Saarlane maksab - kr»oN»p»»tig«! » r. - kop V, . ».. ,s .. V« ~ ~ maapostiga: „ I „ Sv „ 'V. .. » - .. Vt .. -..50 .. Üksik number S kop. Ilmub iilslorh nadalas, igil teisipäewal.  Toimetus Kuresaarcs, PitkaS uul. Treffeii! majas .^l3. Kuulutuste wastnwõtmiue kuni Kuulutuste xitlt-rida K kop. lehe eesotsas AU kop. tts 13. Teisipäewal, 27. märtsil 1907. XXIII, aastakäik Õigesti mesipuude tegemisest. Et mitmed mesinikud wiimasel aja! minu käest on õigeid Dadant-Blatti mesipuude mõõtusid küsinud, siis arwan tormiliseks Dadant-Blatti mesipuu normalsuuruft ja tegemise wiisi ajalehes «Saarlases" awaldada.  Seest poolt on selle mesipuu p e j aruumi  suurus järgmine: pitkus 450 mm. (tähendab millimeetrit), laius 450 mm. ja kõrgus 320 mm. (kõrgus põranda päält mõõta). Esimesele ja tagumisele seinale  sissepoole külgedesse päälmiste äärte sisse tehakse raamide kandjad waltsid, mis 14'/» mm. sügawad ja 12'/- mm. laiad peawad olema. Kahe külje ja ühe tagumiste  seinade alumiste äärte sisse tulewad ka sissepoole külge põranda päül seisivad waltsid, mis 10 mm- laiad ja nii sügawad  peawad olema, kui põranda paksus seda nõuab. Esimese seina alumisest äärest  tuleb lennuauk jätta, mis on 8 mm. kõrge ja 220 mm. lai. Lcnnuauk saab tarwitust mööda kitsendatud ehk suurendatud  mesipuule wäljaspoole külge lennuaugu  ette pandud plekk riimide läbi- Mesipuu taga seinas 10 mm. põhjast mõõta kõrgemal  on wäikene auk, alt mesilaste söötmise tarwiS, mis 15—20 mm. läbi mõõtes suur wõib olla. Seda auku kaetakse wäljä poolt plekk siibriga. Pesaruumi wäljapool külgedesse korra ümber, ülemisest äärest 20 mm. alla poole, löödakse katuse kandjad  liistud, mis 15 mm. paksud ja 30 mm- laiad on. Põra n d on 465 mm. lai ja nii pitk, et see pesaruumi tagumise seina põranda  waltsist künni esimese seina wälimise  küljega tasa ulatad, s. o. kui mesipuu  seinad 80 mm. paksud tehakse, siis peab põrand 540 mm- pitk olema- Põranda  sisse tehakse mesilaste söötmise tarwis  küna, miS 380 mm- pitk ja 240 mm. lai ja 6 mm. sügaw on- Küna ääred tehakse wõimalikult libamisi, nõnda et see mesilasi käimises ei takista- Põranda alla löödakse äärest 30 mm. eemale sõrwakili latid, mis 60 mm laiad, 25—30 mm. paksud ja 700— 800 mm- pitkad wõiwad olla. Lennu l a u d, mis põranda külge lennuaugu ette kinnitatakse, on nii pitk, kui põrand lai on, s. o- 465 mm, ja 260 mm- lai- Pesaraa mi d, 12 tükki, on seest pooli 267 mm., wäljaSpoolt  300 mm. kõrged, laiad: seest poolt 420 mm-, wüljaspoolt 435 mm. Raami päälmine kandja liist on 472 mm. pitk, 26 mm. lai ja 18 mm. poks; selle liistu mõlematesse otsadesse tehakse õnarad 10'/- mm. sügawad ja 26 mm. pitkad, nõnda et raamikandja otsad, mis mesipuu seina raamide kandjate waltfide pääle tulewad, 7'/» mm. paksuks jääwad; kahe Snara wahe peab raami seestpidise laiuse 420 mm. wälja tegema. Raamide külgede liistud peawad olema 297'/- mm- pitkad, 25 mmlaiad  ja 7'/» mm. paksud. Raami alumine liist 420 mm. pitk, 16 mm. lai ja 15 mm. paks- Külje liistude otsad peawad raami Alumisest liistust S mm. Sle ulatama. Raami küljeliistude alumised otsad lõigatakse pisut  kiilumist terawamaks, et need kergesti raamide lahutajate wahele lähekstwad. Pesaruumi kitsendamiseks tehakse liikuw wahe sein uks, 10—12 mm. paksusest  lauast, 300 310 mm. kõrge ja nõnda lai, et see mesipuu sees esi- ja taga seina wahel tihedalt liikuda wõib- Ukse äärtesse lüüakse willase riide ribad rulli wiisi, et see ukse ja seina wahe tihedalt ära täidaks ja mesilased ust nii säga seina külge kinni kettida ci saaks- Uks peab põrandalt  10—12 mm. kõrgemale jääma. Meeruumi tehakse 12 mm- paksust lauast, seest pooli suurus 450 mm. pitk ja niisama 450 mm. lai ja 167 mm- kõrge. Gesja  tagaseinas on ülemistel äärtel seespool külges niisama suured raamideksndjad waltsid, kui pesaruumilgi: 14'/» mm. sügawad  ja 12'/- mm-kõrged. Meeruumis on raamid. Raamidekandjad liistud on niisama suured, kui pesa raamidel küljeliiStud : 152'/- mm. pitkad, 25 mm- laiad ja 7'/- mm. paksud; alumine liist 420 mm. pitk, 7'/» mm. paks ja 25 mm. lai. Padi peab olema kõige wähemali 60 mm. paks ja igapidi pitk ja lai 580 mm. Teeb keegi oma mesipuu seinad õhemad -dv. S 0 WM-, s s " h ka padm«Sit?i'.s ja laius seda mooda wahem olema, aga ikka nii suur, ei see pesaruumi hästi ülemalt  kinni katab. Katuse kast tehakse 12 mm. paksust lauast 265 mm- kõrge, nii et meeruumi kast ja padi katuse alla katuse kasti sisse mahuwad. Katuse kast tehakse igapidi seest poolt 5 mm. suurem, kui pesaruumi wälimine  suurus on, lahedasti pääle käimise tarwis. Katus kaetakse päält weekindlalt, kas pleki ehk papiga. Kes Dadant-Blatti mesipuid omale tahab  muretseda, tehku selle pesaruumi seinad  20 mm. paksud, sest meie talwed on pitkad ja mõni kord ka wäga külmad. Naelad, milledega mesipuu seinade lauad kokku kinnitatakse, löödagu wõimalikult wiltu sisse. Wiltu löödud nael peab mitu korda tugewamalt, kui otse ja õigesti sisse löödud nael. Kõige ülem nõudmine, mis iga ühe liiguwärgi mesipuu tegija peaks, meeles pidama on see: Mesipuu, mis mitte karwapäält  õigete mõõtude järele ei ole tehtud, on mõistlikus mesilaste kaSwatuSses ilma Väärtuseta- J. Ratas. Amerikasse tahawad paljud Saaremaa töölised õnne katsuma minna. Agentide suured lubamised  ja hääd palga tingimised, kui ka tööliste  kehwus kihutawad taga. Minewases numbris hoiatasime selles asjas töölisi. Täna awaldame «Postimehe" järele selle kohase juhtkirja, mis meie hoiatust weel enam kinnitab ja räägitawat küsimust selgitab.  «Postimees" kirjutab : Seda ettewõtet (s.o. Amerikasse tööle minna S.t) tuleb wäga hädaohtlikuks pidada ja meie peame saarlast  nende sammude eest wäga hoiatama. Ärgu arwatagu, nagu kardaksime mere. et kindlal maal tööjõudude arw wächeks Mb, ehk et me saarlastele hääd teenistust ei soowi. Kõigest südamest wõiks rõõmustada  selle üle, kui saarlastel korda läheks suwel hääd teenistust leida ja paksu rahapungaga  koju tulla. Meie hoiatame aga sellepärast, et Amerikas neid suur hädaoht ootab, millest agendid targu waikiwad. Küsime, mispärast tulewad agendid Amerikast nii kaugele töölisi otsima? Kas ligidal nii suur tööliste puudus on? Sugugi mitte. Lääncpool A meri kat, Waikse okeani taga, on Jaapani maa ja Hiinariik. Jaapanis on elanftka rohkem kui maa neid toita suudab. Jaapan otsib maid, kuhu ta wäljarändajaid saata wõiks. Suur hulk Jaapani  töölisi rändab just AmerikaSse, et MI teenistust otsida. Hiinani! on oma rahwartkkuse  poolest kuulus. Hiina töölised on lellepooleft tuttawad, et nad palju tööd teemad ;a wähega lcpiwad. Suurel hulgi  > ra aw d hiinlased Amerikasse ja isegi Louna-ÄscilaSse. Panama kanali ehitamine nõuab tuhandeid  töölisi. Kui töö algas, hakkas ka sinna igalt pooli, nimelt Hiinast, töölist kokku woolama. Selle pääle waatamata nn tööjõududest puudus, sest er surm sääl hirmsat lõikust peab- Säälne  tliima on terwisele väga kardetav. Panama on palamas wöös. Suur kuumus,  lämmastsw õhk, kahjulikud auramised, häwitawad haigused teemad elu wäljakannatamataks.  Paarkümmend aastat tagast oli päähaiguseks sääl kollatõbi, mis kümmetuhandeid  töölist maha tappis. Haigeksjäämine  oli nii suur, et 100. inimesest ainult 25—30 pääses ja needgi sel tingimisel,  kui nad warsti oma kodumaale tagasi rändasiwad- Näidatakse kohta, kuS 40 000 inimest maha maetud on. Et hirmsast töbeft pääseda, Legimad hiinlased enesele ise otsa. Praegu möllab sääl iseäraline palawtõbi  mäluris,. Kui uus elanik sinna tuleb, siis kannatab ta harwa 2—3 kuud ära, peab tõbewoodisse heitma, kust ta waewalt üles tõuseb. Töölistel, kes lõunapoolsetelt maadelt, nagu Hispaniast, Jtaliast jne. Panamasse lähemad, on sääl kergem elada, sest nad on palamusega rohkem harjunud. Meie meestel, kes aasta jooksul ainult mõni kuu soojust tunda saamad, on Panama palaw kliima täitsa wõõras. Juba see üksi, kui haigusedgi  tähelepanemata jätame, teeb nende elu raskeks. Ei oleks ka palawwöö elanikul,  kes omal eluajal talwet näinud ei ole, wist sugugi kerge talwcl meie taludes teenida ja 20 kraadi külmaga heinu ja halgusid «vedada- Saaremaa rahwa elu on raske; wõõrsil tööd tehes peawad nad enestele ja oma perekondadele leiba teenima- Kuid meel raskemaks läheb ta, kui tõöjõuulised mehed wõõrsil haua leiawad ja perekonnad omad toitjad kaotama peawad. Ja kui just surm mitte iga tööotsijat ei taba, siis ometi töövõimetus, sest mÄariu sarnased haigu-