Sralist elutsemise tähte. Mees wõeti wangi ja pisteti mitmeks päewaks ühes Neegritega kuSgile pogrisse, mis roppudest loomakestest  kubises. Kui ta lahti lasti, ei wabandatudgi  seda tegu. Mees kaebas kindralkonsulile  ja see läks asja Inglise kubernerile  teatama. See aga ajas kindralkonsuli uksest mälja ega wõtnud teda ka pärast enam mitmel korral ette. Herra von Lindequist  on aSja traadi teel Saksa «valitsusele  teatanud. . Inglise kuningas reisis 10- webr. Saksamaale- Belgiast. Kui TranSwaali saadik vr. Leyds 16. s 3-) webr- kuninganna pulmast Haagist Brüsselisse tagasi tuli ja oma korterisse  jõudis, leidis ta, et tema kohwer säält «varastatud oli, milles politilised dokumendid  sees oliwad. Wargad oiiwad walewõtmega korterisse sisse tunginud. Asi anti politseile üles. Hispaniast Rahutused kestawad edasi. Minewal kesknädalal jooksis rahwahulk Madridis  kahe kloostri pääle tormi. Mungad hclistasiwad hädakella, et abi kutsuda. Shandannid,  kelle üks ohwitser haawatud sai, tungisiwad rahwa kallale. Sisemiste osjade nnnister seletas, siiamaani olla sõjawägi rahwa wastu pehme olnud, et printsessi pruutkleiti mitte merega rüwetada- Minister  laskis Madridi tsiwiilkuberneri ametist lahti ja andis linna walitsuse sõjawäekuberneri  kätte- Üliõplasi, kes printsessi pulmade wastu leinarongi läbi tahtsiwad Protesteerida, ei lastud ülikooli naabrusest kaugemale. Igal pool linnas seisiwad tugewad  ratsawäe-salgad. Öösel wastu läinud  neljapäewa oliwad hirmsad kakelused. Mitmes paigas kisti uulitsakiwid üles. Kokkupõrkamistel politsei za sõjamäega saimad  30 inimest haawatud, 60 isikut nweti mangi- Krahw Caserta, printsessi äi, reisis oma perekonnaga Prantsusemaale pelgu. Valencia linnas jooksti meel kord Je- süitide kooli püäle tormi, mida shandarmid kaitsesiwad- See juures sai üks tööline surma  ja kaks inimest raskesti haawatud. Madridis oliwad märatsejate seas ka üks mundris leitnant ja üks sõjakommissar. Ajaleht „El Pais" awaldas jämeda kirjaga Caserta krahwi üle pärast Karlistide sõda mõistetud sõjakohtuotsuse, milles krahwi merised teod üles loetakse ja mis läbi krahw surmanuhtlusele mõisteti- Mõne tunni jooksul  osteti seda lehte kaks trükki ära, teda wisati sisemiste asjade ministri kui ka kuningakoja  liikmete tõldadesse. Leht keelati ära- Indiast. Bombayst teatab üks „Wene tel. s." telegramm: Katk laguneb jälle laiali. Üleminewal nädalil suri siin ülepää  2000 inimest, nendest 922 katku. Washington, 8 Webr. Hiina walitsus otsib siinsete rahameeste käest 300,000,000 dollarit mõnede maksude pandiks andmise wastu lainata. AmerikaS wõeti see soow lahkusega wastu. Manilust tulewad põnewad  uudised: Suur hulk Manilas elawaid  europlasi wõeti wangi, sest et jälgile jõuti, ei nad mässajatele sõjakraami muretsesiwab.  Belgia konsul, kes wäga raske süü all seisab, põgenes. Teised lehed. Eesti Postimees kirjutab. „Saharini küsimus" on mci! põlemaks läinud- Meie saame igast kodumaa-scrwast sõnumid, et selle „uue suhkru" tarwitamine rahwa seas päris igapäewastks on saanud, kuid selle üle lähemad teatajate arwanrised lahku, kas selle olluse müümine keelatud wõi lubatud on. Muu seas kirjutatakse meile Harjumaalt:  „Nagu ajalehtede sõnumitest näha, on sahariin pruukimine rahwa seas õige rohkemõõduline. Paljud ei usu sugugi, et see aine terwise kohta kahjulikult mõjub. Kiidamad ju kaupmehed ostjatele ette, et „suured saksadgi" seda peenikest „sukcrini" pruukida, miks ei peaks ta siis talupojale kõlbama? Ainult kadeduse pärast laidetawat  teda. Imelik on küll, et sahariniga ikka meel kaubeldakse, kuna see ometi keelatud  pidi olema. Jällemüüjad saamad teda apteekidest ja rohukauplustest osta. Kui ta kahjulik aine on, mispärast lubatakse teda säält wälja müüa ja ka wäljamaalt sisse tuua? Saharini tarwitamisest kirjutab  keegi asjatundja „Rahwa Lõbulehe" 1900 1. numbris: „Lõppeks pean weel uuema aja leiduse, saharini eest, hoiatama. Teda kiidetakse magusa wõimu poolest suhkrust palju ja palju kord üle olema, mis ka õige on, nimelt suus. Et klaasitäit  mett, theed wõi muud nõndasama magusaks  teha, kui ühe tüki suhkruga, on palju  wähcm saharini tarwis, aga saharin läheb kehast niisamasugusel kujul jälle wälja,  nagu ta sisse on tulnud, ta ei saa mitte ära lahutatud, ei „põle" mitte ära ja ei sünnita sellepärast keha sees mingit soojust. Sellest on näha, et ta kehale hoopis kasuta on." Kuresaare kiriklikud sönumed. Kesknädalal, Sl. webrnaril. sPalwe P). Eestikeeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. Pühapäewal, SS. webrnaril EeStikccli jumalateenistust ja lauarahwa wastuwötmist kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal  kellu 2 pääle lõunat- M 7 Saarlane. 1901 Waswwja toimeiaja Hartwig Gatz, esvä. oss. poi. p Sl ISVI 2- Z. SssMk«w S»°-qbss».- Trükitud Z« 1?. PühaPaeivaZ, ÄZi webtitatil Uahwalugemine W Programm: 1) Mis on joomine ja kudas iemast lahli saada. 2) Nekrassotvi laulud: „Wanaisa Jakob." „Onu Meial ja jänesed." „Kindra! Toptügiü." Hakatus kellu 7 õhtul. Platside hinnad: I. pl. Ää kop., 11. pl. Ätt kop. IH pl- ltt kop., IV. pl. a kop. ja scisuplalS it kop. Abruka mõisa maetakse lllioll lllthh k-S kirjutada ja rehkendada mõistawad, juustuwabrikuSse,  kui ka põllutöö õpilasteks wasiu. Ligemat teatust annab kirjalikult moisawaiitsus. Adrch: pr. ArenSburg, Jnsei Abro, I.Rutow. DM" Rebase nahkasid ja hobusesaba  jöhwisid ostab ja maksab hääd hinda H. Schwallbach Kuresaares. Teadaandmised. Loode wä-jal olewas Weide majas saab 1. Märtsil priitahtlikult mitinesugune majakraam oksjoni wiisi ära müüdud. Linnaoksjoni pidaja Schilleri. Wiimse mõisas, Tallinna ligidal,  leiawad tulewal suwel kraami kaewamise  tööd. "WZ Kui keegi podrätshik  soowib seda tööd oma pääle wötta, wöib tema lähemat teatused möisawalitsuse käest saada. Suur hulk riide restisid ja mõned wanemad riide tükkid, müüakse wäga odawalt ära. H. Schwallbachi riide voodis. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmase juurest,,, Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa j ewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. .M 7. „Kes sureb õndsaste?" Kirjutanud  Kerla õp. J. K e r g. M 8. on ristikandja." Kirjutanud Mustjala õp. A. Eberhard. M 9. „KaS põleb sinu sees see tuli, mis Jesus on tulnud maa pääle wiskama." Kirjutanud Tõstama õp- J. H a h l. lO. „Parandage meelt." Kirjutanud  Pöide õpetaja N. v- Nolcken. 11. „Wask madu." Kirjutanud Kaarma õpetaja F. Ederberg-12.  „Tcma pidi surema!" Kirjutanud  Mubu õpetaja A. Nerling. DW- Üksiku lehe hind 1 kop. WMtMdkle! Moelehed on üksikult numbri wiifil saada Theod. Lange raamatukaupluses.