lähedamal terwe meri, terwe okean kiwiStawd laeneid...  Ja kaugemal lõunapool Grufia lagendik, mis nii üliilusaste ja armsaste ennast päikese kiirte sisse on mässinud, nagu oleks tal lõpmata hää meel, et ta mägestiku käest lahti, wabadusesse on pääsenud... Tuule õhukene tõi säült poolt küljest mulle õrna põllulillede ja wilja lõhna. Mitu walendawat  jõekest keerlefiwad nagu usfid lagendikku mõõda ja kaugel, kaugel silmapiirel säras järw, just kui suur kuldne kilp, mida keegi sinna hooletumalt maha wisanud... Ma tahtsin juua. Ma teadsin, et ühe koopa sees on hallik, imeilusa wärske mägestiku  weega. Nõnda oli mulle armenlane, minu öömaja  peremees, jutustanud. Koopa suufi oli ümberringi  mitu tükki. Mina kuulatasin igaühe juures ja ainult ühest kuuldus kauge wee sirin. Noorus on hoolimata. Ilma pikemalt järelmõtlemata läksin orgu, et wee juurde pääseda. Ei tea kindlaste ütelda, kui kaua ma käisin. Mäletan ainult, et kohin  ikka eestpoolt kuuldus; koobas jagunes mitmeks haruks, oga mina läksin ikka seda mööda, kus wee kohin kõige selgemine kuulda oli. Ma olin täitsa äraunustanud et minu käigul halwad järeldused wõisiwad olla. Ma Pidin käsikaudu minema, sest et kottpime oli ja ma mitu korda nägemata seinte wastu põrkasin. Mitu korda puutusiwad käed niisket  seina wastu; niisugustel kohtadel immitses wesi wähesel mõõdul läbi kalju, kuid juua säält ei saanud. Ajutiselt särasiwad nagu tule sädemed silmade ees, mis ikka sünnib, kui kott pimedas pärani aetud silmadega  kaugusesse wahid. Õnneks aimasin lõpuks midagi halli kogu oma ees. Päewa walge tungis läbi kalju-lõhe, mis mitte nii suur ei olnud, et säält läbi wälja oleks wõinud tungida, aga siiski suur küllalt, et säält niipalju walgust läbi tungis, et teist kät lõhe wastu seiswat lohku walgustada, kuhu selge wee juga kalju seina seest alla sadas. See lohk oli wett täis, kust ta üle ääre wildakat koopa Põrmandat  mööda edasi woolas, kõwerikku ja ahtakest renni mööda, mis kalju seina alla ära kadus. Ma hakkasin kohe jooma. Nahk oli rutulisest käigust higiseks läinud; pesin pääd ja käsa jääkülma weega ja istusin maha päris ärawäsinud olin. Waatasin kella oli juba kümme. Selle järele olin juba kaks tundi mäe sees wedelenud. Aeg oli tagasi minna; mind ootas hobune, kellega Gorisse sõita tahtsin. Pääle mõne minutilise Puhkamise hakkasin tagasi sammuma, aga weerand tunnilise käigu järele olin otse kohkunud, et koobas palju kitsamaks oli läinud. Tulles wõisin käsa mõlemile poole laiali laotada, nüüd aga puutusiwad õladki kinni, ühel kohal lõin Pää madalale ripnewat kiwi wastu ära. Tarwis oli küüras käia... (Järgneb.) Kodumaalt. Talwewilja oraste seisukorrast Liiwi- ja Eestimaal kirjutab euuä. Sponholz »Balt. Wochenschrist'iS" fiSsesaadetud 51 kirja põhjusel järgmiselt: Kui mõõda läinud aaStade teateid läbi waadatakse,  fiis on näha, et suuremalt osalt alati öeldakse, et »kewade umbes 10—14 päewa hiljem kui harilikult" kätte tuli. Seesugust põllumeeste kärsitust wõib sellega seletada, et nad nii ruttu kui wõimalik, töödega algust teha soowikfiwad... Tänawust kewadet kirjeldatakse umbcS järgmiselt: Lumi sulaS wäga HLäde tingimiSte all: ei päikese paiste ega kanged öökülmad ei teinud Sletalwe seisnud vilja taimedele kahju. Kergetel maadel  wõidi õige pea pärast lume sulamist töödega algada; kohati rasketel maade! pole vilu ja niiske ilm põllutööga  algamist kuni seniajani lubanud. Läänepoolne EeStimaa oli, nagu ikka, ka tänawu lõuna pool olevatest  Liimi- ja Kuuramaast ees. Sügisestes! töödest palju kevadeks teha ei jäänud. Rukkid ja nisud on uli hästi üle talwe seisnud, ja kui kohati, wäga märgades  kohtades talwe wili kahju on saanud, fiis on siin kraavide puuduS, aga mitte talv süüdlane. Wäga HLSti on ka ristikhein üle taime seisnud; ainult mõnes kohaS olla ta kadunud. Toidu külluse pärast on karja seis kõige parem. Haigust oli wäha. Nii võib ainsalt ütelda, et kewade hääde tingimiSte all algab, ja kui ka wilu ja niiskus praegu tööst takistab, fiis on hirm, et viljad valmida ei jõua, veel liig enneaegne. WeelkakS Lutheri õpetajat saapetakse  sõjaplatsilt. Kül otsuStaS juba kindral kuberner, kahte õpetajat MukdeniSse pääkorterisse saata, aga tööpõld on praeguses sõjas nii määratu lai ja laatsaretid üks teisest nii kaugel, et kaks õpetajat oma ülesannet täielikult täita ei suudaks. Sellepärast tegid Balti kubermangude abikaSsad ühel häälel otsuseks, veel kakS õpetajat kauge idaSse saata, kelledest üks EeSti ja Saksa, teine Lõtk ja Saksakeeli oSkab. Kõik kolm konsiStoriumi wetavad seda ette võtet rõõmuga ja panid selleks kirikutes korjanduse toime. Kummagi õpetajale  määratoffe aaStaS 6000 rubla, missuguse summasse  ettewalmiStamise-, reisi- ja ülespidamise kulud aaSta jooksul on arvatud. Tallinn andiS selleS häad eeSkuju: kantslitelt selle kohta awaldatud palwe pääle tuli ühe päevaga umbeS 1300 rbl. kokku. Wiljauldi EeSti põllumeeste seltsi koosolekust 9. skp. võtsid umbeS 40 seltfiliiget ja mõned wöörad osa. President hra P. Heinrichson awaS koosoleku. Hra P. Ainson kõneleb »Kacja kasvatamisest,* tähendades,  et kuna mineval korral fiin selle üle pikem asjalik  kõne peetud, fiiS tahta ta sellele praegu ainult lühidelt ühte ja teist juurde lisada. WiimaStel aaStadel  on karjakaSwatamine fiin palju suurenenud, aga kogum küfitaw on, kaS see ka paranenud on. Uuemad wäljamaa touud ei kannata meie kliimat hästi välja Praegu nõutakse meie lehmadelt liig palju ühekülgset tööd: ta piab haSti palju piima andma. Seda wöib ta aga siis, kui ta kauge! karjamaal ei pia käima, paremat  ülespidamist saab jne. Selle läbi jääb ta aga haiguste waStu õrnemaks. Tiisikuse haigust tuleb wäljamaa  looma töuude juures tihti ette; praegu katsutakse  seda iselaadi kaitserõugete panemise läbi takistada Et oga meie suurpõllumeeste karjad tihti haiged on, tuleb enamiste liig niisketest lautadest, kuS ka vasikad  elama ja kaSwama piawad. Esimesel aaStal nuumatawat  vasikaid, järgmise! aastal jäetavat aga kõhnaks,  miS suutu ekslik tegu on. Wasitaid ja mullikaid toidetagu hästi, aga ärgu nuumatagu mitte, viimasel juhtumisel võib neist ainult liha-loomi saada. Talvel olgu loomade toitmine niisama rohke, kui suvel, sest kevadel kõhnaks jäänud loom kogub suvel iseenesele jöuudu, mis talvel kaotfile laks, aga rohkesti viima anda ta ei suuda. Söödetagu õigel ajal. Jahu joogi andmine pole hää, kuiva jahude andmine on veel kahjulikum:  tehtagu jahud märjaks, mida loom toiduga ühes süüa võib. öisu hra v. SiverS'i katse järele on mõistlik jahutoidu andmine isegi ülikoolidega söötmisest parem. SeltS tänab kõnelejat. J. KaruS tähendab, et põllutöö kursustel jahuandmist ära laidetud. P. Ainson  avaldab selle üle kahtlust. J. Kullamaa tähendab, et kursustel kül jahu tarvitamise viisidest räägitud, aga mitte jahu andmist ära keelatud. Põllu tööliste läbirääkimiste seaS soovib P Ainson, et selts vedru äglifi prooviks telliks, millede järele praegu suur küsimine on. H. Lellep kiidab Rootsi äglide tublidust. Hra P. Heinrichson tähendab, et mitmetes kauplustes äglide hinnad väga mitmekesised on. Läbirääkimise järele otjuStadi, Riiast MeSlini kaubamajast paar Zglit tommisjoni pääle tellida. 4 uut liiget võeti ühel häälel waStu. (Järgneb.) Päruust. Häädemeeste õpetaja F. Rechtlichi asi, keS öigeusulist leeriõpetusele oli wõtnud, tuli neil päewil Riia ringkonna kohtu jaoskonna eeS arutusele. Süüdistatama kaitsejaks oli wannutatud adwokat v. Broecker. OtsuStadi, õpetajat F. Rechtlichi kolmeks aastaks ametist lahti teha. Kuulub, et süüdistataw edasi kaebava tahab. Wõrumaqlt. Wõr u-N a wis. Mitmed meie poolsed põllumehed püüawad külmi kuu eeskirjade järele ette wõtta. Kuu eeskirjad olla: noorkuu, mana kuu, täis kuu, pehme aeg, kõma aeg, mäda aeg, jne. Iseäranis  tuleb see kartohwli panemisel ilmsiks, sest siis tötatakse mana kuu wiimaiel otsal üksteise wõidu. Mina lippasin selle tõõ juurde otse kuu mahe päewal, mi! kõige õnnelikum aeg olla ja panin pooled kartohwlid maha ja jätsin pooled noore kuu kätte panna, et katsuda, kuidaS sügisel saagiga lugu lähab. Teist poolt ei saanud  aga meel senini sadude pärast ara külwada ja nii näitab katse luhta minema Piaks aga esimene pool seemet maa sisse ära külmema, nagu seda tänane lume sadu külma põhja-õhtu tuulega hirmutab, siis ei ole fee mitte waese Maga kuukese süü, maid paikesest sünnitatud pahandus, miks ta heledaSte ei paiSta, nii et wul soe oleks. Oma wilja saagi õnnistuse uSko ei taha kül keegi otse kuukesele kinkida, aga näitab ometigi nii, olgu see fiiS wõi üksteise wõidu järel ahmimine. —Meil on Tsopa küla all järwe kaldal läte, (hallik) mis wist faält kohalt mälja keeb, kuS kohta endisel ajal kiriku tornist Rootsi sõja ajal kell on järwe peidetud, nagu rahwa suu räägib. Läte on ligi Leoski talu ja teeb tihti õnnistuse rikast tõõd silma haigete juureS. Punetavad  ja walutawad silmad, wõi on nad terasest vahtimisest  wäfinud, siiS kohe lapS pudeliga vee järele; on silmi selle veega peStud ja lapiga paal peetud, peagi on silmad isegi noored ja warSked. Olen seda teinud ja abi saanud. Wenemaalt. Peterburgist Nozu uStawast hallitust kuuleme,  on .Petuburgi EeSti üleüldise seltsib pShjuSkiri ülemalt poolt kinuitud. - Peterburgi EeSti laulu- ja muusika mängu sõbrad on nõuks võtnud, päälinna laulu- ja muusiku seltsi asutada, milleks on mõnigi kooSolek ära peetud. Peterburgi EeSti jõuuStiku seltS „Kalew* on oma viimase! pääkooSolekul otsuseks teinud, suve jooksul  rohke! arvul pidust toime panna. Pääle Strelna, LeSnoi ja Udelna pidude on veel otsuseks tehtud, üht suurt jõuuStiku pidu juuni kuuS Rakvere linnaS toime panna. Tähendatud pidust saavad  ka Tallinna ja Narva jõuukangelased tegelikult osa võtma. Eesti näitemängu ringkond* saab suve jooksul „LesnoiS* näitetnängu õhtuid pidama. .Eestlane." Peterburgi rahvaarv oli 1903 aasta 15. detsembril  ära peetud rahwolugemise järele 851,744 meesterahvast  ja 703 298 naesterahwost, kokku 1,555 242 inimest. Linna kirikutes sai 7,9 t 9 paari laulatatud, eeslinnades 1082, kokku 9001 paari. Sündisid: poeglapfi  seaduslikust abielust 15,642, seadusewastalifest abielust  4,278; tütarlapsi seaduslikust abielust 14,931, seaduse vastalisest abielust 4,308. Eeslinnades sündis sead. abielust 2,898 ja sead. vaSt. abielust 368 poissi, ja tütarlapsi sead. abielust 2,875 ja sead. vaSt. abielust  357. Surnult sündisid linnas 990 poiSlast ja 766 tütarlast, eeslinnades 150 poislast ja 113 tütarlast.  Surnuid oli 1903 aaStal päälinnas (vääle surnult  sündinute) 17,674 meesterahvast ja 14,215 naeSterahwast,  eeslinnades, 3,674 meeSte- ja 3,044 naesterahwast.  Rahva arv keswoS kohalikudest elanikudest  1903 aaStal päälinnaS 2,346 meeste- ja 5,024 naesterahwast. Et aga eeslinnades umbes 250 inimest rohkem suri kui sünoiS, siis kasvas terve päälinna  (eeslinnad üheS arvatud) rahva arv 1903 aaStal  1,938 meeste- ja 5,!82 naesterahwast, s. o. kokku 7,120 inimest. Wäljast fisserändanud rahva läbi kaSwas  päälinna rahva arv aga meeste- ja naesterahwad  kokku 36,796 inimest, nii siis üle wiiS korda rohkem, kui kohaliku rahva kasvamise läbi; üleüldse kaswaS niiviisi päälinna rahva arv (eeslinnad ühes arvatud) 1903 aaStal 43,916 hinge suuremaks. Jõuu ilmast. Peterburgi EeSti jõuustiku seltsi ".Kalewi" liikmete  kodused wõistlused raSkuSte tõstmises ja Prantsuse  maadlemises. I. paew, 26. aprillil. I. jörgu tõstjad, pahema kaega kangi kiskumine: Grawe 110 naela, Kippik 120 n., Ney 130 n; parema  kaega: Grame 120 n., Kippik 130 n, Ney 130 n.; kahe kaega surumine: Ney 170 n., Grawe 200 n., Kippik 220 n 11. järgu tõstjad, pahema kaega kangi kiskumine: Lind I. 100 n., Filippow 100 n., Putze 100 n., Reimann  110 n., Kuusik 110 n , Kukk 110 n ; parema kaega: Kuusik 110 naela, Lind I. 110 naela, Kukk 110 naela, Filippow 100 naeta, Putze 100 n., Reimann  110 n.; kahe kaega surumine: Lind I. 160 n., Kukk 160 n, Reimann ISO n., Kuusi? 160 n, Putze 160 n., Filippow 170 n. Prantsuse maadlemises: Tatfi Ney . . wõitj. j. 3 m 18 s. j. Ney. Wiedemann Tatfi . .7 m. 4. „ Wiedemann. Renoldi Alatgey ilma tagajärjeta. 11. päew, 27. aprillil. I. järgu tõstjad, parema käega kangi üleS lükkamine:  Growe ISO n., Buchfeld 140 n , Kippik 170 n., Ney 175 n.; pahema kaega: Growe 120 n., Buch. seld 130 n., Ney 160 n., Kippik 160 n. Kahe kaega kangi kiskumine: Kippik 190 n., Ney 170 n., Buchfeld  160 n., Growe 160 n. 11. järgu tõstjad, parema käega kangi üleS lükkamine:  Filippow 120 n., Lind 1. 130 n., Putze 130 n., Kuusik 130 n., Reimann 160 n.. Kukk 160 n.; pahema  käega: Lind I. 100 n.. Filippow 110 n., Putze 120 n., Kuusik 130 n.. Kukk 130 n„ Reimann 140 n. Kahe käega kangi kiskumine: Filippow 160 n., Kuusik 160 n., Reimann 150 n., Lind I 140 n., Kukk 160 n„ Putze 140 n. Prantsuse maadlemine: Wiedemann—Buchfeld w. j. 2m.605. j. Wiedemann. Gutmann Tatsi H. „ . 7 . 26 „ . Kuusik Kala . ..25. 47 . . Kuusik. Buchfeld Ney . . . . 14 „ 65 . . Ney. Kutt Lind . . ... 6 . 25 . . Liud. (Järgneb.) Kirjawastused. väärtust, oi ilmu. RW.-K. tarvitame köiä. SS6 S a ? a l a w 30. 1904 Ao»»oKv»o q«»»vpo«», Ivp»os» 11. »»» 1904 N»K«.