neist kohtadest meie keskel, kust iga pühapäew  palwe meie Kõrge Keisrikoja eest üles taewa poole tõuseb. Seda eestpalwet teeme aga rõõmsa teadmisega, et palwe palju teha suudab, kui ta tõsine on. Olgu ka Keiserliku kõrguse sissetulek meie linna Jumalast õnnistatud!" Rootsi kuninga Guslaw V. ootel 17. aprillil,  kes ühes prints Karl ja selle abikaasa soadelusel SuurwürStinna Maria Pawtowna ja Rootsi prints Wilhelmi pulma Tsarskoje SelvSse sõidab, kirjutab „Eiu", pandi iinnas ja sadamas lipud lehwima. Umbes kell 10 hommikul ilmus Rootsi laewastik «vaatepiirile. Laewastiku hulka käiwad ristleja „Felgia", mille pääl kuningas  GuStaw sõidab, soomuslaew „Oskar", ja miinihäwitaja Kell 11 hommikut heitis  laewastik ankrud Naissaare kohal wäija. Umbes kella 4 ajal sõitis Itootsi laewastik, soomuslaew  „Oskar" eesotsas, kuninglik lipp mastil lehwimaS, Tallinna reidile. Reidil seisma! Bollimere  Wene laewastikul lõmmati lipud üles ja anii kuninglikule lipule suurtükipaukudega auu. Ristleja „Fe!gia" waStaS 21 pauguga. Laewade mehed terwitafiwad kuningal hurraa-hüüetega. Muusikakoorid wängisiwod Rootsi rahwa-hümnust. Kui soomuslaew „Oskar" Uude basseini jõudis, läks Suurwürst Mihoil Alekjandrowilsh ühes saatkonnaga tema pääte ja terwitas kõrgeid külalisi  südamlikult. Kuningas esiteles Suurwürslile temaga kaasa tulnud wälimisle asjade ministrit wõõrad sõitsiwad lell 4,25 min. Tallinna raudteejaama.  Siin oliwad Bjelomorski polgu soldatid auuwahlidena üles seatud. Kui kuningas auuwahtisid  sõjawäetiselt lerwitanud, läks ta jaama-esisel seiSwate kodanliste ametnikkude ja linna ning seisuste asemikkude juurde ja terwitas neid. Kuberner  esiteles neid kuningate, kuna kuberneri abikaasa talle daamesid esiteles, kes kuningate ja printsess Jngedorgiw bllekimbud ära andsiwod. Kuningas kõneles pikemat aega kõigi kokkututijatega. Kell 5,15 min. sõitis rong kõrgete külaliste ja nende saatkondadega ära Tsarskoje Seloosse. Rootsi meremeestele ivalmistalakse merewäe-klubi, mõisnikkude, sadamakomandöri, kuberneri ja linna poolt pidustused. „Päewatehe" järele olla mererandas rahwast, kes kõrgete külaliste tulemist oolanud, kümnete tuhandete kaupa koos olnud, nii et laialdane ja wersta pikune rand waatajate jaoks kitsaks jäänud. Toredat pilti pakkunud ka Rannawäraw. Ta oinud inimesi muSlawatt täis. Tuletanud kewadest sipelgate pesa meelde, kus sipelgad päikese paistel pesast on wäija tulnud ja nüüd jääl pääi seganmd,  ilma et nad säätt kuhugite eemale juigrtsiwad  minna. Ja pääte kõrgete Matist- sadamast ärasõitu, olla harwa Tallinna puiesteel niisugust inimeste woolu näha olnud, kui see oti, mis nüüd Balti -vaksalisse kokku wajus. Kirjasaatja seisnud pool tundi wagusi, aga ikka ei näinud tihedal, edosiwoolawat rahwahutgal pootesgi lõppu olewat. Tallinna lahes on sõjalaewad „Tsesarewitsh",  „Slawa" ja „Bogalür." Pääle nende on weel 20 miinipaati. Linna wolikogu erakorraline koosolek  otsustas suurwürsti Mihail Alekjandrowitjchi  ja Rootsi kuninga. wastuwötmisekS Tallinna linna poolt 3000 rubla määrata. Juurus saab kirikumees kiriku kassast  paari rubla ümber „kella ohetilu raha". Selle rahaga tuleks ta küll wälja, tuid jääl tarwitatakse, nagu „Koit" teatab, kella ohelikku nikastanud liikmete ja tööst waewalud lihakste parandamtseks ja nende ümber mäsfimiseks. Rahwa juures walitseb  see ebausk: On nari (kidu) käe rammes,  siis on kirikukella ohelikku tarwis. Mine too seda kiriku tornist jumalateenistuse  ajal, siis ei ole kirikumeest tornis. Oh ebausku, mille all ka waene kirikumees kannatama peab l Lätimaalt. Riiast. Läänemeremaade kindralkuberner  baron Möller-Sakomelski jõudis 17. aprillil oma tütre ja iseäraliste asjade ametniku A. von Grahe saatel otsekohe wäljamaoli Riiga. „Düna-Ztg." telcgrahweritakst Peterburist,  et ministrite esimees Stoiypin on odministratsioni ametnikkudele ette kirjutanud.  usuwahetamise asju hiljemalt kuu jooksul ära õiendada, ka siis, kui Greeka õigeusu waimulikkuds poolt selle aja sees mitte teatust et tule, et nad ufuwahetajaid on manitsenud. „Rishki Westn." järele saada postmarkide  müümiseks iseäralised isetöötawad (automatilised) apparadid sisseseatud. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keisri Majesteet laskis SO,OOO rubla Moskwa kindral-kuberneri kütte hädakonnatajatele abiandmiseks jaata. Rootsi prints Wilhelm jõudis Ühes saatkonnaga 17. aprillil Soome raudteed mööda siia. Kell 9,4 ö min. sõitis ta ära TsarSkoje SelooSse, kus auuwahid üles oliwad  seatud ja mängukoor kõrget külalist muusikaga terwitas. Printsi wastu wvtma olirvud riigi kõrgemad ametnikud ilmunud. Enne printsi kohalejõudmist jvnis raudteejaama  Suurwürstinna Jelisawcta Feodorowna  ühes kõrge mõrsja Maria Pawtownvga.  Warsti selle järele jõudis ka Keisri Majesteet sinna. Keisri Majesteet terwitas kohalejõudnud printsi südamliseli. Selle järele terwitas prints Suurwürstinnat ja oma kõrget mõrsjat. Muufikamängu all sõitis Keisri Majesteet ühes printsiga lahtises  tõllas Aleksandri paleesse, kuhu ka Suurwürstinna ja kõrge mõrsja teises tõllas söitfiwad. Pärast oli Peterburi jõudnud  kõrgete külaliste auuks söjawäeparad. Wanousulised, kes waljamaal, Türgi riigis, Buigarias ja Preifimaal elawad, on soowi awaldanud, Wene riiki tagasi tulla. ÜhcS Austria ja Rumenia wanausulistega  kokku ulatab nende arw, kes tagasi pöörda soowiwad, 130,000 inimese päüle. Riia Wene „Rishk- West." teeb ettepaneku, et mid Baltimaale elama asutatud saaks. Moskwast. Moskwa jões on wefi jällegi  tõusma hakanud ja üle kallaste kerkinud. Tshernigotvist. Jõgedes on wcsi nii kõrgele tõuSnud, nagu seda enne nähtud ei ole. Kubermangust tuleb suurte weeuputuste  kohta teateid. Kiiewist. Mesi Dnjepri jões tõuseb alatasa, nõnda et wesi ikka laialisemalt jõeäärsed  kohad üle ujutab. JaroSlawskaja uulitsast alates on kõik uulitsad, mis jõe poole wiiwad, mee all. Madrused jõidawad lootsikutes üleujutatud kohte mööda ümber ja annawad hädakannatajatele abi. Kutaifist Juutide ajalehtedest loeme, kirjutab et Kutaisi juutide linnaosas  suur tulekahju möllanud, mis palju kahju sünnitanud. Leegid häwitanud süül enam kui 40 elumaja, hulga liikuwat warandust  ja kariloomi ära- Kahju on üle 200,000 rubla suur ja kahjusaajaid enam kui 7000, kes kõik ulualuseta ja sõna täies mõttes leiwa tükita jäänud. Kaukafia ase«valitseja,  krahw Worontsow-Dashkow on kohe oma erarahast 2000 rubla õnnetute hääks ohwerdanud. Helsingist. 313 wäljarändajat jõudfiwad  Helsingisse tagasi. Wäljamaalt. Londonist. Tokiost telegrahweritakse: Kooliristleja sõitis miini otsa ja läks põhja. Enam kui ISO inimest saiwad  surma, nende hulgas ka komandör, 141 päästeti teiste laewade wsral ära. Ottawast telegrahweritakse: Western- Hilli mäe küljest wecres suur pank maha ja häwitaS Noterdame äs la Lalelto küla ära. Ligi 20 maja lälfiwad purutS. 30 inimest saiwad surma. Hiinamaalt. Hiinlased lähemad jaapanlaste  waStu järjest «vaenulisemaks, kirjutab „Elu." Kantonist teatatakse, et sääl jaapanlasi täiesti boikoteeritakse. Hongkongi  sõnumid jutustawad jälle, et sääl elanikud enestele sõjariistu ja sõjamoona muretscwad ja salaja sõjaharjutusi peawad. Rahwa keskel on nimelt see aimamine laiali lagunemas, et Jaapaniga sõda tuleb. Kõik hiinlased on malmis ohwrid tooma, et jaapanlasi lüüa, maal walitseb isamaaline  waimuStus, nagu seda sääl meel enne ei ole nähtud. Hartvischist Harjutustel, mis öösel 14- aprillil pceti, põrkas üks merekuulaja ristleja ühe miinilaewa kütiga kokku ja lõi ta kaheks lõhki. Üks mees sai surma. Tunisest. Suur rohutirtsude parm häwitas 60,000 lektari wilja ära. Parw on nii suur, nagu seda ial weel pole nähtud. Tabrisest Urmia politiline selts on siinse politilise seltsile teatanud, et kurdlased  enam kui 2000 naist ja last mangi on wõtnud ja paljusid piinanud. Urmiasse minewad teed on kurdlaste käes. Teheranist  on siia käsk antud 10 tuhande mehelist  wäesalka kokku seada ja kurdlaStele wastu saata. Netv-Castlest. Lacwaehituse ettewõtjate  ühisus andis müürilehtede kaudu teada, et nad tööliste ühisuste liikmed töölt lahti  lasewad- See määrus hakkab nende päewade sees maksma ja selle läbi jääwad 80.000 töölist tööta. Amerikast. „Berl. Tagebluitstle" telegrahweritakse  New-Aorkist minemas numbris olnud teate üsaks: Ikkagi meel ei wõi surnute ja haawatute armu umbkaudugi üles anda. kes kaledale marute Kõigealamad hindamised arwawad, et wöhemalt SOO inimest surma ja LOOO inimest haawaia on saanud. Teised telegrammid räägiwad 1000 surnust  ja 6000 wigastadasaanutest. Et surnukehad ja nende üksikud osad üksteise xääle kuhja on aetud, kulub weel mitu päewa ära, enne kui kindlat arwu teada wõib anda. Maru kestis ter« nukehasid paljaks on hallanud riisuma, on waiitsus  õnnetusekohtades sõjaseisukorra wäüa kuulutanud.  Wäesalgad ratsutawad ümber. Õnnetuseringi  suuruse tõttu on neil muidugi wõimata niisugusid kuritegusid takistada. Metskoerad, haisu  pääle juurdetulnud, näriwad surnukehade katõnnelusekohale,  et surnukehadele kaitset muretseda. Terwed perekonnad on hukka saanud. Lihatükkide,  sisikondade ja kontide läbisegi olemise tagajärje! on küll wõimata kindlaks teha, kuipalju igaüks perekond liikmeid on kaotanud. Matmine saab mitu päewa kestma. Esimesed äratuntud surnud  on juba ühisesse hauda maha maetud. Kumbagi  kaduma läinud reisijatewagunit, mis maru rongi kullest lahti kiskus, ei ole seni weel mitte kätte leitud. Washingtonist. Roosevelt saatis kongressile  kirja, kus ta uuesti walitsuse wõimu  suurendamist palub. Senat lükkas nelja lahingulaewa ehitamise ettepaneku teisel harutusel tagasi. Kirjandusest. Tartus, P. Schmidti raamatukaupluse kulul on tähtis klrjandusline ettewõte teoksil. Antakse Ha riduse Sõnaraamat wälsa, kus tähestikulises  korras kõigist maailma teaduse harudest õpetust pakutakse. Raamatu sisu seletuseks saada umbes SOO pilti, SS mitmewSrwilist waadskaarti, S 0 Weneriigi kubermangude kaarti ning taielik, mitmewärwiline eestlaste maa ja Wenemaa kaart ja kodumaa linnade plaanid juurde pandud. Raamat ilmub SS. andes, iga ande hind 2S kop. Ilmumine kestav umves uks aasta. Ettetellijad,  kes raha ära maksawad, saamad terme raamatu sbv ksp. pvstiksudu 4 rühis eest. Et 2B Saarlane 1908