„MoSkowSkija Wjedomosti" teatab, et Moskwa monarhistide erakond ja Wene rahwa ühisuse osakond keisrile palwekirja on saatnud, riigiwolikogu ..mässulist" tegewust lõpetada ja sõjawäljakohtuid mitte ära kaotada. Jutud wolikogu laialisaatmise üle on küll käimas, kuid kindlat põhja ei taha nendel mitte olla, nagu „Russ" arwab. Riigiwolikogu kojusaatmist nõuawad praegusel  ajal «tõsised Wene inimesed", kes konstitusioni wastu igal ajal wihased on. Kurskis tungisiwad 5 rööwlit kella II päewa ajal rentei ametniku kallale, t«S kabe arwepidajaga lOO.OtX) rubla wiiS. Üks arwepidaja sai surma ja ametnik  haawata. Politsei «võttis kaks rööwlit 7,5t)0 rublaga kinni, teised põgenesiwad ära. Lodsist Katoliklaste Lihowõtte laupäewal,  kui õpetaja SkolimowSki erakorteris Lihawõtte roogasid õnnistas, tungisiwad 20 sõjariistus meest sinna sisse ja hakkafiwad koosolijate pääle laskma. Katoliku waimulik  SkolimowSki jäi puutumata, surma sai üks, haawatud 8 inimest, nendest neli rängalt. Helsingist. Soomemaal on Wene näljahädaliste  hääks juba 225,000 marka korjatud. Wäljamaalt. Wäljamaal peeti neil päiwil juba Ülestõusmise pühi, sest need on tänawu uue kalendri järele terwelt wiis nädalat enne meid. Saksa riigipäew läks ka pühade ajaks puhkama- Niisama Inglise parlament ja Prantsuse saadikutekogu- Berlinis läks rätsepatööliste streik lahti ja see ähwardab terwet Saksamaad oma keerusse tõmmata, sest töökodade omanikud  on ühenduses ja ähwardawad wastustreigiga,  see on, omalt poolt töö lõpetamisega,  nii et igal pool nõelad puhkama ja õmblejad kimpu jääksiwad. Heinis, 15- - märtsil- Leontjewa, keS Milleri pähe ära tappis, on 4 aastaks parandusmajasse mõistetud, kuna eeluurimise wangistus temale trahwiaja ette aimatakse; pääle selle ei tohi ta 20 aaSta jooksul Berni kantonis elada. Londonist telcgrahweeritakse : Stolypini  seletus sõjamäljakohtute aSjaS mõjus  wäga rusuwalt- See tuli koguni ootamata,  sest waremalt usuti, et walitsus selleS aSjas järele annab. Niisama teatatakse  ka Parifist- Wiini ajaleh.d waatawad sõjamäljakohtute  küsimuse kui kardetawa asja pääle, mis duuma ja walituse wahclisele kokkupõrkamisele maad wõib anda. Transwalist. Neljapäcwal, 15. märtsil awati PretoriaS esimene TranSwaali parlament.  Parlamendimaja ette oli niipalju rähmast kokku kogunud, kui seda wiimastst Krügeri presidendikõnest saadik, mis ta rahwale  pidaS, enam ialgi nähtud ei ole. Parlament on seaduse-eelnõu» wastu mõtnud,  mis mitte ainult hiinlaste, maid ka hindude, s- o- Inglise alamate sisserändamist  kitsendab. Uuemad sönumed. Kuresaarest Täna awati Saaremaa erakorraline maapäcw. Harilised maapäetvad  omatakse jumalateenistusega Ew-Lutheruse  kirikus, kuna see erakorralistel maapSemadel  mitte ei sünni. Seega awati ka praegune erakorraline maapäew ilma jumalateenistuseta. Maapäcw on pääasjalikult  maa omawalitsuse uue seadluste läbiwaatamiseks  kokku kutsutud. Dulewal pühapäewal kantakse Bürgerklubi  saalis hr- Linnamägi juhatusel  „Mustlased" ette, mis üleüldist tähelepanemist  ning osawõtmist ära teenib- Lõpuks on elawad pildid mustlaste elust. Wäikse gilde poolt waliti 23. märtsil makluwalitsuse teiseks liikmeks ärasurnud E. Bünisst asemele hr- Konstantin S ch i t i k o w, 1. aprillist pääle saadetakse siit post Pärnu öösel kellu 12, kuna see praegu kellu 8 hommikul sünnib- Esimest maist tuleb post juba kellu 2 lõuna Kuresaarde ja kantakse selsamal päewal ümber. Minewal suwel tegi Saaremaa kurttummade  koolitamise Seltsi eestseisus otsuseks  kõik 15 kurttummade kooli ülesantud  last kooli wastu wotta ja selle tõttu 2 kooliõpetajat 1000-rublalise palga eest aim tisse panna. Aga elu näitas, et armastuse  'andide läbi ülespeetaw kool seda kulu kanda ei wõi; juba esimese aastaga andis ta 163 rubla 10 kop. enam wälja, kui sisse wõeti. Kuulus Wändra kurttummade  kool hakkas kulude tõttu lonkama ja pidi oma tegewuse peaaegu lõpetama. Seda juhtumist silma mõttes ja kartes, et ka meie kool suurte kuludega seista ei wõi, tegi Saaremaa kurttummade koolitamise  Selts aastakoosolekul otsuseks koolmeistritele  mitte enam kui 750 rubla aastas  palka maksta. Kuda nüüd linnas räägitakse, ei olla kooliõpetajad selle otsusega  mitte rahul. 850 rublaga oleksiwad nad malmis edasi töötama, aga 750 rublaga ei taha nad mitte leppida. Nüüd kutsutakse  2. aprilliks Selts selle asja lõpulikuks  otsustamiseks jälle kokku. Kursusest, mille kurttummad lapsed minewal aastal lõpetasiwad, wõtsiwad 11. last osa. Siis sai kooliõpetaja 500 r. palka. Praegusest kursusest saadetakse üks laps tema nõrga terwise pärast koju. Nii oleks siis selles kursuses 3 last rohkem, kui endiste kursuste ajal Nüüd tõuseb see raske küsimus: kas peame meie nende 3 lapse tõttu 350 rubla õpetamise rahale juurde maksma, wõi peame need kolm last ka koju saatma. Walimine on raske. Ühelt poolt seisab meil Wändra kurttummade kool manitsuseks ees. Asegi need naesterahwad,  kes siia ajani kurttummade sõbradena südisti tööd on teinud, tahawäo oma tegewuse seisma jätta, kui õpetamise pääle nii suurt summa ära kulutatakse. Mõned  olla selle tõttu Seltsist wäljagi astunud. Teiselt poolt manitseb meid aga Õnnistegija  sõna: „ Laske lapsukesed minu juurde tulla!" Meie seisame praegu kui teelahkmel  Kumba teed tuleb käia? Sellest raskusest saaksime aga kergesti möö da, kui koolmeistrid ise meel kolmandama tee awaksiwad ja 7SO rublaga töötada lubaksiwad.  Meie arwame, et nad asja olusid tähele pannes ka edaspidi häämeelega seda tegema saamad, ennast selleks armastusest  õnnetute kurttummade mastu, milleks ju nad oma elugi on pühendanud, waimustada  lastes—  Norinal puhkeaja määruste järele saamad edaspidi meie poed hommiku kella '/-8 kuni õhtu kella '/-8 lahti olema, suwel  aga kuni kella 7. Kuresaare meremeeste koolis on õpetust  juba 2l>. märtsil lõppenud- S kasman- dikku sõitsiwad siit Riiga eksami tegema Eksamisid peetakse Riigas 28. märtsil. Kihelkonna all randa läinud laew olnud 140,000 pääle kinnitatud, kuna temal  sugugi seda wäärtust ei olla olnud- - Roomasaare uulits prügitakse edaspidi  tee kapita li kulul ära. See on suur kergitus Kuresaare linnale ja Roomasaare  elanikkudele. Kuresaare jahimehed on nüüd südisti  luige jahti pidamas- Nii mõnelgi on korda läinud luigesid maha lasta. Wanas reidis (Loodes) olla rohkesti hülgesid nähtud Hülgepüüdjatel on aga mähe  õnne olnud. Hülged olla jäe sisse sajuti haukusid teinud ja kui püüdjad läheneda, hüppada nad ühest hauguft sisse ja teisest wälja ning hoida ennast niikaugel eemal, et püssikuul nendele ligi ei ulata. Mõnes teises kohas on mõned hülged maha lastud—  18. märtsil õhtupool ööd toonud üks Abroka saare elanik ühe randwahi joobnud olekus, käed seljapääle kinni seotud,  ilma mütsita ja sinelita Abrokast linna, selle pääle waatamata, et randwaht palunud  teda Abrokas olewa ülemuse juurde wiia- Teel sidunud mees temal ka weel jalad kinni. Linnas seletanud randwahi tooja, et ka kõik teised Abroka saares olewad  randwahid joobnud olla- Randwahtide wahtmeister ja kaks randwahti sõitnud kohe Abroka, leidnud aga oma ametiwennad täiesti kained olewat ja rahulist und magawat.  Asi on uurimise all. Kuresaare ja Abroka wahel olew jäe oli minewal nädalal weel nii kõwa, et hobustega  Üle sõita wõis; käesolewal nädalal  olla aga hobustega ülesõit kardetaw, ainult jala olla wöimaük üle saada. Meri Abroka taga on nii kaugel, kui silm näha ulatab,  jäest lage. Pitkasilmaga waates, paistawad  eemal suured jäewäljad ja liikuwad jäepangad.  Karta on, et praegune hommikulöuna  tuul kõik jäe jälle tagasi toob. Riia lehtede järele olla Ruhnu all jäe kohati 14—15 jalga paks ja ulatada kuni merepõhjani. Minewal nädalal püüdsiwad Tori kalamehed noodaga ööseti rohkesti kalu. Kalahinnad ei ole aga siisgi mitte alanenud  Turu pääl maksab haawi nael 12 kop., särje nael 6 7 kop. Toris maksab aga haawi nael 9 kop. ja särje nael 4 kop- Kui „Konstantin", mis kewadetel hulga kalu Kuresaarest ära wiib, niipea tulla ei jõua ja kui Tori ja Naswa jõed lahti lähemad ning Keskrannast, Lahetagant, Kihelkonnast ning Muratsist kalu linna tulema hakkab, siis saame küll seda imet näha, et turul haawi nael 5 kop- ja ahwena nael 3 kopmaksab.  Säina eest nõuti Kuresaare turu pääl 40 k. Riigas maksab haawi nael 40 k—  „Hääl" kirjutab : „Meil ei ole seltskondlikku  elu peaaegu olemasgi. Tingimata  oleks tarwis parandust tuua- Kuid siin astuwad just need ära, töötawad isegi tagafikiskuwalt, kellel ehk wõimalik oleks midagi ära teha. Ja siis kõneldakse sääl juures suure suuga ühinemisest." Mõnes  asjas oleme siin „Häälega" üsna ühes nõuuS- Sest meil on nii mõnigi isik, kes igal pool küll suurt suud tarwitawad, teiste üle arwustawad ja suuri plaanisid teemad,  aga ise tegelikult midagi ära teha ei jaksa, nagu ei puutuks see asjaks. Kä „Laulu" ja muusika selts «Lyra", kelle esimeheks „Hääle" wäljaandja on, ei ole sel talwel midagi suuremat korda saatnud. M TS S aa r l a n e 1907 Wastutai» toimetaja ja «iiljaandja T.