kästonäride salga üle teateid! anda ja lastnudi temät Zeal õhku. KraT) to Bobr in ski (tahwuslane): Arupäriv gtrife rutuliseks tunnistamist nõutakse ainult sellepärast, k± roatttsust enne pühasid häbistada, et selle surnukeha! RTe hirwitada, keda nädl nõnda VWastwad Kt kartsH». Mtd. (Tormilised .kiiduawaldused pahemal poo? jÄ Deskel.) Saadi! Miljukow nimetas Asewit ministrite-nõu* DogU esimehe kaastööliseks,- kuid' Asem loki ta enese abiline.  Siis tegite teie lepingu ja iga erakond vn oma taktika juurde kindlaks jäänud: ühed tapamad. te»- Jed pärimad aru. (Pavemal pool tormilised kiidusnvaldused.)  Eutshkom (oktobrfft) paneb ette, arupärimist Komisjoni anda ja selle läkckoaatamise kiirustamffM tähtaega määrata. Mkljukow (pilgelSult): Meie wõtame ettepadeku  rutulsuse asjas tagasi ja toetame saadik Eutsh- Komi ettepanekut, et arupärimine komisjoni antaks ja selle läbnoaatamiseks ühekuuline tähtaeg mõõta* Kaks. (Hääled paremalt poolt: Noh!, ei, kolmest põe- Joast on küll!) Krahw Bobrinski paneb ette arupärimise Nbnoaatamifeks kolmepäewalist tähtaega määrata. Ettepanek wõetakse mastu. Seega vn arupAri- Jnine komisjoni antud, kes seda kolme päema jooksul läbi peab harutama ja siis molAogule uueste ietlto panema. Koosolek lõpeb kell 10.45 min. õhtul. Arupärimine tasast Hkathd. Niigiwolikogu komisjon on Peterburi telegraft-l Vgenturi teatel arupärimise polkownik Karpowi tap* jm ise üle 13 häälsga 6 Vastu tagasi lükanud. Komis* fonti enamuse arwamise järele ei olewat arupärimiseks Vähematki põhjust. -Mõned komisjonlliikmed nõudjbiwad  protokolli üles lvõtta, et nemad arupärimist pa* jhatahtlrkuks tunnistawad. Kohalik elu. Walitsus. Ametnikud ja settfieks. Eestimaa asetMja kuber- Aer on hiljuti tema all olewatelt ametnikkudelt järeie  pürknud, tas nad mõne seltsi wõi ühisuse liiksned  on. Peale Me on kuberner 4. märtsi seadnsle põhjal nõudnud, et ametnikud seda aega, millal nad kuhugile seltsi on astunud, teada peawad andma. Üleimisel  on õigus ametnikkudele seltsidest vsaw-õtmist ära tee lata. m. KiÄd-«mv<chäd pealkirjaga „hoolsuse eest" ja Unna ordu lindiga rinnal kandmiseks on Kõigekõrgemalt  poolt 6. detsembriks Eestimaa kubermangu trükikoja  ladujate Karl Tomassowile ja kubevmanguwalitsuse  kantselei ülewaatajale Mart Wekmannilp an- Aetatud. m. NinMiched. Eestimaa kubermangu wäiitsuse asjaajaja Jeremin on Kiiewi? übennangu Wassilkowi linna politsei ülewaatajaks nimetatud.  Kroomipalati  ülem Nossowitsh läheb Astrahani sellesama ameti peale. Tema kohuseid täidab ivanem lauaületn Jridow. Wüljateeninud kapten Ossrp Ruban oa teota oma palroe peale Paide kreistülema vmnemäks abiliseks nimetatud. Tallinna kreisi ja jaoskonna! komissari kirjatoimetaja Jakob Plukk on Haapsalu kreispolitsei tvalitsuse registratoriks nimetatud. m. Põllnitöö departonmng kawatseb lähemas tule  tuikus käsiraamatut wäl-ja anda, nulles kõikide Wene! riigi põllumeesteseltside aurahade mudelid ja kirjeldused  sees on. Departemang palub omale aurahade Ilischeesid saata,- et neid käsiraamatu trükkimise junres  tarwitada. ! m. AdMiÄstrMvkHod karistvseb. Eestimaa kuber- Nori poolt on kolera eest hoidmiseks wälja-antud ter« wishoiu määrustest üleastumise pärast järgmised karistused  määratud: 25 rbl. trahwi 3 inimesele, 15' rbl. trahwi 1 in., 10 rbl. trahwi 1 in.? 5 rbl. trahwi 1 in. ja 2 nädalat aresti 1 inimesele. m. Kiniriiawd on Kohila põllumeesteseltsi ja Järma-Jaani  kaubatarwitajate-nhisuse põhjuskirjad. n>. Laba. Väitiski kodanikule Robert Lembergilie on luba autud Baltiskis Elisabeti uulitsal oma majas raamatukauplust awada. m. Haapsallu mMumaSttsuse eelariv» 1910. aasta peale 2603 rubla suuruses on kubermangu komisjoni poo il ara kinnitatud. Ringkiri Peaminister on rahaministrile, kaubandusministrile,  teedieministrile, põllutöö juhatusele ja arwusliku keskwalitsusele ringkirja saatnud, milles sootut awaldatalse, et tähendatud ametikohad aega j lt lühikcsi  ülewaateid riigi majanduslike seisukorra ja selle kõigekülgse edenemise üle saadaksiwad. MWÄsaatmffe kohtadeks 1910. aasta jaoks on ma liisus Tobolski, Tomski, Irkutski, Jakutski ja Arhangelski kubermangud määranud. Politikasüüdlased  saadetakse ise Vagunites. Kui «mugisid rohkest® on, siis wõib wangimajade peawalitsuse seletuse järeie  wangide saatmiseks isercmgffid nõuda. Mõi«de aittraadide ärMwtamwe olla ..Birsh. Wcd." teate järele walAsuse ringkondades tõsiselt harutamise  all. Tahetakse ära kaotakäj: riigiuõuniku? Zollegia - asessori,- kollegiaseketäri ja . kollegiaregistratorite  aunimed. Sellega ühtlasi mõeldakse  edaspidi aukõrgendust ainult tänutäheks  anda. Senine kõrgendamisewiis teenistuseaja  wälluse järele jääb ära. m. Laastemllffoks tn«iistM Eestimaa metsakastsekomitee  poolt metsaraiumine William Salzbergi pärait  oimas Männiku mõisas Lääneinaal ja pandi 3 aastais seisma. Omawalitsus. Lim«-VMawMWise af««kkvde liongress peetaye kuulu järele tulerval aastal ära. Harutamise alla tuleb linnade omaroalitsuse uuendamise küsimus. m. Kaide limrawalijate nimekiri on kubermangulehes  awaldatud. Selle järele on nimekirjas 205 walijat.  Stui kellegi nimi nimekirjast on roälja jäänud möi kui nimekirjas on puudusid.- siis wöimad malijad kahe Nädala jooksul liunawalitsusele sellekohase õienduse sisse saata. Kool. Eesti tütarlastekooli asjus fäis Tartu Eesti Roo rcsvo Rasruatuse-seltsi esimees uleeila. nagu ..Kost." lleatab. Riia õperingkonna kuratori jutul. Jluralor on sellega nõus, et Eesti tütarlastekoolil iV, klassi lõrmale kokkuwöetud eeskawaga iseäralik lõpetuse-klass  nende kaswandikkude jaoks arvataks, kes Zooli täit kursust ei saa lõpetada. Õpekonna kurator on ka sellele peri. et kooli juurde iseäralik koost nõukoau kooliõpetajate, seltsi ja laste- Dvauemate akmikruveg e-uie kutsutakse. Wiimaks ei taha öpekonna kuratol ka Ule wastu Deista. et kõrgemale Eesti Marlastekoiülle ametlikult evgümnafiumi nimetus antaks. Riia KpMwlßomM wWÄtor Bukowitski on üleeila koolide rewiderimise otstarbel Tallinna ja Paide sõitnud.  MMsWõÄchws Mws. Hiljuti seksis meie lehes sõnum, et Tartu maakonna teise jaoskonna rahwakooii inspektor Ropka WallawolAogu pojalt KAitjo Valitud koolßpetaja K. Peihkat ametisse ei Annita- Ulud, sellepürast et Pehka temalt enne Valimist selleks luba ei ole palunud ja maid kooliõpetaja palgaks peale raha meel ko otimaad on määranud, millega inspektor ei möi nõus olla. Nüüd vn Riia opekonua kurator. nagu „Post." teatab, malla asemikule seletanud, et tema Tartu maakonna  II jaoskonna rahmcckoolide inspektori poolt ette toodud põhjendused kooliõpetaja R. Pehka kin-- nitamata-jõtmiset ekslikuks ja seadusewastaseks  tunnistanud ja inspektorile seletanud on. it sed edaspidi sarnaseid nõudmisi mitte enam oi mõi awaldada.  Kooliõpetaja. Pehka!» vn kurator siiski ametisse kinnitamata jätnud, sest et Pehka mastu 1905. a. põhjendustega politikalP kaeblusi on tulnud, mille parast Pehkat kooliõpetajaks ei mõi kinnitada. Muusika. II swfomia-MtUW wntsert, mis eestulewa pühapäema  õhtupoolikul Börse saalis hr. Otto Hermanni juhatusel torme pandakse, on niihästi sel põhjusel,, et tema ärapkdamiseks paremad kohalikud kui ka mõned  Tartu orkestrrjöud 45-liikmeliseks orkestriks vn Ühinenud, kui ka kunstimaitselise eeskawa poolest seda wäärt,' ei temast wõimalikult laialised ringkonnad, kellede arusaadamusele eeskama kõigiti kohane on,- osa! wõtaksiwad. Peale enam-wähem juba tuttamate helisünnituste  sisaldab eeskama ka niisugusid orkestritöösid, mida meie linnas senini meel mitte pole ette kantud. Seesuguste toodete liiki langeb uimelt kuulsa Soome helilooja Jean ©iW lirise sinfonialine luuletus ..Lemmmkäife kojutulek", mille sisu järgmine vn: Lemminkäinen  on Soome mythologias tähtis fõjakangelane,  seesama,- mis greeklastel Achilleus. Tema wap» ruse ja iluduse pärast armastamad teda iseärgnis naisterahwad.  Kauamäldanud sõjast ja Võitlusest wäsiimd,  mötab Lemmmkämen nõukd koju tagasi pöörata.  Ta muudab oma mured sõjaratsuks ja läheb teele. Juhtumiserikka teekonna järel jõuah ta miimati  kodumaale ja näeb seal jälle kaua igatsetud kohti, mis ta lapsepõlme mälestustest nii rikkad on..< ..Lemminkäise kojutulek" on peale Helsingi ka paljudes Lääne-Europa linnades, näit. JBerltnfe, Parisis, Brüsselis,  Amsterdamis. Antmerpenis, Haagis,- Hamburis,  Stockholmis Mitmel puhul ette kantud  ja igal pool waimustawd wastumõtmist leidnud. Loodetamaste äratab ta meilgi niisama imestusetajplisk tähelepanemist,- nagu teisedki selle komponisti orkestritööd,  mis meil senini ette kantud (>,Nnlandia">s —Valse tristo") Sel puhul, kui hr. O. MrmaUn 11. Mohril oma I sinfoniakontserdi Lutheri rahmamajas toime pank, leidis muu seas Cyrill Kisti eri ooperi „Ku-, nkhlld'i" 111 maatuse eesmäng oma meeldima õrnuse ja wiffikauniduse poolest iseäranis sooja See toode leidub ka pühapäemases eieskawas. Moodne Prantsuse komponist Gsorges Bizet (I. bisee) on iseäranis oma ooperi r.Carlneit'»" läbi kui elutõsise koomika muusikaline kujutaja laialise kuubsuse  omandanud. Et selle ooperi Võidukäikude läbi õige tuimaks uiga armsaks saanud motiividest üokftiseatud  famtajja wnesolemal kontserdil ette kantakse, selle läbi on kergema, operetilaadllise muusika armastajatele  igatahes õige maitsepäralist mõeldud pabkuda.  Wiljaka Prantsuse uuemat järku komponisti, Parist  konserroatoriumi direktori Franyois Au be r'ji (l. obüäri) tööde seast, mis uuema Prantsuse muusikat hiilgust ja hinge. Viisirikkust ja instrumentatsionisäraurust  täiel määral sisaldamad, kantakse ta ooperi „Fras Diavolo" awamäng ette . Auberi järeltulija Ambroise Thomas (l. tomaa)  on kui helilooja ffeärcmis oma ooperite ~HaMlet'i  ja ..Mignonst" läbi, millede wõitwad omadused  wiistwoogawUs, grazia ja kaunis ning effektirikas  orkestrerimme on, tähtsale kohale tõusnud. Sellest  Thomas' laadikaunidufest pakub eeskawas.se mashutatud  gavotte, mis ooperist ..Mignon" pärit, lühemakujulist  mõjupilti. Ikka jälle uue hurgitusega! kuuleb küll iga muusika-armastaja  Mendelssohnk paljumängitud ..Pulmamarssi", nagu see kahtlemata ka kontserdil tõeneb. Orkestrimuusika-ilmas sai vr. Johannes B r a h m s just oma algupäraliste ..klngria tantsude" läbi po- Mlärsels. Mõni nende tantsude seast kantakse kontserdil  ette. Nii siis on eeskawa, nagu?uba ülesloetud toodete  järele otsustada Võib, õige kunstiküpsetest orkestri-helitöödest kokku seatud, nii et eelleisam kontsert otna laadi-waheldusrikkuse pärast igasugustele kuulajatele huVstust suudab Mkkuda. Waheldusele  tuleb seeläbi wesl uut huwitawat lisa juurde, et kontserdil ka Soome Viiulikunstnik hr. A. W ei s- Mann paar wnulisovlo-nnmmert ette kannab. Kontsert algab pühapäeWal kell 1 / 2 6 y. I. Piletid  on eelmüügil hr. Kraemann ja Olbrei muusikariistade-kaupluses  ja kontserdipäewal kella 4 saadik Börse saalis saada rool. Kohtukoda. J. Laadalisi» tüli 12. oktobril 1904. o. fõitfirvad laadalised Paastwere roalla Laekwere laadalt koju. Tee peal lältusimad nad isekeskis tülisse. Willem Tankras  sai tüli ajal nii raskeste wigastada,- et ta järgmisel päeroal ära suri. Selles asjas süüdistati talupoegastd Johanowi. Senkeli ja Berensovi. Asi oli 3. skp. Tallinna  ringkonnakohtu istumisel Makweres harutamisel. Tunnistajad tõendasiwad/ et eelnimetatud isikud Tankrast mitte peksnud ei olla.- küll on aga talupoeg Jaan Elwest Tankrast teibaga löönud. Nõnda jäi kaebtusealuste Senkeli,- Johanowi ja Bcrensoni süü Tankrase peksmise asjas selgitamata. Ringkonnakohus mõistis Paastrverc roalla talupojad  August Berensoni (18 a. tv.), Johannes Senkeli  (21 a. ro.) ja Rakvere mäilekodaniku Eduard Juhanowi (21 a. m.) õigeks. Kuebtms ajlalehe poalse. Tartus ilmumas ajalehes ?,Rahwa Päomaleht" oli oma! ajal kirjatükk ilmunud, milles peale muu ka seda nähtust hurjutati. et Tartus  Allee uulitsal asum Saksa jalgrattasõitjate-Ms oma einelauaruumides inimesi sagedaste ööd läbi laseb  juua. Nimetatud sektsi majapidaja Leppik tundis ennast selle tähenduse läbi haawatud olema ja andis r.R. P." toimetaja K. Eisenschmidti arvaliku laimamise vürast kohtu alla. Äleeila oli asi „Post." teashL Riia ringkonnakohtu istumisel Tartus harutamise all. Kohus mõistis K Wsenschmidti õigeks. WiiiMMWW. 17. dets. 1906. a. sõitsiwad talupojad  Uhlmann ja Luiker oma Ma meestega Jõhwi  alewist Sawala külasse. Mehed oilrwad tubliste Võtnud ja kössutasüvad regede peal. Anton Isküll, kes ka meestega ühes koju sõitis, warastas  Uhlmanni ree pealt S tfhewPrtnoid ja Lui° keri ree pealt 2 tshekoertnoid ja 3 paoltoopi wiina Ara. 'Ringkonnakohus mõistis Kraste Valla talupoja Anton Zsküla. 25 a. V., teel toimepandud Varguse eest kõigi iseäraliste seisuseõiguste kaotamisele ja 1 aastaks Vangiroodu. m. MahuAogi» istunMepSvwad Tallinna-Haapsalu rahukohtukogus 1910. aasta peale on tudija kuulutatud  : 11. jaanuaril, 8. Veebruaril. 8. märtsil, B. aprillil. 10. mail, 9. juunil, 5. juulil, 9. augustil. 6. septembril, 11. oktobril, 3. nvVembril ja 1. deT Rutuliste asjade tarwis on peale selle Veel koosrsrSmised  igal kuul 25 Fuupäewal ja 17.,- 13.j a 20. detjenkbril. Langeb 25. kuupSem pühapäeVa peale, siis on istumine järgmisel ürgipäewal. m. Puuhalg jaÄMjsDepKs. Ühel ööl Võttis linna? maht Karl Johansoni ja Jaak Sildi kinni, kui pad Wiljandi waksali juurest kimbud puuhalgusid sÄlga oliwad kehitanud ja koju Hakkasiwad minema. See warguse-asi oli 10. skp. 9. jaoskonna rahub kohtus ses. Kaebtusealused ei teadnud Vargusest midagi,  nad olemat hästi purjus olnud jck kumbki Võtnud  ühe halu kepiks kaasa. Tunnistusena toodi kaks. jämedat kasehalgu kohtulaua peale. x.Reed oliwad siis teie kapid?" küsib kohtunik. ! x.Meie ei mäleta enam, olime hästi purjus," kinnitaroad  kaebtusealused. s.Purjusolemise eest määran teile Lks kuu rohkem karistust," ütles kohtunik ja Mõistis kummagile kolm kuud aresti. w. TWp«M AMMM. Wagunite tühjakslaadimise ajal oliwad 14-aastane Anette Selge ja 11-aastaue Heinrich luhkum kergemaid titsipuid maast korjanud ja koju wiinud. Läbiotsimisel leiti puud pöningult ja aiast. Peale laste wõeti ka nende Vanemad mõõra «a--randuse  Varjamise sest Waswtusele. Rahukohtunik MõistV Vanemad õigeks, aga lapsed  andis Vanemate jäpelwaatuse alla. WiinamiiSuche eeft alaeattsltele mõisteti Tartus õllepoepidaja LuA rmieks kuuks wangi. Tööstus ja kaubandus. DaMlMa kmKMWA Pühad liginemadi. Seuep<d> rast on turule palju liha toodud. Cigu on seal koormate  laupa, kuna lambalihaga! kaAplejaib üsna rohkeste  on. Ka Vök poolest oli turg rikas. Hinnad viitvad 11. detkmbril üksstute kauvadiö lärele järchnyed: Rukkileib nael * 3 kop. teen leib „ 5 „ ai „ 6 « Nisuleib 'sepik) nael .... 5 „ Odratangud „ .... 4'Za —5 „ Kaeratangud „ 7—B „ Herned „ . . . . 5—6 m Oad „ .... 6-7 a Lüütsad „ .... 7—B „ Linnasejahu „ . . . . 5 . Nisujahu, peene 6 » „ jäme „ . . . . 5 „ Odrajahu „ .... 4 —4'/ z „ Sealiha, ferme sea kaupa, nael . , 15—16 „ Waükaliha, terme rnafika i., „ . . 10—12 „ Lambaliha, t. lamba kaupa „ . . 12—13 „ Loomaliha, t. looma kaupa „ . . 12—13 „ Köögimõi, nael 35—38 „ LauawZi „ ..... 45 -50 „ Juust _ 25-35 „ Haned (tapetult) tükk .... 140—160 „ Kanad „ „ ... . 50—70 „ Metspardid „ ...... „ Jänesed „ „ ... . 70 „ Wärsked räimed, sada .... „ Soolatud ftlguD, nael .... 5 „ Kilud, soolatud „ . 8 „ Heeringad „ . „ „ luiwatatuv, paar... ? „ Tursad, soolatud, nael 6 „ Siiad „ . . . . 25 „ Haugid, wärSked ~ . . 14—16 „ Ahrnenad „ „ ... . 13 „ Wimmad „ 13 „ Kohakala „ . 30-40 ~ Latikad „ « . . . . 15 „ Kammeljad wärsked 10 tükki . . „ Seened, toov 15 . Sibulad 5-6 „ Hapud kapsad, toop .... 6—lo „ Peakapsad, tükk . . . . s—lo „ Kaalikad „ 2—6 „ Porgandid, toop i—s « Kardulid ...... „ Hapud kurgid 10 tükki .... 18 „ Jõhwikad, toop 5—6 „ Muna paar 6—7 „ Tiindknlad 10 tükki .... - . „ Kiisad, nael 12 „ Riia Urcatata. Wiimasel ajal on jnurdewedu natule  suurenenud. Hinnad oliwad 9. dets. järgmised: ! ( Hoowilina -s-11-j- . . . . 51—52 rbl. „ . . . 45—46 „ „ D 39 —4O „ „ lvrak .... 33—34 „ „ DD 27—28 „ „ LPW .... 20—22 „ CHmilina ZK ..... 49 —50 „ „ SPK .... 43—44 „ „ PK .... . 36—37 „ „ puif Wrak. . . 22 —24 „ „ lvrak .... 20—20 „ „ D 16—18 „ DW 13—15 „ Auralina ZK 45—46 „ SPK .... 39—40 „ „ PK 82—33 „ lvrak .... 18—20 „ „ D 15—16 „ DW 12—13 „ leedulina ZK 44 15 „ „ SPK .... 38—39 „ PK 31-32 „ lvrak .... 17—18 „ | D 14—15 „ f l)W 11—12 „ Ühistegewus Äbis<pitmatMU»s on teatel oS- ' su st anud jaanuaris oma tegewust alata ja kohupiima ahju ehitada. Ka Palamuse ja Kuremaa Põllumeesteseltside  ühisel koosolekul 6 detsembril otsustati ühispiim  atalitust asutada. Segasõnumed. Mrm postiainetntkwde ftrejgt «H I9OS. aastast tuleb „Pern. Ztg." teatel 18. deGsmbril Mrnus toh- . tulrkule harutusele. j WävskÄ kMh oti eila õhtu ja öösel sadanud. TeM M sellepärast nWdi Jälle paremaks muutunud, Ml B roaiatt kaupadega linna pääsemine kergemaks läheb, Kulmamõõija näitas hommikul 6 pügalat. > Lmchimna Pausil Brqhm on oma Soome konts sermreistst tagasi jõudnud ja mõtleb mõneks ajata) kodumaale Jääda. MatoptaNttKmta Hätjis uulitsal on sellel nädala! JtOlia maastiku pildid, Neapoli linn ja Vesmvi tulepurskamise  mägi näha. Pildid !0U huwitawad ja waatamisemäart.  » . %mtm BWwtt prof. W. TMsch peab esmaspäewal  14. detsembril Wene seltsimajas ettelugemist aine kSMus". Prof. Tthisch on Lombroso zaSchaeko õpllane.Nietzschesei näe TshiKch mitte anarhist».  nagu Prantsuse õpetlane Foulleö seda teeb. waid! uue tugewama kõlbluse kuulutajat. Soowitaw et Wene keele oskajad rohkeste huWitawak kõnet kuulama  ilaheksi-Wad. m. ZhMimÄE MmSt KchMW oli Haapsalu kreisiS  tänawu 70. Õnnetused ja kuritööd. SsuMOW. 10. skp. hommikul kell i / i 9 helisesiwah Pärnus tulekahju-kellad. Tuli oli Ükejõel Katarina uulitsal olemas Juurika majas teadmata põhjusek lahti pääsenud. Ehk küll tuletõrjujad Varmalt kohale jõudsiwad, põles siiski maja peaaegu täitsa Mahai Maja oli tuleõnnetuse wasw kinnitatud. I. Äkiline fütm. ©ila jäi Waksali Miestee Padise walla talupoeg Jakob Paulmann äkitselt hai-i geks. Teel haigemaja poohe suri õnnetu peaajurabanduse  katte ära. > WaoOHed Balti MwsMD «MWs. Witznasek aja! on Balti pumvilla Vabrikus sagedaste wärgusid toime pandud. Ja ehk küll süüdlasi kohtulikule wastutusele  on mõetud» ei ole marguAe Orw sugugi! Vähenenud. Wabrrkiuvalitsus annab teada, et hiljuti wargus» eest järgmffi isikuid on karistatud: DAmta Ratas 4- kuulise Vangistusega, 2) Pauline Wälbe 6=TuuliFa w., 3) Elffabet Perkholz 3-kuulise w. ja 4) Minna Sala 4-kuulise Vangistusega. Meie oma poolt möiHtme juurde lisada, et wargused  tööliste juures sellepärast määd on wõtnudz et nad praegu endid sel mifil ei wõi kdrvaldada. ega ka üksteise peale mõjuda kui see paari aasta eest oli, Wabamatel aegadel peeti Vargust tööliste seas häbiplekiks  ja see, keda Varguse pealt kätte saadi, lauges  töiste põlgtufe alla. Nüüd ei saa töölised üks-» teise peale niisugust kõlblist mõju Orvakdäda ja selle-! pärast ei ole ime,- et Vargused suuvenewad. f. Wargzched. Nagu kuulda. Varastati Kompasnch uiN. nr. 40 hoomi pealt 2 küsivama pandud ipaijoj ja waip ära. Juhkentali uul. nr. 2 Varastati eilä ühest juukfelöikamise-ärist 6 habemenuga Ja 3 juukse- Tdikamise-Masinat. Heeringa uul. nr. 12 Varastati Johann Kruusimäelt hoowiruumis, kuna ta seal magas.-14  rbl. raha ära. Eila wõeti Narma maantees kaks töölist Anton Meigas ja Aleksander Abel kinnis kes sadamast 50 naela süsa oliroad Varastanud. >—; J wan Rebaselt marastati ühes trahteris Suurel Tartu maanteel 216 rbl. raha ara. Kirjawastused ;P 9o g-e. Kahjuks olete liiga pikalt kirjutanud: ligi 10 lehekülge lihe kantselei iile seda ei olnud kudagi wõimalik  lel e mahutada. Telegrammid. Peterburi telegrafi ageoturl poolt) HeWrMt. Eila maksis Soome riigipank ülejäänud  osa 20« miljonilisest sõjawäemaksust Wene rist fiirenteisse ära, maha arwatud 1.632.411 marka Soo-, me Mnväejggude waranduse eest. mis Wene sõjawäe- Walitsuie kätte läks. Briispellst. Kuningapaar sõitis pidulikult pea-- linna sisse. Parlamendihoones, tichu teiste riikide saab toimad. diplomatia korpus ja «alitsuje esitajad kokku olnvad tulnud, mandus kuningas konstitutswnile truudust.  esiteks Prantsuse, siis Flamandi keeles. Peale selle luges kuningas trooniköne ette, milles muu seas riigipea kohustest laiemalt räägita?e,- kuningas pead riigiwõimu hoidma, rahroa soowisid tähele panemas ta peab Vaeste saatust atoma, peab õigluse  ja seaduse-teenriks olema jn-e. OdesMt. Suur Inglise aurulaew jäi madala peale kinni. Peostmisetõõd takistab tormine ilm. Saumrast. Samara-Siberi ja Sotnara-Turkestani telegrafiwõrkude tulbad on mitmes kohas jäätise läbi maha murtud. Selle tagajärjel tuleb õigel astri kättetoimetamises takistusi ette. - BlAmüestM Kurjategija, kes Bratianot laskis, hüppas enesetapmise mõttel maja teise korra ofnastj alla. ' '"j Bomdeist. 8. dets. õhtul tapeti Nastki linnas kohtunik  Dshakson ära. N asi li maakond oli wiimastek aastatel mässu keskkohaks. . Lissabonist. Uus kabinet seisab Vabameelsetest koos: Beirao ministerpresident. Willaka  Välimiste  asjade ja Dias-Kosta sisemiste iniW' nister. i Permist. Erakorralisel koosolekul määras linnas Volikogu 200.000 rbl. politehnikumi heaks. Moflwwft. Õö-päeroa jooksul jüimaV 11 inimest kolerasse haigeks,- 3 inimest suriwad ära. haigeid ons 30 inimest. Jaroslruosft. Waimulikus seminaris algas rolmes Lassis õpetus: ühtlasi andsiwad õpilased ka palwekirja  ära, milles üleüldisharidusliste õpeasjade eeskawa  laiendamist ja ülikoolidesse sisseastumise kergendust  palutakse. 120 kasroandikku heideti koolist wälja. Ilma- (meteorologia-) teated Tallinna sadama meteorologiajaamast. 11. detsembril 1909. Eila õlitul ja täna öösel oli kange tuul ja Inmetors^ Rr SBS PSew«»eht. 190 C WaStutaw toimetaja G. E. Luiga. Wäljaandjad vr. mod. Z. Luiga ja B. MäuK. Eila k. 1 p. | Ei!a k« 9 5. Täna k. 7, h. Baiometer m/m. . 756,4 749,8 748,3 Termometer C . . —5,8 4-5,7 —6,2 Niiskuse % . . 90 93. 87. Tuule siht ja " SO OSO OSO kiirus. .... 9 m. 1 sek. 15 m. 1 sek. 6 m. 1 sakz iäademed m/m . . 0,0 i 0,1 0,2