rikkad polltNised lehed, kes Lõuna-Ahwrika sõjast, warägrde p ärito lemisest, Poola rahwuse surumisest sakslaste läbi, Soome riigimeeste tõrkumisest Wene walitsuse määruste wastu jne. tirjutawad. Ei wõi nende lehtede tõsist tähendust mitte ära unustada. Sellepärast peab eksiarwamine kaduma, nagu oleks Eesti ja Läti lehtede wäljalaotamine Saksa mõju alt pääsmiseks Baltimaades soowitaw ja tulus. Tarwis on, et wali j äre lew a atamine walitseks,  mis Eesti ja Läti ajalehtedes kirjutatakse. Milgi tingimisel ei tohi lubada, et Balti lehtedes juhtkirju ja seletusi trükitakse, mis kohalikku maaelanikka Wenemaa wastu katsuwad wõõrastada." Edasi hakkab ~Swet" iseäranis,. Postimehe" wastu waidlema ja kõneleb selle õienduse wastu, mis see „Sweti" endiste waenukirjade pääle tema oma weergudes  ilmutanud ja kus oli tähendatud, et järelewaat > unne lehtedes itmuwate tükkide üle juba nõnda wali on, et isegi sõnad nagu Jurjewi eestikeelne nimi Tartu läbi ei pääse. „Wäga hää oleks," Web „Sw.et" wiimaks, „kui muula ste lehed eest l a stele ja l ä tlastele alati sisse tuubiks, et nemad Wenemaad armastama ja endid wenelasteks peawad pidama. Meie waate järele wõiks ainult siis Eesti ja Läti ajalehtede kaswamise edendamine  õige olla, kui need ajalehed Wene kasu ja Wene rahwuse lippu kõrgel hoiamad. Kui aga Eesti ja Läti lehtede abil Läänemere kubermangudes  uut Soomemaad tahetakse walmistada,.  siis on see wähemalt mõistmaw- Et aga enant jagu Eesti, Läti ja Saksa ajalehti rabipahulgäs püüdmisi äratawad, mis Wene riigipomika  ühe t a o liseks-t e g e m i s e otstarbe wastu pürimaades käiwad seda peawad kõik erapooletud Wene ajakirjanduse häälekandjad ära tundma. Kui würst Uhtomskij ajaleht ..Peterburskija Wedomosti" ja selle paarimees ,-Pribaltiskij Krai" seda mitte näha ei taha, siis on see neile jeda pahem. Wene rahwuse alaline üleskihutamine  ja igasuguste rahwusliste püudm  i s t e a l amne äratami n e m uula st e hulgason  meie meel-st alati lihtsalt äraandmiseks olnud. Nõnda näib meile asi Wene seisukohast ja loomulikult ei muuda meie seisukohta ei Postimehe", ega „Pribaltiskij  Krai" käendused." „Meil ei ole kirjutab ..Postimees" wälMe takistuste pärast mitte wõimalik Wene lehe „Sweti" wastu waielda, mispärast meie tema rasketele päälekäimistele ja haugutamistele  tema oma weergudeõ wastu tahame astuda. Küllap meie omal ajal oma wastuse stsust ka siin kohal jutustame- Niipalju aga ütleme juba kohe ära, et kõik need süütõftmifed> mis Wene leht Eesti ja Läti rahwuslise ajakirjanduse  wastu ette toob, meie meelest täiesti ilma põhju set a ja ülekoh t u s e d on. Meie ei saa lihtsalt mitte aru, kudas ka kõige tulisem  Wsne rahwuslane seda «lihtsalt äraandmiseks"  wõib hurjutada, et Eesti ja Läti ajakirjandus  oma lugejate hulgas rahwuslist meelt tõsta püüab. Sest Eesti ja Läti isamaalased on oma rahwuslisest meelest kinni hoides ikka ja alati Wene riigile Mawateks alamateks olnud. Ja riigi alamlise ustKwuse poolest ei lase meie endid „Sweti" ega kellegi teise poolt kahtlustada, maid tahame häda korral ka seaduslikka kaitseabinõuufid tarwitusele wõtta, km muud asjad enam ei mõju." Kõnekoda. „A!fa de Lawsl" koorelahtuja kohta, oleme oma lehe nr. 17-das awaldatud küsimise kohta Smeinogorskist, Tomski kubermangus, hra J. Sesteri poolt järgmise wastuse saanud: „Kümme aastat olen mina neid masinaid pruukinud, ise ostes ja müües. Praegusel  ajal töökamad mitu sada Alsa separatorit  minu ülewaatuse all, olen ka kõiki teisa sortisid pruukinud, aga ühtegi teist ei soowi ma nendega wõrrelda, üksnes Daani hobuseja  aurujõuulised Alexandra palsns separatorid on oma lihtsuse ja hää töötamise poolest meel kohased, piima koorimine on 24° R. ehk tselfiuse järele; smvise! soojal ajal, kui piim isegi juba nimetatud soojuses seisab, siis möib teda ka ilma soojendamata koorida, jahedamal temperatural peab teda aga ikka soojendatama." Kirjandus. Kalewipoeg, meie Wsti rahwuskffs kirjanduse kallim õis ja nmra, hakkab Võõrastel maadel ikka suuremat tähtsust omandama, nagu ka see lugu tõendab, et ta nüüd professor Pav õlini läbi Jtalia keelde ümber on pandud. Kai hää wõi halb see ümberpanek on, mis päälkirja all: „II pooma ostonio <lol pooA" trükis juba ilmunud, pole meil weel teada, loodame aga selle kohta edaspidi mõne asjatundja otsust kuulda. Uuemad sõnumid. DTsÄkbifed teateb. Tallinnast. Ee sti m aa kub ern eri h err s, salanõuunik E. Skalon sõiüs, naga omal ajal teatud, märtsikuu lõpul siinsete ja Peterburi  arstide nõuuandmise Pääle Karlsbadi terwiseweele.  Kuna sääl aga, nagu kohalikkudest lehtedest loeme, terwisewee tarwitamisel rohkem kui nelja nädali jooksul loodetud tagajärge ei olnud, waid haigus ikka raskemaks läinud, wiidi ekstseleuts tema sugulaste läbi Berlini linna, kus professor Leyden tarwiliküks tunnistanud lõikamist ette wõtta. Lõikamise  juures wõetud temal 1. skp. mitu sapikiwi wälja, mille järele haige seisukord paranema hakanud.  Haiguse paranemine nõudwat wähemalt küüs nädslit aega, nii et kuberneri herra siis/ kui ta M 2. Lesti Postimees. 309