Wäljamaalt. Saksamaal pidasiwad hiljuti missioni sõbrad Halle linnas suurt koosolekut, millel 800 Ew. usulist osawõtjat oli. Kuulus O?. Morensky astus omas kõnes pärisrahwaste inimese õiguste eest wälja. Ta ei nõudnud mustale mehele küll mitte igas asjas ühesugust õigust walge mehega, aga mustal mehel pidada ometi õigust olema oma maa ja waranduse üle, tema kombed ja keel, õigused ja seadused pidada temale jääma, tema elu ja auu leidku kaitsmist  ja oopiumi ning wiina eest saagu ta eemale hoitud- Et Europa ametnikud rahwast  sügawamalt ei tunne ja temale ülekohut  teemad, siis olgu missionärid temale eestkostjaks. Teise tähtsa kõne pidas Barmeni  missioni seltsi inspektor On. Schreiber, nimelt keele ja maa küsimuse üle. Saksa riigiwalitsus soowida oma asumaades Saksakeeli  riigikeeleks panna. Et missioni koolides  ka Saksakeeli õpetatakse olla õige, aga sellel õpetamisel on omad piirid Kui üks reisija ütelnud, et „Saksa ametnikule olla see alandaw, kui ta asumaal muud keelt räägib km Saksakeeli", siis olla see ütelus küll „ hästi julge, aga wähe tark." Kuida wöib üks ametnik nendega Saksakeeli  rääkida, kes seda keelt ei mõista! „Kui Ahwrika koolides tahetakse kõik õpetust  Saksakeeles anda, siis on see niisama mõistlik, kui meie külakoolides ainult Hebrea  keeles õpetada," ütleb õigusega Ot?. Schreiber. Rahwakoolides olgu õpetus rahwa keeles, see on missioni mehe otsus. Maa poolest annab ta nõuu pärisrahwale maad jätta, sest siis mast edeneb ta elu. Kodumaal olla ju ka lugu nõnda olnud, et talupoega nii kaua laisaks peetud, kui tal maad ei olnud. Brüsselis, 26. juulil. Buuri kindral Lukas Meyer on eila äkitselt südamerabandusesse  ära surnud. Haagis, 26. juulil. Krügeri lähemad tuttawad arwawad kindlasti, et Krüger Transwaali tagasi läheb. Amerika Ühendatud riikide walitsus on seaduseks teinud, et üksgi Amerika alam ei tohi Lõunamere saarte rahwastele joowastawaid  jookisid, oopiumi ega sõjakraami müüa. Peaks teised riigiwalitsused ka nõnda mõtlema. Uus suurtükk, mille kuulid 14 tolli paksusest Kruppi-terase pakust läbi tungini  ad, on Amerikas walmistatud. Pääle teraskattest läbitungimist lõhkewad kuulid ja sünnitawad meel hirmust kahju. Kõige suurem puu ilmas, on, nagu New-Dorkist teatatakse, hiljuti Kalifornias leitud. Ümbert mõõta on puu 154 jalga 6 tolli ja läbimõõtes 51 jalga. Seni peeti kõige suuremaks puuks nõndanimetatud „metsa isa" mis ümbert mõõta 110 jalga on. See puu on nüüd maas ja on 435 jalga pikk. Teised niisugused hiiglapuud on 265 kuni 325 jalga pikad ja on Ümbert mõõta 85 kuni jalga. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 11. augustil. Eestikeeli jumalateenistust kellu 12 peab ülemõpetaja Lemm. 31 Saar l a n e, 1902 s 1902 r. L»o « 5 -.LrUÜWS^«.^« llWöidulaenupaberite  kiunit a m i st künni 1. Septembri k p. wõtab wastu I. augustist igal päewal kell 11 künni 12 enne lõunat. töwenberg. K a u b a-uulitsas 5. Ostan meel wanu iiuld ja M lisjll ja maksan kulla folotniku eest 2 rbl. 80 kop., ja hõbe loodi eest 25 kop. ja rohkem. Laulatamise sõrmukseid on ikka suures wäljawalikus „kroonu proowidega" odawa hinna eest saada. Auupaklikult Kullasepp N. Liudholm ikka wana koha pääl pitkas-uulitsas 17. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada. Kuresaares kirikuteenri T imm as e juurest,„ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. M. 37. Haigetele arsti! Kirjutanud Türis'i õpetaja K. Landesen. -M. 38. Kannatust on tarwis! Kirjutanud  Kihelkonna õpetaja L. Masing. 39. Kas armastad sa Jeesust Kristust?  Kirjutanud Wigala õpetaja M. von Busch. JU 40. Sina oled Jumala laps siis ela kui Jumala laps! Kirjutanud Põltsamaa õpetaja J. Rennit. -H?. 41. Tee taewase Kanaani maale. Kirjutanud Harjumaa praust C. Hasselblatt  Juurus. JU 42. Esimese sündimise õigus lüätsaleeme  eest. Kirjutanud Tõstama õpetaja J. Hahl. Teadaandmised. 1 wedrudega muker, sae» ja hobasmistad on rätsepa meistri Krulli juures müüa. Weel mõned Sirwilauad INVA aasta paate, on saada „Saarlase trükikojast." Kurefaarest—Muhuwäina—Haapsalu—Baltiski, Baltiski raudteed  kaudu Tallinna, Jurjewi ja Peterburgi Kuresaare st Riiga, Riia - Pleskau raudteed kaudu Jurjewi ja Peterburgi» Kiirsõitja postiaurulaew kapten J. Prmz, sõidab 11. juulist tunni 15. augusti k. p. igal reedel kellu 10 enne lõunat Baltiski, igal esmaspiiewa! kellu 7 homm. ja igal teisipäewal kellu 9 ohtu Riiga. KM" Mõlematel raudteedel on alandatud sõidukaardid saada. .--.ust °,«b Theod. Lange. Pühapäewal on laewakontur kellu 2 4 pääle lõunat lahti. Riia aurulaevade wäljasöitmise  päevad. kutlUBBS, »aapBSlll, Isllinns ju Pstörbul'iBBs. „Jmperator Nikolai II.", kapi. R. Junker, 8. augustil. „Konstantin", kapten C. Wolter, 11. augustil kapten L. Schmidt, 15. augustil. k i j K Z-. „Konstantin", kapten C. Wolter, 3. augustil. „Riga", kapten L. Schmidt, 11. augustil. „Jmperator Nikolai II.", kapt. R. Junker 15. augustil. Aurulaewad sõitwad Romassaare sadamast Muhusse, Haapsalu, Tallinnasse ja Peterburisse kellu 8 õhtu ja Riiga kellu 8 homm., aga 4. augustist Peterburi poole kellu 7 homm. ja Riiga kellu 6 pääle lõunat. Lähemat teatust annab R. Wildenberg. Laewa-kontur on pühapäewal kellu 10 —12 ennelõunat lahti. MrQs^ÄÄrt.iZiü. InsskÄÄMsiä, I»ÄulÄiuZs!iaÄit>iZiZ. Ivo iükki 75 kop. js ksUimss sooritad suulas väljavalikus Laarlssö trükikoda.