.nete, ei ta niisamasugune wolikogu Illae on, tui meie kõik (Jtübuaroalbuieb). 6D«bi n 6 f t arutab, tT lonitnifljor just seavuse teed olla käinud. Ei olema, tema süü, kui ta sel teel ootamatule sa kurtvate Otsusele jõudis. Kui inimestel on meil õigus  ütelda: „nni>stagem miuewikku", kuid rahwaase nukkudena ei wõt meie tedawiist Mitte otsustada. •JBaUtoro, Gutshkow, Ljahnttski, Maklakow, Shingarem, Beljaem, Jewremow, Ümaram, Nleksejew sa teised ütleioad ennast sõnaõigusest jahti, nõnda et kõnelejate nimekiri läbi on. Kommisjoni aruandja jääb endise ossuse juurde kindlaks. Hakataks» deatetomtie-wiis' arutama. 6 innbtne teatav paranißmeelfete Porcrnpooliefe nimel, et wiimascd kadettist toeta, oad sa awattkg, nimelise healetamise poolt on. K u s n e t s o m teatad solstoldewokratidc kildkonna nimel sedasama ShubinSki ütleb, et ka 17. oktobri ühisus amoitfu healetamise poolt ott. Krahm Pobrinsfl on awoltku healetamise wastu. Maklakow näitab, et osa kodukorda, mis woltkogu healemmijekorra kindlaks määrab,  wolikogu poolt alles wastuwStmUta on. Esimees Homjakowr Ei wot  j kogu määrustes ega kodukorras (see lähen» dab wostuwõeiud osas) pole healetamise korda ära tähendatud. Panen ettepaneku healetawije  alla. Ettepanek wõetokje enamusega wavtu. WaStu on ainult wäike kildkond äärmist parrmpoolsetd  ja mõned oktobriütid jwürst Tentshew,  würst WolkonSki j. t.). Tõuseb küsimine, kas Schmidt healetamise osal saalis wõib olla, wõi mitte. Maklakow näitab, et see küstmuS wastuwketud ksdukorra-ojaö mitte ära tähemdotud  pole. Esimees tõendab sedasama. Häbenemata jääb Schmidt healetamise ajaks saali. Peale kella 11 heliseb kell. Algab nimeline  healetamine KelepowSki läheb saalist demonstratiw- Uselt ivälja, teatades, et ta awalikku heaä»t-mist  wägiwallateokS wähemuss waStS peab. (Healed paremal pool: .õige HealetamifekS kutsutakse saadikud tähestiku särele ette. Saadikud hüüawad wayustl; „ja i Ja I* rooga hariva .ei k" Kuni kella 1 /» 12 istud Echmidt saalis. Sel ojal hüütakse aime: .Ja!" kõlab waetuS. Seda ei kannata Schtnidt enam «välja, ts tõuseb püsti ja läheb saalist ära. . . Tasakesti astub ta ajakirjanikkude kohtadest mõõda, wiimaste peale põlgama naeratusega «vaadates ja nutab stiS telefoni juurde. Kö- Seldakse, et ta .Minsk. — oma lehele häda kaebada. Kell 11, 60 min. paneb ka rahulikult riidesse ja astub fiis, kui ta vine paari parempoolse talupojosaadikuga kõnelenud, wiimast korda üle Taurta pale (&me . . . Saaüs kestab healetamtue edasi. Lõpu- Otsus kuulutatakse kell 12 «välja: 835 saadikut  on Schmtdtt «väljaheitmise poolt, 25 «vastu vinud, 4 heaietamisest eemale hoidnud ja 76 saadikut puudunud. Nöuea on kuulus Minski saadik Schmidt siis «volikogust lõpuks ometigi wäljaS! . . . Tallinna päewauudised. cestwss rsh«ahsriS«leleM tege«utelt.  Agr. H. Schuizenbergi sitslugemiste  programm on järgmine:  Loovuseteadused. Keemialised ja fiisikalised nähtused. Keemia ehk tahutusteaduse  mõiste. Olluse faburaatuß. Ofsifud ja ühendatud ollused. Algained. Ohk, selle omadused ja kokkusead. Hapnik, ozon Põlemine; hingamine. Wesi, selle omadused ja kokkusead. Wesinik. Wee fiisiialtsed omadused. Jäe, wesi, aur. Loadusewest. Kaewawesi. Merewefi. Mineralweed. Elemendid, atomid ja molekulid. Atomi raskus ja volümi raskus. Mttallide omadused.  Süsi. Teemant. Grafit.  Puusüü,  kiwisüsi, lurroas. Söehapu. ©õe» atfid. SoogaaS jne. Põlemine ja leek. Põletusained. Walgustus. GaafiwalguS. Lämmastik. Eoolahapu. Hapud, leheiiseo ja soolad. Ammoniak. Wääwel. Wääwlihapll. WoSwor. Tuietiku-malmistus. Wosworihapn.— Kloor. Brom ja jod. Floor.  Arseutk.  Boorhanu. ~ Silttfium.  Klaastwalmistus.  Metallid. Metalltsegud. Kallid ja obaroaö metallid. Metallide esinemine looduses. Alialised metallid. Kaltsium.  Po!as<h.  Salpcter. Püssirohi.  Klooruolrium.  JZlere- ja mõesool.  Glaubrisool.  Tshiiisaipeter. Atkaiised maaseitsi metallid.  Lubjakiwi.  ©ipö-ä— Klooriubi. Klaas. Wuwinium. SQTDI. Uiiramarln. Magnefium. Sawitõõütus. j Raud. Teras. Ranawitriol. Mangan. Krom. Nitte!. Zink.— Tina. Wask. Elavhõbe.  Sudlimat  ja kaiomel. Kallid metallid. Hõbe.  PäewapiiditõõstiiS.  Kuld. Plnsina.  Algainete  omadused ja nende karrapäralsuS. Tundmata algainete leiduse ettekuulutamine Mitme muu algaine ülesleidmine. Organline ja organita loodus.  Dr-oanUote  jeiuliste) ühenduste synteS. ® a he leemialiste ühenduste ja organ!iste sünnitus!e vahel. llllaterialisttd.  Elulõud.  Organogenlifeb algained. Organliste ainete sündimine looduses ja nende põlemine. Söeatneiiste olluste sise- Mine ühendus. Cüstwefinikud. - Petroleum. Etylen. Parafftn.i Alkoholi ja piirituse oma» lmsrd. Wein, tv titt, Sln jne. SSerit» kamad joogid. Käärimine. Eeter, Kloral. Kloroform jne. Organltstd hapud. Sipelgahapu. Aõdikahapu. Ptimahopn.  Mitmesuguste  taimede hapud. Ounahap».  ÄZiinamarja  hapu. Tntrouihapu.  Ühendatud  eetrid. RaSwad ja raswahapiid. Küünlad, Waha. Seep. Glitserln j, n. e. -Söehydrädid. Mitmesugused sukrüseltsid.  Taimedesukrpb ja piimasuknr. TärkliS. —Deksiriu. Letwowaimistn? Ktualne. Cellulosa (Summi Kimisõetüriv. Aromatlised ühendused Bentsol; nafta lin. KarbolhapU. Mitmesugused wärwiatned taime- >a loomariigist;  märwimine. Alkaloidid. Optum. Morfium. chtnin, strychnin, litfotin. Kohwt, thee, ihaks  lad. Kunstliselt walmtstatuv organlised ained. Eetriõltd. Tärpentin.  Kampfer.  Parkimise ained. Litmiained. Munawalge ollused. Mädanemine. LSpnsõna. Nagu juba ieatatiit), algastwast ettekngr» Mised lahuwSteadusest kolmapäewa õhtul, S. weebr. kell S karSkuseknratoriumiS. Järgmine ettelugemine on reedel 8. weedr. Maks terme kurjuse eest wõeraStele 125 k., E. R. seltsi liikmetele ja kooliõpilastele 75 !. Peaselähti wötb saada enne ettelugemise algust kella karSkusekuratoriumiS. Eesti teater. Ernst n. Wolzogent „Wakge leht" konti mitme aja särele kesknädala õhtul  „EStonias" hra Altermanni nhatulel uuesti ette. OsawZtmine oli ka seekord, nagu harfil» kult kesknädala õhtutel ikka, wähepookne. Niisugust riugkondast näiteiawaie tuua, mis meil enestel ei ole, on ikka täbar lugu. Ma ei taha just mitte ütelda, et meie näiteseltskonna  hulgas niisuguseid näitlejaid ei Kidu. keS meile nendest õigeid kujutust suudaksiwad  anda, siiügi ei õnnesta niisugused näidendid üleüldse mitte hästi. Dma osast näillesiwad .Walge» rahuloldawalt bra Pinna professor Mohli osaS, neiu Nettp Adler Paula ja hra Altermann  lipujunkrn Kurti osas. Gertrndi osa aleks pidanud «äikese omakvjultse näitlejanna käes olema, nagu kirjanik seda tahab. Ministri felrtaS. Nagu teada, «Seti klassieksamlde sisseseadmine keskkoolidesse rahwa kui ka LxeasutuSte poolt õige nukralt «ostu. Kohe selle järele püüdsiwad ajalehed aru näidata, et eksamid soowitud eesmärgile ei wii ja seal juures saadeti ministeriumisse hulgani palrveid, milles eksamid» ärakaotamtst  paluti. Palwetele lisati muidugi ka põhjused, mtks paine amaldakse, juurde. Nagu pea Unna lehed nüüd teatawad, osta eahwahariduje miniSteriUHn uend» pakwtt» läbtwaatamisega jjirele jõudnud ja lähemal ajgl olla ministertUmi poolt keskkoolide klaSfi» rtsamide kohta seletust oodata. -B. Politseimeister on pristawitem käsu annud, hoolega selle üle smlmatq, et weowoorimeSStel looga peal ülemal kahel pool selged numbrid peawad seisma. Wabriku,  kontorite jne. «veomeestel peab looga, rangide wõi «vankri peal äri nimi seisma. Eksijad «võetakse «vastutusele. Kuulujutt liigub Tartus professorite ringkondades, et Riia Spekonna kurator Lew s h i s ligemal ajal ametist lohkuroat ja tema asemele endine Tartu ülikooli rektor Le wi tz ki nimetatama!. Kuulu järele olla professor Leivost Peterburisse reisinud. Mnstwee akewi linnaks «uutmine. Litwimaa kub ermanguroalitfus on küsimuse kõne alla mõtnud, kas aeg ei oleks Mustwee olemit linnaks muuta, sest et seal juba enam kui VOO maja üle 4000 elanikuga on. Mustmees su praegu juba enam kui 40 äri. -fi. Maks" on Läänemeremaade finbralfuf etneri käsul sõjaseaduse kestwuse ajaks kinni pandud. Tec«ist«sest lahkumine. Tallinna laatsareti wauem arst, riiginöuuni? Ljaltn. on tõsiseks riiginõuunikuks ülendatud ja ametist  lahti lastud. Tagawaralipnik v. Horpe m tagatvarawäe  hulka arvatud. istaapntw on * omalt poolt Narma linna paiwet, et Narwa Eestimaa kubermangu  külge «rivalakb, wainiis toetama ainud. Eestimaa Et». Lutheri usu konsiStsriumi  ilmalikkudeks liikmeieks nmliti parim  Wrangeli ja parun Maydell. Linnawolikogu koosolek. Olfofi lin« nawoltkogu looSölef ut nmbeä tealas linnapea,  et Volta wabrik sellest maatükist ennast lahti ütleb, milletornmaniist llunawolikogu temale lubanud, millega fiis sellekohane leping oma mak-;wuse kaotanud ja see maatükk  jõlle linnale tagasi langenud, ning paneb siis päewakorra tähtsaina punkti peale üleminnes  ette, linnawolikogu sekretäri ameti kandidatisi nimetada. Linnavolinikkude seast hüütakse HSrschelmann,  Ritter, NUberg. Lw. Ritter tähendab, ei ja m tM roastu ei wõtta et taha. Healetaniise alla wõetakse kandid,t Hõrschelmaun.  Ta saab 27 healt paolt, 20 wosiu. Seda nähes avaldab hra Nilberg, et ta oma landidaturt enam healetamise alla panna ei soowi. Ja sellega oli sus linnamolinik Hõrschelmann  linnaroslikogu sekretäriks walitud. Ja see kõik sündis »U watkselt. lnhuiikult, otse kui see just nõnda olema oleks pidanud. Edasi waliti niisama maitselt Tallinna maksuroaiitsnse esimehe teiseks kandtdadiks ltnuawoiwik Kalla (41 healt po»A Smagtu) lo Kaljo Xautnnu s. yodusekantoni esimehe abiliseks (üheheaielisett. Siis seletas linnapea päeroaforra punkti peale ülemtnneg, et kõigekõrgemalt kinnitatud ministrite-nöuukogu määruse järele järel» aimamine selle üle, kaS pühapäewast puhkestadust ka Aeti tarwitatakse, muu seaS ltnnawalitsuse ning selle poolt walitawate sioskanna-kuratartte kohuseks on tehtud. Selleparast  paneb linnaamet ette 4 niisugust kuralori  iga linnajao peale waltda. Lw. Mänd tähendab selle kohta, et neljast kuratoM iga linnajao peale wähe 'on. Näituseks olla 6. linnajaos mitukümmend korda rohkem kauplusi ja täõkodafi, kui alewites.  Sellepärast soowiiab ta 6. jaoskonda 12 kuratorit roolida, ülejäänud jaoskondadesse aga igaühele 6. Ei roSiroat ju inimest, keö selle kohustuse maksuta oma peale wötaroad, nii palju piinata, et nad terme pühapäewa läbi jalul peawad olema. Kui mitu, siis on see kohus ikkag' kergem täita. Kuid Mändi ettepaneku poolt healetafiwad arbult 17 linnaameti ettepaneku poolt 81 Unuawolinikku. Kandibatideks nimetatakse: ! S. linnajaosje Winogradow, Kuiberg, Etahl ja Ferberg. j 5. linnajaosse Tiik, JürgenS, Schnell ja Janitz. Herra Schnelli koyta awaldad Ä. Tmkmanu  imestust, kudas teda kuratoptks waltda wõib. Tema ei olewat ju majaperemees. Linnapea waigistab paari sõnaga hra Trakmanui, sest määrustes ei olewat ju öteldud,  et walitaw tingimata majaperemees I«ab olema. 4. jaoskonda nimetatakse kandidattdeto: WeisS, Pikker, UuSjärw Saaler. j 3. jaoskonda Bauer, Paulcke, Rentsow.  Lukke. j 2. jaoskonda Dunfel, w. Postvlkow.  Mägi. 1. jaoskonda Kasberg, Skugamäe, Reismaon, Kesker. j Ln. Trakmann arwab, 'et ta! l mitmeid nendest kondidatidest ei tunne ja maja olewat nende isikutega tuttawaks saada, ellepärast palub ta otsustamist järgmise koosolekuni edast lükata. Ja see ettepanek W healega moeta. Linnaameti ettepanec, mupmeee Rvte»> mannile wangihoonetele 1907. aasta! muretsetud  petrolenmi ja puude eest 4328 rubla 70 kop. wälja maksta, wSetakse amsts. Niisama otsustatakse P. KlimanNtle ja F. Salkenberglle nende palme f* (e linnairuntisi  SuureS JuhkentaliS ja Wäikeses Rannawärawas krutnmaksu peale Ada. Esimesel  tuleb ühekordselt S rubla jch sits iga ruutsülla pealt L kop. kruntmakss maksta, teisel ühekordselt SS rubla ja sttS M aasta 10 kop. ruutsülla pealt. Majaomanik Hiona Eaharmva palub, ei temal maa- ja weewaks kingitaks. Maamaksu  on ta wSlga 218 s. 40 L, weemakP 213 rubla, peale selle meel trahwiraha. Oma MtwÄ pShj-ndab dU selle pWle,>et teda kümmekond  aastaid suured, „toh»tawad* Sun?» tnsed taga kiusawad. Linnaamet on [õbi waatanud ja wõimaltkuks leidnud Saharowule trahwiraha  bs rubla kopikatega kinkida sa «ola maksuaega 1. jaanuarini 1909 pikendada. Lm. Mänd uönab paiwekirja ettelugemist, ei teaks, missugused veed kohutamad õnnetused  köit olnud. Wolikogu sekretär iM palmeklrja mmj», mis oma suuruse poolest julm tmukartust äratama peab. Mitu suurt tehte on kirja täis, ja kõik suured, „kohutawad" õnnetused. Palwektri algab laialdase sissejuhatusega. Seal kõneldakse, kev paluja tsa ja kes tema mees olnud, kes mõlemad kümmekonna aasta eest juba surnud. Nendelt pärandanud paluja  paar maja Wtruwärawa promenadi ääres. j Esiotsa läinud Ml hästi, aga seal tulnud ueed '„kohutawad" õnnetused, mi» punase paelana tervest palwekirjast läbi käiwad. Ja tõlk need õnnetused tulnud, ilma et palujal selles süüdi oleks olnud. Esimene õnnetus olnud see, et äkitselt maa alt wett wälja woolama hakanud, mis maja seinad niiskeks teinud ja ümiüsed ära peletanud. Sel ajal elanud paluja majas suur kindra!  Batjanow, kes seda kõik uämtsd, kudas wesi jooksnud. ! SBollulfiun tüütad M palweliri. naeru tagasi hoides lahkub suur osa nendest saalist, ainult hra Mänd istub tõsise Näoga oma laua ääres. ! Sekretär koeb edasi. ! Esimese õnnetuse järele intrini teine, palju „kohutawam." j See olnud ühel ilusal päewal.! kus Utt. nii waikne. Seal hakanud ükitstlt terwe maja roobistma ja lõdisema, osjad! klirisennd riiulite peal ja kõik elanikud ehmatanud koledasti  ära, arwatud esimesel silmapilgul, et see maawärtsemtne on. , Kui Värisemine ifla weel edasi kestnud, hakatud uurima ja seal selgunud, ei moawärisemise  sünnitaja naabrusemaa peale ehitatud  hra Ranatshoki aurujahuweski on. „Küllait, küllalt!" hüüawad saali jäänud wolintkud. Nüüd on ka kõige kannatlikumate  Volinikkude kannatus otsa ljlppenud, ehk küll sekretäril terire rida „kohutatmtd" õnnetusi  lugemata. Ka lw. Mänd ütleb, et nüüd Malt on. Põhjused on teada. Kuid kul juba niisiiguõtele  maa- ja wxemaksu kinkida  kelle majades juurte kindrahlse korterid on, mis pead sits teiste alewimajakeste perenaistega  tegema. müksu kus ka trahwiraha kinkimise waötu pean ma proteSterima,"  ütieb M., „wähemalt et ole minu walijad minule sarnasteks ktnkimistew oma woli annud. Paljud on ka liiraawalitsuse peale nende õnnetuste pärast kaebtust tõstnud aga kohus on kaebtuse tühjaks tunnistanud. Ln. Tr-kwann kostab,! et linna majanduse-kommtsjsn palwekirja läbi saatasnd  ja leidnud, st trahwiraha ikkagi kinkida  ja maksu Srstasumise «ega 1. saan. IVOS Ja see ettepanek wõetakstgi 28 healega nmfltu, kuna waStu 17 healeiawad. Haabersti mõisa piiri peal eiawod rentnikud  on palwekirja sisse andnud, milles pa° luwad, et neile 5 aastat aega antaks oma majapidamist korraldada, wõi ci neile maad omanduseks müüdaks. Liunaamet paneb wolikogule elte, palvet tagasi lükata, sest kontrakt S pole sellest uteldud.  ei rentnikud esimesel witel aastal renti maksta ei pruugi. Lw. Mänd arwab paremaks, aöja edasi lükata ja -vahepeal kindlalt need piirid ära määrata, kust linn maid müüb ja kusi ainult rendi pe le annab. Lro. Trakmann seletab, missugused need rentnikud on. Nende seaS olla paim endiseid wabrikulöökisi, kes roiimaSte korratuste  ajal tööta jäänud ja omale sealt maad rentides eluülespidamist teenida lootnud. Kuid maa, mis nad rentinud, olewat soone. Hautiselt antakse igalpool, näituseks mõisadeSgi  niisugused maad esiotsa rendita wälsa, sest nende harimiseks peab rentnik isegi roiimased  kopikad urni ja andma, enne kui maa fissetttiekut andma hakkab. Majapidamise korraldamiseks ei kulu mitte ainult 5, maid 10 ja rohkem aastaid ära. Kui wotikogu neile b aastat et kingi, siis ometi kolm. Et kontraktis seda ei ole, see ei tähenda midagi, tychjb ju lisada. Ln. Belj a g t n ütleb, et rentnikud käik täieealised on, sellega teadma pidiwad, missugused tingimis-d uad kontrakti läbi wasiu wötsiwad. On koutrakt kord tehtud, - siis peab teda ka pühaks pidama. Healetamisel lükatakse rentnikkude pilwe tagasi. Oleskini palme, et Unu Lasnamäele kanali  teeks, lükatakse tagasi, sest et önn uitsugust  kohustust oma peale pole wötnud. J. Markroardi palm , et temale üleliiga maksetud üür tagasi makseta kS, leiab täitmist, niisama ka 28. Austeri palrve, et Mustjõe kõrtsi üüri alandataks, sest et kört» kiuni on pandud. Koosolek lõppc» õhtu enne kella kaheksat.  PõllwmeestepSew. A. Kleihmann kSaeleb  põllumeeste LpSreifide tähtsusest ja õpereisidele  wirgutamisest. Kõneleja näitab, kui suur tähtsus reisimisel on, sest et reisimine palju õpetusi ja ülewaadet annab, ühtlasi aga ka waimu värskendab ja iseteadvust tõstab. Reisimine on igale põllumehele soswitaw, iseäranis oga nendele, kes kodumaa põllutöös juhtiwat osa etendavad. Selle juurde ei tohi aga peatama jääda; ikka rohkem ja rohkem peab selle eest hoolt kandma, et ka iihtpSllnmehed  reisima ja suurematest koosolekutest osa roõtma peaseksiwad. Näitusi tuieks waatamaS  käia. Auuhiudasi tuleks ka terwete majapidamiste eest anda. Auuhinuaga krsouitud  majapidamisi peaks teised põllumehed waatamas käima. Põllumeesteseltsidele oleks see otsekoheseks ülesandeks, niisuguseid õpeteekoudasi  toime panna ja wöimalikult suurt huika põllumehi osawõtmiseke äratada. J. Tõnisson kõneleb põllutöökooli awahilise  -võimalusest Tartumaal. Põllutöö hariduse  jnäärufile järele 26. maist 1904 annad  riigivalitsus maa põllutöökoolide jaoks maksuta tarwitada, nõndasama ka kültematerjali.  ' tarroitust wõib wäljamaalt tollita sisse Posttraha kandmise juures sa kergitust. Opejouuwwa t»»roob ka mehed olla, kellel mitte riigitee inaiine auusärkusi ei oie. Kootidesse maid poiss- ja tütarlapsi wasiu mätta. Alamatest põllutöökoolidest on Wenemaül 2 alus kuju; peole selle weel tegelikud põllutöökoolid  ja kursused. Wiimaseiv -ioomltas Dr. Raamat meile alama pöllntöWanduse saamiseks. Mina oleksin selle poolest natuke teises arwamises. Meie wAme wäga hästi omale põllutöökooli tüpuse luua, miS vahest kõige enam Wsne 1. järgu alama põllutöökooli  'aluskujuga kokku käib, mis aga muidu meie olude kohaseid nõudmisi täidaks. Põllutõõmtnisterium  on nõuuS abi audma, kuid ainult siis, kui ühiskond midagi juba selleks määranud on. Saada wõiks mimeteriuwist kuni 10,000 rublani; loota oleks 5000 rubla ümber. Sisseseadmiseks wõib lisatoctust saada. Koolijiihatus seisab nõuukogu ja hoolekandja  ülewaatuse all. Healekattdja nimetab mtniateripm, kui nMiStenum rohkem kui pool kuludest kannab. Määruse põhjal tehtama iseäraliku lepingu järele on wõimalik, et asutajad kooti kohta suuremat mõju saawad. Öpejõuud pearoad kõrgema, wõi wähemalt sri-kefkkooli haridusega olema. Kooli eeskawag oleks: 1) usuõpetus, 2) Wene keel, S) rehkendus, 4) geometria algõpetus,  5) joonis us, 6) maamöct inne, 7) geografia, 8) Weneimia ajalugu, 9) loodu stteadust  algõpetus, 10) põllutöö tema harudega,  millel kohalikus majapidamises suurem tähtsus on, 11) seaduse tundmistst.tõhtsamad seadusemäarused. Mis õpekeeleSse puutub, siis peaks selleks muidugi Eesti keel olema. Selles asjas tehtakse aga praegu põllutööministenumis isegi rohkem raskusi, kui enne 17. oktodrit. Peate tcoritilije õpetust on tegelikud harjutused  tähiiS osa. Kõike, mis alamate põllutöökoottoe asutamise  kohta köiroatesse määrnötesse puutub, tähele pannes, on neid õpcajutusi küll wõimaltk  elute kutsuda; küsida tuleb ainult, kas meil selleks ka jõudu on. Põllutöökoolide asutamine nõuab peale riigiwalitsuse toetust suuri kulusi. Kõigi maakondade nimet siin kõneleda ei wõi; Tariu maakonnas oleks see aga wõimalik. Tartu maakonnas on 784 V talu, nende hulgas mõisa ja kivootemaa laiud. Põllutöökooli kuluarwe oleks B—lo tuhat rubla, j. t. rahwaö peaks peale rügiroaliisust abiraha weel B—s tuhat rubla mureistma. Tartu ligidal oleks Weibre mõisa saada. Rahamuretsemise juures põllumeesteseltsidest  suuremal loota ei ole. Aga iga talu peaks ometi 50 kop. kuni 1 rubla põllutöökoolt  heaks anda wõima! Wõimalus põllutöökooli asutamiseks on olemas, niihästi wäiiste olude poolest kui ka oma jöuu poolest, tst moll aga tahtraist  ®»1 Koosolek ttwatbai jnhakaja ettepanefis peale täit rahulolemist, et Aleksandri koM kure tori u m tõsist lööd on teinud, et M põllutöökooliks ümber muudetaks. AwaldaL ülzllafi soowi, et ivalitsns asja kiirendamiseks kõik teeks, mis wõimaltk, sest et meie AKksandri  koolist alamate põllutöökoolide õpejönKduii  loodame. Koosolek amaldab sooiri, et riigiwalitsus kooli sisseseadmise heaks adiraha annab. Järgneb pikem läbirääkimine võllutöökoolide  korralduse kohta. Koosolek on arwamtses, et waldadest tth poisu abi saab, et olampöllutõökooli Tartumaol  käima saab panna. Jaasse maakonda soowitakse alampõllutöökooli asutada. Koosolek teeb otsuseks, muldadele üleskutset  saata, et nemad põllutöökooli heaks iga aasta kindla ioetnseraha määraks. Toeiusesumma  suuruse järele antakse üksikute maakondade lastele kooliastumise juures eesõigus. Koosolek on aimamises, et Speteekonnad nende põllutöö koPa tõsise tähtsusega on. vaheaeg. (Jõrgneb.) Kaudtee eelplaan» kinnituS. Teede- olla, nagu pealinna leht „Et. Potita* teatok, Moskwo-Taülnna ravdtes pboit kinnitatud. Tee ehitatawat era kukudel.  l? MaSrufed uute koolimajade ehi tuse Puhul. Rahwaharidusc ministeriumi aisti- ja terwishoiu- osakond on uued seadused wälja töötanud mis nende kooliasjade, peaasjalikult  kesk- ja ülikoolide ehitamise juureß tukewad silma» pidada Uued määrused itõnatnab, et kooitmajlH ei wSi kärarikaste uulitsate äärde, kõrgete ehituste juurde ja viisama ka mitte jwadrikute  lähedale asutada. S«nr koht»«ft tulla selle kuu sees. »°gu ,St. teotab. Tallimm» arutusele. Peterburi sõjoringkouna - kohin osakan» sSita Tallinnasse, kuS sõjakohtu  ette terme Ruiai twSib olla RuW) wabariik kutsutawat. Wabariigi tegelased tulla ette, keda ka peale muu meel selles süüdistakse, et nad olla Ruhja j?) omawoliliselt  üu.ber nimetanud, rahwä miltttawäe aslitonud jne. Selles protsessis astuda kalts» sakena ette M. W. Bereushtamm, L. A. HomentowsK J. S. Shablowski,  Riiast, Kohtualuste hnlk olla sv meest suur. Esialgne uurimine täita 11 onaet.  Protsess Ksta smbes kuu aega. SnirrepSvalive raha tväkjapresfimiss  plaan on Tallinnas neli päiwil luhta läinud, mille wäljahauduja  Volta wabriku joonistaja E. Berg oli. B. kirjutanud kuuele Tallinna rikkamale meheke kirjad, milles Tallinna remolnlsioniliste M» kiste erakonna nimel ja surmaga ährvarbuso all nõudnud, et nad teatud ajaks igaüks ise paika 250 rubla raha maha paneks. Kirjasaatjad  näitasiwad kirjad politseile eite, feg politseinikud kirjades nimetatud kohtadele walwama saatis. Nõnda tabati paari päewa eest Rauna» wärawa moelt Tallinna elanik Karl A. kinni, mille üle meie lehes juba sõnum jetjfe. Teine mees, kes Ladriuthalist, kuhu ta hro Mändi raha käskinud wiia, olk joonistaja B. tje. Aga B. oli ka selleks ennast irasin tvni TN laianud. Ta näitas politseinikkudele samasug - x.IÜ eite, milles temalt. B-lt, snrmaShwv ouse au uouiui;», .i +„ r«alt v<*e.»s«i ISokü, la fits Wlru uulitsal ühele stmstlktuleja.e lõite ett nais. Seal suures seletas 8., e. ta terroristide eest suurt hirmu tundnud j sellepärxst pofe julgenud nõudmist täitmata jatta ega politseile asjast teatada. Muidugi ei suutnud ta niisuguse malega politseil pett Ta wiidi trellide taha. Enotsa kinnitas t 2 ikka weel kangekaelselt oma jüütaust, ora wiimaks tunnistas ta kõik ülesse. Ta osta wõlgade stsje sattunud ja mõtelnud sel wiifil  raha saada. Nnüd ootab teda wangiroo karistus, kuU, tähendada tuleb, et kui kirja saajal leinale andeks onnawad, stiS ta karistusest peaseda wõib, nagn see omal ajal Orntlichiga sündis, kes hra J-le samalaadilise uõndmis. saatis ja politsei poolt kinni wõeti. Karl kes Rannaivärawa mäelt kinni wõeti, on täitsa süüta ja wangist lahti- laStud.  Tema läinud sealt kohalt ainult juhtumist  mõõda. Kut la B. kirjasaajate lahkuse läbi ehl karistusest peaseb, hirmus teotusemärk jõäd temale kaaskodanikkude seas ikka otsa ette, sest et ta külma südamega pealt waatakS, kvdos süüta inimene tema süü pärast kiuni wõeti ja alatu kahtluse alla pidi langema. —Er. Laewateated. 6. wecbractit tnliwad : Saksa kauba lae w „Lelpzig", kapten juhatusel, Stetiinist, segakaubaga;  Saksa kaukal ew „B uSs a r d", k pten Krögeri juhatusel, Lübekist, segakaubaga  i Saksa kaubalacw sha n n a Oelssuer", kapten Ukenu juhatusel, Hamburist, sega kaubaga. Wälja läks S. weebnwril: Saksa kaubalaew  „C e! i a", kapten Petersoni jnhatulel, Hambnnsse, segakandaga. Kinniwõtmiur. <I. Paju, ke« Peterburist  kii.ntwõtmisel ara põgenes, on Nowgorodis  kinni wõctnd ja sanbarniide saadetusel  Peterburi toodud. Teda süüdistatakse 1905. aasta rahutuste assus Pärnus, iuö la sel korral ajalehte „Wõitleja" nälja audlS nagn räägitakse ilma lubata. ...siajasi -s. Tulekahjud. 30. jaanuaril põles Wahaöiu mõisa rehi üheö rehepeksumasinaga ja mltuesuguSle põllutöõriiSladega nraha. 31. jaanuaril põles Kabalas, Harjumaal,  krahio Stenboki päralt olew elumaja maha. Tuli on ettewaataumtause tagajär» sel alanud. Maja elanik Karl Sakus peast» oma naise seltsis palja eluga. Kõik kraam ja ka 100 rubla raha jäi tulesse. Nr. P S e toole h t. 1908 WsAutaw toi netila P. TrSqfelSt WSV«M>t» A. Best.