T'aase konwerentsi istumise vääi harutati rahutingimiste 4. ja õ. punkti. Esimese punkti kohta jõudsiwad wolinikud ühisele otsusele; teise punkti kohta kokku leppides tegiwad wolinikud otsuseks mõtte-lahkuminekud üles tähendada ja järgmiste  punktide harutamisele asuda. Rahutingimiste punkt, mis Ljaotuugi poolsaare  ja selle poolsaare rendiöiguste jaapanlaste kätte andmise kohta käib, wõeti tänasel istumisel waslu. Kuropatkin on ühele oma sõbrale kirja kirjutanud, milles ta muu seas teatab,  et kõik takistused, mis wenelaste wõidule tee pääl ees seisiwad, kõrwale on saadetud ja et nüüd julgeste waenlase üle wõitu wõib saada. Mandshuriast teatatakse „Russk. Sl.", et hiinlaste juttude järele marschall Ojama wägi igal pool endid olla kindlustanud  ja terwe wäerind ühenduses seista. Kohati olla seisupaigad õige laialt kindlustatud. Arwatawaste ei taha Ojama esiteks wenelaste pääle tungida ja ootab, mil -venelased ta pääle tikuwad. Aga ilma kahtlemata tungiwad jaapanlased pärast seda oma kindlustatud seisupaikadelt wenelaste  pääle, nii nagu see Schahe jõe ääres sündis. Edasitungimine on Jaapani sõjamäe kaswatuse alus. Manõwritegemise wabadus, sõjatcgewuse wabadus ja seisupaikade  oma alla heitmise püüdmine on Jaapani kindralitel oma kaitsemisel ja pääletungimisel alati juhtnööriks. —'Wenelaste ärataganemi  n e. Wladiwostokist teatatakse „Slowole",  et Wsne wägi, mis Koreas töötas, säält ära on taganenud ja kõik oma seisupaigad maha jätnud. Isegi wäe seljatagusteft  kohtadest on kõik moon ära wiidud. Jaapanlast olla Koreas kaunis wähs, nii et Koreas olew Jaapani wägi Linewitschi mäge ümber piirata ei suuda. Godsjadonist. Jaapani bataljon, mis 29. julil Jandölini kõrgustiku poole tungis, löödi enne tagasi, kui ta kõrgustikule jõudis.  30. juli hommikul pandi tähele, et jaapanlased lõuna pool Schihusat edasi tikkufiwad, aga enne kella 11 löödi nad tagasi. Jaapanlased, kes Tfuljuschtfchu ümberuses edasi tiikufiwad, tõrjuti nende endistele paikadele tagasi- Meie kahjud on wäiksed- 23. julil ilmufiwad Hardini  juures hunhusid nöhtawale. Meie piiriwahid põrkasiwad nendega kokku, misjuures  üks soldat ja 17 hunhusi surma saiwad- -- 30. julil tungis meie ratsawüe-jaoskond  lääne poolsel Mandariin teel jaapanlaste pääle ja ajas nad kolmest Mast wälja, laskis suurtükidega Pabas- Lunis olewat jaapanlaste laagrit, misjuures  jaapanlased üle 200 mehe kahju saiwad. Põhja-Koreas tulewad ühtelugu  kokkupõrkamised ette, mis jaapanlastele  mitte kasulikud ei ole- 23. julil tungis Jaapani osakond kolmesuguste sõjariistadega  Schahari juures wenelaste kallale, aga ta löödi tagasi. 24. ja 25. julil tungifiwad jaapanlased uueste wenelaste pääle, aga löödi tagasi, misjuures nad ära põgenefiwad ja oma surnud maha jätsiwad- 25. julil tahtsiwad Jaapani bataljon ja eSkadron Sõnpunsantsini ümber  piirata ja tõrjusiwad meie wahisalgad tagasi- 27. julil läks meie jaoskond oma endisele paigale. 29. julil wõttis meie jaoskond uueSte Schahari oma olla. 23. julil põrkasiwad kasakad Ongi juures Jaapani jalaiväega kokku ja ajasiwad nad lõuna poole, misjuures mitmed jaapanlased  wangi langesiwad. Weneajakirjanduses Vaieldakse  selle üle, kas rahwaS, s. o. nõndanimetatud  alam rahwas, töölised, talupojad jne. sõda wõi rahu soowiwad. Ühed kinnitawad,  et ta rahu tahab, teised kanged ..isamaalased," tagurlased, tõendawad, et rahwas sõda soowida. Nende ridade kirjutajal  on igapäew rahwaga tegemist, kuid ta ei mälesta, et ta kedagi sõja hääks räägima oleks kuulnud. Arwatagi, sõda wöib ainult nendele meeldida, kes ilusasti kabinettides ja saalides marjul istuwad, lahingute asemel pallidel kaimud, kuna tõsine rahwas oma merd walab.ja warandust  ohwerdab. SõjawangideprotseS. Kaht wangiwõetud jaapanlast süüdistati, et nad Wenemaal mängis olles Wene soldatist, kes neid walwamaS oiiwad, on sõimanud ning kepiga ja märja pesuga löönud- 2ö. julil tuli see protsess arutamisele. Jaapanlased  seletasiwad kohiu ees, et nemad Wene soldatist on sõimanud, wenelased aga on neid enne „Jaapani koeradeks" nimetanud. Löönud ei olla nad mitte. Wene soldatid, kes ise tunnistajad oiiwad, kinnitasiwad kaebtust. Jaapanlased seletasiwad,  et wenelased kättetasumise pärast on kaebanud, sest et nende pääle kaemata lubatud- Jaapanlased on nimelt leiwakoorukesed  ära müünud. Müümist toimetanud  Wene alamohwitser Gawrilow, kes nüüd kaebaja oli- Gawrilow ci ole koike rahu, mis ta PorukeSte eest saanud, wangide  kätte armud. Sellepärast ähwardanud  mängid tema pääle kaebtust tõsta. Kaebealuste kaitsja pööris kohtu tähelepanemist  selle pääle, et selged tunnistused puuduwad. Kohtuotsus peaks iseäranis pehme olema, sest et ta jaapanlastele mõeduks oleks, mille järele Wene sõjawangisi  Jaapanis nuheldakse. KohuS mõistis siisgi teise kohtualuse 2 aastaks ja teise 8 kuuks mangi. Isamaalt. Kuresaareft. Preili Aino Tamm pani sel suwel KuresaareS ühes hr. v, Bööcke'ge, Kurhausi saalis kals kontserii toime. Preili Tamme laulu puhtus ja külgetõmbaw  hääl tõstis kõiki vaimustusesse. Kahjuks oli kuuljaid mähe mis muidugi sellest tuli, et sel suwel Kuesaares wüga palju kontsertisid, näitemängusid jnd- paku< takse. Orelikunstnik hr. Tobias andis Kuresaare Em. Luthsruse kirikus 24. julil kontserti. Kontserdist wõttis ka hr. Li n namägi  oma kooriga tegelikult osa. Baltimaa koolide õp ekeele  asjus on tähtjas otsus tehtud. 18. julil on ministrite komitee otsus, mille järele kõigis Balti maa koolides olgu need gümnasiumid ehk elementar-koolid õpetuse andmine usuõpetuses, kiriku laulus ja kohaliste keelte õpetamises emakeeles peab sündima, kõigekõrgemalt kinnitatud. Riia õpekonnas saab pääte selle rehkenduse õpetuse juures ühe klassilistes koolides ja elementar-koolide esimistes klassides Wene keele kõrwal ka õpilaste emakeelt tarwitada lubatud. Sellega on ülemal pool Balti maale kooli-küsimuses iseäranis wastu tuldud, sest mujal piiri maades ei ole selle kohta weel kuskilgi mingit kindlat otsust tehtud, Poolamaa wälja arwatud, kus õpe-keele asjus ka juba mõnda kergitust tehti. Riikline elukinnitus. RahaminiSteriumi poolt -valmistatud eelnõu,  mille järele inimesed riigi hoiukassades  oma elu wõiwad kinnitada, on 30. mail seaduseks tehtud. Selle seaduse järele on nüüd wõimalik hoiukassades elu nii kinnitada, et teatud summa pärijatele wälja maksetakse ehk ka kinnitajale enesele, kui ta määratud wvnaduseni elab. Pääle selle wõib ka wanaduse abiraha kinnitada. Surma korraks kinnitatud kapital ei wõi 5000 rbl. suurem olla, kuna abiraha kuni 600 r, suur wõib olla. —> Hariduse ministerium on ringkirja läbi teada andnud, et üks õpiraamat, mis korra tarwitusele wõetud, enne 3 aastat wahetatud ei tohi saada. Õpiraamatute «vahetamine lubatakse kooliõpetajatele  pääle selle ka ainult siis, kui kooli nöuukogu sellekohase otsuse on teinud. Wõru kihelkonnast. Põlwast. Usuwahetamine. Pühapäewal, 31. julil wõeti Põlwa kirikus 57 õigeusust Lutheruse-usku astunud inimest esimest korda armulauale. Inimestele anti üks nädal enne õnnistamist Lutheruse usus õpetust. Wastuwõetutest on mõned õige wanad; üks meeSterahwas on 63 aastane. Üks nende hulgas on päris «venelane ja saab EeSti keelest õige wiletsasti jagu. Riiast. Ähwarduse-kirjad. Majaomanikud saawad ähwarduse-kirjasid. Neid hoiatatakse, et nad kroonupühadel riigilippusid ei tohi wälja panna. Kes keelust üle astub, sellel lubatakse aknad sisse lüüa. Düna-Zeitungile kirjutatud Peterburist  nende päewade sees korralduste üle, mida tarwitusele wõtta tahstawat: 1) Keiserliku päekorteri komandandi koha pääle, mis kindral Hesse surma järele täitjata oli, ei wõetagi kedagi. Üleüldse tahetakse ouekonnaS igal wiisil kokku hoida. 2) Ei taheta enam ühegi Läti lehe Peterburis wäljandmiseks luba anda ja ka prowintside- (maakondade) ajakirjandust, kes rahutuste wastu sõbralik on, tahetakse karistada. 3) Kõige waljemad abinõuud mässulise liikumise maharusumiseks wõetakse kõigcligemal  ajal tarwitusele Poolamaal, Balti kubermangudes ja Kaukaasias. Nagu „Rishk. Westn." kuuleb, on salk Läti soost Luteruse usu õpetajaid nõudmist awaldanud, et patronadiõigus ära kaotataks ja weel mõned teised parandused  ette wõetaks, mis nende arwates tarmilikud on, et korralik elu kohalikkudes Luteri kirikutes jälle maksma hakkaks. Kui seda nõudmist mitte ei peaks täidetama,  siis mötlewad nimetatud õpetajad waimulikust seisusest wälja astuda jä selleläbi  oma protesti awaldada. Tallinnast. Kuberneri seletus.  Tallinna ehitusetöölised palusiwad Eestimaa kuberneri, et ta ehitusemeistritele Tööstusescaduse 430 ja 431 ära seletaks. Seda palwet tänes andis kuberner Tallinna  politseimeistrile käsu ehitusemeistritele ära seletada, et nim. seaduse Z 430 järele nädalas kuus tööpäewa on; pühapäewadel  ja 12 suurel kirikupühal ei pea tööltsed  mitte tööd tegema, kui mitte häda ei sunni. Sellesama seaduse tz 431 järele on töötunnid hommiku kella 6 kuni õhta kella 6, kust aga pool tundi pruukosti ja IV- tundi lõuna pääle maha arwata tuleb. Kuuramaa kuberner on käsu wälja andnud, mille läbi jalgrattaga sõitmine kitsendatud saab. Rattasõitjal peab politsei poolt lubakiri olema, kuhu sõitja Päewapilt  juurde lisatud on. Lätimaalt. Erlaa mõisa, Lätimaal, tuli hiljuti herra Rudolph von Transehe-Roseneck, kes Peterburis kõrge koha pääl riigiteenistuses,  esimesest korda mõisa omanikuna suwitama.  Juba enne tulekut oli ta kasakad mõisast ära koristada lasknud. Peremehed, 1905 32, Saarlane,