olnud. See õhtu näib aga wäga nooresoo meele järele olewat. Sellel õhtul kogutakse kusagile niisugusesse kohta kokku, kus segamata  seda pimeduse tundi wõib pühitseda. P. ja T. küla noored näikse seda õhtut o"Ms mõttes wüga kenasti pühitsewat: noored mehed muretsewad monopolist punase kübaraga  mehi ja neiud paluwad selle wastu mamma käest piima. Piim ja wiin segatud kaS see pole maitsew jook! Tühjendatakse mõned hääd pudelid õhtul ära, ja et see wiimaks ka oma mõju awaldab, on ju selge. Sellepärast ei woi siis ka pahaks panna, et meie pool neidude asjad mõnikord  pimeduse teed käiwad. Et Wastla päewa pime õhtu rahwa mooruslisele elule wäga kahjulik on, siis tuleks see wanaaja pruuk maha jätta. Pandagu ka Wastla päewa õhtul tuli põlema ja elatagu ka selle õhtul kui päewa ajal. Pärnumaalt. Nagu ..Teatajale" Pärnumaalt kirjutatakse, on politsei sääl kõik näite müükide pidamised ära keelanud, sest et näitemüüki seltside põhjuskirjadeS nimetatud ei ole. Tallinnast. Oma ema peksmise pärast oli 4. märtsil s. a. Tallinna ringkonnakohtu kriminal jaoskonnas Tallinna kodaniku seisusest Aleksander Wildewingi üle kaks asja harutada. 7. augustil 1902. a. andis Amalie Wildewing kohtuuurijale kaebtusekirja  sisse, milles tema oma poega Aleksandert  selle eest palus wastutamise alla «võtta, et see teda 31. julil 1902. a., pärast kohtuuurija jumest koju tulemist, kuS ema oma kaebtuse sellesama poja pääle endise peksmise pärast tagasi wõttis ja pojale andeks andik wist tänu täheks -- teda kätest kinni hoides tugewasti raputanud  ja wiimaks wastu seina lükanud on, nii et tema pää ja käsi haawatud saiwad. Teise kaebtuse järele oli Aleksander Wildewing  30. augustil 1902. a. purjus pääga kodu tulles oma ema Amaliet sõimanud ja rusikaga löönud. Kohtus ei annud ema oma pojale tema süüdi mitte andeks, waid nõudis temale seaduslikku karistust seletades, et tema juba mitu kardaandeks olla annud, aga poeg ei parandada ennast sugugi. Kohus mõistis Aleksander Wildewingi,  kes oma süüdi, selle pääle «vaatamata  et see tunnistajate läbi täiesti selgeks sai tehtud, salgas kõigi iseäraliste õiguste kaotamisega 1 aastaks wangi, ja teda wõeti kohe wahi alla, kus juures emale seletati, et tema «veel enne seda, kui see otsus täidetud saab, pojale andeks wöib anda, mis teda mõistetud «vangistusest «vabastab- Jällegi üks näitus, kui «valjusti seadus sõnakuulmata lapsi, kes oma wanemaid ei auusta ja nende wastu julgemad kätt tõsta, laristab. Peterburist. Keisri Majesteedi ihuarst,  tõsine salanõuunik vr. Hirsch, peab selle aasta 26. aprillil oma 50-aastaft teemstuse-jubileumi. Kroonu wiinamüügi asjus teatawad ajalehed, et kõik kroonu wiinamüügikohad kinni pandakse ja wiinamüük jälle eramüüjatele  antakse, sest et kroonul ruumide ja ametnikkude päüle palju raha ära kulub. Kõrtsipatentisid ei antawat enam wälja, sest ilmsiks olla tulnud, et müügikohtasid praegu kinnipanemiste pääle waatamata üleüldse enam olla, kui enne kroonu wiinamüügi sisseseadmist. Awalikud kõned ja rahwale ettelugemisel»,  mida rahwa lõbustamiste hulla ei loeta, on, nagu ülemalt poolt teadustatakse, margimaksust (häätegewate asutuste tarwis) tvabastatud. Kieivist. Palju-öppimise pärast. 4. märtsil kukkunud Kiewis Kreschtschatiki uulitsal keegi kuueteistkümneaastane naisterahwa-gümnasiumi  õpilane M, O- mõistusetalt  maha. Minestanud tütarlaps wiidud lähedalolewasse apteki ja muretsetud talle ruttu abi. Arst katsunud tütarlapse läbi ja leidnud, et ta üleliigse õppimise pärast nõnda ära wäsinud oli, et ta mõistusetalt maha langes. Astrahanist. Raske elukord. Astrahani ajaleht jutustab meile järgmist  lugu, mis säälsest elust wäga kurwa pildi meie silmade ette maalib. Ühe rahukohtuniku ette toodi töömees ja süüdistati teda selles, et ta oli tahtnud 20 kopiku wäärtuses laudu warastada, aga kuritöö päält kinni tahatud. Mees langes kohtumõistja ette põlwili maha ja rääkis: „Herra kohtumõistja, mõistke minu päüle seaduse järele kohut. Ma ei wõi tagasi ajada, tahtsin rasket pattu teha, häda sundis mind. Wiis päewa tuba kütmata,  lapsed nälgas, tööd pole kusgilt saada, mul pole leiba, ei puid, pole ka punast kopikutgi, mille eest ostaksid. Naesel ka just niisugused järjed, küll on hale lugu." Kohtunik kuulas järele ja leidis, et see kõik sõna sõnalt tõsi on, mis mees rääkis. Sellepääle mõistis ta ka mehele kõige wähema trahwi ja nimelt kolm kuud wangistust. „Herra kohtumõistja", palus mees edasi, „lubage mind ometi korraks koju minna, ma tahaksin teada, kudas lastega  ja naesega lugu on, pole teisi kolmel  päewal näinud. Olin politseis kinni  ootasin kohut." Mehel läikisiwad pisarad silmis. Kohtunik kuulas asja meel läbi ja siis selgus, et naene oli juba sünnitamise asutusesse saadetud. Aga lapsed? Need istusiwad kodus kolmat  päewa luku taga. Hää kohtumõistja andis mehele rubla raha, lubas ta koju lapsi waatama minna ja tõotas, et ta nende eest muret pc-"b, neid uStawate inimeste kätte andes. Naene ei teadnud sugugi, mis mehega selle aja sees oli juhtunud. Soomemaalt kestab wäljarändamine ikka edasi. Esimesel märtsil jätsiwad terwelt 108 soomlast oma isamaa maha ja aStusiwad Hangos aurulaewa „Urania" pääle, Nõnda on siis juba ühe nädala jooksul Soomest SSO inimest wälja rändanud. Õigeusulisi oli Soomes 1. januaril 1902. a. 51,257 hinge. Üksteistkümmend linnapead on oma ametist sellepärast lahkunud, et nad sel aastal liisupoiste komisjoni liikmeid ei walinud. Wäljamaalt. Jnglisemaalt. Briti ja wäljamaa piibliselts (Bcitish and Foreign Bible Society) pidustas minewal nädalil oma sajaaastast kestwust. Sellel pühal peeti Londoni lord-majori asupaigas Nansioii- LouBö's kõigi Jnglisemaal asuwate piibliseltsi  liikmete ja paljude kutsutud külaliste osawõtmisel pidulist koosolekut. Nunsion- Louso on harilikuks paigaks kõigile pidustustele, mis terwesse Jnglisemaasse puutuwad, kuna Londoni lord-major sarnastel polkudel alaliseks juhatajaks on. Praegune lord-major sir Markus Samuels pidas lühikese piduawamisekõne,  milles ütles, et praegust juhtumist  peab iseäranis tähelpanemise «vääriliseks  pidama, kuna piibliseltsi pidü« päewa koosoleku awamine ühe juudi kohuseks langenud. Mõnisada aastat, tagasi wõi mõnisada penikoormat idapool  oleks sarnane lugu wõimata- Teiseks  kõneles piibliseltsi esimees markiis Northampton. Ta tähendas, et sada aastat tagasi, kui nende selts asutati, ei olnud pühakirja mitte wiiekümnelgi keelel. Praegu on aga Wana ja Uus testament täiesti enam kui 100 keeles trükitud, kuna mõned üksikud pühakirja osad, nagu Taweti laulud, Jssa meie palme wõi mäejutlus, on juba enam kui 330 keelde tõlgitud. Selts on oma kcstwufe ajal enam kui 180 miljoni piiblist wõi üksikuid piibliosast wälja jaganud; aga praegugi elab maailmas üle 450 miljoni inimesi, kel wöimalik pole Jumala sõna omas emakeeles lugeda.  Sellepärast oleks maja seltsi tegewust  laiendada, aga selleks kulub 2V- miljoni  rubla ära. Tähtsama kõne pidas weel püäminister. Lõuna-Ahtvrikast, nimelt Bloemfonteinist,  teatatakse „Times'ile" traaditeel, et wiimane aeg olla Valitsusel otsust anda, mis Lõuna-Ahwrikas wiibiwate söjawägedega teha tuleb. Sellest hoolimata, et ju üheksa kuud rahu maal walitseda, peetawat suurt osa sõjamehi weel ikka telgilaagrites, kus nad kõiki sõjapuudusi, muidugi ilma selle ärewuseta, pidawat kannatama. Selle tagajärg olla, et ohwitserid ja soldatid Lõuna-Ahwrikat lausa wihkama hakkawat. Kel raha olla ennast lahti osta, see legewat  seda. Teiste pääle mõjuwat teadmatus,  mis pärast saab, otse halwawalt. Ka Kapimaa! olla kõiksuguseid raskusi ära wõita. Sõjawägesid ei tahetawat rannalinnades  hoida ja ometi olla need kohad ainsad paigad, kuS kasarmuid olla. Maa sisemistes osades tulla kasarmistd alles ehitada.  Selle juures ei olla walitsus meelgi midagi ette wõtnud, et kasarmtde jaoks kruntisid muretseda. Kuigi Lõuna-Ahwrika tõe poolest Inglise oma olla, sellegi pärast ei pakkuda ta midagi sellesarnast lõbu ega lahutust, mida kodumaa pakkuda. Pääle selle nõuda nälja- ja puuduseolud tingimata,  et soldatite palka kõrgendada tuleks. Inglise soldat olla wäga pahane, kui ta õlle eest kallist raha pidawat makSmo, ja Lõuna-Ahwrika kõrtsides nõutawat tema käest õlle eest kolm jagu kõrgemat hinda kui kodumaal, kus ta odawa hinnaga harjunud.  Hiljuti anti käsk, et kaffrid omad sõjariistad  käest ära pidawat andma. Nad andstwad 50,000 püssi ära. Nüüd teatatakse  et need ainult Transwaali kaffrid olnud, kes sõjariistad ära andnud. Sellest näeme, niisugune määratu abiwügi Jnglisemaal  kaffrites oli! Elu merel. Kasus liiAub, iuLUK vssrleb >Vuob vuikssit säusi; Kasus vvMmuts, kssrlsb, Kuni Muud kuläuni. Miläg, inimsus sõuad Kiu msrsi sisutu, Kuni ükskord vaiksslt Duad kuku rauda xukkama. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewal, SO. märtsil. (Palmipuude püha.) Eestikeele jumalateenistust kellu 12 peab ülemõpetaja Lemm. Saarlane. 1903, Wastutaw toimetaja Hartwifl Sah, oaas. o«e. poi.