min- alla. Oma senisele kohale sai ta jaanuari-kuul 1904. aastal. Lätlased ja sakslased. „Düna-Z" teatab, et wiimasel ajal Läti ja Saksa tegelaste wahel läbirääkimisi peetud, kuS Läti-Saksa wahekorrasse puutumaid  küsimusi harutatud. Leht teatab, et mõlemilt poolt wõimalikuks arwatud sarnast wahekorda rahwaste wahel sisse seada, nagu see Soomemaal soomlaste ja rootslaste wahel on. Sakslased jäänud läbirääkimiste msustega rahule. Mõned Läti tegelased, iseäranis „Rig. Aw-" erakond, ei ole läbirääkimistest mitte osa wõtnud. Liiwimaa abikuberner kammerherra P. P. Nekljudow nimetati sisemiste asjade ministri-nõuukogu liikmeks, kuna Liiwimaa abikuberneriks politseidepartemangu  abidirektor J. D. BologowSki saab. Liitvimaalt Laudohnist teatab „D.- Z." : 12. skp. pidi 34 immest õigeusust luth.-usku wastu wõetama. Waewalt oli jutlus alganud, kui «väljast wali mässulaul  kõlaS. Ehmatanud kogudus woolas kirikust wälja. Õp. laskis kirikuuksed lukku panna, manitses kogudust kartuseta olla ja laskis laulu ..Meil tuleb abi Jumalast" laulma hakata. Aga kirikuuksed tehti uueSti lahti ja sellesama «viisi järele mässusisulist  laulu lauldes tungisiwad umbes 300 inimest suurte malakatega kirikusse, kes kisendasiwad: „Maha kantslist I" Õp. hüüdmise pääle, kas kogudus korrarikkujaid kirikust eemale ei saa, hüüti alt: „Ei! Mähkis Paar naesterahwaft asusiwad kantslitrepi juurde ja takistasiwad ülesseminemift.  Õp. hüüdis jälle: ..Kas siis siin ei ole?" ja jälle wastatt: „Ei!" Waheajal tungisiwad maslazad ülesse ja wiskasiwad õpet. trepist alla, kus teda õladest ja jalgadest kinm tabati za mässulauldeS  kirikust wälja kanti. Wäljas sai õp. ähwardades, tõugates ja lüües üle kirikuesise ja maantee rebitud, tõugatud ja kantud, ning lõpeks selja pääl ühest weelombist läbi lohistatud. Hüüde pääle, kasakad tulewad I jooksis rahwahulk laiali ja õpetaja wõis lõhkiste riietega, üleüldse poriga kaetud, ära minna. Liiwi maapäew astub 2. julil kokku, et eelplaani, mis maa omawalitsuse  uuenduste kohta käib, läbi arutada. Jurjewist. NaesterahwaSte kübarate pärast peetakse kohalises Saksa lehes ägedat sulesõda. Mehed protesteeriwad, et naesterahwad suweteteatris etenduste ajal hoolimata on ja oma laiade äärtega kübarad pääs hoiawad, nii et kübarast tagapool istujad midagi ei näe, mis näitelawal tehakse. Naesterahwad seletawad waStu, et kohta ei ole, kuhu kübarad panna- Wõta kübar pääst ära, siis lähemad juuksed korratusesse. Päälegi on tore laiade äärtega ja lillerikas kübar ju selleks pähe pandud, et teda näidata. Waiclus kestab edasi. Arwates ei paranda ta seisukorda, sest niisuguseid inimesi on meeste ja naestcrahwaSte  seas, kes teistest inimestest midagi ei hooli, kui oma lõbu taga aetakse. Liibawist. Ju udi kirikus, Peetri üul. tõusis 11. skp., kui preester Keisri eest hakkas paluma, kära ja segadus. Kümme juuti aStusiwad palwetaja juurde ja naudsiwad palwe järele jätmist- Kui preester nõudmist ei täitnud, tõukasiwad mehed ta hurra hüüdes palwetoolilt maha ja Üks nendest astus asemele. Selsamal ajal pilluti naesterahwaste poolt hulk mässulisi üleskutseid laiali. Mässukönesid pidada ei läinud korda, sest et rahwas politseid kartes kirikust laiali läks, mispääle  ka meeleawaldajad ära kadusiwad, ilma et neid oleks kätte saadu- Peterburist. Kauge Ida maawalitseja kindral-adjutant admiral Aleksejew on Kõigekõrgemalt poolt riiginõuukogule antud käsu järele maawalitseja ametist lahti lastud ja riiginõuukogu liikmeks nimetatud. „Russkija Wedowosti" titlewad nende sõnade puhul, mis Keisri Majesteet S. N. Trubetskoi ja M> P. Feodorowi kõnede pääle wastates rääkis, muu seas: „Tee, mis Wenemaa kümne aasta jooksul  läbi käinud, sestsaadik, kui maakogude asemikud Keisti poolt koguni teisi sõnu kuulda saiwad, on tõepoolest wäga pikk. See, mis siis „mõtteta unistus" näis olema, walitud isikute osawõtmine riigi -valitsemisest, on nüüd asjaks saanud, mida Wenemaa ülem Juht ise toetab, mille järele Tema ise „igapäew walwab". Unistused on malmis teoks saama ja selle pääl põhjeneb terwe mõtleja Wenemaa lootus." Maa ootab tulewaid uuedufi ja teab, et kui ka uuenduste tee okkaline, nad siisgi teoks saamad. Keiser tähendas omas kõnes ka selle pääle, et Tsaari ja maa wahel ühendus peab olema. Jah, ühendus peab olema Tsaari ja terme Wenemaa wahel. Kõik Wenemaa kodanikud peawad wabalt walitud asemikkude kaudu riiklisest tööst osa wõtma. Seda mõtet on wäga suur enamus Wene seltskonnast selgesti ja kindlasti awaldanud. Keiser ütles, et uus kord „Wene iseloomuliste! alustel" peab seisma. „Wõib oodata, et igasuguste uuenduste wastased ja need „wahepüälsed" elemendid, kes oma politilist mSMwaesuft slaawimeelsete  traditfionidega kinni katawad, ülemaltähendatud sõnade pääle toetades, tõendama saamad, et rahwa asemikkude kogu sisseseadmine meie juures praeguse korra põhja sugugi ei muuda. Niisuguse seletusega ei wõi leppida. Kui Wenemaa uuenemist sellest oodatakse, et „walitud inimesed riiklise töö juurde kutsutakse", siis on selge, et eeSolew uuendus sügama korralduse laadi kandma saab, mis maad uueks luua suudab." See saab aga wõimalik olema ainult siis, kui rahwa asemikud seaduscandmisest osa wõtawad. Siberisse saadetudwangide  elukorda tahetakse tublisti kergitada.  Kohtuministri sellekohane ettepanek olla riiginõuukogu poolt juba kinnitatud. Wangidele antakse õigus 3. liiki kauplcmisepatentisid  lunastada, kaubelda ja endale 3 aasta pääle passi wõtta, nii et nad politsei wõi kubermangu walitsuse lubaga oma elukohta wähemalt ajutiseltgi wõiwad muuta. Nuhtlus, mis selle kohta on määratud, kui wang ilma ülemuse lubata oma elukohta muudab, kergitatakse. Lodstst. Rahutuste kohta teatatakse, et linnas 20 kohas uulitsawallid olnud üles ehitatud. 60,000 sõjariistus töölist wõidelnud ühe diwisjoni jalawäe, ühe polgu kasakate ja ühe polgu dragunide waStu. Üks diwisjon jala- ja teine ratsawäge on weel linna saadetud. 30 kroonu viinapoodi  häwitatud ära. Sõjawägi andnud wahetpidamata hootuld. Kesknädalal pannud 80,000 töölist meeleawalduse toime ja nõudnud pühapäewal surma saanud seltsimeeste surnukehasid wälja. Rahwa ja kasakate wahel tulnud kokkupõrkamine. 40 surnut, 150 haawatut. Üleüldse röndaS Lodfist üle 20,000 inimest wälja. Kaotused ei ole kindlad. 343 juuti ja 218 kristlast surma saanud ja maha maetud.  700 haawatut wiibiwad haigemajades. Setvastoopolift. Nelja sõjalaeva pääl on rahutust märgata. RahwaS lõhkus kaks suurt kaubaladu ära. Kroonu majast walwab sõjawägi. Lendlehtefid jaotatakse wälja. Odessast. Sõjaseaduse alla pandud. Rahutuste pärast, mis Odessas ja ümbruskonnaS  neil päewil oliwad, on Odessa linn ja maakond sõjaseaduse alla pandud. 14. junil oli Odessas üleüldine streik ja kõik poed kinni. Madrustemäss. SoomuSlaewa „Würst Potemkini" madrused nurisestwad puuduliku toidu üle. Nad walisiwad oma keskelt mehe, kes nende soowi ülematele pidi ette kandma. Ülem, kellele walitud mees madruste kaebtust ette kandis, laskis kaebaja maha. Kuidas laskmine tuli, selle üle puuduwad teated. Selle järele hakkasiwad  madrused mässama. Muist laewa ohvitserist surmati ära ja surnukehad visati merde. 11 ohvitseri jäeti elusse. Wiimased  saadeti pärast maale. Odessasse jõudes saadeti laewa päält saatkond maale, et mahalastud madruse matmiseks luba küsida. Madruse surnukeha pandi maale Maha ja kinnitati talle rinna pääle kiri, milles muu seas ka matuseraha rahva käest paluti. Kui matmiseks luba oli antud, läks kümme madrust surnut saatma. Matmise juures pandi meeleavaldusi toime. Tagasitulekul võeti need madrused kinni, kes matmisest oliwad osa võtnud. Laewa pääl viibijad nõudsiwad, et kinnivõetud mehed vabaks lastaks. Nõudmisele lisati ähvardus juurde, et linna laskma hakatakse, kui nõudmist ei täideta. Anti kaks pauku palja rohuga ja viimaks lasti pomm linna, mis Ühte eramajasse langes ja seal kahju tegi. Madrused lasti vabaks. Odessa sündmustest kirjutatakse „Nordl. Ztgile." muu seas: „Würst Potemkini" mehed jätfiwad ühe laewainseneri  elusse ja sundisiwad teda laewa Odessa sadamasse viia. Siis visati ta merde. Insener ujus maale. Sadama ülemus  ei võinud laewameeStele midagi teha, sest et wiimased kõik kes laewa ligi läksiwad,  maha lasksiwad. Õhtu sõitstwad madrused, sõjariistad käes, sõjariistade ladu juurde ja pistfiwad selle põlema. Waewalt oliwad esimesed leegid taewa tõusnud, kui ka tuhanded töölised sadamasse ilmusiwad  ja tollimajad ning kaubaladud põlema panivad. Kella 10. ajal õhtu oli terwe sadam tuld täis. Sõjawägi oli tööliste wastu wõimetu. Juudid oliwad iseäranis agarad pommist loopima. Ööse kella 2 ajal oli wõitlus kõige ägedam. Püssid paukusiwad vahet pidamata. WiimakS ajasiwad soldatid inimesed ära. Selle aja sees walgustasiwad mässajad madrused kiirtewiskajate abil randa ja lasksiwad kiirsuurtükkidega. Öösises wõitsuseS on ligi tuhat inimest surma ehk haavata saanud. „Würst Potemkin" aga läks õhtul torpedopaadi nr.. 267 saadetusel Rumenia ranna poole, Selle pääle kuulub 18. skp. Konstantsast, Rumenia sadamast: Lahingulaew „Würst Potemkin" ja torpedopaat nr. 267 jõudsiwad siia. Rumenia rannale lähedes lasksiwad nad terwitusepaukufid, mis aga Rumenia poolt waStust ei leidnud. Sadama komander sõitis wiibimata lahingulaewa pardale, kus 600 meest ilma ühegi ohwlt?enta oli. Laewamehed tunnistasiwad ennast mässajateks  ja andfiwad sadamakomanderl katte 26 Sa«r l a n e IÄVS