wana muistseaja ebausu riismeks arwata, mis rahwaste südamest ära ei ole kadunud. Sest ebausk on umbrohu juurte ja seemete sarnane, mis ialgi põllu seest tükkis ei taha kaduda- Ristiinimene peab teadma, kelle käsu järele küli ja leikuS ei pea löpma, kes kõigile rooga annab ja lojustele oma söömist. Mõistlik ristiinimene teab, e t kõik häü andmine ja kõik täiS and on üleniell ja tuleb maha malguse isast, kelle juures ei ole muut mi st ega wahetamise marju. Jak. 1, 17. See walguse isa ei ole mitte kuu, maid see, kes kuu on loonud  ja taewa laotusele käima pannud, walgust andma öö ajal- On see siis kõik puhaS ebausk, et kuu taimeste ja loomade kaswamise kohta mõjub? Küsime tähetarkade ja looduse uurijate käest, mis nemad arwawad. Looduse uurijad seletawad, et taimeste ja elajate kaswamine niiskuse, soojuse ja walguse läbi edeneb. Saab meie maakera kuu käest neid asju? KaS kuu soojendab maad oma walgusega?  Tähetundjad ütlewad suuremalt osalt ei, mõned arwawad, et kuu niipal.u maakerale soojust annab kui küünla tuli 59 sammu kaugusel- Seda on otsatu pisut. Wiinal üteldakse soojendaw wägiolewat; kui meie nüüd ühte monopooli pudelit 59 sammu kauguselt wiinafõbrale paljalt näitaksime, kas see teeks teda nii kaugelt juba soojaks? Ei poolesgi! Ta paneks ehk küll keelt nilpsama,  aga sooja püäd ta ei saaks Kaeral on hobuse kere kohta kaswatamise wägi, aga näita temale 59 sammu tagant iga päew kaera kotti, siis ei kaswa ta ka mitte. Nõnda ei wõi kuu oma soojusega taimede elule kasu ega kahju tuua- Aga ta wa lgus  on imelik, ehk teeb ta imetegusid? Suuri tegusid tõesti mitte, sest tema walgus  on tume ja külm- Kuu walgus ei mõju mitte rohkem maakohta kui ühe rikka mehe lahke nägu, kellel külm ja kalg süda rindus  on- Onne ja sigidust ei tule sellest kellegile- Niisama on lugu niiskusega.  Rahivas ütleb: Kui noor kuu luuakse, tuleb teist ilma. Wale! Tähetundjad  on mitu kümmekond aastat ilinade muututist üles märkinud ja leidnud, et noorel kuul meel kõige wähem ilmade muutmist  ette tuleb- Kuu ei mõju siis pilwede, ega tuulde, ci wihma ega lumesaju kohta midagi. Ta ei anna inimestele ega loomadele,  ci kasumist ega kidumist, ei termist, ega haigust- Paljalt seda õpetawad ilmatargad,  et kuu oma külgetõmbamise mäega merewee maaruma paneb, nõnda, et meri 24 tunni sees tõuseb ja wajub. Nõnda ei ole meil siis kuust midagi karta, ega midagi loota- Kui meie aga tema kumawat waikist nägu taewa wõlwil näeme, siis tuleb tahes ehk tahtmata meele: Kuu näeb palju kurja ja hääd, mis inimeste laste keskel sündinud, aga tema suu ei räägi sellest sõnakestgi kellegile —> aga inimene  räägib palju, mis ta silm ei ole näinud ja mis ialgi pole sündinud. Kui kuul udune, sinikas tara silma ümber, siis ütleb rahwas, et kuri ilm on tulemas, kui mehel sinine rõngas silma ümber, siis on üks kuri ilm möödas ja teine ees oota. Kuud warjutakse ikka siis, kui ta täis on, meest warjutakse ka siis, kui ta täis on. Kuu on siis kõige selgemas walguses, kui ta täis on, inimene on siis kõige paksemas pimeduses, kui ta iseenn  a st täis on. Kuu on noor, saab manaks, kaob ära ja tõuseb uues nooruses, inimene on noor, saab manaks, koob ja tõuseb uuele elule. Kuu käib ikka, olgu ta madalas wõi kõrges, taewa teed, inimene oled sa madalas, ehk kõrges seisuses käi ka ikka taewa teed. nlld teda ametist lahti lasta. Et oga oma leiba mitte kaotada, oli Pcachwits ennast wiimaks oma peremehe tahtmist alla painutanud, arwatcs, et see jutt Berlini wiljakaupleja üle wale pidi olema  ja lootuse järel tema selsamal ööl piiri päüll pidi tagasi jõudma. Winü reisimise korral oli oga peremees tõotanud ise tema haige abikaasa eest hoolt kanda ja tohtriga jutustada ning teda, kui ta teisel päemal pidi parem olema, tema mehe ära olemise pärast waigistado. Siis oli ta raudraha kapi lahti teinud ja need 11,000 kuldnat raamatupidaja kätte anuud. Selle pääle oli raamatupidaja koju ruttanud,  et enne reisimist oma haiget abikaasat näha ja ülikuube selga panna. Säält oli ta otse teed maksalt läinud, kus ta asjata kuni wiimse silmapilguni oma pere tulekut  ootas, aga et teda näha ei olnud, siis pidi ta pileti kuni Wiini wõtma. I Nõnda oli raamatu pidaja tunnistus; kohus oga ei uskunud seda mitte, waid pidas seda üheks kawalaste wälja arwatud maleks, mille läbi kacbtusalune ennast oma kahekordsest hirmsast kuritööst püüdis wabastada. Tema tunnistus nende 11,000 kuldna ja Wiini üle, sai tunnistajate läbi tühjaks tehtud. Teised kontori inimesed ei teadnud raha saatmisest ega Hartfeldcri uuest ettewõtmisest mitte midagi ja kontori  sell' Markardt, kes hakatuses selle 11,000 kuldna ära wiiakS oli wälja wa- litatud ja kellele raamatupidaja ütelust järele tema oma juures olemisel sest asjast  oli teada antud, tunnistas, st ta sellest midagi ci olla kuulnud, kuna tema ometi arwamise järele raamatupidaja «vabastamiseks  slels pidanud rääkima, sest et ta sagedasti tema majaS «võõraks käis. Ka see jutt Berlini wiljakaupluse pankroti jäämisest oli wale lori; pangopidajal Mõi-- sewitsil e« olnud ialgi seesugust mõtet pühe tulnud. Et keegi teine seda mõrtsuka tööd oleks wmnud teinud olla, seks ei olnud miSgi sugust aimamist ja nii tunnistati siis PrachwitS süüdlaseks. Kohus mõistis teda surma, oga riigi «valitseja arm muutis  seda surmanuhtlust eluaegseks mangi polnuks. Isamaalt. Kuresaarest. Liiwimaa kubermangu walitsus  annab Liiwimaa Kubermangu Ajalehes teada, missugused «valjaanded Saaremaal maa- maksust 19V1 a. maksta tulewad. Väljaminekuks on üleüldse 19,500 rubla määratud. Sellest summast läheb: 1) postijaamade ülewalpidamiseks 400 rbl.; wangitapimajade kütmiseks 150 rbl.; 3) ivangikojade ülewalpidamiseks 2300 rbl.; 4) kreisi wäeteenistuse kohtu ülewalpidamiseks 1070 rbl.; 5) wäiuast ülekäimise korraldamiseks 1000 rbl.; 0) politsei ametnikkudele korteri ja sõidu kuludeks 1550 rbl.; 7) kohtuuurijale korteri ja söidukuluteks 550 rbl.; 3) Liüvimaa kuberneri herra korteri kütmiseks 270 rbl.; 9) süldade parandamiseks  800 rbl.; 10) Sinowjemi sülla parandamiseks  325 rbl.; 11) postijaama, tapimajade ja KuiwaStu  kõrtsi parandamiseks 600 rbl.; 12) iverStapoStide  ülewalpidamiseks ja parandamiseks 50 rbl.; 13) maalaatsaretile abirahaks 625 rbl.; 14) pidalitõbe wastu «võitlemiseks ja terwisehoiu korraldamiseks 1200 rbl.; 15) rubipanemise komitee  üleivalpidamiseks 60 rbl.; 16) loomatohtri ülewalpidamiseks ja loomahaiguSte wastu tõrjumiseks  1200 rbl.; 17) Kuresaare meremeeste koolile abirahaks 200 rbl.; 18) «vangide ja käskjalgade  saatmiseks 400 rbl; 19) soldati leskedele abirahaks 50 rbl.; 20) laatsareti asutamiseks «väikse wäina juurde 1000 rbl.; nägemata wäljaandmiste  pääle 1500 rbl. Ülemal nimetatud summa 19,500 rbl. maksetakse  a) kroonumaade päält, mis talupoegade käes pidada 5544 rbl. kop. rendi suuruse järele, b) päriSmõisate päält 7086 rbl. 59 kop., iga haagi päält 4 rubla 33 kop. aastas ja niinelt mõisamaadest 309 haagi päält ja talumaadest 827°6/to haagi päält. Ülejäädaw raha tasutakse sellest rahast, inis 1900 aastast üle on jäänud. Siiaajani wabaStati Saaremaal kõiki neid isikuid «väeteenistusest, kes koolmeistri ametit oliwad. Nüüd aga ei ole sellest mitte küll, kui liisu alla tulew noormees nimetatud ametis on, waid ta peab tunnistuse ette tooma, et tal ka koolmeistri seisuse õigus on, sest ainult niisugused isikud saawad koolmeistri ameti tõttu «väeteenistusest «vabaks. Et Saaremaal niisuguseid koolmeistrifi «väga wähe on, siis tuleb küll edespidi  siin algkooli koolmeistritest puudus kätte. Teiseks ei mõi ju isik, kellel koolmeistri seisuse Möndasugust. Kuda Amerikas kuulsaks saab. Chicago  ülikooli prohwessor Crook kõneles inimliStest  nõrkustest, ja tähendas selle juures enese kohta: „Mina ei ole ialgi mandunud,  alkoholi joonud, suitsetanud ega naisele  suud annud." Wiimast ütelust peeti nii haruldaseks, et seda iga ilmakaare poole tclegrahweriti ja ajakirjanikkude salgad Crooki jutule kippufiwad, et tema haruldasest  eluloost pikki kirjasid awaldada- Crook on 37 aastane ilus poissmees, ja clab ameti wahemgadel Parisis. Ta saab nüüd iga päew ssdandeid kirjasid, milles teda kiidetakse, osalt ka narrilaseks tehakse; kõige enam on aga kirjade seas abielu ettepanekuid  õrnasoo poolt—  Kuidas Jaapani naeSterahwad omate meest otsimad. Wümasel ajal on Jaapanis nagu lääne Europasgi kuulutuste abil mõrsjat ja peigmeest otsima hakatud. Üks niisugune Jaapani koSjakuuluius  käib järgmiselt.- „Mina olen ilus neiu. Mu juuksed on pilwede sarnased ja mu nägu wvib ilusa lillega wõrrelda. Mu keha on painduw  ja sale, nagu paju. Mul on raha küllalt, et ma armsa mehega käsikäes ilma mureta wõin eluteed käia, päeival lillesi maadelda ja öösel kuu poole silmi üles tõsta. Kui tark, haritud, ilus ja meeldiw meesterahwas soowib, annan ma häämeelega temale käe ja südame." Keegi ameriklane on wälja armanud, kui palju reisijal maksta tuleks, kui ta raudteel maakera  päält päikese juurde tahaks sõita. Ameriklass  orwamise järele läheks sel sõitjal SSO,OOO dollarit tarwis ja see raha kuluks täitsa sõidurahaks  ära. Kui reisija tee! wahel kehakarastust tahab osta, siis peab ta taskuraha rohkesti kaasa wõtma, sest kui rong S 0 kilom. tunnis sõidab, sus kulub sõitmiseks 2600 aastat ära. KeS kitsarööpalisega  sõidab, peab teadagi meel suurema lsiwakoti kaasa wõtma. M 19, Saarlane 1901