tsiklis test asjadest kõrgemal seisma. See auuStab otsusetegijad. Homme algab KurcsaareS pöllulõõkursus.  Selle kordapanemins on suur edusamm  Saaremaa elus- Terwitame kõiki kursusele tulijaid ning soowime kursusele kõige paremat kordaminekut. Kaarmalt Hiljun läinud Loonal J. taluperemees oma poegadega sellepärast riidu, et need küllalt sagedasti kirikus ei käi- Et pojad kangekaelsed on, selles armas isa praeguse aja koolid süüdi olewar- Üupää  pahandanud praegused kooliolud nimetatud  peremeest nii kangesti, et ta Kttbimaia Kuresaare linna sõitnud ülemusele kooli õpetajate paale kaebama ja paluma, et koolides igasugune lõbustus ära leelataks ja rohkem rõhku usuõpetuse pääle pandaks. Attsekillast. 23. jan. s. a. oled ka?S Jammaja meest sell pärast Adrola walla kohtuS. et nad hädalise wasiu halastamata on olnud. Kolm seltsimeest sõitnud enne Jõulu linnast koju. Mere küürul, kust nende tee üle käinud, murdunud jää katki ja üks neist langenud üipS oma hobusega merde. Teised, seda nähes, annud veel oma hobustele piusa, et aga eemale saaks. Hädalise appikarjumise pääle lämud siis lähedal olemast külast kaks meest ennetuse paigale ja päästnud mehe za ka ta hobuse, kui need juba ligi tund aega külmas wces olnud, ära. Hobuse jõud olnud nii otsas, et nad teda reega külasse wedanud ja jääl siis seni arStinud, kuni loom paremaks saanud. KshuS wMtis halastamata mehi 2 paewM kinni. „M. K-" Kihelkonnal- S-.c koht, kuhu Kihelkonnale  sadamat ehitada soowitskie, on sel talwel kõige kangemad külmad waSm pidanud.  Kõige währ saigi zääd ci ole näha tulnus. Sille lvha üle nõutakse Peterburisse  sagedaid aruandeid. Nagu näha, on see koht praegu ikka allcS kõrgemate kohtade tähelepanemise all. Kihelkonnal on üks noor 17. aastane  isik juba 4 korda wäikeSte warguste pärast walla kohtu poolt karistatud- Hiljuti oli la jälle rahukohtukogus ccS, sest cl ta raamatuid «varastanud oli. Kohus mõistis ta alaealiste paranduse majasse kuni 18. aastani, ehk kui saüt ruumi >i ole, siis kuueks kuuks kinni. Jaanist. 3. w' bruarii j. a- lõi fim wallaS RautkülaS keegi noor poisikene teisele  tasku noaga sügama tzaawa tühe sisse. Haawaiu wiidl Leisi wcist.ri juurde. Haawaja  za haawaiu on ära leppinud-  Esimene  maksnud KUmasele 6 rbl. rohitsemise raha ja secga ei lähe asi mule kohtu. Sel talwel on siin Maiuste märkudega  kata püüd lautus haa. Kõige rohkem  saadakse lesti, unda Mutzu üles ostjad kohr ära osrawad ja Pärnu mng Tallinna jaadawad. Endistel aaStalel et olnud siin talwel peaaegu midagi saada, aga nüüd hatkawad inimesed hulgana endale lesta wõrtusid muretsema, sest katad on kuulmata  kallis ja wühenegi jaak tasub töö rvaej  wa ära. Minewa suwe wthmaSlc ilmade järeldusel  on lammaste surm siin igal pool rohlesü tillumas. Mün.s peres on juba „lauda uksed kinni," nagu rahwaS ütleb. Talumehed awaldawad kartust, et see lugu tewode poote kõigile kätte tuleb. Naabri waldad.st tuuldakse sedasama taebluft. Sel talwel oZtawad hiidlased siit hulgana põletispuid üles, mida nad kewadel  Tallinna munad. Puude eest maksetakse  hääd hinda. WlimaSle päemade sulad ilmad tegiwud  rutt orastele tahtiste kahju. MõneS kohas on põldude püül jala sügawune mest, mis ruki orase üleni kinni katab, sest «aa on alt külmetanud ja ei lase wett läbi, kuna kraamid lumega täidetud on. Kui niiwiisi edasi kõStab, saab mõnigi talumees kahju. Koguwa külast. (Lõpp ) Ehk küll Koguma küla mehed manade kirjade järele 1532—156 S N-, mis ka pärastiste «valitsuste  poolt kinnitatud saiwad (ka Katarina  pooli), igaweseks ajaks oma maa eest maksude maksmisest «vabastatud pidiwad olema, oli juba Rootsi walitsuS waStu stadust posti wedamise nende pääle pannud.  Nüüd on nende püält küll postiwedamise  kohus ära wõetud, aga selle wastu maksawad nad isiklikkusid ja maamaksusid, nagu iga teinegi talupoeg ja waba talupoja  seisus jääb ainult ajaloo teada. Ühest manast kirjast, 19. apr- 1702 a., on näha, et juba kahesaja aaSta eest on katsutud, nende maid mühendada, ja et seekordne maawalitseja nende maaomandust neile kinnitanud on. Nende arwamist, et neil aastal 1802 ehk marem maad kaduma on läinud, ei mvi mitte kohtulikult mõjuwate tunnistustega  tõeks teha; ainukeseks põhjenduseks on neil suusõnalik jutt ja üks palwekiri Keisri Majesteedi nime paale, mis aastal 1802 ära tembeldatud on. Selle kirja sees töenduwad nemad, et neilt „peaaegu pool nende Aaast" Ürawõetud ja Muhu-Suure mõisa kroonu taiupoegadele ära jagatud olla. See manade truude talumeeste usk ja dokumentide uurimisel näikse see ka õige tõ näoline olewat elab nende külas edasi, ühtlast mana aja mälestusega nende endisest truudusest (ühes manas kirjas on öeldud, et Koguma mehed paremini ja truumisuni sõjateeniStust täitnud olla, kui teised talupojad.)  Teie viire peaaegu surnud juba, kui meie Teid leidsime, rSMS minu seltsiline edasi. Teie elu rippus wiimase karwa otsas, aga ma tegin kõik, et Teid päästa. Näete neid haaDL enda käe pääl? Need on rohu naha alla pritsimise haawad. Teis olite peaaegu 30 tundi minestuses. Ma rohkem hakkasin ma aru saama. Ainult  Wali koerte hulumme segas mu mõtete Ml.!. Ma tundsin nälga. Kas ei sõiks sa mrsgi tugewamat toitu saada? küsisin ma Wöite M. Nüüd ci ole häda enam karta.  Warst laab tõuna malmis, siis saate keedetud lamba lcha. Aga, rääkiS ta lühikese  Waid oleAise järele edasi, mind huwitab  rräga see, kuidaö Teie üksi lootsikuga keset oksani saite? Ma märkasin La filmis nagu kahtlust minu wasLu, oga sel fiimapugl läks koerte hulumiae ülewel kangemaks, mu seltsiline kargas üles ja hüüdega : aranretud elajad l läks ta rütm kajutist wslja. Ma kuulsin, kudas ra üle wcl kellegiga waljuSii rääkis, kes talle mulle tundmata keeles waStaS. Siis maigistaS ta koeri ja tuli jälle minu kajuti. Vabandage, st ma Teid eksitasin, ütles La. Teie tahtsite just oma jutustust püäle halkata ! Ma rääkisin, et minu nimi Eduard Preridik  on, et ma looduse teadlane olen ja oma readuste täicndamise iarwis olen wäija föi!n»d. Mu jutustus vahti teda huwitawat  ja ta hakkas itta rohkem mind usaldama. Ma öxmnn kord Ailoolis ka looduse teadust, ütks ta kõige lahkemal toomi- Lugesin wihmausside keha lülisid, mõõtsin liblikate silmi ja muud selle sarnast. Siisgi rääkige oma juttu edasi Teie ei ole mulle wcel seda jutustanud, kuidas Teie luubiga merele juhtusite. (Järgneb.) Seda ja teist. Aja õige st tarwitamisest. Inglise kirjanik Walter Scotr kirjutas ühele noorele mehele, kes temalt küsis, kuidas ta oma aega peab turwtlama, järgmiselt: Tee kohe seda, mis sa tegema pead. Alles siis, kui töö tehtud, puhka wöi otsi huwltuft sa lõbu. Ära ka mõtle ega ütle: Ega sellel tööl meel rutt ei ole, tül ma sellega ikka iveel õigel ajal malmis saan. See, kes ajale õpib õiget mü ä i tust andma, sellist saab korralik ja karwapäälne mecS. Üksgi asi aga ei muretse sulle nn suurel mõõdul naabrite lugupidamist, kui korralik olek. Kui sa õigel ja lubatud ajal ilmud, siis tõendad sa sellega, et sa iseenese, kui ka lcisle ajast lugu pead. Sel kombe! poolt mõidad sa enesele teisie südameid- Inimesed mõilewad, et keS ajatarwitamiseS  lohakas on, ka muidu omas elus hoolimata  on. Kui Washingtoni kirjutaja end seega wobandas, et ta kell mitte õieti ei käi, maslas president: Muretsege omale teine kell, ehk ma pean enesele uue kirjutaja wõtma. Franklm ütles oma teenrile, kes alati hiljaks jäi ja end selle Ae wabandaS: Ma 01-.n tähelepannud, et see, kes hästi andeks paluda mõistab, kuhugi ei kõlba. Haruldase näopildi kinkis omal ajul Peterburis ilukirjutaja GodselewSki  Felix Fauri lesele, mis kadunud presidenti  loomulikult kuiutab. Haruldane on aga pilt selle poolest, et ta mitte maalitud ega joonistatud ei ole,. waid kirjutatud. Kuju on tehtud mitmest sajast tuhandest mitmewärwilisest kirjatähest, mis Prantsuse keeles Faure elulugu kirjeldawad. KuS on õnn? Kas oled kuulnud  mehest, keS õnne otsis? Ta otsis seda laiast maailmast, igal pool rännates. Aga ta ci leidnud teda. Surmani tüdinenud, wüfinud pööras ta kodu poole tagasi. Kodu jõudes nägi ta inimest toa ukse juures isluwad. „Kes sina oled?" küsis rändaja. „Minu nimi on Õnn!" „Õnn 1... Ja mina olen sind igalt pooli maailmas ümber rännates otsinud!" „Mina aga olen fiin istunud ja sind oodanud/ wastas õnn. Kurjad mõtted on linaksed, millest patt pruulitakse- Kontserdil. A: „See laululind  laulab toredasti." B: „Mis siis kui mul häält oleks, laulaksin ma niisamuti." Lapse mõte. Wäike Juku palub isa, et see talle wile ostaks, »Jfa: „Aga sa wilistad siis terme päew ja ei anna mulle rahu-" »Ei, isa, ma wilistan siis, kui sa magad." »V, 12 Saarlane 1908