Kui wähcgi sooivi mõne asja järele oleks, wõiks neis asjades wiStisti maksuta ehk wäga wäikese maksuga kurjusid toime panna. Loodame, tahame loota, et soowijaid hulk, palju saab olema, ja et meie mitte hüüdja hääleks kõrbes ei jää. Teateid palume „Saarlase" toimetusesse  ehk hr. Liiwa raamatukauplusesse,, Kursuse"  nime all ära anda. H. P. Kodumaalt. Kuresaareft. Ministrite-nõuukogu on otsuseks teinud Kõigekõrgemalt poolt luba paluda, et Saaremaa rüütelkond rüütelkonna-mõisate  pääle wõlgasid wõiks teha. ..Saarlase" möödaläinud numbris ilmus teade, et meie linnawalitsus hääks on arwanud endise Järwe kõrtsi ruumisid supelwõöraSte jaoks sisseseada ning mitmetpidi  ilustada, wnu seas ka toreda rõdu ehitada. Et aga see tulewane kuresaorlaSte lõbukoht mõned hääd werttad linnast eemal asub ja tee sinna õnnetuseks üle Põduste silla wiib, siis annoksime Järwele sõitwatele sakstele nõuu, enne teekonna ettewõtmist oma elu mõnes sellekohases seltsi? ära kinnitada,  sest ülemaltähcndatud paigas wõib igaühe tunnike wäga kergesti tulla, nõnda kui see hiljuti Loode metsawahi Kooremiga sündiSgi- Nimelt on taewa-tuat sellele kohale õige iseäralisi omadusi andnud, nii et wõõras  inimene esmalt ei tea, kas ta Niagara koske wsi Rakitno soodesse on sattunud. Palju julgust ja külma merd tarrvitab nimetatud  kohast läbiminek, iseäranis kewadel,  kus see paik otse moolaivaks mereks muutub. Jääpankade, laenete ning poriga wõldeldeS, mis paljudes kohtades Ae põlwe ulatab, peab surmahüdas olew rändaja jääl oma hmge sees hoidma. Kole ja õudne on tähendatud tee kottpimedatel sügise öödel, kus sul ühtegi walgusckiin teejuhiks ei ole. Ühel niisugusel ööl langes ka eespool nimetatud  metsa iva ht selle hirmsa poiga ohwriks.  Rahwa seas liigub jutt, nii kui oleks ta alkoholi mõjul enda elu kaotanud, kuid see arwamine on täicSti ekslik. Seepärast, kui suwistcle külalistele lõbupaika ehitada mõteldakse, peaks küll sinna sõitmiseks parema tee eest hoolt kantama. Nimelt fillutatogu  maantee hästi ära ja tehtagu talle tugewad käsipuud, siis ei pruugiks ka teekäijad  enam enda elu pärast mures olla, wõi oma riid. id sopaga tutwustada. Seda soowiwad tungiwalt ja loodaivad, et nende soow marsi täitmist leiab, kõik Kuresaare elanikud ja meel tnngiwamalt Naswa ja süült poolt rahwaS. Jahimees. 6- detsembril läks linnarvahi Saimku IV> aastane poeg Loode silla juurde merejae  pääke jääraudadega jooksma. Jää oli olles nõrk; ta murdus ja jooksja wajus rvette. Surma hirmus rabeledes sai poiss jää serwaft kiuni. Sündinud õnnetust nägi voor 10- aastane koolipoiss Bruno Treuhold- Teisi inimesi polnud ligidal. Sellepäüle Vaatamata, et ta ise päästmise  juures eluksrdeiawMx hädaohtu mõis sattuda, ruttas ta õnnetule appi- Tal läks korda uppuja käest kinni Hakkada ja teda seest ivülja tõmmata- Noor päästja ou küll oma ohwrimeelsuse  ja enesesalgamise tõttu auumärgi ära tceuiuud- Teistele jääraudadega jooksjatele ja «ende Vanematele Maks ses sündmus küll ettewaatusele äratamaks hoiatuseks olema- Kardetav, on voore jae paale .tritfutsma' mmm; jah tõesti elv karde- taw! Iga kord ei ole mitte seesugust Mahwat päästjat ligidal, nagu eelpool kirjeldatud juhtumisel. „Liugulaskmine" nõrga jäe pääl tuleks küll täiesti ära keelda- Kui palju õnnetusi on juba selle läbi ette tulnud? ! Kaarmalt Wiimastel talwekuu päewadel  saiwad Eikla mõisa järel olewad taluperemehed  oma krunti pandud põllumaad kütte- Heinamaad mõõdetakse tulewal kewadel  wälja. Seega on siis teil, Kuubi, Keskwere  ja Eha külade põllumeestel suur samm põlluasjanduses edasi astutud- Saamad Leie kohad wiimaks põllupanga läbi ka ära ostetud, siis ilmub teie põllupidamises koguni uus elu. Ühe suure puuduse püüle, mille all teie põllupidamine kannatab ja wist kaua saab kannatama, tahan ma siin näidata- See puudus on nimelt see, et siin puudub koht, kuhu põldude päält wõiks mee ära juhtida- Sellepärast on ka kõik põllud ilma kraamideta, mille tõttu madalamad, s- o- wefifemad põllud ikka ta!i-wiljast  tühjad on ja nende peremehed oma leiwaga ainult kuni Mardipäewani läbi jaamad. Ka sooheinamaad kannatawad liia mee all- Ma ütlesin, et siin weejooksu ehk langemise koht puudub- See pole üsna õige. Tema on, aga tema suurest mõjust puudub wist arusaamine ja sellepärast on ta hooletuse sisse jäätud. See on nimelt suur kraam (wohel ka jõeks nimetatud), mis osalt kacwatud, osalt looduse poolt sündinud on, ja mille üks aru Pula samlikust  pöäle hakkab ja mcrde wälja jookseb. Paaris kohas on sellel kraamil suured paekiwi lademed ees, mille üle mest üksi suure mee ajal seob. Kui need paekiwi lademed eest ara pvrustataks, ja kraam tükati ära puhastataks, käiks selle kraami mõju kümnete ruutwerstade pääle ja Kaubi Keskwcre ja Eha külade põllud kaunaksiwad  poole rohkem wilja, kui praegu- Sellepärast,  need kellesse see kraam wähegi puutub,  peaksiwad tingimata kokku astuma ja ühise palwekirja, kus tarwis, fisseandmo, et see kraam maakonna kulul lahti raiutaks ja ära puhastataks- Aga mis sa teed, kui meie mehed ühistegewusele tuimod on! Mõni aasta tagasi oli see küsimine, kas ei oleks selle kraami puhastamine mitte tormiline, siinsetele peremeestele ette pandud, ning nõuti allkirjasid, et ettewõte tarwilik oleks. Aga mitte kecgi ei awaldanud  oma allkirjaga joomi, et see töö saaks ette wõetud- Kaudsetest kasudest ei taha keegi aru saada. Igaüks soomib oga üksnes  seda, mis otsekohe suhu ja peosse tuleb. Nii käib nurin Saaremaa Põllumeeste Seltsi kohta, et jäält midagi ei saada. Mis maksab liikmeks hakkado ehk olla? Nii oli ka minewal sügisel, kus palju nõudmisi  ette pandi- Kas siin kecgi ka üleüldisest  kasust midagi rääkis, mähsmalt siin meie pool, nii kui tohtri ehk welskeri ametisse panemis st. ehk jälle ülemal nimetatud  kraami lahtikaewamisest ja n- ed. Kõik nõudmised keerlesiwad aga selle ümber, mis igaüks otsekohe omale saaks- Jah, pudrumägesid ja praetud sigu, kellcl noad ja kahmlid selgas, muud kui lõika ja söö, tahaksiwad siinsed mehed iga ükS oma õues näha- Kaugemale ncid asi ei huwita. Weel kordan, et sille „suure kraami" lahtikoewamise palme tuleb tingimata  kuhu tarwis ette panna. Saagem aru oma kasudest, kui nadgi just mitte otsekohesed,  maid kaudsed on- Ehk palugem jälle Saaremaa Eesti Põllumeeste Seksi, et see asja ajamise ette otsa astuks. Millegi on sellel seltsil esimeheks seaduse tundja mees. Põllutöö sõber. Pärnust. Maakonna ülem on Wee walla politsei kordniku Krügeri selle eest, et ta Wee walla wanema Ain Solomiga selle üle waidlema sattudes, kellel suurem wõim on. kus juures ta purjus pääga wiimast mõõgaga  paremast käest haawanud on  ametist  lahti lasknud, kohtu alla annud ja mangi pannud. Pikka puud ei lasta taewani  kaswada- Tartust. 1. detsembril sai 10 aastat täis, kui „Postimees" esmä. jur- J. T õnissoni  juhatusel ilmuma hakkas. Kui hr. Tõnisson nimetatud lehe juhtimise oma kätte mõtus, magas peaaegu Eesti rahwas rahwuslist und. Siis hakkas Tõnisson Eesti rahwuse tundmuste ülesärkamiseks töötama, rahwale iseteadwust sisse istutama. Ja tema töö pole mitte ilmaasjata olnud. Rahwusline iseteadwus on selle kümne aasta sees laialt Eesti rahwa sisse juuri ajanud. Tartu on Eesti linnaks saamas. Ka Saaremaale pole Tõnissoni mõju tundmata  jäänud. Tõnissonil on palju sõpru ja palju wastaseid, nii kui igalühel suurel rahwa tegelasel. Olgu küll, et ka tema inimlistest nõrkustest ja puudustest täiesti waba ei ole, siisgi tema südi iseennast ärasalgawa sihikindla töö, rahwaarmastuse ja auusameelsuse ning julge wäljaastumise poolest peawad küll kõik temale auustuss koha oma südames andma. Nagu „Postimees" häüst hallikast kuuleb, mõeldakse lähemal ajal Tartus Wene päewalehte wälja andma hakata. Seega oleks siis Baltimaal juba 5 päewalehte. < Tallinnast. Laste lugemine. Aallinnos jääb suur hulk lapsi ilma koolihariduseta,  sest et koolisid liig mähe on; koolide eest hoolitsema on linnawalitsus kohustatud. Kuid tema wõib sellega wabandada,  et ta ei tea, kas koolidest tõesti nii puudus on. Linnawolikogu enamus on koolide arvamise poolt, kuid ennem tuleb  selgeks teha, kui palju neid tõesti tarwis on- Selleks otstarbeks wõeti nõu Uks lastelugemist toime panna. Ühel päewal käidaise kõik majad läbi ja kogutakse tarwilikud  teotused- Selleks otstarbeks on linn 230 jakku jaotatud. Lugejaid läheb tarwis ligi 500. Kas ei wõiks ka KuresaareS sarnast lugemist toime panna? Lätimaalt. Riiast. Liiwimaakubermangu nõuukogu- Maaküsimuses tehti 30. nowembri koosolekul, millest, nagu ennegi 44 nõuukoguliiget osa wõtsiwad, „D- Z." teatel järgmised otsused: 1) Talurahwa-saadikute ettepanek, ka kwootemaad mitte alla 10 taalri wöi 20 dessatini tükeldada, tagasi lükata (33 häält poolt, 11 wastu). 2) suurpõllumeeste-asemikkude ettepanek, rümiimöisa ei tohi mitte wähem olla kui 300 dessatini kõlbliku maad (Kulturland), wastu wõtta (39 häält poolt, 5 waStu.) 3) «suurpõllulneeste-asemikkude ettepanek, kroonumõisa-maade jaotamisel mõisale wähemalt  3000 dessatini kõlblikku maad (Kulturland)  alale jätta, wastu wõtta (27 häält poolt, 17 waStu)- 4) Talurahwa-saMkute ettepanek, orju« semaatalud wõiwad, nagu ennegi, kuni 80 taalrit suured olla, wastu wõtta (ühelhäälsl) 5) Taiur.saadikute ettepanek, kwoote« maakohad wõiwad kuni 88 taalrit suured olla, tagasi lükata (25 häält poolt, 19 w) M 50 Saarlane 190 Ü.