kõrgendus mitte oma kodumaa külge ei suuda siduda. .... Peetakse Saaremaal suuremalt zaolt ka odawamaid töölist, aga need on siis niisugused, kellest rahivas harilikult ütleb, et nad .leiwa wettgi tasa ei teenida" ehk Me tüdrukud, kes küladesse lõbu pärast kokku jooksewad, kus kiige, pill j. n. e. on, sellest hoolimata, kui palju neile palka maksetakse. Niisuguseid ei meelita ka «ärksa suurema palga pakkumine külast ehk mõisast wülja palga suurus ei mängi nende juures mingisugust osa. On ka küllalt töölisi, kes mõisates harilikult 70—Lv rbl. eest juilistena  teeniwad, aga need on niisugused, keda ük» ehk teine põhjus mõisa külge seob ja kõrge, ma palga eest need ka mujale ei lähe. Need on faktid, mis elust on wõetud ilma mingisuguste  liialdusteta ja näitawad tööliste küsimuse tõsist külge. .Hääl" heidab minule ette, et ma tähendatud küsimuses kellegi asjatundja ei olewat. Ei ole sellega ialgi ka uhkustanud, ainult niipalju elu nähtusi seisab mul küll selgesti  silmade ees, et ma .Hääle" seletustele põllutööliste palkade odawuse kohta mingisugust tähtsust ei wõi anda, maid neid lihtsalt .edumeelseteks"  edwistamisteks pean rahwa ees, keS suuremalt jaolt midagi ära ei kaalu, mis ta loeb, waid ainult selle üle rõõmustab, kui leht kedagi käredalt süüdistab. Lõpeks awaldan meel soowi, et .Hääl" ometi ka teisti minu küsimuste püäle lane" .V. 87) nmstaks. Oleks ehk huwitaw .asjatundjate" arwamifi kuulda. A- oma nägu meega pesnud, millel jääd sees on. Olgu kuva on, aga tema iludus oli nii harul» dane ja kaua keStaw. Nüüd oleme küllalt kuninga ja Diana «Aimusega end tutwustanud, kuuleme nüüd ka, mis nad räägiwad. Heinrich hoidis pärgamenti käes ja luges sakmisid ette. Kuidas on ometi selle armsa luuletaja nimi, kes nii vfawaSti meie wastastikufid tund» musi kirjeldab? küsis kuningas lugemist lõpetades. Teda kutsutakse Remy Bcllo, kõrguS; ta sõlb peaaegu juba Ronsjarega wõiStelda. Ma hindan tema ilusa luuletuse svv frangi alla, rääkis hertsoginna edasi, aga mis ütlete Teie selle kohta? Ta saab seda, mu iluö Deana. Aga ka endisi lubadusi ei wõi ära unustada,  kõrgus. KaS olete selle käsukirjale alla kirjutanud, millega ma Teie nimel RonSsarcle abiraha lubasin, sellele laulikute kuningale? Muidugi, zah? Siis palun ma Teilt Rcculie kloostri abti kohta, mis nüüd prii on, Tei raamatukogu  juhatajale Mellenx de Saint-Zelais'ele. Ta peab abtiks saama, mu kallike ütleS kuningas. Kui õnnelik olete Teie, kõrgus, et Teie oma tahtmise järele sõite palkasid ja kohtasid määrata. Oleks mul üks ainus tundgi Teie võimus käes! Tänamata, kas ei ole sul alati wõismS käes olnud? KaS tõesti alati, mu kuningas ? Teie ütlete, et Teie võimus alati minu kaes on olnud?  Ärge saatke mind hukka, kõrgus, ma hoiatan Teid, muidu saan ms seda võimust tarvitama ja fee suure arme ära maksma, mis Miider Delorme mulle ette pani ja «ida minu loss AnaiS cna« tssuds ei wõi. üks musu, mu Heinrich! Selle musu sest, Diana, sõta oma Miber  Delormtle see summa, mis Picardie maakonna  «alitsuje müümisest saetakse. Kõrgus, kas ma oma mususid müün ? Aärgvtb.) Kodumaalt. Kuresnarest. Walitud riiginõukogu liikmel,  Kõigekõrgema hoowi kammerherral, tõsisel riiginõunikul O- v. Etesparrel on õnn olnud, ennast 28. januaril Keisri Majesteedile  esteleda. Meile kirjutatakse Loonalt järgmiselt: Pühapõcwal, L. webr-, peawad Loona lauljad ja mängijad kohalise Rahwakoolide Seltsi hääkS Bürgerklubi saalis pidu-õhtut- Eeskawa on mitmekülgne: laul, näitemäng, tants jne. Esialgus  oli ka kõne programmi üleSwõetud, kus lugupeetud isik pidulist wäljamaa, Ameriko, koolioludega  oleks tutwuötanud; ettenägemata -väliste takistuste tõttu peab aga kõne seekord pidamata jääma. J. Liiw'i S-waatuslim näidend .Kolmat aega wallawanem" on päris maa elu, tema lähemas mincwikus ja ka osalt olewikuS, ise. Kirjanik kujutab heledates wärwideS, tõe ja nalja naol, milspärast küla elu ei edcne, kuidas malla Võimumehed, ning nende läbi kohusetäitmise rikkumisele awateletud teised walla omamalitsuse liikmed, omawoiiliselt asju ajawad, .liigu" läbi ametisse astuwad, wiina pärast kohut niõistawad, koolide tööd takiStowad jne., ülepää  malda warandusliselt ja kõlblijclt kurnawad,  mille eest ise aga ka teenitud palka päciwad. Ka isewärki, salmikeste põhjal tekkinud,  armulugu .maa pMli", õmblejanno, ja .küla kawaleri" wahel ei puudu mängus. Mängu käik on elaw ja pildirikas. Pidu lõpuls on tants. Et nüüd hulgal ajal sarnast lõbu enam saada pole, siis ei wõi ka ilma tantsustgi osawõtmata pidult lahkuda. Lahket ja rohket osowõtmist linnalaste poolt maa tegelaste wõinädala piduõhtule, seda enam meel, et pidu sissetulek kõigiti tulusa asja maacahwa hariduse edendamise hääks läheb I X. „Wir." kirjutab: Mereasjandusest  Saaremaal. Üle rcrwe Saaremaa seisab Kihelkonna nurk oma laewaasjanduscga teistest ees. Mis siin iseäranis imestamiscwäärt  on, see on tüdimata ettewõtmisewaim. Teiste hulgast paistab siin mereasjanduses hr. J. Teär kaugelt wälja- Just tema wäfimata energia ja ettewötmise läbi on siinne mereasjandus  nii kaugele jõudnud. Praegu on lihelkondlaStel  hulk rannasõidulaewu, kuid meel tähtsam on nende kavgesõidulaewastik. Liig suur nende wiimaste laewade arm küll ei ole, aga seda enam tähelepanemisewäärt on nende eluwõim. Kõik pad on mitme mehe kaasoman- dus, kuna mõne laewa „rhederei" (omanikkudekogu)  iselaadi aktsiaseltsi wälja teeb. Ja kui meie mehed oma mcrcaSju ka edaspidi nõnda Ühel meelel ning sõbralikult edasi ajawad kui senini, siis on kindel, et saarlased oma kodumaale  elawa laewandusega anu tegema saamad. Pää-tegewusepõld on manad, wäljamaalt ostetud puulaewad, mida osawad kaptenid tegelikud meremehed manadest „mer»klasfidcst" niisugust raha suudawad wälja teenima panna, mille kohta kuiwa maa meeS ainult imestama peab. Üks laew on näituseks kuue aasta sees ennast kaks, kolm korda juba tasa teeninud, teised  niisama, kui aga õnnetust ei juhtu. Juba mitu aastat on wäljamaa purjukate keskmine puhas teenistus ikka 20-40°/°. Ka sellel aastal jagas üks laewa rhederei 25°/° kapitali pääle, kuna 7°/° kassasse jäi. KaS see ei kutsu mitte meie laewaasjandust enam elule? Kuid meie laewa- ja mereasjanduse edenemisel  on palju takistusi ees. Neid kõrwale saata suudetaks mast ainult siis, kui ühiselt kindlasti hakataks nende körwalesaatmiseks lööv tegema. Pääle üleüldise majanduSlise seisukorra tõstmise kuulumad siia hulka meel mitmed seaduseandlised  raskused, .kuhu muu seaS ka kõrge toll käib, mida puulaewade wäljamaalt ostmisel maksta tuleb. Kõike seda ära tundes otsustati mereasjanduseseltsi asutada, ja nimelt Keiserliku Laewasõiduseltsi haruseltfina. LoodetawaSti hakkab selts meie mereasjanduse edenemise hääks elawalt ja wiljarikkalt tööle, sest et siin eesotsas niisugused  tublid tegelased seisawad, nagu O- Kunstmann,  J- Teär, J. Privz j. t. Zuba algusel otsustafiwad seltsi asutajad H. Piip'u toimetusel ilmvwat „Mere kalendrit" seltsi toimetuste alla üles wõtta. Wististe saab selts jõudu mööda ka muu merekirjanduse eest hoolt kandma. Jõudu kihelkondlaStcle I Kaarmalt. Kaarma-Suurewalla wolikogu jagas läeSolewal aastal wallamaksu maksjad järgmistesse klassidesse: I. klass: Maksumaksjad, kes 500 rubla ja rohkem aastas patta saawad. Wartburgi loss Eisenachis. Reisikirjeldus. N. Brosirõmsi järele 3 Kolmas hoow on neli trepi aSLet madalamas.  Ta seisab lossi päähvone, kabeli ja uue maja wahel. Ühe nurga päõl on wahitorn, tühi, inetu ja kole. Ta on lossi päätornist madalam ja pruugiti endisel ajal Preisi raja poolt kardetawate rvaenlaste wahtimijekS, kuna päätornist Thüringi ja Sisenachi poole waadata nõib- Trepp, mis wohitorni katusele rviib, on nõnda tehtud, et seda mõõda üles ja alla käijad waenlaste noolte eest warjatud oliwad- Hoowi pool külgcs on palkon, mille päält uks torni sisse wiib ja siit katusele. Kõige esiteks rvaadatakse püha Elisobeti tuba ja pääle selle muid lossi ruuwisid. Selle mahe ajal rvõib lossi wälimifi kindlustust ehk Elisabeti hallikat waadata. Trepi all, mis lossi pääruumidesse wiib, on Elisabeti tuppa sissekäik. Enne on roäitcne cfituba ja siis päris elamisetuba. Seda tuba waadateS tunneb inimene arusaamata tundmust, mida seletada ei suuda. Elisabeti toas on algupäraliseks  ainult tuba, madalad wõlwialused ja kiwi põrand jäänud. Mööbel on wanaaegne, niisama ka muud majariistad. Siisgi ei ole jääl midagi iseäralist. Seda kõik wõib iga keskaja  museumis näha. On see tõcSti kõik kord Elisabeti päralt olnud, wõi mitte i Wõib ka wõimalik olla, et need asjad siia teistest lossi ruumidest on toodud. Lae wõlwid on kõik mosaiki piltidega ilustatud,  mida keiser Wilhelm 11. on kinkinud. Pildid on wäga huwitawad. Siin on kõik Elisabeti elu tema süudimisest kuni surmani kujutatud. Kõige rohkem mõju awaldab woataja  pääle see pilt, mis Elisabeti laulatamist landgrahwiga kujutab, mis kätkis sündis. Ülepaä  on toa wäljanägemine mosaiti piltide Ulbi euam ehk wähem Greeka-õigeusu kiriku taoline. Elisabeti toast «Ada kitsast korridori edasi minnes jönamr ühe «s torni juurde, nulle põhja suplemise tormis wefi koguneb. Kuid see ehitus näib täitsa ilmaaegu olema. Nagu juba öeldud, minnakse pärast Elisabeti  toa waatamist tema hallikat waatama, sellepärast,  et siis igatahes waatajad ennast peawad üheks salgaks ühendama, et lossi elamise ruumifid waatada. Et hallika juurde pääseda, peab wärawate  taha minema ja säält alla mäe jalale. Hallikas on oma esialgse wäljanägemise juurde hoitud, ainult wefi on ära kuiwanud. Kiwise maa sisse on lohk tchtud, mis kiwidega ümbert on ära müüritud. Selle sees on weel teine, arwata arsina kõrgune. Siin oligi manast hallikas. Nüüd on see teine lohk raud luugiga kiuni pandud. Suurest lohust wiib lagunenud kiwitrepp alla, mille keskpaigas maa seest raud toru wälja käib, mis wce alla awanduseSss juhtis. Siin on ka wäike kiwi pink. Koht on wäga ilus, aga ka metsik. LoSsi tagasi minnes waadatakse möödaminnes  ka eeSwahi platsi. See on määratu suur plats, poolcringi kujuline ja seisab Siscncchi pool küljcs lossi wärawate ees. Ümberringi on tal müür ja kest platsi siisawad mõned suuredtütid, mis ükskord kusagil sakslaste poolt kellegi käest on ära wõetud. Enne, kui inimest lossi tubadesse lastakse, korjab waht kõikide käest piletid ära ja astub siis jse etteotsa juhatajaks. Pimedat treppi mööda minnakse üles tolmandama korra pääle landgrahwi tuppa. See on wist waStuwõtmise luba. Ta on neljanurgeline ruum, kiwi põrandaga,  puu laega ja määratu suure kiwi postiga keskpaigas. Seinte ääres seisab «ana pottahi. Ülepää on siin kaks lihtsat, ühe poolega ust. Alumine jagu seinu on Hispauia nahaga üle löödud, kuna ülemine jaga piltidega ilustatud on, mis mitmesugufid ajajärkusid lossi elust meelde tuletawad. Pildid ou kõik uuema aja töö ja wäga täielikult ja ilusask tehtud. Neid o« ülepää kolm tükki. (Järgsed.) 10, Saarlane, 1909