wälja. Et laewa kapteni «Arturiks" nimetati, siis hakati esimese anuks endist ~Ljv-fchun-kau" sadamat «Port-ArturikS" nimetama. Port tähendab «sadam." Soldati ülewalpidamine aastas lähab Wenemaal 309 rbl. maksma, Austrias 430 rubla, JtaliaS 529 rbl., Saksamaal 557 rbl. ja Prantsusemaal 595 rbl. Kõige kallim soldati ülewalpidamine on Inglismaal  ja lähab 1,067 rbl. maksma. Jaapani soldati kathekiSmusest toome mõned laused lugejale näha. «Kes on meie Valitseja?" -- «Keiser!" «Millest näeme meie sõjameeste >waimu?" «Alandlikust olekust ja enese ohwerdamisest."  «MilleS seisab kõrgem sõjawäe hiilgus?" «Kõrgem sõjamäe läige seisab selles, et kõigesuguste raSkuSte pääle Vaatamata, ainult edasi piab minema." «MiS on soldatite köigealandlikum aade?" Ennast koleduse tundmusele ohwerdada." Kust sigines see Vereloigule, mis meie lippu niisutas?" „Ta sai lahingu wälja! soldati were sisse kastetud."  Soldat  on surnud; mida on ta ära teeninud?"  Kõigesuuremat  auu" . . . ArwuStused naesterahwa kõrgema waimnomadufe kohta, üks tähtsam Prantsuse ajaleht soowis lugejatelt naesterahwa parema Vaimuomaduse  kohta üleüldseid arwamisi. Pärast seda andis ta arwajate arwu naesterahwa Vooruste kohta teada, Mls juureS esimene koht «häädusele" sai, mil 10,988 häält oli. Iseenese ärasalgamisele pühendati 10,49 t häält; tasandusele 6,598 häält: korraSvidamisele 6,499 häält; tarkusele 6,206 häält; alandusele 5,766 häält; Viisakusele 4,632 häält; kannatusele 4,682 häält; kokkuhoidmisele  4,543 häält; õigusele 2,685 häält; auusameelsusele  2,480 häält; mehisusele 1,606 häält; ogarusele,  tüsedusele, Väsimusele ja kindlusele 1,202 häält ja tarkusele 1,107 häält. . Kodumaalt. Lina- ja kaaepi kauplejate konverents tuli 27. noa», päälinnas kokku, et lina wõltsimiste ja muude lina- ja kanepi kauplusele kahjuliste pruukide wastu Võitlemiseks abinöuusi otsida. Konverentsi saadikud  käifiwad rahaministri jutul, kuS juures Peterburgi bõrse-komitee esimees lina- ja kanepi kaupmeeste soowifi  otsekoheselt ette pani. Omas vastuses seletas minister muu seas järgmiselt: Mis lina- ja kanepi kauplejate ja wabrikantide ühisuse loomisesse puutub, nii kui ta kohaliste komiteede osutamisesse, kes linakaupluse  üle valvama piawad, siis on ta täitsa selle poolt. Sel asja' olla suur tähtjuS, ka siis, kui praegused riigi seadused seda täielikult lubada ei piaks võima. Ta tunda aga, et tingimatalt vaja, sellekohase  ühisuse põhjuskirja võimalikult pea kokku seada ja kinnituseks ette panna. Lõpuks avaldas minister lootust, et valitsuse ja kaupmeeste ühise! puudel korda saab minema, võltsimist ärakaotada, mis usaldust kauba waStu ära hävitavad, ja et plaanitavate abinöuude läbi linakauplust tarvilikult edendatud saaks. Kivitee ehituse kohta Liiwimaal on landrati kollegiumi poolt 1965 aasta kohta arved tehtud. Muu leas saavad ehitatud: Walga kreisis prügitud tee Walga linnast Walk li. raudtee vaksalini ja prügitatud tee Wolmari poole. Zurjewi kreisis prügitatud teed Zurjewist Tallinna ja Riia poole ja lõpuks Wirtsjärwe kalda kindlustamine Jõesuu juures. Pärnu kreisis kivitee Woltwetist Pati poole. Wiljandi kreisis prügitatud tee Loodi kõrtsist Wiljandi  poole. Pärnust. Linna volikogu on 26. nov. linna valitsusele kohuseks teinud, eeltööst ühe alalise silla ehitamiseks üle Pärnu jõe algada, ja on selleks otstarbeks  5666 rbl. määranud. Lätimaalt. Poolangenis, Kuuramaal, Liibawi lahedal, awati hiljuti ühe klassiline ministeriumi kool. See kool ainukene laialises Poolangeni wallaS sai ainult kohalise rahwakoolide inspektori tahtel ja püüdmisel awatud, wallawanemate kõigekangemast waStuseiSmisest hoolimata, kes aSja mitmel korral edasi lükkasiwad. Nüüd on kooli omamisest juba kuu aega mõõdaS, agu kooli pole meel mitte ühtainustki poissi ilmunud! Koolmeister kirjutab iga päem klaSsiraamatusse: .ÖpilaSte  puudumise pärast ei olnud täna õpetundisi.- Ja nõnda iga pöew... Soomemaalt. Helsingist. Soome kindral-kuberner saatis, Helsingi  lehtede teate järele, Soome kuberneridele järgmise sisuga ringkirja: Paljud ajakirjanduse saadikud on kindrul-kuberneri  juures tihti selle ü!e kaebanud, et maal ilmuwad ajalehed tihti lühema ehk pikema aja pääle kinni pandud, ehk vähemalt noomitusi saiwad. Seda tähele panneS, et Soomemaal kõik ajakirjandus tsensuri all on, see on, et iga ktri, enne trükis ilmumist, tsensurile  ette pandud piab saama, siis leiab kindral-kuberner, et ülemal tähendatud asjaolu loomuvastane nähtus on, sest et ühe eh? teise kirja avaldamise läbi tehtud süü mitte selle kirsa enese süü ei ole. vaid sellekohalise tsensuri süüks tuleb lugeda, kelle hooleks teatava ajalehe  ehk ajakirja läbivaatamine on antud ja kes selle eest muretsema piab, et trükiseaduste vastu ei eksita. MiS selle vastu ajakirjandusesse puutub, siis võib see kuna SoomeS ainult läbivaataja tseusur on, aga mitte nuhtleja ainult niisugustel juhtumistel trahvitud  saada, kus ta ennast sönakuulmatauses ehk tsensuri  eeskirjade tähelepanemata jätmises süüdistab. Et kindral-kuberner pääle selle leiab, et sellekohalise tsensuri  ehk ka ajalehe nuhtlemine kõlbmata kirja läbi sünnitatud  pahandust mitte kaotada ei suuda, siis plab ta oma kohuseks, niisuguste sündmata sõjaoludele ots pääle teha. Seda tähele panneS ja seda asjaolu silmas pidades,  et kõik ilmuvused rahva avalikus elus, kui ka valitsuse ja kohaliku omavalitsuse tegevus kuberneride ülevaatuse alla käib, on kindral-kuberner, kuberneridele 1894 aastal antud juhotuskirjade põhjusel, tarviliseks pidanud, käskida, et. ühelt pool', tsenseerja mitte ilma kuberneri tuata ametisse kinnitatud ei või saada, kuna teiselt poolt, tsensuride tegevuse üle valvamine kuberneride  hooleks antakse. Selleks otstarbeks määratakse igale kubernerile 1590 marka. Wenemaalt. Peterburgist. Wiitse - admiral Birilew on kolmandama laevastiku kauge idasse saatmise oSjus sule katte võtnud ja awaldab ,Nowoje Wremja's" ühe kirja, kuS ta seletab, et nüüd, kuS laewaStiku ärasaatmine otsustatud asi on, hrad „Priboi," „Twerdo" jne. järele jätakfiwad, oma kirjutuste läbi immefi weel edespidi rahutumaks tegemast. On sõda kord möõdaS, siis kirjutatagu,  miS tahte. Nüüd on aga tegu st waja. Kolmat laewaStikku on waja ja nimelt jalamaid. Seda olla selleks waja, et teist laewaStikku aidata ehk selle asemele astuda. Pääle selle olla teine laewastik täiesti jaapanlaste jouu kohane ju tal olla awolikuS võitluses wõidusaamisekS kõik lootused olemas, arvab admiral. See ei ole tõsi, et jaapanlased nii tugevad on, nagu seda arwama näikse. Nende laewastik olla kangesti kahju saanud ja laevameeste kogu nõrgem. Teise laewaStiku  pääl on selle wastn kõik nus. kõik terve, kõik korras... Kolmandama Balti laevastiku ärasaatmine on lõpulikult kindel; selle joonde seadmine anti Balti mere laewastiku ja sadamate komanderi, wiitse-admiral Birilewi hooleks, keS 4. skp. Liibawisse sõitis. Enne Parisi sõitu käis kapten Klado Wene seltsimajas, kus kinbral Borodkin N. J. Bobrikowi mälestuseks kõnet pidaS. RahwaSjZpani Kladole suurt auuawaldust toime. Kui see waikinud oli, tänaS Klado kaastundmuse eest ja rääkis umbes järgmiselt: .Mind wabastadi arestist Parisi kutsumise pärast; ma olen kohtus Hulli juhtumises tunnistajaks kutsutud. Käsu läbi, millega mind oreSti pandi, sattusin ma terwe Europa  ees koguni raskesse seisukorda. Minu ülemus tunnistas  käsukirjas mind niisuguseks inimeseks, kes tõsiseid asjaolafi pahupidi põõrab. Sellest sõimad wäljamaa ajalehed teada ja üks neist awaldas minu pildi, mille alla järgmised, mind teotawad sõnad olid pandud: .Esimese klassiline Wene kapten, kes tõsiseid asjaolust pahupidi pöörab/ Suur saatjate hulk oli waksaliSse kogunud, kui Klado, üheS teistega, Parisi sõitis, üks obwitseride salgast astus ja tahendas lühikeses köneS, et Wenemaa niisuguste poegade poäle uhke wõib olla. Rong sõitis mürisevate .huraa" hüüete all minema, mis nii kaua keStiS. kui rong juba filmist kadunud oli. Kroonlinnast. Balti laevaehituse mabriku esimees andis teada, et sel põhjusel, et soomuslaev .Sslawa" kauge idasse sõitmiseks teatud tähtaja seeS malmis piab saama, kõigile insheneridele, jaoskonna ülematele  ja meistritele käsk on antud, et ehituse töö lõpule  wiimiseS mingisugust viivitusi ei tohi ette tulla ja mingisuguseid sellekohalisi vabandusi kuulda ei võeta. Kiiewi kreisis, kvS sõjaväe tarvis suurel hulgal saapaid tehakse, on uueSti moonamuretsejate kelmufi avalikus tulnud. Ajalehed teatavad, et sääl valmistatud  saapad koguni alamat sorti olla. Seesuguse saapa väärtust võib juba selle läbi otsustada, et kui seda kuskile kõva asja waStu lüüakse, siis ta paiga pää! tükidekS pudeneb. Ka olla naesterahwa saapaid, millede järele praegu küsimist ei ole, sekta pandud... Je?aterinoflawiS arutusel olewa BrjänSki tööliste rahutuse üle, mis 7. ja 8. augustil 1993 ette tuli. kirjutab „Od. Now ' järgmist juhtumist: 6. nolv. seletasiwad kaebtuse alused kohtu ees, et nad terwepäew otsa ainult külma ja halba toitu saawad ja pärast tagasi  tulekut uurimise wangikotta ei olla nad isegi kuuma wett saanud. Selle tunnistuse eest tasufiwad mangimaja  ametnikud neile kätte, kuna nad kinni olejaid järgmisel  hommikul wäljaS niiwiisi labi otfisiwad, et nad sukkad, kingad ja mõned muud riidetükid arawötma ja poolhalasti külma käeS seisma pidiwad, Kui inimesed, kes päälegi lühike aeg enne seda niisugus? tegewuse üle nurisesiwao, kargafiwad wangimaja wahid nende kallale ja peksiwad neid pöörasel kombel. Nagu kuulub, on selle juhtumise üle protokoll tehtud ja prokuröri kätte saadetud. Pilt Wene elust. (r. LHxsltosT, P. Liebus) >— Noh, kui teie ristikheina külwada kardate, siis wõtke heinamaa parandamiseks mõlgu. Teil on ainult maja, semstwole soowi awaldada. Semflwo saadab teile agronomi, kes teie maad ära mõõdab, õpetab, kuidaS tarwis teha on ja takseerib, kui kalliks heinamaa parandamine  lähab, ja teile antakse raha. Waat see on ennemalt kohasem, kuidaS mõtlete  ? küsis üks talupoeg. Talupojad hakkawad iseeneste wahel rääkima ja aSja arutama. Kuidas see kohasem on? Waat, raha tuleb tagasi maksta, aga kni ei maksa, siis umwad nad miimase  lehma sult ära, kostis teine: kes tahab, wõib iga meeS ise oma jagu räbastikust puhastada, tuleb ainult raha meie wahe! ära jagada. Muidugi, ütleS agr. abi. see oleks kõige parem, kellel suurem perekond, sellel on ta weel kergem teha, aga kui teie wölgu wötate, kellel maha peret, see wöiks siis töömehi palgata, kellel omal rohkem tõõjõuudu  on, teeks ise ja raha jääks siis oma taSku. Ei, seda meie ei soowi, kisendas suurem osa mehi. Noh kas teil wilja sees palju umbrohtu kaSwab?  küsis agronomi abi. Seda haäd on meil kül. -- Waat asi on nii, kaS ei soowi wiljo seemet puhastada? Minul on masinad siit kaheksa wersta kaugusel  olkwaSse naabri külasse jäetud; sääl tuulasid külamehed  oma wilja masinaga läbi, saatke sinna mõni järele ja tuulutage oma wili läbi. Waat seda wöib, kostsid mõned hääled. On tarwiS järgi saata, ei ole just mitte kaugel. MiS töö see nüüd on? Oleks waremalt, nüüd on kõik wili aidaS, rõske kätte saada, ütles üks talupoeg. Missugune, wana wennas, imelik! ega mina ainult üheS külas wilja ei tuula, paljudes ja parajal ajal, seda ei jõua, ega lõhki ei wöi kiskuda! Jwan. sina ei taha küüti saata, sellepärast sa nõnda räägid. Teataw asi, Jwan katsub kamalust pruukida: ta ei taha masinate järgi saata. Mina ei katsu küüdi pärast kamalust pruukida,  küüti saata ei läha kaua. aga mõtle ise: mõnel on ainult niipalju, et waewalt maha külwada saab, ja seda nüüd masinasse lasta, noh, arwame kümne mõõdu aseme! saad ainult ehk seitse, aga millega fiiS külwada? ega maad külimata ei maksa jätta. Sinu arwates, wõib olla, tuleb nii, et ka prügiga, aga kõik maa täis külwada ; pääle seda, kui nii teed, ei saa muud, kui kahju. Kui pärast tuulamist  sulle natukest seemet ei ulata, siis wõib natuke juurde osta, enne kui prügiga külwada. Pärast seda koStis terweS onnis naer ja naeru seas koStis hääl: Noh, wa Jwan! tahtsid härrat kinni rääkida, aga wöta näpust, waid langesid ise lõksu. Noh, waat seda wiifi, kordan weel: soowite wilja puhastada,  siis tooge masinad siia ja nüüd räägin weel sellest, kuhu panete oma piima? Jääb, kuhu ta jääb: mõned sõõwad ise ja lapsed ja mõned joodavad wafikaid ja müüwad fiiS vasikaid. Minu arvamise järele ou parem, piimast wõid teha ja wafikaid mitte sugugi joota. Mina olen mitmete  talupoegade käest kuulnud, et palju kasulikum on, piimast wõid teha, kui wafikaid joota. Waat see, härra, kuidas keegi tahab; keS piimast  wõid teeb, kes wafikaid joodab. Ei, mina tahan seda ütelda, kaS tahate teie omas külas ühte piimatalituse kogu asutada ja weel teised paar naabri küla, Sabrode ja Saoset'e, ühendusesse  kutsuda. Selleks on teil iseäralik onn tarwiS, kõik riistad, seporator skoorelahutamise masin) ja wöimasin  muretseda, meister palgata, siis tehke eneste wahel kontraht, et kõik piim, mis paale oma tarwituse ISO4 G a k a ! a B 89 729