teedi teel olid õpeasutuste kasvandikud ritta seatud, linna uulitsad ;a majad auuwärawate ja lipudega ilustatud, rahwa Waimusws oli kirjeldamata. Pärast sõjawäega Jumalaga jätmist läks Majesteet kell 11, 2 min. waksali ja sõitis, rahwa waikimata huraa hüüete all, Harkowisse. Odessast. Aurulaew „Rossta" Pääl tulewad jaapanlastest  lahti lastud wenelased, nimelt ohwitserid za madrused, kes Wene kaubalaewade pääl wangi wõetud kui ka suurtüki „Mandshuri" ja wabatahtlise laewastiku aurulaewa „Ekaterinoslaw'i" päält, kokku 380 meremeest, 70 ohwitseri, 90 reisijat ja 30 last, sõitis Port-Saidist Odessasse ja jõuawad sinna 9. skp. Simlist. (Reuter.) Pjöngjangift tulnud teatede järele tuli Wene wäesalk, 300 meest, Inglise mäekaewanduste  juurde Unssanis ja wöttis jaapanlaste ja Hiina ametnikude waranduse ära. Inglaste warandust  ei Puudutud. Mõned jaapanlased said ära põgeneda, teised wõeti wangi. Teadustatakse, et jaapanlased  Andshust Põhja pool 200 meheline Wene wäesalga ümber piirasiwad; nad ei jookse wenelaste pääle tormi, waid loodawad neid, toidu moona lõppemise  tõttu warsi ära näljutada. Jaapanlased tõid Cöuli kaks Wene unterohwitseri, keda nad Andshus Wangi olid wõtnud, sellega korealaste Pääle mõjuda tahtes. Jaapani päästab palkab palju hiinlasi, kes Jaapani keelt oskawad, et nad Mandshurias tõlkideks  wõiksiwad olla. Kronstadtist. Kõik neli kinniwõetud kahtlast isikut olid Jnglislaewa Pääl, Saksa laewa pääl polnud  ühtki. Aurulaewale anti luba, süsa maha panna, mida Politsei kinni oli pannud. Tokiost. (Reuter.) Kataoki teadustab, et miinide  wäljawõtmise töö Kerri lahes miinipaatide läbi edasi kestab, keda laewastik, kes waenlast laseb, warjab.  Wenelaste enesekaitsmise tegewustes pole muudatust  tulnud, nad seadsid weel 2 wõi 3 lahingi suurtükki üles. Wiimased takistawad oma tuleandmisega  tööd, siiski on juba 8 miini ära häwitatud. Miinide wälja püüdmine, keda weel palju alles on, kestab edasi. Harbinist. Senjutshani jaam pandi kinni. Haidshu pannakse kinni. Jaapani gardewäe diwision nihkub Haitsheni Poole. Kohaliste hiinlaste meeleolu on rahutu. Öösel sõitis admiral Skrõdlow. Wiimastel  Päiwil tulid siia mitmed sanitaride rongid paljude  haawatutega, kes Jalu jõe lahingust osa wõtnud. Kindral KuropaMm telegramm Keisri Majesteedile  3. mail 1904. 1) Umbes kell 12 Päewal tulid  Sunjutsheni alla 17 aurulaewa, kes linna pääle laskma hakkasiwad, kuna 5 aurulaewa kaldale lähenefiwad.  Kell pool kaks päewal ilmusid maanina Wastas Guandjatuni küla juures 3 suurt aurulaewa. Kell 3,20 min. tuli waenlane Guandjatuni küla juures  maale ja hakkas Haidshou poole tungima. 2) 27. apr. oli meie kasakatel Kuandjansani juures jaa- Panlastega wastastikku laskmine, keda sääl kuni pataljon  ja 2 eskadroni oli, nähtawaste gardewägi. Laskmine kestis Poolteist tundi. Jaapani jala- ja hobusewäe tuleandmine olnud osaw. Tapetud on 1 ja haawawd 1 kasak; 2 kasakat, eeswahid. kadusid Mjetalt. Põhja-ida Pool Fönghwangtshengist wõtfid Jaapani eeswäed 2. skp. Laigumõndsi,' Badõhe jõe juures, oma alla. Dsjangous, Aihe jõe orus, Kuandjansani  ja Sjujani linnas 2. skp. jaapanlasi ei olnud. 1. sh,, wõtfid jaapanlased Pulandjani jaama kahe pataljoni ja kahe eskadroniga oma alla. Eeswahid  ei ulatanud 1. ja 2. mail Wafandjani jaama lähedamale, kui 6 wersta. Wasandjanist suuremate wügede liikumisi põhja poole ei olnud 2. skp. näha. Haidshou maale tulekust ei ole uusi teateid saadud. Kindral Saharowi telegramm Päästabile  4. mail. Kindral Saharow teatab, et kell Pool 12 õhtul 3. skp. jaapanlased ainult ähwarduseks Senjutsheni ja Haidshou ümbruses maale saatmist ette wõtsiwad. Nende laewade päält algati tule andmist Senjutsheni linna ja meie wahisalkade pääle kaldal. Kell pool 0 läks Jaapani laewaStik ära, lõuna-lääne Poole sõites, ja kuni Pimeda tulekuni oli silmaringil mõnda laewa näha. Peterbnrgist. Garde laewawäe tiiwadjutant Suurwürst KirillWladimirowitsh wabastatakse ametipuhkusele  wäljamaale oma terwist parandama. Hartowist. Kell üks lõunal tuli Keiserlik rong lõuna-lääne raudtee kaubawaksali. Majesteet wõttiS  auuwahid 201. Lebedinski jalawäe tagawara polgust wastu, sõitis tõllas wägede ülewaatuse kohale  ja käis 121. Pensa jalawäe, 12 Tambowi jalawäe  ja 1. Orenburgi kasakate polkude eest läbi, Lelle paremal tiiwal Suurwürst Nikolai Nikolajewitsh  oli, niisama ka teise liinisss seawd 10. korpuse  moonawooride juures. Majesteet Keiser laskis tähendatud wäeosa tseremonial-marsfis mõõda minna. Pärast seda Pööris Majesteet Keiser iga polgu poole südamliste teelesaatmise sõnadega, polkude wahwaid tegusi endisel ajal meelde tuletades ja kindlat lootust awaldades, et nad oma wana sõjalist kuulsust alles hoiawad, ja tänas endise teenistuse eest. Majesteet Keiser õnnistas igat polku püha kujuga ja ajas armulikult  ette kutsutud ohwitseridega ja sõja auutähtede  omanikudega kawaleridega juttu. Pärast ülewaatuse  lõppu sõitis Keiser platsi Pääle kokku kogunud  rahwa juurde ja rääkis armulikult mõnede sääl olewate maakogu ülematega, wallawanematega ja Georgi ordu kawaleridega. Platswormi juures wõttis  Majesteet Keiser raudtee tööliste poolt soolaleiba wastu ja sõitis pääle selle Harkowi waksali, kus Harkowi rüütlikogul, linnawalitsusel, linna kaupmeestel,  kodanikudel ja Harkowi kreisi wallawanematel  õnn oli, endid Majesteedile esiteleda ja soolaleiba  tuua. Waksalist sõitis Majesteet tõllas linna Pää-uulitsaid mööda Uspenski kirikusse, kus Harkowi piiskop Achtorski ühes linna waimuliku seisusega Majesteeti wastu wöttis. Pärast lühikest Palwet suudles Majesteet Eletski Jumala-Ema kuju. Mägede  ülewaatuse juures ja terwel läbimineku teel, wöttis kohalik rahwas, selle üle õnnelik olles, et oma Keisert näha saab, Majesteeti waimustatud hüüetega wastu. Kell 4 sõitis Majesteet raudteel Krementshuki. Mukdenist. Wene sõjaliste tegewuste piir läheneb  ikka rohkem Mukdenile; jaapanlased seisawad wenelastest lahingi kaugusel. Kolmes osas edasi tungiwad  Jaapani wäed on praegu Sjujanist ja Fönghwangtshengist  Põhja pool. Kuulu järele töötawad kaks wäeosa weel Põhja pool, et ümber wenelaste seisukohtade minna. Otsustawat lahingit ei ole olnud. Port-Artur on täiesti muust riigist lahutatud. Ljaojanist  ja Mukdenist põhjapool on maapind tasane lagendik, kust jõed mitmetpidi läbi jooksewad. Ilm oli senini palaw ja kuiw, aga kahe päewa eest algasiwad  wihmad, mis teest läbi päästmatuks tegiwad. Kui juuni kuu algab, tuleb wihmade ajajärk; kui sõjategewused siis mitte täitsa seisma ei jäe, siis liiguwad nad ometi kõige kitsamates piirides. Praegu on Mukden see koht, kuhu kõigist wõitlustest, mis lõuna pool Motienlini kõrgustikku peetud, haawatuid tuuakse. Andunist. (Reuter.) Pärast Wene laewastiku nõrgenemist sai Andun Jaapani tegewuste piatuse kohaks. Mägede ja moona wedu maad mööda läbi Korea on katki jäetud. Ajalehtede kirjasaatjad käisid Wene haawatuid waatamas, kes eneste põetamisega rahul on. Ainuke asi, mille üle nad kaebawad, on see, et leiba ei ole; Jaapani sõjawäes leiba ei tarwitada.  Njutshwangist. (Reuter.) Suurtükid Wene suurtüki  paadi „Siwutsh'i" Päält saadeti Daschitshaosse. Jaapanlaste pääle-tungimist praegu ei oodeta, sest et wihmad seda kohta päris rabaks on muutnud. Shanghaist. (Reuter.) Hiinlased alamas Mandshurias  on üliwäga meelitatud selle telegrammi üle, mida jaapanlased wiitse kuninga Tshengtshile Mukdenis  saatsiwad, teada andes, et nad Induni Hiinale  tagasi on wöitnud ja paluwad wiitsekuningat sääl oma walitsust uuesti jalale seada ja panewad hiinlastele ette, Andunisse tagasi minna ja sääl oma endisid kaubanduslisi tegewusi algada. Krementshugist. Majesteet läks waksali esisele ja wöttis wägede komanderi käest raporti wastu. Auuwähtifi tseremonial-marssis mööda minna lastes, wöttis Majesteet saatekondi wastu ja rääkis nendega  armulikult. Waksalist läks Majesteet Platsile, kus kauge idasse saadetawate wägede Ülewaatust peeti. Uulitsad oliwad hõiskawat rahwast täis, koolide kaswandikud  seifid, lipud ja lillekimbud käes, salkades. Pärast wägede ülewaatust sõitis Majesteet kell 10, 2 min. Poltawasse. Tshisnst. (Reuter.) Hiina kuulutab lähemal ajal Tsinasu, Weissani ja Tshutstni linnad Shanduni  maakonnas wäljamaa kauplusele awatuks. Londonist. (Reuter.) Diwision Jaapani wäge tuli 3. skp. sõjalaewade suurtükide kaitse all Haioshous  maale. Diwision lähab Njutshwangi poole. Jaapanlast oodetakse kõige lähemal ajal siia Mdwat. Tokiost. (Reuter.) Teine Jaapani sõjawägi purustas raudteed wiiest kohast Port-Arturist Põhja pool. Jaapanlaste kahjud 22. aprilli ja 4. mai wahel on 146 inimest. Kindral Kuropatkini telegramm Keisri Majesteedile  4. mail. Esimene Jaapani wäeosa, kes 1. maini Sinhailinski kõrause ja Kangjanpuse küla, 24 wersta Fönghwangtshengist Põhja lääne pool, omas käes Pidas, läks Seljudshani. Dajangous seisab wäikene  Jaapani wäeosa. Sjujanis pole, nagu ennegi, waenlafi. Tugew ratsawäe osa seisab Slehohes, 2b wersta Sjujamst louna-lääne pool. Saadud teatede järel tulid jaapanlased Dagushanist ära ja nende wäest seisab Launmjao juures 600 meest, ja Salidsjapuse  juures 300 meest jalawäge ja ratsawäge ilma suurtükideta; ülejäänud osa läks Fönghwangtshengi  poole ja Habalini. 16 wersta löuna-lääne pool Fönghwangtshengist seisab nende wäeosa, 5000 meest suur. Kolmas päew on ilm wihmane, teed lähawad halwaks. Kindral Saharowi telegramm päästabile. 5. skp. ja 6. skp. hommikul taganesid eeswäed, kes Ljaojani pää teel Shumendsöi juures seisiwad, Tshaushalini  kõrgustiku poole tagasi; Pääle selle mindi Seljudshanist ära. Fõnghwangtshengi ümber teewad jaapanlased kindlusi. Leiti, et Jaapani wägi, kes enne Sithutsini külas, 15 wersta Dagushanist Pöhjalääne  pool asus, enam sääl ei ole, ka Dagushanist on jaapanlased ära. Nende wäikesed wäeosad seisawad  Honduhanis ja Luanmjaos, Dajanhe pahemal kaldal ja ka Salidsjapuses. Wäikesed Jaapani ratsasalgad  ilmuwad ajuti Sjujani ümbrustesse. Mukdenist, 6. mail. Wiimaste teatede järele jäi Jaapani wäe edasi tungimine seisma; mõned eeswäed läksid isegi tagasi. Nähtawaste on waenlase  pääjõuud senini Fõnghwangtshengi ja Jalu wahel. Port-Arturi seisukord on hää. Tokiost (Reuter.) Ametlistes teatedes Jaapani wäe maale saatmise üle räägitakse, et wägi 22. apr. sõjalaewastiku kaitse all määratud kohta tuli ja hakkas maale minema. Waenlast ei olnud; kuulu järele seisid umbes 300 wenelast Pulandjani juures, 100 raudtee ääres Gimsukawa (?) juures, 300 Pitsewos ja umbes 600 maale mineku koha wastas. Wiibimatalt  saadeti wäeosad Pitsewosse ja Pulandjani raudteed lõhkuma. 23. apr. ajas wägi wenelaste wäikese wäeosa Pulandjanist lõuna poole ja wõttis jaama oma alla; sapöörid purustasid silla ja telegrahwi.  Meie kahjud: 1 tapetud, 4 haawatud. Gimsukawas oli 200 meheline Wene ratsawäe salk; meie lõikasime telegrahwi traadi katki. 24. apr. saadeti wäeosa Pulandjani ja Senschilini wahel raudteed  ja telegrahwi purustama, umbes kahe penikoorma Pikkuselt; 1 leitenant ja 3 soldatit said surma, 9on haawatud. 3. mail saime ria kõrgustikust kätte, umbes nelja penikoorma pikkusel lja sundisime waenlast  lõuna poole minema. Wenelast oli kuni 4 pataljoni  8 suurtükiga; meie kaotasime 146 inimest. Tshifust. (Reuter.) Mõned wenelased, nist tulnud, tõendawad, et üks Jaapani soomuslaev?  ja üks ristleja esmaspäewal Port- Arturi ees Wene miini otsa läkstwad ja põhja wajusiwad. Teate järele, mida Dalnist tulnud wenelased Wene konsulile andsiwad, ei olnud aega, soomuslaewa „Shikishima" päält mehi päästa. Teine lae w, kes miini otsa läks, oli soomuslaev  „Fudshi." Inimesed, kes Port-Arturist ära põgenenud, räägiwad, et laskmine linnale mingit kahju ei teinud. Jaapani sõjalaewad wajusiwad Port-Arturi laskmise ajal Põhja. „Shikischima" wajus kahe minuti pärast wee alla; „Fudshi" läks sel ajal Põhja, kui teda buksiris eemale wiidi. Wene miinipaadid sõitsiwad merele, aga Pöörfiwad  tagasi, kui jaapanlastele abi tuli. Port-Arturi sadama sissekäik on waba. Tokiost. (Reuter.) Admiral Togo teadustab: Paksu udu ajal jooksis ristleja „Kassuga" soomuslaewa  „Joschima" otsa 12,320 tonni suur - , kes mõne minuti Pärast põhja läks. Laewameestest päästeti ainult 90 inimest. Selsamal  päewal jooksis lahingi soomuslaev? „H atsusse"  15,000 tonni suur Wene miini otsa ja läks Põhja; miinipaadid päästsid „HatsuSse" meestest 300 ära. Tokiost. (Reuter.) Nädali jooksul saadeti Jaapanist  30,000 meest abiwäge wälja, teisest sõjaväest,  mis Ljaotungi poolsaarel töötab. Kolmas wägi on parajaste sõjakäigule ettewalmistusel ja lähab wististe Njutshwangi. Tokiost. (Reuter.) Admiral Togo teadustab, et soomuslaew „Hatsusse" Port-Arturi ees ristledes, et wägede maale saatmist warj ata,—miini otsa jooksis; ta andis abipalumise signali, aga selsamal silmapilgul  põrkas ta teise miini otsa ja läks poole tunni pärast põhja. Njutshwangist. (Reuter.) Paljud Wene ohwitserid tulid tagasi. Suurtüki paadi „Siwutsh'i" Pääle pannakse uuesti suurtükk a, niisamuti  kahe wäikese laewa Pääle, mis Ljaohe jõel töötamiseks  on määratud. Sääl on palju Jaapani salakuulajaid  ; üks neist hukati ära, arwatawaste oli ta ohwitser. Röbwlid wõtawad ikka edast rikkaid hiinlast wangi, et nende eest fiis lunastuse hinda nõuda. Njutshwang kihab röövlitest, kelledel Mauseri  pistolid sõjariistadeks on. Räägitakse, et kasakad  ikka edast Jalu ääres Jaapani taoawäele tüli teewad. A 248 S a ? a a l As 29. 1904.