selts ühtlasi ka laulu ja muusika selts. Häätegew selts wõiks kirjandust wälja laotada,  kirjanduse põllul töötada, seega rahwa maimu walgustada ning see oleks jällegi suur haa tegu jnd. Ja nii oleks häätegewal  seltsil siin küllalt lai tõöpiir. Seltsi tegewuS wõiks iseäralistesse komiteedesse  ära jaotada, näituseks waestele abiandmise, karskuse, muusika, kirjanduse, näitemängu ja meel muudesse komiteedesse. Siin töötaks iga üks sellel töõwäljal, mille ta omale walib, ja kaupleks nende talentidega,  mis Looja talle laenanud on. Need oliwad meie mõtted Eesti seltside ühendamise aöjas lühidalt. Meie arwame, et kui need mõtted teoks saaksiwad, siis oleks see küll Kuresaars Eesti elule kasulik Kui aga ühe ehk teise seltsi tegelased nende mõtete awaldamise läbi oma isetundmuses haawatud tuimemad, siis palume neid meid lahkesti -vabandada, sest need mõtted ei ole mitte pahatahtlistes püüetes awaldatud,  waid püüetes Eesti seltsi elu Kuussaares  edendada, mis ka iga ühe seltsi tegelase õige soow peaks olema. Soowib aga keegi selles asjas siin ka oma mõtteid awaldada, olgu wastu ehk poolt, siis palume  seda siin kohal wiisakas toonis teha. 0- !>. nägu lai, suu inetu j. n. e. Ainult ta filmi mõis ilusaikö nimetada- Kui ta parajasti haige kambri astus, tuli mul järsku meelde: Ehk wõiks ma ka õpetaja herra ? temale wastu kogeltades. Ta waatls waljult mu otsa. Teie? BiiZ waatis ta aga wsel natuke aega mu otsa ühe pilguga, mis minu luust ja lihast läbiMiZ, nagu oleks ta mu südame põhja waatanud, mida ma waewalt wälja jõudsin kannatada. Ei mitte, ütleS ta kindlalt ja kaunis järsku natuke pääd raputades, haigel on oma Jumalaga üksi tegemist. Teie tund ei ole weel tulnud. Siis üllcs ta weel ära pöördes: Aga fee tund tuleb, ta tuleb tõesti, selle pääle wõite julge olla! Millas? see on alles Jumala käes. Mis ta nüüd õieti sellega arwaS? Wöib ju olla, et temale minust ning minu arwamiStcft  usu asjades midagi ette oli räägitud. Öeldi mulle, et ta ka üks neist wanatmoodi ujklikkutest olla, keS aga sugugi minu meele järele ei olnud. Wist arwaS tema, et ma mitte küllalt usklik ci olnud, et ta mulle Issanda armulauda ei lubanud. Ning niisugust kanget filmateenrit nimetati armastuse  teenriks. Ma raputasin pääd. Püha toimetus oli möödas. Ma leidsin haige wäga rahulikus ning iseäranis wagaS oleluS. Ta silmadest wõisin näha, et ta nutnud sli. Wist minu pMst? Ainult üks soow on mul weel siin maa Ml: Peaksid sa ka weel Jumalat tunda saama. Aga ma tean ma tean, uökuma ei wõi keöani sundida mk peab meie juurde tulenmk , Kui imeteguiiv sünsib ja. Muidu aga mitte, mõtlesin mina. Ara turwasta mitte, mu armuke, wastasin mina, et teda rahustada. Wöib olla, et ms ehk j»ha tee ?SSI olengi- Kas tõesti? Ernst kas tõesti? Ta silmist ja näost paistis rõömulik olek -välja. Si-S raputas ta aga jälle pääd ning kurblik olek asus ta silmi- Päew läks mööda ilma et midagi iseäralist  ette oleks tulnud. Wastu vhtut läks palawik jälle suuremaks- Gertrud jäi küll magama, aga see uni oli rahutu. Niipea kui ta öösel ärkas, tahtis ta juua. Homikut wastu oli uni natuke rahulikum. Ma uinusin wiimati omas -väsinud olekus leentooli pääle ka ära- Ernst, Ernst ole ettewaatlik suur must rist lukkub otse sinu pääle hoia ennast kvrwale, kas sa siis mitte ei näe? Ära naera mitte, Ernst, see naer on hirmus ah, sa polegi ju Ernst, tagane minust, saatan! Ta karjatas korra jäi aga siis jälle magusemakS- Ta püüdis ütelda: ma uskusin aga fiiS ei suutnud ta mitte enam arusaadawalt rääkida- Ma seisin hirmu ja ahastust täis püsti ta woodi ees. Trudike, mu armas Trudike ma olen su juures, Ernst sinu Ernst. Ta ci kuulnud mind aga mitte. Natukese aja pärast hakkas ta jälle jampsima(Järg  tuleb-) Sõda. Port-Arthnris, 18- webr. Kontreadmiral  Essen on meremäe ohwitseride seltsis siia jõudnud. Admiral Makarowi siiajõudmist oodatakse. Tshisust tulnud sõnumite järele olla 30 penikoormat Tshisust idapool üks Jaapani miinipaat põhja läinud. Wiimastel päewadel walitseb sõjategewuses täielik waikus. Nähtawasti on Jaapani laewastik kas tormi pärast wõi süte muretsemise otstarbel tagasi läinud. Jaapani kaubalacwade rusude ärahäwttamise  juures leiti laewadelt pääle süte ja petroleumi ka kaltsiumi (lubjaollust). ArwatawaSti pidi kuradlik plahwatus sündima. Põlew petroleum pidi meepinda mööda sisemisesse lahte laiali lagunema. Jaapanlased salgawad oma kabju edasi. Tokios, 20. webr. (4. märtsil.) Wene wäed, kes hiljuti Wladiwostokist Posjeti lahe poole edasi liikusiwad, läksiwad 19. webruaril Korea piirijõest Tumanist Haiengo ligidal üle. Berlinis, 21. webruaril (S. märtsil). Shunghaist saadud teadete järele on teine Jaapani wäeosa teel Jda-KoreaSse: maalemineku  kohaks saab wististi Fusan olema. Wladiwostokis, 22, webr. kell 1,25 minutit tõuna ajal liginesi-vod 5 waenlase soomuslaewa ja 2 ristlejat Askoldi saare poolt, seadsiwad ennast lahinguwalmis ja hakkasiwad kaugelelaskwate suurtükkidega umbeS 8 -versta rannast eemal kindlustele ja patareidele tuld andma. Tuli oli rutuline ja hoogline. Kahju ei ole sündinud  ; üleüldse on waeulane kuni 200 pauku lasknud; tuleandmine kestis Sö minutit; kell 2 ja 20 minutit lõppes tuleandmine. Waenlane läks ära Askoldi poole; ühtlast ilmus Askoldi lähedale 2 miinilaewa  ja kaks Maydelli maanina lähedale. Waenlase laewad oliwad kangesti ära jäätanud. Pääletungimist tuleb tagajärjetaks tunnistada.  Linna elanikud jäiwad kõik aeg täiesti rahulikuks. Peterburist. 24. webruaril. Maawalitseja  tindral-adjutant Aleksejewi tele« gramm Keiserliku Majesteedi nime pääle Mukdenist 23. weebruaril: 22. webruari telegrammi täienduseks teadustan Teie Keiserlikule Majesteedile: 22. webruaril kell 1. 25 min. P. l. hakkafiwad 7 waenlase laewaft 5 tuld andma, mis Suworowi ja Linewitshi kindluste, linna ja reidi pääle oli sihitud  ja jõe orgu mööda käis. Tuleandmine  kestis kuni kella 2. 15 min, miSjärele  Jaapani laewaStik ära minema hakkas ja wastu ööd kell 5. 30 min. waatepiirist kaduS. Patareidel ja kindlustes ei ole kahju mitte. Linnas on üks madrus haawatud ja naesterahwas surmatud. Praegu saadud teaduStuse järele on waenlase laewastik täna hommiku kell 8 uuesti kindluse waatepiiril mähtawale tulnud. Saksa leht „Neue Fr. Preise" kirjutab sõja kohta: Kui roosiline sõda jaapanlastele õieti on, saab neile alles siis täiesti selgeks, kui nad -venelaste poolt maal lüüa saamad. Mida kaugemal merest esimene lahing tuleb, seda hirmsam, on löök, mis jaapanlased saamad. Nimelt on Wene kasakad need, kes kõrwalt ja seljataga Jaapani sõjamäele kallale kippudes ta -viimse meheni wõiwad ära häwitgda. Wene kindrali Perpitski juhatuse all, kes nüüd Turkestani sõjawagede komander on, oli 1900. a. Hiina sõjaS 4000 jaapanlast. Ta ütleb, et jaapanlased küll wäga julged ja mahwad on, aga juba wäikene kaotus ja löök sünnitab nende ridades kartust, millele kergesti suur hirm jäWneb>  Päülcgi ei ole Jaapani sõjawägi õiget sõda meel näinudki; sõda 1894 —95. a. oli ainult jalutuskäiguks Koreas ja Ljaodungi lahe kallastel. Jaapanil puuduwad  ka harjunud kindralid ja ohwitserid. Jaapanlased, keS Berlinis ja Parifis hariduse saiwad, wõiwad küll.rohelise laua taga hääd asjatundjad ja -väeülemad olla, aga sõda Euroopa mõttes on neile tundmata.  Niisugust sõjawüge, nagu Jaapani oma on, ei pea, kui talle hirm paale tuleb ja ta põgenema hakkab, enam keegi kinni. Sõjawäge, kes sunnitud on taganema.  ei hirmuta miski asi nõnda, km alaline tagaajamine tubli ratsawäe poolt. Napoleoni I. sõjamäe saatus 181? a Wenemaa lumelagendikkudel on koigue tuttaw. Wene kasakad kihutasiwad teda wahetpidamata öö kui päew kõigilt poolt taga ja temast langes teel Weikseli jõeni 200-tuhat meest. Esimesel jaapanlaste kaotusel Mandshurias wõib niisamasugune järeldus olla. Sõjawäljal langenud sõjameeste nimed  awaldab „Walitseja Teataja" oma 43. numbris. Meie kodumaalt leiame sääl langenute hulgast ainult mõne nime: „R>-twisani" meestest Jaan Martseri maakonnast. „Warjagi" päSl on Karl Spruga langenud; kodukohta pole temal teada autud, aga 4a wõits nime järel lätlane olla. La Theodor Jchrt- Möndasugust. Käärimata wtinamarja mahl püha õhtusööma-aja juures wõeti e sinust korda tarwitusele Johannese kirikus FlcnSburis. Flensburis on nimelt karskuse-liikumme suurel wiisil maad wõtnud. Ehk kül flenSburilaStel mingisuguseid eeskirju pühal vhtusööma-ajal tarwitusele tulema weini kohta ei ole, siisgi näitab see, et säälsed maimulikud mehed täiesti karskele inimesele südametunnistuse sundi pääle ei taha panna. Mõttetera. Kõnelema õpib inimene wäga mara ja waikima wäga hilja mõnikord ka mitte sugugi. 9, Saarlane, 190 4.