sääl wedun telze pääl istunud. Kui mees kinm wõetud, seletanud ta, et ta ju Raasikul sinna olla asunud ja Peterburisse sõita tahtnud. Tema olla niisuguseid sõitusid Wenemaal küllalt teinud. Näituseks  sõitnud ta kord weduri all meie maalt Tomskisse ja tulnud süült ka tagasi, ilma et keegi teda weduri alt oleks leidnud. Tema sõitnud ainult öösil. Nüüd tahtnud ta Hiinamaale reisida, pidada aga oma reisi nüüd mõneks ajaks pooleli jätma. Tulewikus loota ta aga seda siiSgi weel toime saata, sest et ilma rahata reisimine hää olla. Asi wõeti protokolli. Mees on Harjumaalt pärit. Põllutöö ja rukki seisukorra kohta awaldab „R. B." järgmised teated: Eestimaal  on oraste seisukord lübistikku rahuloldaw,  ainult Paide ja Haapsalu maakonnas  on nad kohati wiletsad. Põllutöö algas igal pool wara. Paide maakonnas on seemnepuuduS. Liiwimaal ei wöi orastega  mitte wäga hästi rahul olla. Wõru maakonnas on põlluröö wara alganud. Peaaegu igal pool walitseb scemnewilja puudus. Kuuramaal on orased rahuloldawad. Seemnewilja puudust ei ole. Riiast. Liiwimaa kuberner olla ajalehtede  teatel minema aastase wiljaikalduse pääle põhjendades rahakorjamised misjoni hääks Lutheruse kirikutes, maha arwatud linna kirikud ja 42 maa-kirikut (nendest 24 Eesti jaoskonnas), ära keelanud. Pääle selle on kindralkonsistoriumi poolt õpetajatele teada antud, et misjonäri jutluse  pidamiseks iga korda sisemiste asjade ministri luba peab nõutatama, kuna seda tegemata jättes kõik misjonäride jutlused ära keelatawat. Riiga toodawat ümberkaudsetest metsadest  juba rohkesti wärskeid seenid ja olla neid söögiturul paraja hinna eest saada. Esimesed leivade seened olla enam kihwtised, kui pärastistel aasta aegadel, mispärast nende söömises ettewaatust olla soowida. Riias müüa, nagu „Balt. Westn." kirjutab, mitmed hiinlased oma kaupa ja ajada sellega tublisti äri, 10 pikapatsimeest olla kokku toreda ja nägusa korteri üürinud, kus nad päris jõukate meeste wiisi elada. Mehed ise ei olla ka sugugi nii lihtsad, waid iseäranis kauplemises hästi haritud. Nüüd olla hiinlastel nõun Riia ranna supelkohtadesse minna ja kaubelda endile tõlkisi, kes Läti ja Saksa keelt oskaks nad ise üksgi neid keelest ei mõista. Üleüldse  õitseda kauplemine hästi ja räägitawat,  et weel enam hiinlasi Riiga saada tulema Riias kestab tööpuudus edasi: wabrikantidel on kasinasti tellimisi, töörahwal  ivähe tööd, Peterburist. Kõigekõrgem käsukiri on wälja antud mille järele Keiserliku Kõrguse Suurwürst Konstantin KonStantinowitshi ning K. K. SuurwürStinna Jelisaweta Mawrikijewna poega Georgi Kõrguseks tuleb kutsuda. Siberi kirikute ehitamise komitee teate järele on nnimafe 10 aaSta jooksul üle 2. miljoni talupoegi Siberisse rännanud,  kelledest 600,000 kroonu maadele on asunud. Käesotewal aastal üksi on Siberisse 30,3 tv inimest rännanud. „Wal. Teataja" awaldab sisemiste asjade ministri ringkirja kuberneridele, linnapäälikutele ja ülematele politseimeistritele  Kishinewi juutide «otsimise asjus. Alguses teatatakse, et 45 inimest ära tapetud wõi saadud peksmise tagajärjel suriwad, kuna 75 raskesti ja umbes 350 kergemalt haawata saanud. 700 juutide maja ja 600 poodi rüüstati paljaks. Eesti teatri - armastajate ühisus Peterburis on sisemiste asjade ministri poolt kinnitatud. Eestwõtja on Pärmi, EeSti teatritükkide kirjanik—  Püha sinod on „Mosk. Wed-" teatel kõigi piiskoppkondade waimulikkudele meestele  ette kirjutanud, et niisuguseid inimesi, kes eluaja wanausulise wöi sektanti kombel elanud ja ilma pihtimiseta ära surnud, kui nad ka passi Ml Sigeusuliseks on tähendatud, õigeusu kombe järele ei pea maetama ega ka õigeusuliste surnuaeda wõetama. Suured rahad. Peterburi muinasaja uurimise kommisjoni on hulk kallid manu rahast saadetud, mis Rootsi kuningas Friedrichi ajast pärit ja aastal 1659 walmistatud. Neid  neljanurgelised  wasetükid, mis oma 35 naela rasked ja 8 taalert wäärt leiti hiljaaegsete Tallinna sadamatööde puhul ligemalt 47 puuda. Rootfimaal makstti ühel oksjonil niisuguste rahade eest oma 2,500 krooni (1100 rbl.) tükist. Sarnaseid rahast oli weel 19. aastasaja algul Lapimaal tarwitusel.  Nende eeskuju järele walmistati Keiserinna Ekaterina I. ajal Wenemaal 1, Vs ja Vt rublalisi waskrahasi, mis Rootsi rahadest ometi palju wäiksemad oliwad. Waskrublalisi on ainult kaks eksemplari alal Peterburi eremitashis ja Saksi kuninglikus museumis, kummagiS üks. Krahw L. N. Tolstoi on Kishinewi hädakannatajatele 15,000 rbl. annetanud. Õigeusulistele waimulikkudele meestele  on „MoSk. Wed." teatel ära keelatud,  juutisi eneste juurde mõtta ristimise ettewalmiStamisekS, niisama ka juutisi wäljaspool nende määratud asukohta ristida. Peterburi linna kahesaja aastase juubeli puhul tahab postiamet, nagu ajalehed  kuulewad, mälestuse postmarkisi wälja anda. Harkowist. Harknwi linna paljasjalgsed meie keeli hulgused, kogusiwad turu pääle kokku ja heitsiwad kõhuli magama, kuna nad igamees oma jalatalla pääle wärwiga märkuse tegiwad, nagu: 60 kop. eest wõib mind palgata. Tööandjad käiwad nüüd magajate tagant läbi ja loewad hoolega märkusi, mis meestele jalataldade alla on tehtud. Kes seda päewapalka tahab maksta, see äratab hulguse üles; aga kes kalliks peab, see ärgu magajat puudutagu Simferopolist. Huglamadu kippunud 18- aprillil Simferopoüs tsirkuses madudetaltsutajanna  kallale, mässinud enda tema keha ümber ja hammustanud teda jalast- Ainult suure waewaga saadud madu vhwri kallalt ära kiskuda. Wolõima kubermangust, LutSki maakonnast,  Bereshnitsa alewist kirjutatakse „Birsh. W.-le", et nimetatud alew 22. apr. peaaegu täiesti maha on põlenud. 500 hoonet on tuleroaks saanud. Tuhanded  inimesed jäimad ilma ulualuseta! nende seisukord on wäga raske. Woroneshi kubermangust, Buturhinowka  külast kirjutatakse „Birsh. W.-le" et sääl Lthawõtte esimesel pühal umbes 500 Gr.-õigeusulift kokku kogunud ja lahkusulifi wäewallaga hakanud majadest wälja tooma, kus juures wiimased koguni peksta saiwad, ja nimelt neli nii rängasti et haigemajasse wiidi. 13 inimest pandi kinni, et neid wihase rahwahulga eest kaitsta. Kui lahkusulifi teed mööda weeti, sundisiwad Gc-öigeusulised neid mulda sööma ja waudega tõotama, et nemad Gr.-õigeusuSse jälle tagasi tulewad. Helsingist. „Kodukeele seltsis" pidas hiljuti hra Wallenius kõne Eesti ajakirjanduse  isast Johann Woldemar Jannsenist.  Wallenius näitas, kuda J. W. Jannsen esmalt Sõnumitoojatega, siis oga oma Pärnu Postimehega ja hiljemini Eesti Postimehega teed ajakirjandusele rajas ja kuda pärast poole J. W- Jannsenil  nooremate edasitormajatega palju oli wõidelda. Ajakirjanduse töö kõrwal tutwustus  Wallenius kuulajaid Januseni muudegi töödega. Tähendame mööda minnes, et Kodukeele seltsis ennegi Eesti kirjanduse kohta kõnet on peetud. Alles minema aasta awaldaS seltsi ajakiri „Wirittäjä" pikema ülewaate Eesti ajakirjanduse kohta- Wäljamaalt. Koustantinopolist. kirjutatakse Inglise  ajalehele./ Standardile" Hirmuwalitsus, mis Makedonia komiteed Makedonias laiali laotawad, on pahem kui kõik Türgi koledused,  ja kui neile takistust ei tehta, toob see segadus tapmiste tagajärjel tõesti sõja. Ühegi ristiinimese elu ei ole praegu Makedonias kindel. KeS ei taha raha maksta, tapetakse ära. Ei taha keegi salkade  liiki astuda ja ise tappa, siis tapamai)  teised ta enese. Ei taha ta komiteedele  teadusi anda, wõi tunnistab ta komiteede  waStu kuul kehasse! Greeklasi tapetakse igal juhtumisel. Ja sellest pole meel küllalt, et nad ainult oma-maalafi notiwad, ka wõõraste wastu halkamad nad ju pommidega tööle. Türklased imestawad,  kui kaua Europa kannatus kestab, ja on meeleheitmisel Bulgaria oleku üle. Ei oleksgi imeks panna, kui türklased üle Bulgaria raja läheksiwad. Sultan saadab lähemal ajal iseäralise  saatkonna Peterburisse. Saatkonna eesotsas tuleb üks keiserlik prints. 27. aprillil. Diplomatika asemikud andsiwad eila Konstantinopolis Türgi walitsusele nõuu, et ta ilma süüta inimeste  tagakiusamise Makedonias lõpetaks. 30 apr. Kinnitatakse, et Türgi mägi Salonikis ilmasüüta inimesi mangi wõtma hakkanud, Bulgaria kiriku kallale kippunud, preestri ära tapnud, usku teotanud ja hõbedast kirikuasju rüüstanud. Türklased ja bulgarlased. Wiimasel ajal on Türgi walitsus bulgarlaste wastu mähe leplikumaks läinud; wist küll sellepärast,  et riigid seda nõudnud on. Sultan on käsu andnud, et süüta inimesed rahule jäetaks ja et ametnikud wägiwallategude eest wastutama peawad. Türklased ja albanlased. Kaua aega on Türgi walitsus albanlastega läbirääkimisi pidanud, nüüd on ta wiimaks ometi tuld andma hakanud. Nii palju kui näha, ei taha albanlased sõjariistadega tõsiselt wastu panna, aga ka täiesti alla anda ei taha nad- Wienis, 28. aprillil. Siin walitseb Balkani sekelduste pärast suur ärewuS. Küll tunnistatakse sõjamäe kokkukutsumine tühjaks, kuid seletatakse, kindralstaab arwata ammust saadik wõimalikuks, et Balkani poolsaare lood waheleastumise wiimaks tarwiliseks teemad. Paristst. Pimedad saamad nägb jatekS. Professor Peter Stiens on niisuguse  aparadi üles leidnud, mille abil mitte ainult need, kes oma silmanägemise on kaotanud, maid ka need, kes sündimisest saadik pimedad nägijateks wõiwad saada. Oma leidust põhjendab professor selle pääls, et inimene tõepoolest mitte silmade abil ei näe, maid pääaju abil. Silmad on ainult kujutuse wastuwõtmiseks, l9 Saarl y n e, 1903