Sakala It- 72, Mikjanäi», W. septembril. 1905. Ilmub kaks korda nadalis, iga eSmaSpaew ja ueljapaew 28- as aastakäik. Politika, kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hind: aaStaS postiga 8 rbl. SV kop. postita llrbl. Sv kop. Waljamaale aastas S , pooles aaStaS » ,80, Ükfik nummer maksab 4 kop. Kes 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata ehk 7 protsenti. Kuulutuste petitria ruum maksab S kop. lehe eesotsas 1S kop. Toimetuse adress. „Sakala" toimetusele, Wiljandiy Wenekeeles: L?. pvA»»v» rusoru Linnawalitsuse teadaanne. Riigi wolikoguSse Valimiste korra põhjusel wõiwad naesterahwad, kelledel WiljandiS Vähemalt  ühe aasta jooksul liikumata waranduS olemas on. mis Vähemalt tuhat wiissada rubla wäärt on (praegu makSwa kubermangu-maamaksu hindamise  järele), ainult oma abielu-meeste ehk oma poegade läbi riigi wolikogu walimiStest osa wõtta. kui nende abielu-mehed ehk pojad Vähemalt 25 aaStat manad on, kui nad kuskil koolides ei käi, tegewaS sõjamäes teenistuses ei ole ehk politsei teenistuses ei seisa ja kui nad Wene riigi alamad  on. (Walimise seaduS 6, 8, 9 ja 32). WalimiSte seaduse K 32. järele on neil inimestel,  kes oma naeSte ehk emade asemel Valimistest  osa wõtta soowiwad, waja, selle üle linna Valitsusele, kelle kätte Valijate nimekirja kokkuseadmine  on antud, teada anda. Sel põhjusel, mis ülemal üeldud, palub linnavalitsus neid, keS ülemal tähendatud põhjustel  oma abielu-naeSte ehk emade asemel walimiStest  osa soowiwad wõtta, kuni 30. sept. s. a. linnavalitsusele selle üle teada andma, ja nimelt kaS kirjalikult, ehk suusõnaliste seletuste läbi. mida linna ametis kella kümnest hommikul kuni kella üheni pääle lõunat awaldada tuleb. TeadaandmiSteS piawad abielu-naeSte ehk emade päralt olewate liikuvate waranduSte hüpotegi numbrid ja abielu-meeSte ehk poegade ees- ja sugukonna nimed karva päält õieti üles antud olema. § 16 punkt a ja ä järele võivad kreisis kauplevad gildi-kaupmehed, tööstuste pidajad, kui ta aurulaeva omanikud, teS mitte vähem kui S 0 rubla aaStaS tööstuse põhjus maksu maksavad, riigi volikogu valimistest osa võtta, mil põhjusel  nimetatud isikud, eksituste ärahoidmiseks, selle läbi üleS kutsutud saavad, niisama kuni 30. sept. j. a. linna ametile selle üle tarvilist teateid ette panna. WiljandiS. >3. septembril 1905. Baltimaa küsimus. Nagu juba waremalt öeldud, arutatakse praegu ka väljaspool Wene piirisi praeguste Baltimaa  olude üle. Et saal awoldatud mõtetes mõndagi huwitawat leida ou, siis kanname tähtsamaid  neist ka oma lugejate ette. Nii kirjutas hiljuti Zeitung'i" Peterburgi sönumesaatja  praeguste siinsete olude üle järgmiselt: Niipalju kui sakslaste kultida töö siin häädtegew oli, niisama kitsa silmaringiline oli nende sisemine politik. Selle asemel, et siinseid kohatisi elanikka täielikult ära saksastada ja sel wiisil siin Saksa rahwust tugevaks teha. jäiwad sakslased juba sel. lega rahule, et siin oma usku laiali laotasiwad, kaks miljoni eestlast ja latlast siinse kulturale võõraks jättes, kuS juures fanatilik seisuste- polittka  nii kaugele ulatas, et eestlastel ja lätlastel Saksa keelt rääkidagi ei lubatud. Sellepärast ei jõudnud, kui siin venestamise politika pääle hakkas, Baltimaa sakslased sellele mõjuvalt  astuda.  nagu see Soomemaal sündis. See eksitus hävitas Baltimaa sakslastel igaveseks ajaks nende endise võimuka seisukorra ära. Dewokratliste aatede laiali laotamine annab nendele lõpuliku hoobi, sest et sakslased oma politikat muuta ei suuda ja sellepärast ei suuda nad endid eestlaste ja lätlastega ühendada, et oma endise suuruse, jätiSseid päästa. Eestlased ja lätlased astusiwad, parast orjapölwest  vabastamist, sakslaste wastu üles, kus juures nad mäe wöimuga kõrgema kultura poole püüdsid, toll tollilt maad oma alla wötteS. kus juures sakslased neile neid püüdeid Võimalikult mörudaks püüdsid teha. Neilt, kes maa päriS-rahwa keskelt wälja tungisiwad, nõudis sakste seltskond, et nad oma rahvusest lahti ütlekfiwad, mis neil selle tingimiseks  oli, et sakslaste sekka waStu wõetud saada, ehk kül seesuguStelgi juhtumistel, seisuSliste eelarwamiste  tõttu, lähenemine ainult pääliskaudne oli. See andis Eesti-Läti rahwuSliseks isetundmise  ärkamiseks esimest põrutust. Oma tundmustes haavatud olleS, pöörfid nad endid kaasabi otsides venelaste poole kelledel eestlaste ja lätlaste vastu miskisugust eelarvamisi ei olnud ja neid Saksa mõju nõrgendamises aitafiwad. Pärast seda algas vali venestamise politik. Sakslased oleksid pidanud  oma seisukoha kaitsmiseks, aegsaSte Wene keelt kätte õppima, et neil võimalik oleks venestamise  voolust soovitavat teed mööda juhtida. Aga nad ei teinud seda, vaid jäiwad jöuetumadeks  kõrvalt paalt vaatajateks, kuidas venelased nende kultucalist omandust höwitasiwad. Sääl juures ei või aga seda ära salata, et läbitömbaw tuul Wenemaa poolt Baltimaa keskajalise olukorrasse  värske õhu woolusi tõi. Lõpuks mõjusiwad venelased aga ometi ainult selleks, et kulturlist pinda alandasiwad, ja s ell eg a, et Eesti-Läti elemendi tugevamaks  tegemises ligiaitasivd, tasiwad nad madu oma rinna pääl suureks." s! S. t.) Sellest aru saades, tahtis Wene valitsus nüüd uuesti sakslastega lepingut teha, aga siis selgus, et see hilja oli, sest et Saksa element oma jöuu oli kaotanud. Sellepärast ei jäe sakslastel praegu muud midagi üle, kui kurvalt päät vaadata, kuidas nende waimline pärandus ära röövitakse, ja endid sellega trööstida, et tulevikus Wene valitsusel  siin käsi veel halwemine käib, kui praegu. Edasi seletab „ Frankfurter Zeitung," et sakslased  Wenemaale alati kõige truuimaks tueks on olnud ja et sakslased Wenemaale palju kõrgemaid  riigi ametnikka on annud, kellede hulgast walitsu seles ägeduste köigewaname elsemad  tued walja kaSwafiwad, ja tõendab ühtlasi.  et Wene ametnikud siin iga lugupidamise on kaotanud; niisama kui ka see selgunud olla, et siinsed Wene hariduse tegelased olla olnud. Selle Saksa lehe kirja kohta tähendab „Rishk. Weftnik:" „Meie omalt poolt lisame sellele juurde, et wenelaSte tähtjuse langemiseks siin just „riigitruud"  sakslased iga pidi ligi on aitanud, keS, nähtawaSte, praegugi kõike jöuudu selleks kokku wötawad, et kohalise pärisrahva ja Wene valitsuse  vahel vastikuid olust luua, vististe oma uut politika programmi tälde saata püüdes, see on. et Baltimaad muust Wenemaast sumu erandada  ja seda täielikult saksastada. Selle otstarbega  panevad nad muinasjuttusi Wene valitsuse vastu mässamisest, täielikust rewolutsionist jne. käima. Sellesama otstarbega püüavadki sakslased politsei võimu oma kätte saada, asutavad sõjariistus  iseenese kaitseringkonde. mõtlevad  palvekirju välja, laimavad avalikult kõike, mis „Wene" on, kirjutavad sellest, et vaja on, Saksa vaimu laiali laotamise ringkonde luua, sääl juures mitte oma „riigi - truudust" meelde Pühapäeval HS sept. t»O5 a. Witjandi GeSti põllum feltfi saalis Aino Tamm e Illlltsert. Piletite müük A. Renniti raamatukauplusest