HidroSkopi adil on wõimalik mere põhja waadata ja kõike selgesti näha, mis mees mere põhjas leidub; niisama on wõimalik mere sügawusi wäga selgesti päewapildiks mõtta. Edasi wõida sellega igat asja, olgu see kui raske, kerge waewaga kõige suuremast sügawuscst päewawalgele tõsta. Hidroskopiga on Wahemeres  katseid tehtud, mis wäga hästi korda läinud. See olnud aga ainult katseks tehtud, ja koguni wüike hidroskop, kuna praktiliste tarwituste jaoks palju suuremaid ja täielikumaid walmiStatawat. Esimeste katsete järele otsustades wõida loota, et hidroskop ajajooksul kõike seda rikkust päewawalgele suudab tuua, mis mere rüppes warjul on. Ja kes suudab wälja arwata, kui palju inimeste warandust ja rikkust mere põhjas uinub. Arwustik näitab, et läbistiku igaS kuus mere pääl 180 laewa hukka lähemad. Kui palju kallid asju, rikkust ja wara ei lange selle juures merepõhja! Asjalugu teab lugusid jutustada, kuS terme wastase sõjalaewawügi  merepõhja wajus. Ja ühe ainsa laewaga on kümneid ja jadast miljonifid hukka saanud. Krimmi sõjaajal langes Mustamere päül sõjalaew „Black Prince" põhja, mille wäärtus tema pääl olema raha ja muu warandusega 375 miljoni rbl. pääle arwati. Ja kus siis meel mitmed endised ajaloolised linnad, nagu Sodoma ja Komorra Surnumeres, manad India linnad, Bramaputra jõesuus, mis kõik merepõhjas puhkawad. Kõike seda on prohfessor  Jbersti arwamise järele wõimalik hidroskopi abil näha ja päcwawalgele tuua. Tema abil saada ka wõimalik olema mereloomi ja taimeriiki põhjalikumalt tundma õppida. Telegrahwi kaabeli arendamises saada hidroskop suureks kergituseks  olema. Torpedo laewad saamad aga oma tähtsuse kaotama, sest iga sõjalaewa juhataja wõib neid uue leiduse abil kergesti näha. Niisama on wõimalik weealuSte kaljude jne. eest kõrwale hoida. Ka mere oma rikkuse, nagu pärlite ja korallide kättesaamist kergitab hidroskop; niisugused kohad on siis hõlpsad ülcS leida. Kui hidroskop kõiki lootusi täita suudab, siis saame wete riigist mast mõndagi huwitawat uudist kuu da. Kuresaare kiriklikud sönumed. Kesknädalal, TT. aprillil. (Keisri proua nimep.) Eestikeele wastulauiudega jumalateenistust kellu Veli peab ülemõpetaja Lemm. Pühapäewal, 27. aprillil. Eestikcele jumalateenistust kellu peab õpetaja Blostfeldt. IK. Saarlane, 1903 xssxiW. r. KxMvSWii., 22 MH r. Sss--,cM ?chsM»ü Lsvss^s»». IrMmä,i2m«s»»r« R»ckMsds'träMoM,X»sd»-vÄ- T?, Riiast-Kuresaarde Kuresaarest-Riiga Aurulaew tuleb reedel, 23. aprillil Riiast siia ja sõidvb esmaspäewal, 28. aprillil s. a. kellu 8 hommiku Romassaare sadamast Riiga. Agent: Theod. Lange. Teadaandmine. Kesknädalal, 30. aprillil 1903 a- kellu 11 enne lõunat pakutakse raekojas Loode, Pilan pargi ja tapamaja taga olcwad heinamaad wälja. Seekord ei nõuta mitte salogi maksmist, kuid rendiraha peab kohe pärast Väljapakkumist  ära maksetama. Linnaamet. Teadaandmine. Kuresaare linnaamet annab teada, et linnakarjamaa raha käesolewal 1903 a. järgmiselt Võetakse: kes linna piiris clawad  maksawad lehma päält 3 rbl. ja hobuse päält 5 rbl. Need aga, kes linna piiris mitte ei ela ja oma loomi linna karjamaal pidada tahawad, maksawad 5 rbl. lehma ja 6 rbl- hobuse päält. Karjamaa raha tuleb aegiasti enne loomade karjamaale laskmist ära maksta ja iga loom, kellel linnaameti poolt antud marki (numbrit) ei ole, aetakse kinni ja süüaluselt sunnite kie seatud trahw sisse. Selle pärast antakse linnaameti poolt sel juhtumisel, kui tähendatud  mark ära on kadunud, ilma maksuta uus mark (number) selleks, et loomal, kelle eest karjamaa raha ära on maksetud, seatud mark (number) oleks ning et teda mitte kinni ei aetaks. Loomade karjamaal käimise  hakatuse ja lõpetuse aja üle annab karjamaa järelwaataja edaspidi teada. Ainncrcrrnst. VM MIDTM ostab hääd prügi ja maksab 5 kop. koormast. Wallawalitsustele! .Saarlase" trükikoda soowitab: LBAOAVLVK o MviMMsisxW s MMIs.VVKI, IZfNKMLkNXI. IIÄÄISStM. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteeuri T immase juurest,,. Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa j ewi raamatukauplusest: Kiriku kellad. ehk jutluse lendlehed. 21. Kirja seletamine ülestõusmise püha walguses. Kirjutanud Paistu õpetaja  J. Bergmann. M 22. Nutu küli, rõõmu wili. Kirjutanud.  Kroonlinna õpetaja M. J. Eisen. 23- Peetruse wöö. Kirjutanud Kõpu õpetaja J. Tischler. M 24. Meie oleme majalised ja wõerad.  Kirjutanud Tefchkomo õpetaja G. Steinfeldt. 25- Laulge Jehoowale! Kirjutanud Wiljandi praoskonna asetäitja õpetaja E. Tc-rras. GSGGGGOSGSGGGGGG Oma auuõtamd ostjatele soowitan omast suurest wälja walikuft päris wabriku hindadega kõik sugust kuld ja hõbe iluasju nagu sööma ja thee lusikaid 84 prowiga 80 kop. loodi päält. Graweritud ja kullatud hõbe asjad karpidega 1 r. 20 kop. loodi päält. Hõb dast ketid ja ristid 60 kop. ja kallimad. Kuld sõrmused 56 proowiga 80 kop- ja kallimad. Kullast käerõngad B—4B rublani. Broshid 56 praamiga 3 r. 50 kop kuni 18 rublani Walged metall lusikad, th csõclad j. n. e. üsna odawalt. Kulla moodi „ Priina Doublõ" ketid, käerõngad broshid ja sõrmused suures wäljawalikus hästi odawalt.  Laulatuse sõrmused kullast ja hõbedast kroonu proowidcga on igal ajal saada. AuustadeS R Lmdholm, kultassepameister. Ikka endise wana koha pääl Pitkas-uul. Vö 17. Kludi sa Salongi wastus. HAOOGGHHHGGGGGGG Teadaand inised. 9ss.-isouos Nonnusöouos I'npuo.iEiiiö  L«»!- oöi-AgMeri,, uro 25 L.npi.is 19 03 i'OAA vi, 12 -moosi. Ms si. uon-kiueuin llonnueSous.ro npo- M»ll SMZ-ra, oi. UFönnnnuxn- -roprosa,: 1) nsSMNuias Si- Asus6M iil-.osub 1902 roM si, upsM.mxi. DopuenonoS sonoorn -rxn öonun oi, uaenoua,, si> 21 pz-6.-ib, ci, nsuosoS n roprn n 2) IMÜMUUUS PS3UOSPKUSUUO 1 UÄMVUN. vi- wz-6oÄ n OASS. luerus; NS.MNIIÜS H-mcrsoss.ib vi, oopssuossniu va roposxi, uoiz-ri, NPOMSÄAUS iipöMsru eMAnesno, M epoua. npoMn:n, vi, lipu- A«n oi- 10 -iaoosi, xrpa A 0 2 -McoSi- 110 110.-IZ-MN. Kuulutus. Saaremaa Kreispolitsei poolt saab sellega  teada antud, et 25. aprillil 1903 a. kellu 12 päewa, saamad Politsei WalitsuseS oksjoni teel ära müüdud: 1) Detsembri kuus 1902 a. Torgu waldaS leitud kolm keha masina õliga, mis 21 rubla wäärt on takferitud ja missugusest hinnast pakkumine algab, ning. S) mitmel korral leitud üks kott kasukaga  ja üks hari. Soowijad wõiwad müüdawaid asju näha igal argipäewal homiku kellu 10 künni kellu 2 päewa. llop. L.psue6z-xi i>, 14 1903 r. M 1566- llsnanl-unna. LuvUM.6»L>. llsupsrspi. Illli-0.11,. 11- A. ll?o.iousnu.ibiin>:a Hiü-r?,. «sZ!Wchllli>!zS» Üks uuS rohi mis prilli klaasist Higistamise  ja tuhmiks minemise eest hoiab. Ühe niisuguse pliiatsiga saab eluaja läbi ja on saada igal ajal kullassepamcistri N. Lindholun kauplusest PitkaS-uul. 17. Salongi ja klubi waStuS. on Müüa Pitkas-uulitsas Nr. 31. Suuremõisa pöllal ühes kuuriga oa müüa. 20—30 kraawilõilajat leiawad tööd. Kirjalikult järele küsida: ip. r. Ke«ssul. SpuWi», Fõcöter A. I^«s^Korr.