—> W«*tl rttUtitCn\inU'W* WffusiM Wma paakovsolekul kõigi Mkmmaa WastastiKu titte- Zinnttuseseltsidega Ühendusesse astuda. Peate seik- joK Deel otsustamisel klisimus, kas alemilinna majaoma- Hrffa liikmeteks Võtta wöi ei. Küsimus otsustati eita»vas  mõttes, sest leiti, et aiewilinna majad küllalt hästi tule eest kaitstud ei ole. Ms. Tartust. Mitmete üürnikkude poolt mõeldakse Tartusse  osa-ühisust asutada, kes odawamaid ja enam korralikumaid  korterW oMa liikmetele muretseks. Selteks  otstarbeks tahab ühisus ise Majasid ehitada. Asja tundmaõppimiseks on keegi Soomemaale saadetud, kes seal ühiselumajade ehitamise ja sisseseadmisega ennast lühemalt tutwustada mõiks. Riigiwolikogu. Ikkagi wastu wöetud Kahel koosolekul Võideldi Volikogus rpailitsuse linnade ja alewite liikumata Varanduse maksu uuendamise  seaduse eelnõu pärast. Walitsus seletas seaduse-celnõu sisse andes, et ta sellega Väiksemate liikumata Varanduste omanikkude maksukoormat kergendada ja seda enam maksuwörmuliste  peale panna tahtwat. Endise maksusistemi asemele kawatsetalse vaendirrvam  sa otstarbekohasem protsendiline mallusistem tanoitusele Võtta. Põhjusmõttelikult ei oleks ju sarnase seadusejeelnõu  mastu midagi ütelda, kuid praegusel kdrral leidis see Volikogus hulga Vastaseid. Nende hulgas vn nii pcchempoolseid kui ka parempoolseid. Muidugi oliwad mitmesuguste politikaerakondade esitajatel selle juures oma iseäralised põhjused. Kuna parempoolsed kui kapitalistidv-esitajad Aleliigset  maksude kõrgenemist kartsiwad. pidasiwad kadetid  ja edumeelsed seaduse-eelnõu omamai itsuse Siguste  kitsendamiseks. Äärmised pahempoolsed nüitasiwad aga otsekoheselt,  et iga ülearune lapik, mis rvalitiilscle antaksq, riigikvdaniKudele ainult kcchju toob. Kõige Vastuseismise peale Vaatamata armas woli  kogu üleüldine kogu siiski Võimaliku olewat eelnõu Vastu wõtta ja seda punktide kaupa läbi nuiatama hakata. Ainukene tingimine, mis twxltlogu wastuwaidlezate Snsufe tegi, on see, et rcchaasjanduse-komisjon ühes llinnaasjade komisjoniga nende sooMiawaldust läbi. peab harutama la seaduse-eelnõus selle kohaselt mõi- Malikka parandusi tegema. Enamus, kes ainult ametist lahkunud ministri-- tele ..riigi kasude pärast" õpetust julgeb anda, jäi ka siin walitsusele truuks. Mswwtmdised. Kadettide arupärimise alt, mis Wladikawkost  raudtee aksiate müümise kohta käib ja praegu arupärimiste-komisjonis harutada on. oleaxrt arupärimise  esimine allakirjutaja Nekrassow oma nime Maha palunud kustutada. Sellega kaotaks arupäri- Mine seaduse järele oma edasiliikumise jõu. Nekrassowi tegu. mis ka enese tõenduse järele erakonna nõusole- Miscl olewat sündinud, jääb seda enam arnsaamataks, let failil mis riigikassa selle tegewuse tagajärel sai. küllalt selge oli ja et arupärimist ka wolikogu parajus- Meelsed ringkonnad oleksnvad toetanud. Parempoolsed protesterffiwad juba ammugi JeTlc roastu, et wolikogu komisjonid kiriku ja kroonu- Pühadel, ?nil wolikogu üleüldiseid koosolekuid mitte vi peeta, edasi töötawad. Nüüd on nad sõnade juurest segude juurde asunud. Hiljuti otsustati selarwe- WMsoni koosolekut ka laupäewal. 21. now. ära püha oli. Parempoolsed ja rahwuslased p! i lmmiud ja sellepärast jäi koosolek vidajnaiu.  Komisjonide Ml. Arupärimiste-komisjon Võttis arupäri- Mi st kroonu kaubanruretsemise määruste rikkumist asjas  roastu ja lükkas arupärimist admuiistrotstoni seadusewastalise  tegewust üle esimise mai pühitsemist puhul tagasi. Nõndasama lükati arupärimine Soo- Inemaa sõjamäe maksu pikaldase otsustamise üle tagasi. Riigita i t se k omisj on mahendas sõjaministeriumi  kantselei eelarwes palga summat 30.000 ja brilljantidega autähtede muretstmise jaoks määratud krediti 5.000 rubla mõrra. Haridusek o m is!jvn mõttis rahmakoolide direktorite  ja inspektorite palgasuurendamist seadust (eelnõu wastu. Direktorite aastapalk on 3.600 ja scnbfurahad  600 rubla ning inspektorite palk 2.400 Jq sõiduraha 600 rubla peale määratud. Eel a rm e-ko m i ss o n. Vähendas sinodi eelarwet 13.750 rubla Võrra. Ajakirjanduse ülewaade. - Tõsiste Wene meeste ajaleht ..Kolokol" näeb xiifiist hädaohtu soomlaste ja eestlaste liginemisest. ..Wiiniasel ajal õhutatakse Suur-Soomemaa mõiet",  kirjutab ta, ~mitte üksi soomlaste poolt, maid ka Karjalas, Eestimaal ja Peterburi kubermangus astuvale eestlaste keskel." Mis sellesse kihutusttöös-st Eestimaal puutub, siis toob eelnimetatud leht üksikuid teateid Soome ajalehtedest:  ..Minema aastasaja lõpul hakkasiwad üksikud eestlased  Soomemaa ülikooli astuma. Kuni 1905. a. ei olnud nendest midagi kuulda: 1986. a. asutatakse seal juba Soome EeKi selts. Eesti üliõpilaste keskel wõtab mõte ikka enam maad. et need kaks rahmast, eestlased ja soomlased, teineteisele enam lähenema peatumad, feeks otstatbcks koikuknisntud koosolekul tehta Ise otsuseks nõnda nimetatud ..Soome-Eeski leping 1 ' asutada. Selle ü!,endus- eesmargiks on peaäsjalilnlk  nende kalm ralnruue iugulusctuunet ärakada  ja neid üksteisega lähemalt tntwustada. Peale stlle katsnlnlse mitmesuguste teadaandmiste abil wäljaman  ajakirjanduse kaudu ka Väljamaal eestlaste ja soomlaste püüdmistele poolehoidmist leida. ..Mitmed noored eestlased mõlemast soost söönumad  oma sumeaega Soomes mööda saata, et seal tegeiistlt Soome keelt ära õppida. (Hels. Sanomat). 1909. a. on Soome Eesti seltsi poolt eestikeelset kesklooki  kamatsttud asutada. (Uusi Suom.)." Eestlased ehitamad oma teatrid Tartus ja Tal- kkmüs Sdomd stiilis ja Soome jeWule-kmistniKudK plaavttte jjürete - TaMimas peetttd Eestt SZaLrja»Mude kongressile  saadama d soomlased oma saadikuid. 16. apr. £906. <*• vn Soome-Eesti s«W esimees prof. Krohn järgralfi  mõtteid alvaldanud: ,>Wannli»e side, mis Soomleja  Eestimaad Ühendab» peab puutumata jääma. Meie felijil vn frnix Aesmme: seda sidet kindlustada La endist mennasrahwa waimu elusse Äratada: seltsi abti wõime Meie mõttes oteroat Koome stlda üles ehitada." Kõik need ülemal kirjeldatud sündmused on tõsise Weue lehe meelest häda ähwardawad mürgid. ,;Düna Zeitung" leiab, et selles midagi riigimastast ei ole, kui ühtetõugu rahwad, kes kõik ühe ja sellesama riigi alamad on, sõbralikult üksteisele ligiuewad, kaidetoto  olla aga see, Eesti-Soome liginemine politikalise  radikalismuse põhjal sündnvat ja sellest ei teadmat ..Kolvkol" nähtamaste midagi. Nüüd ta teab seda siis. Sakste ~KoIokoI" on oma Wene waimnwe-nna kaebtustele uue süüd raskendama asjaolu  juurde lisanud, et konsulid walwsad teaksiwad olla." Kohalik elu. Walitsus. Nimetused. Eestimaa kubermangu wabrikuinspektor  Oyotzki on lollegianõunikuks nimetatud: ringkonnakohtu  sekretär Iwanow ja kohtuametikandidat Rõibinstt nimenõunikuks ja sellesama kohtu kirjutaja Kuuskmann kollegiaregistratoriks. Kool. Kooliõpilaste iordamise-eksamid auraha saamiseks.  Rahwahariduse-ministerium on seletanud, et poisslastegümuasiumi 7. klassi õpilased, kes alamates klgsfides mõnes üralöpetatawas õpsasjas halwa mürkuse  ou saanud, mis neilt aurahasaamisefs wõimatuse on wõtnud. nendes asjades kordamife-sksami mStoad teha. : , Riia öpekonna inspektor Tolmatshew astud oma koha pealt ära: tema asemete tuled Tartu gümnasiumi  direktor RutzK. Teater. ..Estoniasse", A. Duumas Noorema wiiejärgulise draama ..Kamelia tulu" tänaõhtusele uudislisele ettekandele  minemist tuletame teatriskäijatele siinkohal meel kord meelde. Saifa lehtede arwvmine .Lõbusa talupoja" ettekande  kohta. Mõlemad kohatised Saksa lehed rää- Moad ..Estonia" näitlejatest ..Lõbusa talupoja" ette kandmise puhul õige kiitwalt. Iseäralist kütust awaldatakse  hrad Pinna ja Awessoni ning neiu Saksi laulu ja mängu kohta, aga ?a hr. Blaubrik, koor ja orkester leiawad lahket tähelepanemist, niisama kiidellltakse  näitejuhi hr. Pinna ja kapellmeistri hr. Wirkhausi  osawgt juhatamist. Muusika. KinfoichckonchchtL. mis 29. oktobril hr. A. K. Mrkhaus'i juhatusel toime pandi ja üleüldiselt  rahuloldarvat mõju awaldas, mõeldakse eestulema  pühapäewa õhtupoolikul sealsamas korrata. Kontsert algab kell 4 p. -L Piletid on eelmüügil Kraemann  ja Olbrei muusikariistade-kaupluses juba saadawal.  Pidud ja koosolekud. ÄõiMõUm MhapSemal kõneles kooliõpetaja T. Kuusik ~i sa ja ema wahekvrrxist las te kas Matuses", ja awaldas kokktuoõetult järg-- mffr mõtteid: Sagedaste ei tunne wanemad üksteise hingelisi külgesid, ei- mõista seal järele anda, kus seda tanvis on ehk jälle pearoad pimedast peast oma eesõigustest  kinni. See köffl loob manemate wahele iiesawa Vahekorra, mis laste peale mõjuta ei jää ja Vanemate autoriteedi laste jilmfe alla surub. Halba eeskuju ei tohitaks lastele mitte anda. Kõnele järgnesrwad eiravad läbirääkimised. ; Järgmisel korral jätkab hr. KuuU oma kõnet edasi ja räägib laste tähtsusest abielus. Tööstus ja kaubandus. Riia kajobattmg. Linaseemne puud 136 —187 kop. Linaseemne koogid 115 —116 kop. puud. Nisu puud maksab 121 kop.,rukkid 98—99 kop. ja kaerad 71 —72 kop. puud. Kohtukoda. C. Neljas leiwategijate-päitto. 23. nowembril olimad  Tallinna-Haapsalu 3. jaoskonna rahukohtuniku juures stiwategijad ja pagarid 2. ja 5. politstijaoskon näst trahwisead. ZZ 29. 102. ja 115. põhjal wastust  andmas. Neid süüdistati selles, et nad liunawolikogu  poolt Väljaantud sunduslffi määrusid termis hoiu ja puhtustnöuete kohast polnud täitnud, kuna töölised termishoiu arsti poolt jürelwaatamata, töötoa  ruumid mustad jne. olimad. Linna termishoiu arst Dr. Masing ühes politseinikuga ja terivishoiu-kuratoridega  waatasimad tähendatud ärid läbi, ning korratuste  sile tehti protokollid. Rahukohtuniku poolt mõisteti: Joostph Ststglrtz (Baltiski maiani, nr. 3): Fer dinand Kastik (Narma maant. nr. 32): Rudolf Birkendorf  (Rarwa maant. nr. 17): August Neuewaldt (Niestnkampsi uul. nr. 40); Karl Põika? (Suurel Kompasna uul. nr. 23): Jüri Roosberg (Riesenkampsi uul. nr. 25): Jüri Lindeberg (Narma Maani. nr. 43): Johannes Kurel! (Jõe uni. nr. 22); Karl Puskom ÖSClnbimiri uul. nr. 10): Hans Moormann (Wase uul. nr. 10): Jaan Engelbach (Raua uul. nr. 9): Jüri Hammer iWladimiri uul. nr. 34): Gustam Tammermann (Riestnkampfi uul. nr. 29): ja präniku wabrikant losstl Einofker (Suurel Kompasna uul. nr. 12) igaüks 10 rubla trahwi maksma ehk kaheks päewaks aresti. August Karuksi Rieseulampsi uulitsal nr. 13) asi lõpetati selle tõttu ära, et Karuks wahepeal ara oli surnud. Peale nende mõisteti ka komp meki töötoa omani? August Brandmann töötoäs walststiva mustuse pärast 10 rubla trahwi maksma ehk kaheks päewaks aresti. st. Mustufeprotsesstd. 23. nowembril oliiuab Tallinna-Haapsalu 3. ja osk. rahukohtuniku juures meel 23 mustustproisessi harutusest mis enese algatust  terwishoidlisesl puhtusejärelwaatusest, mida liunaterwishoiit-nrsl  Dr. Masing politstiniku ja jaoskonna  kuratoritc saatel 11. ja V. linnajaos ette oliwõtnud,  olimad saanud. Rahukohtuniku poolt mõisteti: Ollepa omanik Viktor Auster Wirumürama  promenadil nr. 3) selle eest, et wäljaküigukoht  mitte korras polnud, ja paha haisu laiali saatis, 10 rubla trahwi maksma ehk kaheks paemaks  aresti. Söögipoepidajad: Marie Supp (Ülem- NM w. 11) ja JohqUues WNwaW (WalKmiri  uul. m. 53) 10 rubla trahvi mÄsma eA ta* s yeks päewaA westi. Mürts- ja kolonialkaupluste pidaja  b: Aleksander Bulõgin (Salongi uul. nr. 14); Jegor Korschunow (Liiwa uul. nr. 43): Martha Küttima (Wsladimiri uul. nr. 34); Aleksander TshutshelvW (Liuoa uul. nr. 45); Johannes Unterberg  (Wladimiri uul. nr. 63); Marie Langbeim (Suurel Kompgsna uul. nr. 13); Jaak Rebane (Wladvmiri  uul. nr. 47) ja Julius Kodaniburg JMa-» dimiri uul. nr. 14) igaüks 10 rbl. trahwi maksma ehk kaheks päewaks aresti. Majaomanikud: Richard Karuks (August Karuksi pärija, Riesenkampfi uul. nr. 13); Feodor Woit (Riesenkampfi uul. nr. 22); Marie Korinth Wiruwärawa promenadil nr. 9/1. /.Lootuse" aia kõrtoal);  loachim Kanm (Narma maant. nr. 33); Eerschul Maljawsky (hobustepidaja S. Kom- Pasna uul. nr. 31) ja Mihkel Warew (Wladimiri Uul. nr. 34) hoowi mustuse, pühkmekastide, solgiaukude  ja hobuste tallide korratuste pärast igaüks 10 rubla trahwi maksma ehk kaheks päewaks aresti. Mihkel Warew püüdis süüd üürilise Jüri Kommeri peale ajada, kellel hobused olewat, kuid rahukohtumk  mõistis Kommeri priiks. W o rsttt eg ij ad ja kauplejad: Katzkel Lvbawsky  (Wladimiri uul. nt. 32) mustuse pärast 10 rubla trahwi maksma ehk kaheks päewaks aresti ja Kuno von Kõrvel (Baltiski maant. nr. 1) usfitanud juustu müümise pärast 50 rubla trahwi maksma ehk kaheks nädalaks aresti. Habemeajaja Anna Lande (Wladimiri uul. nr. 14) mustuse pärast 10 rubla trahwi makssna ehk kaheks päewaks aresti, kuna teine habenjeajaja Aado Lillimägi (Narwa maant. nr. 17) ftlei leidmata  oli jäänud, ning kuni ülesleidmiseni tema asi pooleli jääb. ! Lihunik Aleksander Keilmann (Narwa Maant. nr. 39) mustuse ja korratuse pärast 10 rubla trahwi maksma ehk .kaheks päewaks aresti. ! C. Skeaja kaOemGe pärast mõistefi 23. now. 3. jaos?, rahukoht. juures wäikekaupmees Johannes  Tokholm 10 rubla trahwi maksma eh? kaheks päewaks aresti. C. Koera pärast. Saksamaa alama Wilhemine Riemeri koer oli Narwa maantee! Rosalie Puhlmanni'  karakuljäki 75 rubla wäärtuses puruks kiskunud.  3. jaoskonna rahukohtunik mõistis 23. now. Wilhelmine Riemeri 10 rubla trahwi maksma ehk kaheks päewaks aresti. C. üle aja tatpfoisrife pärast mõisteti 23. now. rand ühe ajal päewal oli parun Viktor Taube Pühawaimu  kiriku juures sõiduwoorimehe nr. 467 Gustaw Aabiraami palganud ja sellega kuni kella kaheni p. l. sõitnud. Woorimees küsinud kahetunnilise  sõidu eest 90 kop. kuna parun Taube aga LO kop. on paVunud. Seda hinda ei wõtnud wooru mees wastu, <u ing selle tagajärjeks oli, et parun Taube mitte kopikat ei maksnud, politseisse läks ja sõiduwoorimehe nr. 467 peale üle määratud taksi sõiduraha Wimise ja jämeduse pärast sõitja wastu kaebtust tõstis. Ühtlasi andis ta raha 80 kop. politseile ära ja palus seda woorimehele wälja Maksta. Wioorimees ei tunnistanud ennast jämeduses ja joobnud olekus süüdlaseks, wmd seletas, et parun Taube temale esmalt 80 kop. ja siis 50 kop. pakkunud,  kuna ta wiimoks äga kopikatki pole maksnud. See asi tuli 23. now. 3. jaoskonna rahukohtuniku  juures harutamisele, kus Voorimeest Gustaw Aabiraami § 29. põhjal sunduslistest määrustest üleastumises  süüdistati. Parun Taube ei ilmunud ksiklisett kohtusse. Tunnistuse  puudusel mõistis rahukohtunik sõiduwoorimehe Gustaw Aabiraami nr. 467 kohtu poolt õigeks. Segasõuumed. Soome ra»dteede peale wõetamat, nagu „Rig. Tag." teatab, Riia-Orelli raudteelt ainult õigeusulist teenijaid. WärjsLck And läheks meile jälle tarwis, sest kesklinnas  on mõnes kohas lumi paiguti sulanud. Woorimeeste  saanid õerumad paljastes kohtades uulitsa kiwide  mastu põrgates tuld mäkja ja teemad hobusele sõitmise raskeks. Ilmade kohta toomad ajalehed mitmesuguseid teateid.  Peterburi fiisikaline tähetorn on mitmest Inglismaa.  Prantsusmaa ja Saksamaa linnast traaditeel teole saanud, et wnMastel päemadel Atlandi meres torm on mässanud. Ootamata sündinud tsikloni möiili,  mis mõnedes mereäärsetes linnades wäga tugen? oli, algas torm juba öösel maStu 21. nomeNibrid Tuulehoog suurenes alatasa ja Muutus minnaks tormiks.  mis üle terme Prantsuse- ja Saksamaa möllas, ühte osa Daanimaad puudutas ja sealt Skandina-wia poolsaare lõunapoolele Uks. jlõige tugexoam oli torm öösel mastu 22. nomembrit.  Tähetorni-tarkade arwamM mööda on uut tormi Islandi saare ümbruses oodata, kuhu tsikloni pearaskus  nüüd kokku on kogunud. Wenemaale on tsikloin sooja ilma toonud, mis meel mitu püewa kestab.  Tuule lugemuse ja õhusurme raskuse poolest priwatakse  21. nomembri tormi erandite hulka. Esimese vleweiwmaalise joomise wastu Võitlemise koi»gr«Ksil korralduseskomttee on kõiki ministrid palunud kongressist ösa wõtta. Mõned ministeriumid on juba oma äsemikud ära määranud. Baltimaalt saamad kongressil kõnelema K. Sehmied, J. Tõnisson. S. J. Talmilk ja J. Luiga. , Kongressile sõidab ka rahwuswahelkse  joomise wastu wõitlemise büroo direkwr Dr. P. Herkv. Komitee on teedeminisiri poole pööranud, jst kongressi liikmetele raudteel sõiduhinda alandataks. Peale selle on komisjon asutatud, kes kongressi lnkmetele  odawaid ja maksuta korterid muretseb. Uute 10-ttiWalfeite paberirahade maksmapanemise kohta wõime niipalju tähendada, et manade rahade umberwahetamiseks riigipangas tähtaega mitte ära ei ole tähendatud. Liimimaa Kuberms Lehes amaldalud kuulutusest on näha, et manu paberit rahasid rahaministri pool! kindlaks määratama tähtaja  järel küll mitte enam maksmiseks wastu ei wõeta, siiski aga manade paberite wahetamine uute wastu mingisuguse tähtaja külge kinni ei ole seotud. Õnnetused ja kuritööd f. Walemha pärast. Üleerla maksnud Hans Asperus  ühehobuse woorimehele sõiduraha tinast tehtud  rublatiMga ära. Politseilisel ülekuulamisel tõendas  Hans A.. et woärimehele õige rublatüki on andnud.  Asi läheb rahukohtusse. k. WarKa linnilvõtnime. Eila õhtul wõeti waras  kinni, mii ta sadama ekvaatorist 2 kotti kaeru i»e(b' Voorimehe nr. 555 laoni peale laduM la Põgeneda tahtis. *• W«gM. Eila ennelõunat Varastati aurulaeuM "Dagman" köögist taskukell üra. Wäljasaadetute elust. Gumtmd, nsnde madal haridus ja umöerrahwuötamme- Elan juba üle poole aasta Wologda kubermang . Ustsõisolski linnakeses, kuhu mind abmmiftta* xwtlijcl teel peale poolteise-aastast Peterburi wan-> gnnajas Viibimist saadeti. Juunikuul tuli mulle ka perekond järele. Elame siin üsna Vagusalt kroonu «liul. kellelt ma ühes perekonnaga 21 rbl. 40 kop. kuus ülespidamfferaha saan. Toiduainetehinnad on siin niisama kallid kui Tast lmnaski: leiwanael maksab 3 kop.. mõinael 35 45! kop.' munapaar 5 kop.x loomalihanael 12—15 kop ' staUha on wühe saada ja maksab 15—18 kop. nael'. Peale minu on siin Veel keegi eestlane Narma linna tööline: elame temaga üheskoos. Teist eestlast stin enam ei ole, küll Oga teistest rahwustest Väljasaadetuid.  Praegu on neid siin ligi 300 inimest, poole aasta eest aga oli umbes 600. ja tegemist on siin mähe. Linn on Väikene.- sellepärast ei ole siin töõkodastd ega Vabrikuid. Lmnaelantfub  elarnad enamaste põllupidamisest. Peale felle on la weel mõned brusplustd olemas. Koolidest on siin tänawa sügisel arvatud gümnafium.  Vaimulik seminarz linnakool ja Khelkonna- ja kirikukool. Elanikkudeks on siin nõndanimetatud sörjanid- Soome ja Eesti rähmale ligidalt sugulased. Neil m ist oma keel, mis Eesti ja Soome keelele möga far* nanc on. Haridust poolest on nad Väga madalal jätiel. Oma keele peal neil kirjandust ei ole. Koolis on wenekeekstd, niisama la kirjandus, aga Wene keeyj oÄawad nad mähe. Ja olgugi, et neü» Ümber taha-/ taiffe rahwustada, peawad nad' vnm Lttkst sunrt su ja ei taha sellest kudagi lahkuda. K.M. Kiri toimetusele. Austatud ..Päeyzalehe" toimetust Peterburi Eesti liliõpilastejeltstde ühffe piduõhtu aruanne 19. noro. s. a. /.Estonias". Sissetulek. Kingitud 128 rbl. 75 koU, Piletite eest 485 ~ 50 Programmide, komfetti ja lillede müük 67 „ 33 Ülepea 682 rbl. 08 kops, Wälja läinud 402 Duhas kasu 280 rbl. 08 Topi WSlsaminek: ; Saali sa orkestri kulud 63 rbl. kop> Kunstnikkudele 140 7 , , jV Markide ja piduluba eest 33 20 •/ Toimepanijate teekulud 57 "30 , 7 NäitemSngu kulu 25 -- 50 Kuulutamine ja trüfiTulub 33 50 " ; Klaweriwedu 7 ~ Protsendid piletite eelmÄÄgi eest Kraemann  ja Olbreile 5 7, 37 Konfetti, Amori post sa lilled 20 Tl 88 ", { Muud kulud s„EstoN!a" teenritele. Voorimehele,- tulekaitse jne.) 16 77 25 , 7 Ülepea mälja lÄinud 402 rbl. kop. Ühtlasi awladab pidutoimekond sügawat tünn kõikidele osaioõtjatele ja toetajatele/ ffeüranis aga hr. Lenderile, kes Vastutuse lahkelt oma peale wõb, tis,- tegelastele hr. Topmannile, neiu Salmile, neius Teigele/ ..Lasteaia" eestseisusele ja Tallinna aFaIW tede toimetustele,- kes kuulutused hinnata Või poola hinnaga üra trüMsnoad. Peterburis.- 24. uora. 1909. ! .P. E. Ü. S- ia /.Jlmarise pidutoimek. Telegrammid. Peterburi telcgrafl ageoturi poolt.) MaiphinWionift. President Tast andis kongressile märgukirja ära, kus tähendatakse, et Ühisnigid teiste riikide Valitsustega söbralises läbikäimises seffawad. Märgukirjast wõib näha. et deplomatikaline läbikäbmine  Suur-Britauniaga edu tõotab. Ähisrngid waatawab Kongoriigi Belgia tulge, wõtmise peale heatahtlikelt, kindlas usus, et kõik mitu® suse nõuded täidetakse. Ligema Ida kohta tähendatakse, et sealsest kau» bandusest osawõtmkse tingimised Amerika kasuks hästi on paranenud, ja nimelt.selle tõttu, et konstituksioui-- line kord Türgimaal kõroeneb. Kauplus asumaadega tõotab määratu suurt tõusu. Kauge-Jda küsimust puudutates.  kordab märgukiri tõotust, et sthisriigid kõigt üheõiguslust ja Hiina riigi puutumatust tahawad kait-- seda. Jaapaniga läbikäimine on sõbralik. Riigi rahaasjade  sekretäri aruannet puudutades soowitab märgukiri Panama-kanali aktsiate Väljaandmist jätkata!, Edasi soowitab president kunstlikku saart Tshesambyki  merelahes laewatehase tarwis ehitada. Hamburist. Eila lõhkes uus gaasikogumiserunm. Plahwatuse tagajärjel hakkas ka Vana ruum põlema, mis 40.000 kub. meetrit suur oli. Ka see lõhkes. Kuni siiamaani saadi 6 surnukeha kätte, 40 inimest sai-! mast Vigastatud/ mõned nendest suruvad teel haigemajasse  ära. Liidawist. Siin tuli Siberi katku läbi surmajuhtumine  ette. Kopenhagenist. Kuningas tuli Väljamaa reisilt tagasi.  Fotteting otsustas endiseid ministrid Brg, Christenseni ja Berlinat Christensoni kohtu alla anda. Athmäst. Rohkearwulme metallitõöliste hulk pani Pyreis koosoleku toime. Nõuti, et Valitsus wäljamaalt  sisseweetawad Masinad kõrge tolliraha alla prsneks.  aga kõik toored ained tollimaksust Vabastaks. Tööliste saatkond läks Akhenasse, et saadikutekojaka koosoleku otsusi ära anda. Kõigis Vabrikutes pandi töö seisma. Wo-roneshist. Lõuna-Ida raudteede töökojas lõhkes  aurukatel. Lõhkejõud wirutas ligjdalolewa Vähi läbi töökoja akna wälja, selle järele wisati mees teel seisma sõiduwaguui ühest aknast sisse ja läbi wastuolewa  akna teisele poole wagunit lihatombuna maha. Ahjukütjal kisti jalad alt ära. Nizzast. 13. now. lõhkes õhusõitja Fernandezi öhm sõidul 530 meetri kõrgusel öhulaewa motor. ÕhM laew kukkus maha ja sõitja sai surma. nt. »7i Pns»a t Z tz t IAW. Wastutaw toimetaja G. E. Luiga. ' Waljaandjad vr. iaeä. J. Luiga ja B. AtanL-