Saarlane UW KltiilÄiilt xalitiMajalcht maa- ja lii>«arahmale. UM ... „ ' Ik ss. Teifipäewal, 9. augustil 1905. XXI. aastakäik. maksab: Saaremaal aastas . . I rbl. 30 kp. Pooles aastas t „ 23 „ Ilmub igal toi>ipcis,Vcrl'. Kuresaares Kanba-uulitsas nr.1.7. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste xetit rida maksab Z t Sõda. Rahutegemine. 28. Mii anti Jaapa"i volinikkude poolt rahutingimised wenelaste kätte- Wenetassd lubasiwad tingimist  läbi waadata ja siis kirjalikult wastata. Tingimised oliwad kahes eksemp. kirjutatud. Teine eks. oli Wene keeles, teine Prantsuse keeles. Wene wolinikud seletafiwad, et Jaapani peatingimisi, nagu sõjakulu tagumist ja Sahaiini saare äraandmist  nende arwamise, järele wõimata on wastu wõtta. Et sõna „ sõjakulu" asemel  „kulude tasumine" on tarwitatud, see teeb wöimaliluks kokkuleppimise üle aru pidada. Teise teate järele on Jaapani nõudmised kahesugused. Kui sedamaid rahu tehakse, siis on Jaapani tingimised wäiksemad.  Peetakse aga sõda edasi, siis paneb Jaapan suuremad nõudmised ette. Jaapani saadiku awa lidus.  Jaapani motinik Matsumato, keS Komura usaldusemees on, olla „Matini" Portsmouthi sõnumisaatjale awaldanud, et Komura «venelaste käest 2V- miljardi sõjakulu  nõuda; Jaapani awalik arwamine nõuda kaks korda rohkem söjakulu, nii et Komural selle poolest Jaapani awaliku arwamisega äge wõitlus olla. Kui wenelased  miljardi söjakulu ei tahta maksta  ja Sahalini jaapanlastele anda, siis lõpetatawat asemikkude nõuupidamine ära ja marschall Ojama hakata uueste «venelaste  püäle tungima. Ametlikult antakse teada, et rahutingimiste esimese punkti harutamine lõpetatud on ja teise punktiga pääle hakatud. Esimene punkt käis Korea seisukorra kohta. Sato annad ametlikult teada, et rahutingimiste  2. ja 3. punkt wastu on wõetud. Rahutingimiste kolme esimese punkti järele tunnistab Wenemaa Jaapanile iseäralised õigused Koreas omaseks: Mandshuriast peawad niihästi Jaapan kui ka Wenemaa lahkuma; Hiinamaa tunnistatakse puutumatuks; tema jääb awatuks; Harbimst tõuna pool oiewa raudtee annab Wenemaa  Hiinamaale, S, punkt räägib Sahaline saare ära andmisest Jaapanile; «võimalik on, et selle punkti harutamine edasi lükatakse ja teised punktid enne läbi «vaadatakse. Ehk küll ajutisest rahust pole räägitud, siiski ei ole lahingut Mandshurias mitte oodata, sest Ojama kardab oma mõju lahingu läbi kaotada. Weigeli perekond. Saksa keelest L. Suburg. Kahju! siis ei saa meie kaupa, lausus ta kahjatsedes, meie juures jäewad niisugused asjad ladusse seisma. Oma ütelust tõenduseks  näitas ta käega akna ette wälja pandud asjade pääle. Meie „knnded" ei jaksa endale palju sarnasid asju osta. Ja truu oma sahkerdamise wiisile pakkus ta poole wähem. Kui te nad nad 7 kuldna eest ära anda tahate, siis wõin wötta, muidu mitte. Pagan ivvtku meel! teie oskate sahkerdada! wastas müüa sõrmedega nipsu lüiks ja pahaselt naerdes. Siis lisas ta kerglasel toonil juurde. Ärge wiitke muidu aega, andke 10 kuldnat ja asjad on teis! Niisuguse rutulise järeleandmise pääle ei olnud kaupmees rehkendanud, ta waatas imetledes nooremehe otsa. See jälle arwas, et kaupmees ta kohta kahtlust hakkas tundma,  ja ruttas selleparast asjaga. Mul on hädapärast raha tarmis ju ci taha enam mujale minna. Andke 10 kuldnat siia! Teie teete sääl juures hääd „geshäfti." Ei, kinnitas Weigel. Ta ei wõinud ometigi, oma arwateS. kohe esimese ropsuga nii suurelt järel anda. 7 kuldnat ja mitte ühtegi rohkem! Wõtku see ja teine! hüüdis müüja ägedusega.  Teie tõmmate ligimestele ju naha Hle kõrwade. Ma ei sunni teid ju mitte! ütles kaupmees õlanikutusega ja lükkas wõõrale asjad ette. See ei puudutanud mid. Noh, minugi pärast! hüüdis ta põlastawal  toonil, eks wõtke nad ja andke 7 kuldnat siia, et korra minema saan! Weigel ei ruttanud. Ta kaalus ja ploomis  uuri keedega ja sõrmust meel korra üle, nagu kardaks La petetud saada. Aga ei, kõik oli korras, asjad oliwad eht ja sõprade wahel kül kolm korda niipalju wäärt. Wähemat kahtekümmet kuldnat ei saanud ta tõesi nende eest. Korraga jühwaS tal aga kahtluse mõte pääst läbi. Nii odawalt ei wõinud ometigi  keegi oma wäärt-asju ära anda. Kui sääl juures nüüd üks konks oli? Ta waataS müüjale uurides silmi. Sel ei näitanud see uurimine meeldima, ta tegi asjale ruttu taha: Noh, raha siia! mis te meel nmwitate! paris ta pääletungiwalt. Weigel wiitas siisgi meel natukene. Pidi ta, wöi ei pidanud ta mitte? Asi oli kahtlane.  Ometi mis see temasse puutus? Ei wõtnud tema neid asju wastu, tegi seda üks teine. Miks pidi ta oma kasu mõne teisele ära andma? Ta tegi kauba kindlaks. Siisgi ei jaksanud ta oma südant täiesti rahustada ta tundis, et ta sammu õiguseteest kõrwale oli astunud — aga kasu tagaajamise kihu oli liiga suur, sellele ei suutnud ta wastu panna. Km abikaasa Mle lõunat tema asemele poodi tuli, waatles ta uudishimuliselt uut kaupa. Mis oled sa selle eest andnud? küsis ta huwitusega. Mees wastas, tast mööda waadates, kergel toonil, 15 kuldnat. 15 kuldnat! see on natukene palju. Meie wõime rõõmsad olla, kui me tast 18 saame. Oleksid kü! paar kuldnat maha tingida wõinud. Wõidurikas naeratus lehwis ta suu ümber, kuna ta ütles: Ole rahul, Therese, see on siisgi hää kaup olnud. Naene ei jaksanud ta kahekeelsusest aru saada, kehitas ainult õlgaftd. Kuidas mõis siin hääst kaubast juttu olla? Mitte wähemgi aimdus ci koormanud ta südant, et mees teda petta suutis ja esimese sammu õiguse ja auususe teelt kõrwale oli astunud. Za sellele esimesele sammule järgnes peagi teine. Juba mõne päewa pärast tuli warasel homikul jälle üks, päalt näha üsna wiisaka moega mees poodi. Ukse päält waatas ta tagasi, kas talle ka keegi järele ei tule, ja poodis uitasiwad ta silmad ümber, enne kui nad Weigeli pääle wiiwitama  jäiwad. Siis tõmbas ta tasust pakikese  nähtawale ja mässis paberist terwe tosina hõbedast teelusikad wälja. Ostke mult need äral ütles ta lühidalt. Mis hinna eest annate nad fiiS ära? küsis ta proowi tempelt lusikate warre pääl maadeldes. (Järgneb.) J. W. Gussewi tubaka wabrik, Riias (äri on 1832 nnstnk nfnlntnö) soowitab: tl lSigatkd Sllkllm „lttlvilKS Slhlvitstllti >MsailikW" mis iseäranis heast tubakast walmistatud on- Nimetatud wabriku tubakate headust tunnistab juba see, et neid elawalt ja ühte lugu suurel arivu! nõutakse Wka rohkel I mõedul walmiötamine : 1904 aastal ivalmistati 1t3,49T puuda 31 naela tubakat ja makseti kroonule aktsisi maksu W 5,993 rbl. 35 kop. s