wmbgi tõsiselt pääle tungima hakata. Wäikseid kokkupõrkamist on iga päew. Uut sõjawäge weetakse mõlemale wäele suurde. Wme sõjawõgi öeldakse juba pääle Sov.ooo mehe suur olewat. Jaapanlastel jälle on DalniSse hulk weolaewasi jõudnud, mis sõjawäge  toomad. Hiinlaste jutu järele on Jaapani pääwäet seljataga wäga mähe wäge. Äraivõetud linnadesse on ainult «äikesed «väeosad jäetud. Laajani tehakse hoolega kindlaks. Ljaojani «võitlust kirjeldades jutustab keegi jurjewlane oma kirjas, mis Nvrdl. Z-gis on awaldatud, muu seas järgmist : Rong oli malmis. Meie ootasime ainult meel wedurit. Siis hakkasiwad  äkitselt hiigla moonalodud leekima. Neis Wene ladudes oli sadatuhat kotti jahu, wilja, suhkartt, kaeru, riideid, saapaid jne. Meie mehed oliwad ladud i>e põlema pistnud, kui ülemjuhataja käsu oli annud, et sõjawõgi Ljoojanist peab ära taganema- Tuli lagunes kiiresti laiali. Peagi seisis terme Wene Ljaojan leekides. Tulemere kohal sumisefiwad ja wingusiwod pommid. Õhk oli lõhkewale granatide suitsupilwckesi ja tulejugasi täis. Igalt poolt kostis mürin ja pragin, nagu maawärisemise ojal. Päew vii palow. Meie rongile anti juba ägedasti tuld. Siis hakkas ta pikkamisi liikuma ja sõitis ära, ilma et wiga oleks saanud. Need oliwad Ljaojani «viimased päcwad. Port-Arturi seisukorra üle tuli «viimastel päewadek Me rohkem teateid. Kindlusel on rasked  päewad, fiisgi paneb ta «visalt wastu. Arwatakse,  et kindlujewägi weel 90Y0 meest suur on. Isegi hiinlased, mehed sa naesed on haawatuid rawilsemas. Pommid, mis linna langemad, surmowad  naisterohwaid ja teisa isikuid, kes «võitlustest  osa ei wõta. Wene ladud Suntschuanil on jaapanlaste pommide läbi ära häwitatud. Selle juures sai 160 wenelast surma. Teatati, et jaapanlased juba ka Erluschani kindlustuse ära wvtnud. Hiinlased räägiwad aga, et see tõsi ci ole. Jaapanlased wõtnud ainult Erluschani juures ühe wähema kindlustuse ära. 20 okt. oli linnas tulekahju. Wiimaöte laskmiste ajal on Tiigrisabal olcwad kindlustused wiga saanud. Ehk kindlust küll hoolega püütakse piirata, siisgi pääsis wiie päewa eest üks Wene ohwitser, kes Stõsjeii tetegramm.fi wiis, piirajate «vahelt läbi. Kardetakse, et kindiusewäel laskemoona wähe on. KudaS jaapanlased enneaegu rõemustasiwad selle kohta jutustab „Btrsh. Wed." Berliui kirjasaatja kena 100. Berlinis olciv Jaapani saatkond olla kindlasti uskunud, et 2Z. oktobrtl, Jaapani keisri sündimise päewal, Port-Artur langeb, ja nad selle mälestuseks siis õige suurt rõõmupidu peawad. Juba neljapäewai enne lõunat kogunud mehed saatkonda pihustamisele kokku. Mehed ootawad nüüd kõigejuuremas ärewuseS Port-Arturi langemise teiegrainmi, aga  telegramm  ei tee suudgi lahti. Mehed ootasiwad weel öö ja päewa juures põnewuseS, aga siis pidiwad nad õige kurwait kodu ininema sest PardÄvturi kangelased lõiivad ka seekord hullud Stag«fakis, 2S. olt. (Reuter.) Hiroschimast, Cimonoiekist ja Modshist saadeti Nagi wäe tarwis kaks diwisjoni meest Dalnisse > Neid määrati sõjamäe kõmendamise jaoks, sest et jaapanlased mikado sündimise päewal palju mehi oliwad kaotanud. Kaotus armutakse 20,000 mehe ümber olewat. Isamaalt. Suresaarest. Keiserliku Kõrguse  Troonipärija sündimise puhul saatsiwad  siinsed EeSti seltsid, nimelt Karskuse, Lyra ja EeSti Põllumeeste Seltsid kuberneri MiKeiSriMaje steetid ele õnne soowi telegrammi. Nagu „Walitseja Teatajast"  «üha, onKeiSri Majesteet nimetatud  Seltsisid selle "eest tänada käskinud. SaÄedÄ telegramm-oli järgmine: „Riiga, kuberneri herräle. Eesti Seltsid Kuresaares Saaremaa KarSkllse Selts, laulu ja mängu Selts „Lyra" ja Saaremaa Eesti Põllumeeste  Selts paluwad KeiSri Majesteetide  jalgade ette nimetatud Seltside truualamlikkusid ja piirita rõõmu tundmusi  kõige Wenemaa Troonipärija sündimise  tõttu heita-" Eestimaa kindralsupcrtendiks on Kuresaare ülemõpetaja Daniel Lemm kinnitatud. Saaremaa EeSti Põllumeeste Seltsi liikmete koosolek 4. okt. 1904. Kokku oliwad tulnud eestseisus ja 18 liiget. Esimees  teatab, et minewakordne koosolek 2. sulil pääle wõtaksiwad. Kes müügi oma pääle wõtaks, peaks müümise waewa eest protsentisid saama. Esimees paneb ette, et oleks kohane, kui mesinikud  ise oma keskelt mehe waliksiwad, kes meemüümist  toimetaks ning soowitab selleks hereasid Allikat, Kingiseppa ja Kirotari. Nimetatud herrad arwasiwad aga, et wiimati ometi kõige õigem olla, kui iga mesinik ise oma mee ära müüa ja tubasemad  mee ostu kohtadega kirjawahetusesse astuda, ning siis Seltsile edeSpidi selle üle aru anda. Hr. Kingissepp soowitab mee nõudeks puutonnisid. Kui nad hästi on tehtud, siis olla need wäga hääd. Tema olla oma mett ikka puutonnidega ära saatnud. Hr. Mikkau soowitab õõnest puust meetonnifid. Esimees soowib, «1 hrd. Kingissepp ja Mtktau oma puutonnisid Seltsile näha tooksiwad, mis nad ka teha lubasiwad. Esimees teatab, et abiraha palme mesilaste pidamise kursuse hsöks riigiwalitsuse poolt tähele panemata on jäätud ning soowitab, et kursus ilma abirahata ära peetaks omal kulul. Hr. Mikkau arwab, et selleks otstarbeks kõige wähem 100 rubla ära kuluda. Efim. arwab, et kohased mõisnikud selleks otstarbeks wististi rahaabi saaksiwad andma. Kursused wõikS Kaarma seeminari ruumides ära pidada. Hr. Kirotar soowib, et enne, kui kursusid elule kutsuda, peaks teada olema, kaö kursusest osawõtjaid on wõi mitte. Hr. Ratas arwab kursuse maksuks 3 rubla iga osawõtja päält Saaremaa  kohta küll olewat. Sellega oliwad ka kõik kooSolejad ühes nõus. Kursuse üleskutse tuleb Saarlases awaldada. Esimees soowib, et igasse kihelkonda üks asjaajaja walitaks, mis ka sündis. Jõulu kuu alguses peaksiwad nende nimed, keS kursusest osa wõtawad. Seltsile üles antud olema. Kursus tuleks juui kuuS, arwatawa 1. —20. k. p. ära pidada. Esimees teatab, et mesinik Kask kaks raamatut Seltsile on saatnud, luges ka hr. Kase kirja, mis raamatutega kaasa saadetud, seltsi liikmetele ette. Hr. Kirotar wõttiö raamatud oma kätte läbi lugemiseks ja arwustuseks ning annab Seltsile edespidi selle üle aru. Iseäralisi mesilaste pidajale koosolekuid saab 2 korda aastas Põllumeeste  Seltsis ära peetud. Mai ja Juuni kuus. Esimees räägib weei maade hindamise pärast, niug soowitab selleks otstarbeks wälja antuid raamatuid  tema läbi tellida ja walitsust paluda, et ka Saaremaal maade hindamine ette wõetaks. Hr. Tamm arwab, et tarwis oleks järele pärida, mis põhjusel Saaremaal maadchindamiue edasi on lükatud. Esimees paneb ette Põllumeeste Seltsi 1905 a. koosolekute päiwi Saarlaste kalendrites  ära trükkida lasta. Koosolijad on selle poolt. Lõpuks loeb esimees lühikese aruande Saaremaa suurpõllumeeSte poolt 1904 toime pandud näituse üle ette, kus suures ilmsiks tuli, st osawõtmtne näitusel wäikepõllumeeste poolt suurem on olnud, kui suurpõllumeeSte eneste poolt. Saaremaa Karskuse Selts tahab tulewal suwel suuremat pidu kontserdi, kõne, muusika mängu ja mitmesuguste lõbustustega toime panna- Könepidajaks tahetakse Ülemaalt tähtsam isik paluda. Pidupäewa õhtul mängitakse näitemängu. Õhtul, 26. oktobril segasiwad Kuresaare  linna waikist elu jällegi kohuta wad tulekellad. See kord oli Pitkas uulitsas  Kieli maja pööningul tuli lahti pääsenud, wist halwa korsna läbi. Et sel õhtul kange torm oli, siis oleks asi kardetawaks  minna wõinud- Õnneks läinud aga mõnel isikul korda, tuld kohe ära kustutada, nii et meie wapradel tulekaitse meestel pärast kohale jõudmist enam midagi teha ei olnud—  Nekrutide lüsuwõtmise ajal on tänawu, nagu mitmelt poolt kirjutatakse, rõõmustawal wiisil palju wähem joowastawate jookidega sõbrustatud kul endislel aastatel. Ainult Saaremaal olla nekrutid ka tänawu purjutanud. Kihelkonnalt. Kihelkonna tsemendi wabriku üle on jälle midagi uudist kuulda. Nimelt olla selle wabriku pääasutaja hr. Hermann neil päiwil siia jõudnud, et wabriku tegewust pea elule kutsuda. Kihelkonna  tsemendi wabriku elule kutsumisest on juba nii palju räägitud, et meie ühtegi teadet ennemini mitte uskuma ei haka, kui wabrik tõesti juba elule on kutsutud. Mitu korda on ju asi juba nii kaugel olnud, et siin ainult miljonitega tegemist tehti, kuna kõik need miljonid muud ei olnud, kui õhulossid, mida Kihelkonna tsemendi wabrik siiamaani on ehitanud. Muidugi oleks ju soowida, et siin õhulosside ehitamine  ja miljonitega kiitlemine kord ära lõpeks ja wabriku asutamine Kihelkonnal tõesti teoks saaks, mis siinsetele elanikkudele hääd teenistust saaks pakkuma- Jnrjewist. Liiwimaa linnade hüpotegi seltsi direktoriteks on õpetaja ameti kandidat Männing ja ülem talurohwa kohtunik Parts, nende asetäitjateks köster Stern ja ouuä. cüew. Koppel, rewidenttdek«  Hugo Treffner sa Artur Umbtia walitud. Tallinnast. Teataja toimetaja vauä sur. K. Päts on tagawarawäe ohwitserina tegewasse sõjawäkke  kutsutud ja Tallinnas otsivasse Onega polku määratud. Riiast. RahutuSte-tegijad. Nagu „Düna- Zeil." teatab, olla wiimasel ajal walitsus oma tähelpanemist nende rahutumate inimeste pääle juhtinud, kes aeg-ajalt linnas meeleawaldufi toime tahawad panna. Walitsusel on ka korda läinud nende inimeste plaanide jälgile saada ja nende püüdmised alati mitte täide ei lähe, sits tuleb see sellest, et meele-awalduse toimepanijad iga wiisi pääl hoiawad, et nad politsei kätte ei langeks. Möödaläinud pühapäewai oli walitsus teada saanud, et järgmisel päewal meeleawalduS ringkonnakohtu  ees toime pandakse, kus Peterburi kohtupalat kuue isiku kohtuasja harutas, keda keelatud kirjade laialilaotamise pärast süüdistati. Et meele-amaldust eemal Hoida, wõttis walitsuK tarwilised abinõuud käsile. Km meeleawatdpse toimepanijad nägiwad, et nende plaanist walitsus teada oli saanud, läkfiwad nad ära ja kogufimad teatribulwari pääl kokku, kust nad politseiwalitsuse  juurde läksiwad ja sääl hurraa-hõiskamisel pvlitseiwalitsuse hoone aknad puruks wiskasiwad ja keelatud kirsasid laiali laotafiwad. See kõik sündis mõne minutiga. Kiiresti kadusiwad meeleawalduse-tegijad  ära ja ainult uudishimuline rahwahulk  jäi järele. Riias oli, nagu „Nordl. Zeit." teatab. Peterburi kohtupalat istumisi pidamas la iraatis S kaebtusealuse asja läbi, keö politikoliste süüdistuste  all seifiwad. Potitehnikumi üliõplane Wuljf Friedmann, kes walitsuse tegewuse julge arwuStuse  pärast kaebtuse all oli, sai tõenduste puudusel  lahti mõistetud, talupojad SandomSki ja Sawilski  saiwad mässusisuliste kirjade laialilaotamise pärast pikemaks ajaks kindlusesse kinnimõistetud, talupoeg Johann Born, kes ainult Eesti keelt oskab, mõisteti wabaks, sai aga kõhtu poolt tugewaüti  maanitseda, et ta tulewW wtlte oma M 45 Saarlane,