laenatud 300 milj. rublaga kokku on siis just sõja tarwis 416 milj. rbl. olemas. Aga see on ainult pool tormilisest summast.  Sellepärast peab tingimata uusi rahahallikaid amama. Waheajal on niisugune uus hallikas awatud ja see on 150 miljoline sisemine laen, mis riigirentci  kassatähtede näol wälja antakse. Koeri sõtta saadawad nähtawasti  jaapanlased hulgal, sest neil päiwil on Saksamaa suurest koertekaswatuseasutusest  Wittenberi juures hulk koeri Jaapani jõjawäe jaoks ostetud. Muidugi ei tarwitata nüüdsel ajal koeri enam sel moel inimeste lõhki kiskumiseks, kui seda hispaanlased oma werekoeri teha lasksiwad, waid maakuulamiseks, haawatute ülesotsimiseks  jne. Isamaalt. Kuresaarest. Nagu „Wal. Teat." Näha, on Kuresaare linna hääks maksu wötmise luba, supelwõõraste paale, wiieks aastaks pikendatud, 1904. a. arwateS. Kuresaarest kirjutatakse Rish. Wed., et siin uus lahk-ususeltS „hüppajate" nime all asuda. NähtawaSti olla neil ühendust Amerika  «hüppajatega". Nad on Amerilast kirja saanud, mis Inglis keeli kirjutatud on ja järgmiselt käib: „Amcrika lahk-ususeltS palub Kuresaare lahk-ususeltsi AmerikaSse sõita ja siinse seltsiga ühineda. Kõik sõidukulud tasutakse ära." Juudid pühitsewad 28. ja 29. augustil, oma uus aastat 55K5-dat maailma loomisest. 22- augustil mängiti Saaremaa Kaskuse Seltsi tegewusel Kuresaare näitemängu  sõprade poolt kurhausis suurt ilumängu  «Leeni". Rahwa osawõtmine oli nii rohke, et piletitest ja ruumist suur puudus oli. Mäng meeldis rahwale wäga. Karskuse Selts on nüüd enesele Oldekopi majasse uue korteri muretsenud, milles ehk küll mitte suured, siisgi kaunis lõbusad puhtad ruumid on. Rahwa theemaja  ruumid on sellest toast, mis seltsi liikmete kokku tulemise tarwis määratud, lahus. Et uues korteris suurt rõhku puhtuse  ja hääkorra pääle pannakse, siis loodame, et Karskuse Selts nüüd Kuresaare elanikkudele armast ja lõbusat kokkukogumise paika saab pakkuma- Sest pääle buhweti on sääl mitmesugused mängud lõbustuseks ja lugemiseks  on ilma hinnata raamatud, Eesti, Wene ja Saksa-keelsed ajalehed. Ansekiilaft. Hiljuti tegi Abroka walla «volikogu koolide ühendamise ja walla hoole alla wötmise otsuse. Kõik koolid wõeti suure waidlemise ja mitmete «vastu rääkimise pääle waalamata kooli ringkondade hoolelt walla hoolde. Ringkonna hooie all oii kooiidel järgmiste hädadega alati kimbatus: Wüiksed koolimajad, milles pääle klassitoa ja kooliõpetaja jaoks ainuse kambrikese muud ruumi ei olnud, kippusiwad «vägisi kaela langema, sest et nende harimise eest hoott el kantud,  ja ei saadudgi kanda, sest et walla ülemusel selle kohta palju ütlemist ei olnud; pidi ju iga ringkond oma kooli korras hoidma. Kooliwanem andis küll ringkonna rahwale käsu maja parandada,  aga tal polnud ju wõimalik selle täitmist nõuda, niisama ci wõinud ta ka tööraha mitte sisse sundida, sest see seisab ju ainult walla ülemuse  wõimu piirides. Nii pidiwad siis need majad täitsa «praksis" minema. Ka kooli kütie ja «valgustuse asi oli samasugune. Polnud ju midagi pääle hakata. Kellele pidi waene koolm. häda kaebama. Nüüd «valla hoole alla! Majad harib «valla ühisus ja peab hoolt kütte ja «valgustuse  eest. Kus «vaja, ehitab wald uued otstarbe kohased  koolimajad. Et oga ühisusel raske oleks igale külale kohast maja ehitada, siis ühendati mitmed koolid kokku. Sellega jääb ka mitme endise koolipsil  nüüd ühe iööjöu jaoks. Nii ühendati Kaimn, Lev, endine Anseküla (mis enne Tiinusega koos oli) ja üks pool Tiinuse koolist ühiseks Kaimri kooliks. Teine pool Tiinuse koolist läheb Salme kooli juurde', mis juba ka enne Tehumardi kooliga ok ühendatud. Türimetsa ja Lemmata koolid jaamad endiselt, ainult selle wahega, et Tiirimetsa koolist, kus sennini enamisti kõige rohkem lapsi oli, muist lapsi, kellele Lemmala kool ligemal seisab, sinna wõiwad käia; wiimases on lapsi wäga wähe, alati alla Ll>, lapse. Kaimrile plaanitakse siis tänawu juba uut koolimaja ehitama  hakata. Wäga soomitaw oleks siin juures seda tähele pannu, et nimetatud kool nüüd oma kooliplaisile saaks asutatud, mis kirikule ligidal „Kuusiku" wakadiku platsi juures on, kus ka Anseküla koolimaa päris lähedal seisab. Siin olgu ka ses weel mõõdu puuks, et nimetatud plats, wõi koolimaa just nende ülewa! nimetatud endiste tool! ringkondada keskel seisab. Päälcgi on ju koolimaja kovlipiatsii wäga bää, sest siis saab ka koolmeister maast tuim Kuida kuulda, minewat Leo koolimaa aga ühenduse puhul mõisale  tagasi, sest et see mõisa poolt koolile kingitus  otewat. Ka ei andwat Tiinuse mõis siis enam oma abi koolile; tänini andis ta neli wakka wilja ehk 11) rubla raha maa eest, sest et maad Tiinuse koolil polnud. Ka loewat Tiinuse mõis Tiinuse koolimaja mõisa omanduseks, sest et rahwas selle mõisa materjalist ehitanud, ehk küll ringkond selle omal kulul sennini on korras hoidnud.  Nii jääb siis edespidi meie Abroka wallale neli kooli, milledesse igasse ühesse umbes 30 lapse tuleb. Enne oli neid 7. Endised 2. L.os „ 25 „ „ 10 „ „ 10 „ 3. AnsclülaS „ 12 „ „ 8 „ 10 „ 4. „ lg ~ 12 „ ccst 10,, See polk jääb nüüd ainult neljale koolile, seega tuleks igale koolm. 331> : 4—B2'/a rubla palka. Arwame aga sellest palgast Tiinuse abiraha, mida koolimaa ka umbes 10 rbl., mida nagu ülemal tähendatud, mõis tagasi tahtwat wõtta, maha, seega igal koolil 5 rubla otsast ära, jääb igale kooliõp. palgaks rbl. Minu arwates oleks ju kõige õigem, kui kõik meie neli kooli ühesuguse palgalise kooliõpetajaga oleks, siis poleks ühel wõõriti teise pääle waadata tarmis. Laste arm on ju muidugi siis pea ühine igas pooles. Lemmala kooli kohta olgu meel öeldud, et see ka semuni Kurej.mre linnowalitsuselt koolm. palgaks kui ka Lemmala lastele kooliramatute ostmiseks abiraha sai. (Lõpp tuleb). Riiast. Talu rahwaseaduse -vaatamine. Nagu „Rishsk. Wed." kuulewad pidada Läänemere kubermangude talurahwa-asjade kommissarids koosolekul, mis ligemal ajal ära peetakse, ka talurahwaseaduSte  läbiwaatamine kõne alla tulema. Peterburist. Kõigekõrgemkäsk. Wilna, Kowno ja Gcodno kindral-kuberner, kindraladjutant kindral-leitenant würst Swätopolk-Mirskij  nimetati sisemiste asjade ministriks, kuna ta kindral-adjutandi auukraadisse  jääb. 28. aug. saab kindral-admirali  juuresolekul uues admiralteedis suurtüki  paadi „H!Vinets'ile" alus pandud ja miini weolaew „Wolga" wette lastud. Üle 2000 arsti seast, keS Peterburis  asuwad, olid mai kuul juba üle 200 söjaplatsile läinud. Sume jooksul olla nüüd meel ligi 200 arsti, tagawarana, teenistusesse kutsutud, nende hulgas iseäranis  palju sakslast poolakaid ja juute. Paljud tagawaraS olewatest arstidest on stlle asemel, et sõjamäe arstina teenistusesse  astuda, -vabatahtlikult „punaseristi" teenistusesse läinud, ja wiimaste arm on ka praegu alati kaswamas. Selle järelduseks  on, et arstide puudust juba praegu päälinnas tublisti tuntakse, mis aga sügisel  kahtlematult palju suuremaks lähab, kui kõik suwitajad tagasi on tulnud. Ko htua luste kaitsemise seadus. Nagu „Sud. Gas." kuuleb, olla uue seaduse eelplaan, mille järele kaebusele juba eeluurimise algusest paale kaitsejat wõtta lubatawat, kohtuministeriumi poolt lõpulikult malmis tehtud ja riigi nõuukogule läbiwaatamiseks ette pandud. Witebski elanikud olewat tulekahjude pärast hirmul, nagu „Sew. Sap. Sl." teatab, sest Ml põleb linn wäga sagedasti, küll „tulekahjude ajal," küll waheajal. Et tulekahjude maStu mõjuwamalt wõiks wõitlema hakata, on iga maja katuksele weetoober üleS seatud. Bessarabiast. Näljahäda- „Bessar."  kirjutab ametlikkude hallikate järele: Näljahäda kannatawate maakonna elanikkude  olud on nii wilctsaks läinud, et paljudes külades inimesed sõna tõsises mõttes nälgiwad. Hulk perekondi on maanteedel armuandeid kerjamas näha. Bendcrõi maakonnas on elujärg paiguti juba nii madalale langenud, et seda enam kirjeldadagi ei suuda. Mosklnast. Graf Leo Tolstoi jubileum.  L. T. pühitses 28. aug. s. a. oma 76-aaStast sünnipäewa- Selsamal ajal sai sest ajast 50 aastat täis, kui Tolstoi kirjatööd kirjanduse wäljal ilmusinad. Sewastopolist. Laewade ülestõstmine  merest. Keegi Riia wõi Helsingi ühisus, kes mere põhjast laewu üles tõstab,  tahab tänawu sügise Mustas meres seda iaewa üles otsida ja tõsta, mis Krimmi sõja ajal põhja läks ja kus Inglise  ja Prantsuse söjakassa pääl oli. Selle laewa pääl on 2 —3 miljoni franki kuld raha. Wladikawkasis on kohalise pärisrahwa  salk raudtee jaama pääle tunginud. Nagu „Kawk." teatab, läinud kuulide -vahetus  10 minuti jooksul ägedaks ja üks realkooli õpilane saanud haawata. Kumb erakond wõitluses wõitjaks jäi, ei ole teates  öeldud, ometegi on aga pääletungimine  tagasi löödud. Jakntsiist. Ühes jakutlaste asunduses, 100 wersta Wiljuiskist eemal, on „Wost. Ob." teatel kõik elanikud rõugetesse ära surnud. Kaua pidas keegi manamees wastu, kes surnuid maha mattis; wiimaks rauges ka temagi, ja hilisemad surijad jäiwad matmata. Ka teistes külades möllarvad rõuged. Arstist ei ole kusagil. Samarast. Jaapani mängid. R. Slo« wole telegrahweritakse Samarast 23. aug.: „Määratu rahmakogu wõttiS täna rongi, mis Jaapani mängisid tõi, wastu. Suurem osa mängisid on meremehed, weolaewade Sadomaru ja Kinschiumaru päält kinni wõetud. Soldatite seas on wäga palju noori inimesi. Ohwitseride seas on neli inglast. Rong seisis kolm tundi. Rahwas  oli jaapanlaste waStu iseäranis lahke. Wagunitesse pilluti paberossisid ja -vahetati raha. Wangidelt osteti ilusaid Jaapani asju. Helsingist. Uus kindral-kuberner würst Obolenski pidas saatkonnale, kes teda 6. augustil terwitama tuli, järgmise kõne: Kui mind Soome kindral-kuberneri wastutawa  ameti pääle määrati, sai mulle õnn osaks Keisri Majesteedi armulisele jutule pääseda. Ma tean kindlasti, et Keisri Majesteet Soome alamaid armastab. Praegu on Teil Kõigekõrgem tahtmine teada, mis Kõigekõrgemas käsukirjas juni-kuu 17. päewal awaldatud. Selle järele saan ma oma pääle pandud kohuste täitmise juures käima. Keisri Majesteedi juhtnööride järele ei wõta minu kindral-kuberneri-walitsus mitte uusi korraldusi ette, mis maksma pandud ühiselulist korda mundaksiwad. Ma loodan, et ilma niisuguste küsimusteta läbi saab, mis rahwa meelt erutada wõikstwad. Alles hiljuti oli hääli kuulda, et walitsuss tegu; M 36 Saarlane, 1904.