Saarlane maksab.. V- . I>. 2S .. V. .. -.. 7S „ "°" - I '/. « -.so „ Ükfik number S kop. ZlMltb kakskorda »Zd-l<-S, igal kesknädalal ja laupäetval. TvlMetNs UurefaareS, PitkaS uul. Trrff-ni majaS Zt 13. Kuulutuste tvastUÄstminr luni 1 pä-wal enne lehe ilmumist. Kuulutuste p-tit-rida E kop. lehe eesotsas Ätt kop. M 34. Laupäewal, 2. augustil 1908. XXIV. aastakäik Wabaduse hääd ning pahad küljed. s On ju tuntud asi, et tubli mees suure maatüki harimisega toime saab, kuna kõhn wõi laisk inimene wüikestgi maalappi ei jaksa Sca harida- Selleks siin järgmine lookene: Isal oli taks poega. Oma surmawoodil ütles ta nendele: „See wäike warandus, mis ma teile jätan, jagage ühesuuruselt oma wahel ära. Teie maaomanduS pole mitte suur, aga tui teie teda hoolsasti harite, siis saab ta teid oma perekondadega ära elatama ja teil pole häda karta." Pojad tüitfiwad isa nõuuandmist ja jagafiwad  oma waranduse ära. Esiti käis mõlemate käsi kaunis hästi, nii et mõlemad perekonnad elada ning omaga läbi saada wöifiwad. Aegapidi muutus  aga mõlemate seisukord- Noorema wenna asi ning tema ettewõtted edenefiwad hästi, aga wanema wenna majapidamine läks aasta aastalt tagurpidi. Noorem wend ostis  aeg-ajalt naabruses nendelt, kes oma maad ei jaksanud harida, wäikseid maakohtafid  omale. Tema maakrunt laienes ja tema põllutöö edenes, kuna wanema wenna wäiksest maatükist ju ligi pool söödiks  pidi jääma, ja tema oma perekonnaga suurt puudust pidi kannatama. Siis tuli wanem wend oma noorema wenna juurde ja ütles: „Kuule wend, sinul on ikka parem õnn kui minul. Sina oled rikkaks meheks saanud ja mina pean oma perekonnaga puudust kannatama. Olen mina sinu wanem wend, fiis ehk wöikfid sa oma suurest maakrundist ühe osa minule anda, nii et ka minul rohkem maad oleks harida ning ka mina oma perekonnaga paremini «võiksin elada. Ei ole ju meieaja waate järele sugugi ilus, et ühel nii palju ja teisel wähe wõi sugugi maad ei ole." Noorem wend aga wastaS: „Et minul nüüd parem õnn peaks olema, kui sinul, seda ma ei jaksa uskuda. Meie isast pärandatud  maakohad oliwad ju ühesugused ning ühesuurused. Oleksid sa oma tegewuseS hoolsasti oma kohuseid täitnud, siis ehk oleks sinul niisama õnne wõinud olla, kui minulgi. Et ühel palju waranduft on ja teisel wähe, on küll kurb nähtus, aga palju kurwem ning kahjulikum on see nähtus, kus kellelgi midagi ei ole, ning nii üksteist  enam ei wõigi toetada ja awitada. Ei oleks ma seda maad, mis ma oma isa pärandusele juurde muretsesin, oma «vaesemate  naabrite käest oma hoolsa töö ning wsewa tõttu enesele omandanud, siis ta oleks ehk niisama söödiks jäänud, kui sinugi wäiksest maaomandusest ju pool on jäänud, kust päült meel ainult loom suutäie «võib saada, inimestele aga kaduma läheb ja tema omanikule ning ka tema kaasinimestele ühtegi kasu ei too. Nüüd on aga see maa ilusasti haritud ja tema endised omanikud wõiwad teda miaugu ühisuses töötada ning nõnda omale ülespidamist teenida. Armas wend, oma maakrundist maa küll ei usalda sinule anda, aga ma tahen sind awitada, kui minu sissetulek minule seda lubab, ja selle eest tahan ma muretseda, et sinul tööpuudust ei ole." See oli noorema wenna wastus oma wanemale, ja sellest näeme, et kapitali omandamine, kui ta inimlikult saab tarwitatud,  kahjulik ei mõi olla. Saab ju ikka tugcwaid ning nõrku, wirku ning laisku, ja nõnda ka rikkaid ning waeseid olema. Komunismuse wabadus aga, millest meie aja ilmaparandajad omale paradiisi ette kujutawad, saaks meile wabaduse asemele orjakettifid «valmistama, kus ka see wõi-- «alus saaks kaduma, et inimesed ühisuses töötakfiwad ning et nad weel üksteist wõiksiwad  toetada ning awitada- Wabadus ei seisa mitte selles, et omanduse  õigust kaotada, waid selles, et inimesed  ühisel jõuul kasulikku tegewust edendakfiwad  ning nii üksteist toetakfiwad. A- Weizenberg. Kodumaalt. Kuresaarest Suurefillal ähwardanud keegi A. P. M. M. rewolwriga maha lasta.  M. M. on asja politseile üles annud. Et A. P.-l rewolwri kandmiseks luba ei ole, fiis wõetakse ta ähwarduse ja ka ilma lubata tuleriista kandmise pärast vastutamise  alla. Jamajast. Torgust. Rahudise küla talutüdruk W. Z. on sellepärast kohtu kätte antud, et ta oma abieluta sündinud lapse surnukeha ära on warjanud. Poidelt. Siinsed kaupmehed on üksteise  pääle hakanud kaebtuft tõstma keelatud  aegadel kauplemise pärast. "Regenti" ajalugu. Mõned kallid kiwid on oma puhtuse, suuruse ja iluduse pärast takseerimata kallid. Nii on näituseks kuulUS teemant „Regent", mis praegu Prantsuse maal on, llks kõige tähtsamatest looduse kunsti sünnitustest- Mitmele on „Regent':" ajalugu weel tundmata, kuna ta omast kohast wäga huwitaw on. XVII. aastasaja lõpul saiwad tecmandi kaewandused Kistna jõe kaldal Jndustanis täiesti tühjaks. Sellepärast anti ümberkaudsetele  elanikkudele ja isegi paariatele luba nendes kohtades jões supelda, mis teemantide  leidmise ajal surma ähwardusega keelatud  oli- Niiwiist palus ka Üks paaria, nimega Krischna Koroti luba selle jõe äärde elama asuda- Ta asutas omale jõe kaldale telgi ja toitis end kalapüügist. Üks kord oli Krischna Korotil ühes wäikeSte kaladega kaunis raske hall kiwi wõrku kinni hakkasud.  Koroti päästis kalad wõrgust wälja ja pidi ka kiwi ära wiskama, aga miSgi sala wõim hoidis teda tagasi ja ta wiis kiwi telki- Mõne päewa pärast paha ilmaga  tclkiS istudes, halas Koroti kiwi ligemalt  waatlema. Kiwi ühe külje pääl oli pragu, mille läbi miSgi hiilgan, asi paistis. Koroti teadis, et niisuguse halli karma ki« wise kesta sees tihti teemandid marjul on ja lõi kiwi katki- Kiwise kesta sees oli ka tõesti määratu suur teemant, mis selge oli, kui kõige puhtam wesi. Waene paaria ei teadnud muidugi kiwi õiget hinda, aga ta teadis seda, et kui ta see kiwi ära müüb, ta siis rikkaks saab. Tarwis oli ainult seda salajas hoida ja kiwi katsuda kuidagi wiifi Euroopasse toimetada, sellepärast, et Indias seda wõimata oli ära müüa: paariaid ei kaitse ükSgi seadus ja igaühel oleks wõimalik  olnud teemanti tema käest muidu ära wõtta ja teda ennast surmata. Kaua murdis waene mees selle üle pääd, kuida oma warandust warjata. Teemant kaalus enam kui 400 karati ja oti sellepärast  nii suur, et tega wõimata oli juuksteSse  ära peita, ka mitte kõrwadeSse ehk suhu, nagu seda wäikeste teemantidega tehakse.  Ka riiete sisse oli wõimata teda ära peita, sest waefel Korotil ei olnudgi mingisugust  riiet selgas. Pitka mõtlemise järele tuli Korotile wiimati  keegi temale tuttaw derwisch meelde, kes tema waStu alati oli lahke olnud ja kes oma tarkuse poolest kaugelt kuulus oli; selle juurde wöttis ta nõuks Minna, et temalt tarwilist nõu küsida. Ta pistis oma kalli kiwi ühe kala suhu ja tõttas derwischi juurde. Derwisch mõtles enne natuke aega järele, andis siis Korotile hää nõuu, kuidas kiwi nõnda on wõimalik ära peita, et keegi seda üles ei leia, kuid selle nõuu täide saatmine nõudis päris kangelase tegu. Tema nõu järele oli tarwis kusagise  pehme ihu koha sisse sügam haaw lõigata,  haawast tükk liha wälja uuristada ja selle lõhe sisse teemant ära peita. Haaw pidi derwischi osawal rohitsemisel ruttu jälle kinni kaswama ja kalli waranduse eneses marjul hoidma Koroti heitis nõusse. Dsrwisch lõikas Koroti sääre sisse sügama lõhe, uuristaS säält tüki liha wälja, maias haama sisse misgi rohtu ja pistis punetama haama sisse teemandi marjule. Haama sidus Derwisch palmi lehtedega osawasti kinni. Kõik see toimetus wältas ainult mõned silmapilgud. Kõik selle aja ei õhkanudgi Koroti kordagi, ehk küll ta wiltu kistud näost näha oli, kui suurt walu ta kannatas. Kuu aja pärast oli haaw täiesti terme; walu ei olnud jala sees sugugi tunda ja Koroti mõis oma teekonda mere poole algada  Madrasss jõudes palkas indulane end ühe Inglis laewa pääle teenistusesse, mis EuropaSse sõitis. Merel sai kapten kudagi wiifi teada, et tema madruse indulase  jala sees terme marandns peitub. Ahne inglane andis Koratile hää portsjoni seda wedcliku, mis neil rottide surmamiseks laewa Ml oli ja mõne silmapilgu järele