millest igaüks 7200 tonni suur saab. Uued ristlejad kannawad nimesid «Admiral Makarow", «Bajan", ja «Ballada", ja peawad tulemaks aastaks malmis olema. Laewad ehitatakse Port-Arturis kaotatud laewa ,Majani" mudeli järele. Washingtonis, li. junil. Siin räägitakse, Roosevelti soowi pääle teatas Jaapan, et ta määratud tingimistel ajutist rahu teeks, kui Wenemaa seda palub. Isamaalt. Kuresaarest. 1. junil pühitseti Saksaringkonnas  Kuresaares, Kurhausi saalis Schilleri pidu, mis suurt rahulolemist  ja osawõtmist leidis. Sel aastal tegiwad Kuresaare gümnasiumis  lõpu eksami: 1) Czeslaw WassiljewSki Warsawist, 2) Arkadius Erms, Tallinnast,  3) Wilhelm Grünthal, Muhust, 4) Iman Jwanow, Tallinnast, 5) Marduch Salmansohn, Wenemaalt, 6) Hants Martinson,  Kuresaarest, 7) Heinhold Paas, Poidelt,  8) Wladimir ja S) Sergei Pawlow, Kuresaarest, 10) Bronislaw Schimko, Poolamaalt,  II) Boris Holostow Kuresaarest, 12) Harald baron Nolken, Kuresaarest ja 13) Wladimir Elend, Kärlalt. Pääle selle tegi lõpu eksami wõõrana Jakob Maurin Liibawist. Sergei Pawlow sai hõbe amiraha  osaliseks. Kaarmalt 29-mal meiu kuu päewal oli Loona ministeriumi koolimajas lastepidu.  Koolipidusid on Saaremaal arwa toime pandud. Sarnase eeskawa ja täitmisega  koolipidu aga ei ole Saaremaa küll meel näinud. Nimetatud pidu oleks wõinud õigusega kontserdiõhtu nime kanda, selle pääle waatamata, et laulude osa ainult koolilapsed täitsiwad. Peab otse imestama, kui puhtalt laulud ära oliwad õpitud. Ei oleks wõinud uskuda, et «adratagused" lapsed „pianud", ~sorted," jnd. nii ime puhtalt täita wõiwad. Juba esimese laulu ajal «XvAima mönk.Ka" oliwad kuuljad liigutatud, paljude silmis oliwad pisarad. See on lihtne Wene rahwa laul, mida mina sajad korrad kuulnud olen, aga millalgi ei ole see laul mind nõnda liigutanud, kui siin. Juhataja, kooliõpetaja hra Kuk k, oli osanud  hariliku rahwa laulu sisse midagi walada, mis südamesse tungis. Niisamma kanti ka kõik laulud, 16 nummert meisterlikult  ette, küll kaebades „Taat mul suri", küll tuhinaga «Priius kallis anne", küll mängides «llisnu". Tõe poolest, see oli kontserdi õhtu. Pääle laulude kandsiwad lapsed kaks laste näitemängu ette: «Tilluke tipsule" ja «Kas surnud wõi ei", mis ka wägahästi läksiwad. Waheaegadel mängis Kaarma pasunakoor, kuna lapsed endid õues ringja  wõidnmängidega lõbustasiwad. Eeskawas oliwad ka koolilaste lugemised, kõne „õhu" üle ja ettelugemine, mis päält näha rahwast huwitasiwad. Mina lahkusin pidult kõige paremate tundmustega ja kindla otsusega, et siin on kool, kuS mitte ainult kitsa piiridega õperaamatud walitsemas ei ole, waid kus ka suurt rõhku laste silmaringi laiendamise pääle pannakse ja püütakse teed juhatada eestulewaks eluks. Kõikide piduliste nimel awaldan mina südamelikku tänu pidu toime panijale ja juhatajale hra. Kukk'ele. Laste laul oli Ülendav); tema mõjul unustasime meie mõneks tunniks üleelatud elu raskused ja igapäewased mured, kuna meie meel paremate tundmustega täidetud oli. Meie tahaksime meel kord niisugust tundisid üle elada, seepärast loodame, et hra. Kukk ka edespidi meel farnasid pidusid toime paneb Oleks soowida, et herra Kukk oma la s kooriga ka kusagil mujal, näituseks linnas, ette astuks. See pakuks rahwale tõsist lõbu ja oleks meie kooliõpetajatele äratuseks  laste koorist asutada Õpetaja M. Lipp, endine Kaarma õpetaja, pühitses 15, juunil oma 25-aastast ameti kestwust. Juba üliöplasena hakkas jubilar Eesti Kirjameeste Seltsi aastaraamatus  kirjatöösid awaldama ja Soome keelest juttusid tõlkima. Pärast on ta iseäranis  kiriku- ja hariduselugu uurinud ja luule põllul töötanud. Uuurimiste wiljaks ilmusiwad tema „Kiriku- ja hariduse  ajalugu" 3 annet. Luuletusi on ta mitu kogu awaldanud. Püüle selle on õp. M. Lipp palju waimuliku sisuga raamatuid koolile kui ka kodule kirjutanud. Wiimasel ajal uurib ta iseäranis EeSti perekondade ajalugu. Soowime, et õp. M. Lipp'ul weel kaua jõudu jätkuks meis kirjanduse edendamiseks tööd teha. Riiast, Uueks Liiwimaa kuberneriks on „Düna-Zeit." teatel senine Ssmolenski kuberner Swcginzew nimetatud. 6. junil hakkasiwad köögitüdrukut» tõrkuma ja nõudsiwad palga kõrgendust B—lo rublani kuus, nagu „Rishk. Wed." teatawad. Mõned pidanud ennast nii sõjakalt Üles, et neid kohe lahti lastud. Kirikute kinnipanemine. Nagu Riia lehed teatawad, on Liiwimaa Ew.-Luteruse usu konsistorium ka Nitau, Lenmwardeni ja Ascheradeni kiriku mõneks ajaks kinni pannud ja kogudustele teada anda lasknud, et nendes kirikutes alles siis jumalateenistust jälle pidama hakatakse, kui kogudus ise kindlustust pakub, et ta jumalateenistust segada ja õpetaja liiga teha ei lase. Tallinnast. Kindlustamine. Mereministeriumis  olla otsuseks tehtud, nagu „Now." kuulewad, pääle Liibawi ja Kroonlinna  kindlamaks tegemise ka Tallinna lahe äärde kaldakindlustusi ehitama halkata, millel Jaapani laewaStiku Läänemerde ilmumise puhul oma tähendus oleks. Jõhwist kirjutatakse : TänuawalduS  Rakwcre jaoskonna kooliõpetajate seaS liikus wiimasel ajal mõte JöhwiS koosolekut ära pidada. Koosolekul oleks tähtsamad koolielusse puutuwad küsimused arutuse alla tulnud. Jõhwi kaheklaSsilise ministeriumi-kcoli juhataja herra Talts oli s llcst mõttest kreisiülsma nooremale abilisele teatanud ja ka mõtte üleswõtjat nimetanud. Koosolek  sai administratiwilisel teel ärakeelatud  ja asjaaluStaja kooliõpetaja ametist lahti lastud. Hcrra Taltsile on kreisiülem soojemat tänu awaldanud, sest et tema abi läbi „mäss" tulemata olla jäänud. Lätimaalt. Ascheradeni rahutustest  kirjutatakse „Düua-Ztgile" : Suwistc pühal oli rahwas kirikus kuni jutluse lõpuni rahulik. Kui õpetaja Keisri eest palwetama hakkas, hüüdsiwad 3 meest, kes kantsli juurde oliwad tunginud, rewolwrisi wülja mõttes: „Kadugu Keiser I Kadugu isewalitsus I" Wäljas peeti kihutuskõnesid, laulti mässulisi  laulust ja korjati sõjariistade ostmiseks Nitau rahutustest kirjutatakse „Düna Ztgile": Kiriku uste juures walwati, et inimesed kirikust wälja ei pääseks. Keegi mees läks kantslisse, luges ühe pühakirja salmi ette ja pidas siis mässulise kõne. Kogudus, kaks urjadnikku ühes, jäi suuremalt  jaolt rahulikult istuma ja kõnet kuulama. Kõns järele awaldati kiitust ja plaksutati käsa. WäljaS paugutati rewolwrisi, kirikus pandi rahakorjamine toime ja lauldi mässulisi laulust kirikulaulude  wiisil, kuna sõnu ette öeldi. Mindi kirikust wälja Nitau mõisa. Walitsejale  pandi nõudmine ette, et ta 2 nädali jooksul Nitaust peab lahkuma. Selle järele hüüti hurra ja lauldi mässulist laulu kirikulaulu wiisil. Siis mindi mõisa ette. Nitau mõisa omanik ilmuS ühes oma abikaasaga  balkoni pääle. Rahwasalga kõnemees  luges nõudmised ette. Sel ajal seisis kõneleja kõrwal kaks meest, rewolwrid  käes. Naesterahwad kandsiwad lippusi.  Mõisnik seletas, mikspärast tema ei wõi nõudmist täita. Mõisast läksiwad inimesed  kõrtsi juurde ja säält kirikumõisa, õpetaja kutsuti wälja, anti talle õpetust ja öeldi talle, et ta siiaajani oma kogudusele  leiwa asemel kiwa on pakkunud. Mälestuseks pisteti talle kiwi taskusse. Selle järele läks rahwas laiali. Durbenis pandi 1. suwiste pühal kirikus meeleawalduS toime- „Düna Ztg." teatab sellest: Kui õpetaja jutluse oli lõpetanud ja Keisri eest paluma hakkas, hüüdis keegi koguduse hulgast: „Walelik, tule kantslist maha!" õpetaja ei tulnud. Ta sunniti maha tulema. Kiriku ees astus keegi mees wankri pääle, kui rahwas kirikust oli wälja läinud, ja pidas mässulise kõne, kuna kaks teist meest ta kõrwal punast lippu hoidfiwad. Gorodowoil wõeti mõek käest ära. Rahwahulk, kuS umbes 300 inimest oli, läks siis Durbeni alewist läbi, lipukandjad  ees, Freibcrgi maja juurde, kus uuesti kõnet peeti ja sõjariistade ostmiseks raha korjati. Peterburist. Uus määrus. KudaS  Peterburi lehed teatawod, määras riigi nõukogu riigikassast 4,535 rbl. 73 kop. piiriwahtidete uute nööpide ostmiseks wälja anda ja wanade nööpide eest oksjonil  saadud raha riigikassasse panna. Keisri Majesteet kinnitas selle otsuse ja käskis teda täita- Usuwahetajate tarwis walmistatakse  Peterburis iseäralist seadust, kuS kindlaks määratakse, mis fiiS waja on teha, kiti keegi oma usku tahab wahetada.  Seaduse eelplaani järele peawad kirjad usuwahetamise asjus Peterburi kaudu käima. Riigipanga revideerimine.  Päälinna lehed teatawad, et ligemal  ajal tähtjas uuendus maksma pannakse, nimelt riigipanga rewideerimine. Siiaajani  rewideeriti ainult kas pangas niipalju  raha on, kui kirjade järele peaks olema. Nüüd tahetakse ka järele waatama hakata, kas kirjad õiged on. Rahivasaadikute kogule tuleb riigi majapidamisest aru anda. Sellep. maetakse see uuendus ette. Rewideerimift  on tüngiwalt waja, sest paljud ametnikud  on suuri summasid saanud, mida neil õigus ei olnud saada. Mitmed rahaministeriumi  ametnikud ei tee midagi, ei ole mitmel aastal Peterburis käinudgi, aga saamad siisgi suurt palka. Port-Artur. Kommisjon, mis Port- Arturi allaheitmise asja uuris, on äkitselt oma töö seisma jätnud, teatäb „Slowo". Rahwakooliõpetajate kongressi tahta hariduscministerium tulewal aastal „Slowo" teatel kokku kutsuda, et kooliõpetajate majandusliSte ja õigusliste puuduste üle selgusele jõuda. M e re m i n is t er i u m i j uhataja  wiitseadmiral Avellan olla end „Sõn. Ot." teatel ametist lahti palunud, mida ka täidetawat. M 25 Saarlane, 1905