Linna ette on tuhanded inimesed kogunud, kes linna sisse tungida tahawad. Arwatakse, et walitsus terme Kroatia sõjaseaduse alla paneb. Jnglisemaalt teatati 24. augustil: Konwerents,  mis Chamberlaini, Kitcheneri, Botha, Demeti ja Delarey wahel oli, mättas kaks tundi. Nagu kuulda, ei olla Buri kindralite soowid ja ettepanekud mitte tähelepanemist leidnud. Esmaspäewal lahkuda nad Jnglisemaalt.  Türgimaalt. Saanud Türgi walitsus selle eest hoolt kandnud, et metsikud kurd lased Türgi rajades rahu peawad, näikse need werehimulised  isikud enestele nüüd teise tallermaa wälja walinud olewat, kus nad wõiwad tapetust  toimetada, rüüstata ja rüwetada. Juba mitu aega kaebawad Türgi raja ääres seiswad Persiamaa wallad Türgi kurdlaste rööwikäikude üle. Kõik Persia walitsuse kaebtused Türgi walitsuse ees on tagajärjeta jäänud. Kallalekippumised,  rüüstamised, rööwimised ja tapmised  on wiimasel ajal nii hulluks läinud, et Persia walitsus nüüd otsuseks on teinud kurdlast  iseseiswalt karistama hakata. 6000 meest suur sõjawägi on Salmast'i kuberneri, prints Mansur Mirza, käsu alla antud, kes kurd lased Persia rajadest peab wälja kihutama. Iseäranis  kolm suguharu on sääl koledad: Shiklid, Mamadlid ja Mariklid. Need tungiwad sagedasti  üle raja, rüüstawad terme ümbruse paljaks,  rööwiwad, tapawad mehed ära ja weawad naesed ja neiud ning loomad oma mägedesse kaasa. Esiotsa on Salmasti 3000 meest kahe mäe-suurtükiga kokku kogutud. Lähemal ajal läheb Tabrisist meel 3000 meest teele. AmerikaA. President Roosevelt'ile on 22. skp. õnnetus juhtunud. Kell tl) h. lahkus president Pittsfieldist (Massachusettsis), kus ta kõnet pidanud, lahtises tõllas, et Lenoxi sõita. Tema seltsis istusiwad tõllas kuberner Crane ja sekretär  Cortelyon. Pukis kutsari kõrwal istus üks salapolitseiametnik. Eeslinnas, kus majad harwa seisamad, märkas kuberner, et elektriraudtee  magun täies kiiruses lähenes. Ta käskis  kutsarit peatada, kuid see ei kuulnud, kuna salapolitseinik raudtee konduktorile pidamiseks märku andis, Sellegi pärast sõitis magun just presidendi tõlla pääls, nii et president ja ta kaaslased tõllast mälja lendafiwad. President kukkus pää pääle, ei saanud aga suurt wiga. Niisama saiwad ka Crane ja Cortelyon ainult kergesti haawatud. Kutsar lendas 25 sammu eemale ja lõi oma pääluu lõhki. Politseiametnik  sai kohe surma. President teatas kohe traaditeel New-Aorki, et ta terme on. Raudtee  konduktor ja rongijuht on kinni pandud. Martinique saarelt. Pärast lühikest, petlikku rahu on, nagu minewases numbris ju lühidelt teatasime, õnnetu Martinique saare püäl maaalused  wõimud ennast jällegi kohutama! kombel  ilmutama hakanud. Jälle paiskas Mont Psl6e mägi laamat wälja, jälle mürises maa ja laias ringis tegi paks tuhasadu ümbruse pimedaks. Teist korda häwitastwad maaalused salumäed Mornrouge linnakese ja Ajoupa Bouilloni küla ära. Ju esimesel korral hämines  Mornrouge ära, aga ta elanikud oliwad uuesti armsaks saanud kodukohale tagasi tulnud,  lootes, et õnnetus ju mööda on. Nuts purtskamiste kohta teatab telegramm 20. augustist:  Mont Psloe on ju 2. augustist saadik  jälle iga päew laamat wälja pildunud. Õige suur purtskamine oli 15. skp. öösel. Mürinat kuuldi kaugele. Mägi puristas Lormilikult  tuld. Merel olewad laewad kaeti tuhaga. 17/18 aug. oli kolm purtskamist. Wõimata on St. Pierrele mere poolt ligineda. Le Carbeti elanikud on suures hirmus ja põgenewad kaugemale maale. Kuberner käskis kõiki paatisid  selle jaoks tarwitada, et inimesi Fort de France'sse wiia. Suur laene sundis Fort de Franee elanikka sisimaale põgenema, kuid laene läbi sündinud kahju pole suur. 20. aug. kesköösel  oli Mont Pelöe rahulik. Hiljemate teatuste  järele olla ka saare põhjapoolsel osal palju inimest surma saanud. 21. skp. Guadeloupest  tulnud teatuse järele on Martinique saarel wiimaste tulepurtskamiste ajal 1060 inimest surma ja 1500 inimest haawata saanud.  Uuemad teated ütlewad, et Prantsuse walitsus saare elanikkusid mõnesse teise kohta tahta elama wiia, sest et terwet saart hukkaminemine  ähwardada. Port Castries'ist (Santa Lueia saarelt) teatatakse, et 22. augusti öösel Mont Pelee mägi jällegi koledasti tuld ja laamat mälja ajanud. Umbes 2000 inimest olla selle juures surmasaanud. Rahwas lahkuda hulgani saarelt. Haiti jaart tahab Põhja - Amerika walitsus oma külge liita, nagu uuemad sõnumid teatawad,  sest et sääl mäss muidu ühelgi moel ei taha lõppeda. Lõuna Asrikast. Kapimaa kaldal on mõne päewa eest kole maru mässanud, mis palju kahju tegi. Umbes 18 laewa on ta randa wisanud, kuna wiis laewa kõigi meestega põhja on läinud. Wereenigingi koosoleku kohta on buride ringkonnast, kes ise koosolekul olnud, nüüd uusi sõnumid tulnud. Nende sõnumite järele on sääl buride keskel kolm erakonda olnud: Üks, kes kõigest hädast hoolimata rahutegemisest  midagi pole teada tahtnud; teine, kes toidupuuduse ja häda pääle waadates rahutegemise  tormiliseks tunnistas, ja kolmas, kes 432 Lesti postimees 5 902,