kadufiwad peagi silmist. Nende tee läks lõuna poole. * Harbinist. Hirmust, mis Harbinis walitfeb,  kirjutab. „Now. Wr." sõnumisaatja, ei wõi Teil aimugi olla: igal pool hauad ja haigemajad ja inimesed surewad kui kärbsed. Töölised joomad, kaupmehed põgenewad ja teenijad lahkuwad teenistusest. Ühtlast rüüstab salk rööwlistd, kes surma ega tuld ei karda, elawaid ja surnuid. Kurwa külje kõrwal on kolerataudil ka meel kentsakas külg. Nõnda jõi hiljuti üks tisler enda koledasti purju ja jäi tänawale pikali. Terwisehoidjad ametnikud lasksiwad  ta kolsra laatsaretti kanda, kus temale karbolhaput ja lupja selga walati. Öösel ärkas mees korraga üles; niipea kui ta nägi, kus ta oli, kargas ta jalule, kihutas haigsrawitsejale tubli kõrwakiilu ja jooksis wälja. . . Taudi hakatusest saadik olla Harbinis ju 258 wenelast  ja 758 hiinlast kolerasse surnud. * Wladiwostokist Ajalehtede „Wladiwostok'i"  ja „Dalni Wostok'i" toimetajad olla „Now. Wr." teate järele selle eest 15—25 rbl. trahwi maksma mõistetud, et nad tsensori poolt maha kustutatud kirj asid siisgi ära oliwad trükkinud. Kirik ja kool. * Akfist. Nagu ajalehed teatawad, on Äksi kirikusse sel suwel uus orel ostetud, mis Frankfurti linnas asuwa Saueri oreliwabriku  töö on. 11. augustil õnnistatud orel sisse. Õrelit mänginud pidujumalateenistuse ajal tuntud helilooja herra A. Sprenk-Läte ja pärast jumalateenistust andnud seesama herra kirikus orelikontserdi, millest rohkesti osa mõstud.  Sissetulek läinud oreli hinna tasumiseks. * Illukste Maakonnast teatawad ajalehed, et sääl mõnes koolis koolilastele emakeele rääkimine täiesti ära olla keelatud- Kes emakeelt rääkida julgemat, jäetawat laupäewal istuma. Ometi juhtunud kord, st üks laps laupäewal õigel ajal koju tulnud. Waner ad imestanud selle üle ja küsinud, kuda moodi laps ometi karistuse alt oli pääseda suutnud. Laps seletanud, et ta terme nädal lihtsalt mait olnud. Isegi teada, et ses kõige parem abinõuu oli, sest Wene keelt ta meel ei os anud ja Läti keelt ta rääkida ei tohtinud. Huwitaw pilt meie koolide seisukorrast. * Helsingist. Wabaherra Dr. Y. K. Yrjö- Koskinen on Soome ülema kooliwalitsuse ülemdirektoriks nimetatud. Koskinen wiibib praegu Wenemaal, kus ta ennast Wene keeles täiendab. Teadus. Kunst. Seltsielu. m. Kadrinaft. Pühapäewal 11. augustil oli meil õnn paremat kontserti kuulda, mis orelimängija hra Otto Hermann, mezzosoprano  laulja prl. Agathe Hermann ja Udriku laulukoor Kadrina kirikus toime paniwad. Kontserti wõib õigusega kõigiti hääks kiita. Sissetulek umbes 55 rubla. Soowida oleks, et meie mee! sarnast kontserti kuulda saaks. -2- Narwast. Mõne aja takka kuulsime ja nägime meie narwalased jälle küpsemat näitemängu.  Wäiks-Maarj alased andsiwad siin 17. ja 18. skp. paar tublit näitemängu. Laupäewal  kanti lauludega näidend, A. Jürgensteini  „Juta", ette. Et pääosad meis tuttawate  kirja- ja luulemeeste Jakob Tamme ja Jakob Liiwa käes oliwad, siis oli ettekanne kõigiti küps, loomulik ja tõetruu. Rahwast oli wähepoole oleks küll soowida olnud, et osawõtmine suurem oleks olnud, sest et puhas sissetulek W.-Maarja tütarlaste kooli hääks läks. Wäga stlmapuutuw on, et waheaegadel  iga mees suitsetada tahab ja siis ei ole muud kui sinist suitsu kõik kohad täis. Ka selles wõiss sugu piiri pidada. * Tartust. Nagu „Post." kuuleb, on tuntud  Eesti helilooja preili Mii na Hermann Ansomardi näidendi „Murueids tütar" helidesse seadmise tööga neil päiwil lõpule jõudnud. Ju lähemal ajal tahetakse nimetatud  tööd awalikult ette kanda. Sellega on „Murueide tütar" ju kahelt poolt helidesse seatud. Nagu teada, on ka hra Lüdig temale näisid loonud ja nende helil on teda Pärnus ja Wiljandis ju etendatud. Kaubandus ja majandus. * Tallinnast. Tallinna linna-ameti aruanne möödaläinud aasta kohta vn neil päiwil trükist ilmunud. Sissetulekuid on 1901. a. olnud 540, 451 rubla 14 kop., wäljaminekuid 573, 697 rbl. 2. kop., nii st 33,246 rbl. 80 kop. enam wälja on läinud kui sisse tulnud. Kõige suurem summa 118,433 rbl. 16 kop. on tänawate,  jalutusskohtade, kaewude, kanalite, walgustuse, sadama jne. korraldamiseks ja ülewalpidamissks  wälja läinud. Siis järgnewad wäljaanded rahwahariduse hääks umbes 83,000 rublaga, fõjawäemaksud 82,000 rublaga, kuna eelarwes nendes ainult 68,000 rubla oli määratud, siislinnapolitseiülespidamiseks umbes 68,000 rubla jne. Sissetulekute kohta olgu tähendada, et immobilimaks enam sisse ei ole toonud kui 62,528 rubla 5 kop. Kaubanduse ja tööstuse maksu on umbes 17,000 rubla wähem 902. Testi Postimees. 424