuks saanud talumees wõõra toest ühe sigari. Sigarit suitsutades jäänud aga mees magama. Üles ärgates leidnud ta enese tee mee rest maas, kuna hobune saan ja rahakott ühes wõõrastega kadunud oliwad. Nagu pärast selgus, on sigar unerohtu sisaldanud. Kodumaalt. j LchgeWt. Kohaline hariduseselts pani mallakoolimajas  sel poolaastal esimese kõneõhtu toime. Kõueles  Tartu üliõpilane £. 'Simpsiwart käi  hcndusest". Peale selle loeti meel ette Bernh. Linde ! juiukene „Kas hingekese eest?" Wahelduseks laulis j seltsi segakoor mõned laulud. Rahmast oli kaunis hulgake  kokku tulnud, nii et koolimaja kitsad ruumid ka i enam ei oleks jõudnud ära mahutada. Kõneõhtust I osawõtjad oliwad suuremalt jaolt küla waesemad mi\  mesed: sulased, saunamehed oma perekondadega j. t. j Ainult mõned agaramad peremehed oliwad ilmunud,- kes praegu seltsi eesotsas seisaroad. J Üleüldse uu Lagedi selle peale maatamata. et ta ' linna läheduses ajub, õige maha jäänud nurk. Põl|  dušid haritakse meel mana wiisi ja uuenduste wastu oldaksc siin wõrdlemisi hoolimata. Üksikud arusaajamad  taluperemehed on siiski mitmesuguste uuendustega  katseid teinud, mis ka seni hästi on korda läinud. Piima asjanduse edendamiseks mõeldakseedas\  pidi külasse viimateldrit asutada. Iseäranis wi- S ; letsas majanduslises seisukorras on sealsed saunamehed. s keda mõis sunnib oma maid ära ostma. Hinnad on J aga wõimata kõrged, näit. Nõutakse põllumaade eest | '"2o0—250 rbl. tiinu,eest; karjamaade eest 140 rubla. | Suurem hulk saun ärileht peawad oma ülespidamiseks : wäljastpvolt tööd otsima. 1 Wändrast. Ha r idkr se se It s i kõneõhtu Wakü,  ki koolimajas 28. nom Hr. Rungi kõneles JaMu Tamme eluloost ja tegewujest. !> Neiu L .Tomjon kõneles karskusest kombelises jj elus ja alkoholi wastu. Praegune komblus olemat karf  Tube peal. Selles on halb kaswatus süüdlane. Kui lastel igapäcm halb elu ees näha. igapäem lõlbmata d sõnad ja jutud kuulda on mida õp imad siis noo-1  reb lapsed? Ja mida wõib siis noortest õppijatest 1 loota, kes male lomblusekaswatusega ära on rikutud? I Kõneleja tõi näitusi ette, kui suur häwitaw mõju alkahvlil  taimede. loomade ja lindude kohta on ja kui suurt häwitusetõöd ta inimese organismuses teeb. Joobif  rikub oma parema eluõnne ja termile; a nuustiku ja muude tõenduste waral on tõeks tehtud, et joo- fcffu järeltulijas waimliselt palju waesemad on. Wändras  on 3000 Selcmifu ümber ja roima joo bokse uiwbes  20.000 rubla eesty kõrtside tegewMs ja kodused õlled arwämata. Wiina tuleks iga hinge peale 3 toopi ja peale fe®e mitukümmend toopi öhit; ja tõi? fee joodakfe parajuse nime all Lra. Kindas wõib jootjtist  wöhendada? Selles osjas peab noorte lastega Algust tegema, sest wana jvodKuga ei ole enam snthagi  peale hakata. Õpetagu emad: õpetagu kool noorusele  karskusea utest lugupidamist,- tehtagu lastele selgeks, kui suur häwitaw mõju alkoholil on. Iseära- Tiis wõib naisterahwas karskuse-aate heaks palju tehai: esiteks awaldagu ta põlgtust joodiku wastu, teiseks l»lgu ta ise karsk ja kolmandaks kaswatagu ta oma järeltulijaid karskuses. Kõne roõeti kiiduawaldustega  wastu. Kolmandaks kõneles hr. E. Tetsmaun ~Kunstsõnniku  tarwitamisest". Kõneleja tähendas,- et meil kunstsõnnikut nii ühekülgselt tarwitatakse ja sedagi ei külwata õigel ajal maha. Et õiget pilti saada, missugust kunstsõnnikut külida, selleks soowitas kõneleja  Zatfepõldusid sisse seada ja igasuguste ram- Mutustega katseid teha: alles siis wõida otsustada. Missugust wäetusainet maa nõuab. Wiljasaagi peale, möjuwat ka see, et kunstsõnnikut õigel ajal maha ei külwata: näituseks wõib superfosfati hiljemine külida,  kuna aga thomasjahu 5—6 nädalat enne wiljaikülwi  ja kaalisoola juba sügisel wõi kewadel peab külttama.  Niisama seletas ta. millest superfosfati. thomasjahu,  kaalisoola jne. walmistatakse. /.KülgehaLawateft haigustest' kõneles hr. E. Rungl. Kõigi külgehakkawate haiguste eemalehoidmiseks  on puhtus pea-ast. ! Waua - Wändra W astastikku Tulekiunitufe-seltsi  aruandest. Seltsil on liikmeid  322; majasid on üleüldse kokku 440.636 rbl. eest kinnitatud. Kinnitatud on: elumajasid 423 aitasid ja lautasid 423 rehtesid 23 küünisid ja luurisid 469 Käesolewal aastal tulekahjusid ei ole olnud. Wändra Kaubatarwitajate-ühis  use eestseisusel on tahtmine ..Suure jõe" harupoodi iseseiswaks ühisuseks muuta. Sellekohane pöhjuskiri on selleks juba kokku seatud. KaubatarWitajate-üh isuse raamatukaupluse luba on ülemuse poolt juba tulnud. E.-berg. PärnM Politika wang üliõpilane Karl Wachtberg, keda juuni kuul s. a< Soomemaal kinni Võeti ja sealt meie linna Vangimajasse toodi/ on 3. skp. teise jaoskonna kohtuuurija poolt alles esimest kordu ülekuulatud. Teda süüdistatakse par. 102 järele —< Pärnu 1905. <r. politilifest liikumffest osa Võtmises. Ehk ta küll nädala päervad enne tähendatud asja harutamist Tallinna sõja ringkonnakohtus, siia jõudis? ei kutsutud teda mitte kohtu ette, sest et esialgne uurimine  süüdistuse kohta puudus. Kolm isikut, keda sellessamas  asjas süüdistatakse ja kelle kohta uurimine nüüd >alles algab, istmoat Tallinnas kinni. Wachtbergile on uurija 150 rubla kautsjoni määrqnud.  „P. Post." Napwuft. Joala Laenu- ja Hoiuühisuse tegewusest. Ühisuse läbikäik sest ajast peale, kui Joala Laenu- ja Hoiuühisus arvati,- oti 279.266 rbl. 29 kop. Kahel Viimasel kuul üksi 140.000 rbl. Sissetulekud: Tagamarakapitali arwel 4 rbl. 9 kop.? osamaks, arm. 10.215 rbl./ laenude arw. 10.967 rubla, teistest rahaasutustest 36.690 rbl./ tähtajalisi hoiusummasid 43.269 rbl. 3 kop./ jooksm. hoius. 37.372 rbl. 3 kop., protsenta 1.633 rbl. 53 Top., mõnesugust 26 rbl. 39 kop. Wäljaminekud: Tagaw. arw 1 rbl. 36 kop./ osam. arw. 30 rbl./ laenude arw. 53.725 rbl./ teist, rahaaf. 43.310 rubla, täht. hoius. 3.899 rbl. 8 kop./ jooksw. h.-f. 31.779 rbl., protsenta 139 rbl. 55 kop./ mõnesug. 62 rbl. 26 kop. ja harilikud tegewuse kulud 1.096 rbl. 37 kop. Wiimasel Hoiuühisuse koosolekul otsustati ikka hr. Simensonile (kassapidajale) 50 rubla kuus palka maksta,- sest et see alla seda palka ametisse jääda ei lubanud. Herrad Lemming, Kokk, Tanne ja meel mõned arwasiwad 50-rublalist kuupalka herra Simensonile  wäga sündsaks, sest et ta aus ja ustaw lueeson.  Hr. Eichelmann pidas seda küll liiga julgeks tõenduseks, et ühisuse! 300 liikme seast kai peale hr. Siemeusoni enam teist ausat kassapidajat di leiduks. Simenson lubas sel puhul, kui ühisus 1. jaanuärini  kahjuga peaks töötama, omast palgast 100 rbl. tagasi kinkida. 65 häält oli 50 rubla poolt, 33 Vastu. lm. Narwa-Jõosmist. 27. now. tuli Lubamist heeringatega  täidetud laew „Weera" siia. Minema! aastal tuli wiimane laew 19. now. Narwa-löejsuhu. ht. TangaiSttst. 29. now. kell 9 hom. tappis Keeni walla Pabo talu omaniku poeg P. R., 23 a. wano, oma naise, kes ka 23 aastat mana oli l 1 aiastaflei poja ja 10 nädala manuse tütre, suure noaga ara; ja poos ciücse üles. Mõne minuti jooksul oli terme 4- liikmeline,perekond häwitatud. Hirmsa teo põhjuseks olnud  fee, et 65 aastane lefk isa talu oma kätte tahtnud  wõtta, samati lubanud naist meel wõtta. Juba minema! aastal plaanitanud poeg ära Wenemaale rännata. Kadunu oli eeskujulik perckonna-ifa ja täieste karsk. Surinamiste põhjus seisab ainult majanduslises  küsinkiises. Ta ei tahtnud sulaseks hakata, ei ka oma lapsi nendeks jätta. Riigiwolikogu. 4. detbembri koosoleM »ärg Harutatakse kohalise kohtu uuendamise seaduse eelnõu. Kõue all on eelnõu 11. punkt/ mis .kohtu asjaajamisekeeleks Wene keele tunnistab. Ljahnitski (tööerakondlane): Kohtuministri kõne sihib ainult ühte kulge: rajamaadest kus muulased  elawad. pearoad kolstud wenestamise tööriistabeks  saama. Meie aga arrvame, et see põhjusmõte mitte üksi kahjulik ei ole. waid ka riigimastnne on. Meie arwanie, et terwet kiisstnust just teisele alusele peaks seatama ja et minister/ nimelt kui kohtuminister,  kõige pealt õieks pidanud õiguse tegemist silmas pidama. Kohtuminister ei rõõmud seda salata, et kohus siis õiglasemat otsust usõib teha, kui kuhtupidamjUe, kohaliste elanikkude keeles sünnib. Põhjusmõttelikult tunnistab ta sellega kohalisve keelte tarwitamise tarroilikuks.  luba lugupidamine kohtu roastu nõuad seda, et kohtumõistmine rahwa keeles sünniks ja sellepärast  hääletab ka tööerakond selle poolt. B ul a t (tööerakondlanej näitab, et ta weneiaste eneste keskel õieti mitu rahwust on, kes emakeelW kohut ootawad.- nagu ja ukrainlch» sed. Ja j kui parempoolsed alatasa hüüda  Wenemaa  wenelastele! siis ajada nad amult Suur-Wens polttikat. E« olewat aga ekslik-, kui walitfew rah-- was tõeste walttseda tahtmrt.- Ml pidawat ta köiW pealt teiste rahwastega Viisakalt ümber käima. Lutfhinski: Kui kohtumõiffmine selles keeles  sünnib, mida kaebtusealrme ei mõista.- siis ei olei see õiguse tegemine. Siin Vneldi riigi üksusest lial nõuti ühes sellega ka keele üksust. Niisugune theoriq ei ole enam uus. Sedasama nõudsiwad ka Prantssisej konwendi liikmed. (Mürisewad kiiduawaldused pahemai.  müra paremal pool.) 'Waadake. kes kõige esimestena  seda theoriet üles seadsitoad! (Kiiduawaldused  pahemal pool.) Kuid see theorie on wähema kui wabaduse mahasurumine. Hääled paremalt poolt? Küllalt! Küllalt! Teiega ma ei kõnele.- ega tahagi kõnelda (paremal  pool müra). Kui Ma siiski kõnetoolile siis aiuült wäikewenelasi kaitsma, kellel Wäike- ja Cuur-Wenemaa wahelise lepingu põhjal emcckeelne kohus oli. See kohus on neil praegugi alles ja nüüd küsin ma teilt: kudas tahate teie wäikewenelasi suudida  seda keelt kõnelema.- mida ta ei mõista? Kui teie tõsist Wenemaad tahate luua ja mitte ülekohtu ega wägiwalla Wenemaad,- siis peate teie üksikute rahwuste õiguseid ja ajaloolisi õigusi kaitsma. (Kite duawaldused pahemal pool.) TimofchkiN: Professor Lutshinskl kõne kohti» wõib ainult niipalju tähendada : Nüüd on arusaadaw), mispärast noorsugu ülikoolides Mässab.- sest sarnased  professorid jutlustawäd seal ainult lahkpüüeteft ja Wenemaa jagamisest. (Pahemal pool müra.- paremai  —skiiduawaldused.) Miljukow (kabel): Afi on siin wäga lihtne ja selge. Seda tõendan ma saadik Krupenski kõnes ga,- miha ta teises riigiwolikogus pidas: ..Arusaamata keeles ei wõi kohut mõista. Ses on tamilil, et kohtuskäijad kohtunikku ja Viimane kohtuskäijaid mõistaks. . ." Enne tunnistas ka kohtuminister seda õigeks, kuid nüüd on asi muutunud. Minister luges meile põhjusseaduse:  kolmanda punkti ette, mis Wene keele ülst, riikliseks keeleks tunnistab. Liig sagedaste poeb minister  põhjusseaduste taha warjule ja tarwitab neid kurjasts. (Kiiduawaldused pahemal pool.) Ministrile  lähedal seiswatelt pinkidelt oleme meie siiasaadik ainult ühte hüüdu kuulnud: Wenemaa wenelastele!> Kuid see ei ole enam Mitte wenestamise märgusõnawaid  lõhkumise Märgusõna. Ei ?ohi unustada, et Wene ajaloos juba üleüldine rahwuste kokkuliitumise ajajärk on olnud. Ja nüüd äkitselt ilmuks teie, jeaduseaudjad,  ja kuulutate: äxge andke muulastele seda,  mille pärast nad Wenemaad armastama -hafc kaksiwad. Kuid sellega suurendaksite teie just muulaste  wiha teie eneste wastu. Ma mäletan, kudas minuga ühewanused Juudi soost seltsilised endid wenelasteks  pidasiwad. Üheskoos käies unustasime meis igasugused rahwuslised wahed, mis nüüdsele põlwele muinasjutuks on saanud. Ja kes seda muinasjutuks tegi? Algust tegi Plehwe, aga teie lõpetate! Kujd teie lähete weel kaugemale ja hüüate: Wenemaä"wenelastele!  Keda tefe selle nime all mõtlete? Kui teie awalikud tahaksite olla.- siis peaWte teiq otsekohe wälja ütlema: -Wen-eMaa suurwenelastele« Sest mida teis juutidele ja! Muhamedlastele ei annaz seda ei taha teie ka wäikewenelastele anda. (Paremk poolsed teemad walju müra ja taowad pultisiisi peale.) Ära hm B o brinski II: Nad pole palunud! Miljukow: Teie ei kuule seda/ mis nad päluwad.  (Pahempoolsed teemad walju müra. HüÄ-« ded: rvälja!) Ja! kõigest sellest wõib ainult üdtS jäxeldada: teie llse häwitate wastastikku lähenemise püüdeid ja lõhute selle silla ära,- mis Wene riikluU loomisele wiid. lWali müra.) Sellepärast ei ole kõigi sarnaste ettepanekute tegijad mitte loojad,- toa id lõhkujad.  mitte ühendajad, maid lahutajad. Ja imw na ütlen, et nad isamaalaste nime mitte ära pale teeninud, sest et nad tema waenlased on! sMürne» wad kiiduawaldused pahemal, sisistamine ja tagumine paremal pool.) Gaidorow: Wene rahwas on rvnsakas ja aus rahwas. Kui teie nüüd midagi sellesarnast wastu wõtate, siis ajate te isa lihtsalt eksitusesse.- teie ei suuda kudagi näidata, mis wenelased õieti on, ja kui Wene rahwa esitajad, ei kõlba teie siia saali üleüldse. (Kiiduawaldused pahemal pool.) Teie tafistate  Wenemaa kulturalist edenemist ja sunnite ftf meid kannatagna,- sest teie seadused kirjutatakse meriste  tähtedega meie roolijate selgade peale. Siis ei wõi meie juba enam Wene rahwa suuremie>ellu?esti kõnelda. Emakeele tarwitamist ei wõi meel lahkpüüeteks pidada ia sellepärast sunnimad need herrad mind imestajnra. kes näidata püüawad, nagu nõuaffiwad Wene rähma kasud muude rahwaste rõhumist. Õhtune ksosokek algab sotsialdemokrat Tshehidse kõnega. Kes kaitseb walitsewa rahwa kasusid Wenemaal? algab kõneleja. Eks see ole seesama TumislXvc,-» keda teie ise meel eila süüdistasite, ef ta kehasstatuU ülekoyus ise on, kes weel eila teie õiguste üle biit* witas ja ka edaspidi Wene kodanikkude õiguste üks hirwitada lubas. (Kiiduawaldused pahemal pool.k Seda, et mitmekeelne kohus riigi kasude roastu käia/ kõneles seesama minister, kes siinsamas kulturaüste poolakate esitajaid haawas. neid pühmetega wõrreldes.  mis Wene kohtu ära mustata. Seda kõneles seesama minister, kes ta oma tõenduse järele — j õigusejumalannal sideme silmade õest ära kiskus ja reda mina ütlen prowokatoriks ja nuuskijakS tegi. Ja temaga ühes käkivad need lparemale poole näidates), kes sellega siitsaadik kudagi leppida pole suutnud, et riigiwolikogu miljonitele kodanikkudele • rvanausulistele luba andis Vabalt oma usku kuulutada  ja kes praegu weel selle, riigiwolikogu poolt wastu wõetud ainsa waba seaduse wastu sõda peawad.  Need hcrrad ei tihka praegugi weel Wene talupoja  were imemist järele jätta. Kui nad kõnelen? ad/ et Wenemaa wenelastele, fuurwenelastele. !iis oleks õigem ütelda: Weneinaa suurrüüstajatele. Nemad teotawad seda Wene rahwast, kelle hulgast kin ja Turgenjew mälja on tulnud, nad tahawad, et muulased Wene keelt, mida need siiasaadil heameSlega  ära on õppinud, wihkama hakkaksiwad. Meie ei kõnele mitte nendega, waid üle nendÄ peade Wene rahwale, Wene töölistele, kes meist ant saawad. Rr. 2H mm PKsw«tsht j