kordaläinuks nimetada. Kosugu ja edenegu  Wigala muusika selts! ? Linahinnad. Nõudmine linade järele Pärnu kaupmeeste poolt on õige elaw. Kuna endistel aastatel kohapidajad ise oma linad Pärnu wooristwad, teemad seda nüüd Sauga ja Audru mehed. Kaupmehed  ostawad peaaegu igapäew linu Mannis ja mujal kokku ja saadawad M mooriga ära. Linakasw oli o alt kehwapoolne,  mis põhjusel neid müügil ka «vähem  on. Selle kuu sees maksti linadest järgmiselt: needna 60-62 rubla kaal, ristna 56 rubla, hofsdrsiband 50 rubla, dreiband 48—46 ja prakk 35—40 rubla. ? Oma oktobrikuu koosolekul tegi Wigala wolikogu otsuseks, magastaita ära kaotada ja koolimajaks ümber ehitada. Praegune Peru koolimaja on «vana ja lagunenud ning kooli ringkonna teise serwa pääl. Palwe inõlemale poole on juba sisse antud. -n Läänemaalt. Hanila kihelkonnast. Oktobrikuu esimeste päewade sees põles Uue-Wirtsu mõisa rehi ära, sisse jäänud rehepeksumasin ja hulk peksmata milja! i 2. oktobri ööse põles Moose mõisa heinaküün  ühes ühes tuhat puuda ristikheina ja 300 puuda metsaheinaga ära. 4. okt. põlesiwad sellesama mõisa karjalaudad, ait ja kuur maani «naha. Sisse jäänud 20 «veist ja 2 lammast. Paidest. Tähelepanemise ls. Pange aega tähele! Nii hüüab meile pühakiri.  Seda sõna terawamalt silmitsedes leiame meie, et selle sõnaga-kästakse meid tähele panna aega, mis mööda on läinud, mis praegu on ja mis tulema saab, sest et minewik, olewik ja tulewik ühe sõnaga kui üks aeg on tähendatud. Küll sammutakse selle sõna juhil mitmeid radasid, küll kuulutatakse  tulewikku ette, küll uuritakse praegust  elu ja olu ja «võrreldakse seda endiste aegadega, küll seatakse endist aega praeguse aja körrvale, isegi «viimast päewa ja maailma otsa oodatakse ja mitu ..«viimast päewa" on juba möödas, mis julgesti oliwad  ette määratud, kuid ikka seisab maailm alles oma Hooja käsul ja tahtmisel  ülswal ja ikka seisab piibli sõna meis ees kuldse selgusega? „Pange aga tähele!" stks haru aja tähelepanemisest on ka «vanemate  aegade ja elu uurimine, muinasaja  teadus ehk arhäplogia. Aeg on õrnal «viisil «nööda lennanud, muinasaega on uuritud ja katsutud, arhäologid on teinud, mis nad on «võinud, ja wäata, praegu teab igaüks, kes sellekohaseid raamatuid on lugenud, mis usk meie estwanematel on olnud, kuidas nad yma usku pidasiwad, usu pruukisid ja kombeid pühasti täitsiwad! Aga mida kgugsmale meie jõuame, seda rohkem meie nõuame, olgu see kunst wõi teadus, tarkus wõi haridus, et teistele rahwastele  järele jõuda, kes meist ammugi jõudsa sammuga mööda on astunud! Nii ei saa ka arhäoloaide uurimistest «veel mitte küll! Ikka uue jõuuga otsitakse ja uuritakse, kaewatalse ja katsutakse, ja näe imet! uurimiste «varal tõusewad meie ette uued teaduse hallikad muinas-ajast. Uurimisele kardetawaks «vaenlaseks kipub  üks takistaja ja tülitegijä teele wastu astuma. See on, kõik teatused kipuwad meie käest kaduma minema, mis meile muinasajast  ja selleaja elanikkudest tunnistawad. Sellepärast tõuseb küsimine keele pääle: „Mis teha, et kõik «vanaaja tunnistajad, „kulda keelil kuulutajad" me käest kaduma ei pääseks, mida ju, kahjuks, küllalt sündinud  on, waid mjs weel olemas on, osaltgi kätte «vöiks saada?" Selle pääle ei wõi wist muud midagi kosta ega paremat parata, kui aega kalliks pidada, järele uurida.ja «vaadata, mis rvagjgmjse -«väärt pn, ~ , Peab ka tunnistama, et siis meie «vanemate  usku ja elukombeid, pruukisid ja elutarwitusi palju paremini tundma oleks saanud siis kui iga matusepaik, iga hauakoht, hiis, ohwrikoht oma paiga pääl seisis, iga asja, mis «vanematest pärstud, kui psiha müsestust alal hoiti. Uga nüüd! Matuse paigad on üleskistud, hiis ära häwitatud, kiwi-kangrud ja kalmed laiali ja ära «veetud. Nende asemele on tehtud pMad ja mälestused, majad jn muud, mida 30—40 aasta eest arwatagi ei wõidud . . . Et selle asjaga paremat aega enam ei tule ega paremat lootustgi põse, siis peame seflega lpppimg, mis gn. ja npistgi riismetest omale „tõelilkutunnistähte" otsida katsuma... Aidake, armsad naabrid, kui wõite! Astuge abiks auusale püüdele', Abiandmine ei ole mitte raske ega nõua' suuri ohwrid. Need asjad, mida arhäologid tarwitawad, ei ole muud, kui asjad, mida maa seest leitakse ehk mida teis isa-isalt wõi ema-emalt pärinud Need asjad armutakse paraja hinna alla, kuda nende määrtus on, ja pandakse seisma, tulema põlwe rahwastele näha ja imestada  ! Selle mõttega on aastal 1902 1803 ka Paidesse hakatud museumi ehk nzanaaja asjade kogu ehitama, et ka Paide kreisist ja. ümbrusest muinasaja teadusi koguda, mis mujal ju ammugi sündinud on __ näituseks Liimimaal. Praegu wõetakse Paidesse ka kõik asjad wastu, mis arhäologia teadusele kuidagi kasulik on, olgu see manade eestlaste elutarwitus,  töö- wõi sõjariist. - Olgu see kas maa seest leitud wõi wanematest inimestest  alal hoitud. Ka on., sinna tarwiS Rootsi rahad eyk meel wanemad. Ja üleüldse  palutakse üles anda kõik kohad, mis omal ajal kuidagi tähtsad on olnud, olgu see matuse- ehk kalmukoht, kiwikangur ehk phwpipaiks Palun auusjatud lehe lugezard nerd ridasid mitte tähele panemata jätta ja julgesti kõik Paidesse teada anda, mis keegi niisugusest asjast juhtub teadma! Keadaandmise koht on Paide aptegis. lk. Rakiverest Palju Narma poolt kartulite  ülesostjaid on siia tulnud kartulid üles ostma ja neid Peterburisse saatma. Narma pool olla kartulid palju kallimad, kuna siin ainult walitud kartulite tünder 1 rbl. 30 kop. maksab. Hädaga peawad talupojad kartulid selle hinnaga müüma, sest siinsed wiinawabrikud ei tormita niipalju kartulid, kui talupoegadel müüa on. Paljud talupojad  on mures, kuhu omad kartulid panna. -k. Narmast. Momino tsirkus, mis mullu suil enesele kahe aasta jaoks Peetri platsile lindla hoone ehitas, algas sel sügisel  Ml etendusi. Osawötmist rahwa poolt ei wõinud elamaks nimetada. Nüüd on tsirkus mõjuwamad trumbid „wälja mänginud": jõuumehed on oma «võitlusi alanud, ja kohaline Wene leht on hakanud igas numbris "tsirkusest sõnumid tooma. Kas seegi rahwa osawötmist äratab, on kahtlane, sest rahwas juba teab, mis jõuuwöitlused  on: nendeS tuleb palju pettust ette. Ka ei luba rahawaesed ajad iga rübelust  waatama «ninna. Lauljanna Paula Brehmi kontsert „Wõitleja" seltsi saalis 15. skp. leidis kuulajate  poolt elawat kiitust. Ei tea mis põhjusel ei olnud aga osawõtmine kontserdist  mitte just rohke. Margused, millest siin ja ajalehtedes alati räägiti, on «viimasel ajal harwemaks jäänud. Kui kaua ses keStab, ei tea. " Tartust. Nagu ju minewakord lühidelt  teatasime, on Tartus 8. noweinbril Liiwimaa linnade hüpoteegi-seltst koosolekul rõõmuslaw muudatus sündinud, kuna selle seltsi Tartu linna saadikuteks 19 eestlast waliti. Saksa lehed muidugi waatawad asja pääle omalt seisukohalt ja kinnitawad, et sellest muudatusest midagi hääd loota ei olla, maid ainult halba, sest et selle läbi kauaaegne usaldus hüpoteegi seltsi «vastu laiemates ringkondades ära kaduda. Et oma sõnadele usutawat paistet anda, siis teatamad nad, et hüpoteegi seltsi pankirjade  hind muudatusest saadik ju langenud  olla, mis kõige selgemini näidata, kuda usaldus kohe kadunud, niipea kui saksad lüüa saanud. Meie saame wäga hästi aru, et see muudatus sakstele, kelle käes seni hüpoteegi seltsi juhatus seisis, matus  on ja neid siis ka kõiksugu juttusid «välja laotama ajad, nagu oleks selle muudatuse läbi kes teab kui suur kahju tulemas, aga meie «võime ühtlast ka kinnitada,  et sellest muudatusest mitte kellelegi kahju ei tule. Kuigi pantkirjade «väärtus esiotsa tühjade juttude tagajärjel wahest peaks alanema, siis poleks sellest ometi «viga, sest kindlasti tõuseb nende «väärtpaberite  hind lähemal ajal jälle endise kõrguse pääle, mispärast nende pantkirjade omanikud neid mitte alt hinna ärgu müüma hakaku. Saardest. Nagu endistel aastatel, nii on ka tänawu Woltweti mõisa metsade omanik ligi 4000 rubla metsade kraawitamise  kasuks «välja andnud. Et kraawitamine  metsadele suurt kasu toob, siis on sarnane töö wäga soowitaw. Piiritust, Nagu mitmelt poolt kuuleme, on kroonu-metsads plangid see aasta kaunis kõrges hinnas, halwematest plankidest on paljud metsa jäänud, mida edaspidi teist korda tahetawat enampakkumise  teel wülja müüa. Ka «väljamaale wiidawate puude hinnad kuulukse rahulolduivad  olewat, j sort pisut kallim, kui läinud aastal, kuna lj sordist sedasama hinda makstakse, arwäta 12—14 kop. kubikjalast.  Ka põletuse-puud maksawad tänawu sedasama hinda, km läinud aastal. ListyimaM, Lii miin aa tnaanyuunikkudekogu  tahab 1904 aastal  järgmiste ki «vi teede ehitamist ette wötta? Malgast Wiljandi poole «versta, Tartust Mõru poole 9 werStaz Jõgewa juures 2 westa, Luigalt Mustwee kaudu wersta, Mõrust Malga poole wersta. Pärnust Tallinna poote 9 wersta, Pärnust linna piirini 14/ g wersta, Pärnust Paide poole 9 wersta, Mäna-Wändras wersta, Põltsamaalt Jõgewa poole lVz wersta, Põltsamaalt Mõistku poole 14/ g wersta, Suure-Jaanis 2 wersta. Sillad ehitatakse Sauga jõele ja Tartu ja Wtljandt «vahele Viu jöely. Bauske maakonnast teatatakse, et sääl äkitselt suur hulk põlluhiiri olla ilmunud.  Kirjasaatja annab nõuu, et nende häwitamine ette wõetaks, wastasel korral wõida nende arw kewadeni wäga suureks minna. * Jakobstadti on ühe majapidamise  kooli arvamiseks Wilhelmine Gleenisllle  luba antud. * Peterburist. Uputus. Nagu minewase  numbri telegrammides juba teatasime,  on Peterburis ts. nowembri hommikul  suur uputus olnud, sest et kange õhtutuul merewee Neewat mööda üles ajas ja wesi Neewa kollastest Üle linna woolas. sg aastat on sest saadik mööda, mil Peterburi  linn minnast korda niisugust uputust  nägi. Siis tõusis aga wesi järsku, kuna ta nHüd aeglaselt kerkis. Kahju, mis uputus teinud, on wäga suur, sest et paljud keldrikorterid ja kauplused mett täis woolasiwad.  Kõige rohkem kannatawad muidugi  madalamate kohtade elanikud, nagu Wassili saarel, Peterburi poolel, teistel saartel ja mereäärsetes linnajagudes. Alles lõuna eel hakkas west natuke langema. Jaapani ajakirjandus jätab nüüd Njandshpria küsimuse natukeseks körwale ja on Wene seisukorra üle Koreas ärewuses. Ta tähendab, Jaapani kasusid ähwardada selle läbi meel suurem hädaoht, kui Mandshuria  lugu, sest Wene mõju tõusmisega Koreas on sääl Jaapani kauplemine langemas.  Wiimaste sõnumite järele seisab  suur osa meie laewadest Port Arthuris  sõja malmis. Mitu söjalaewa on Kwantungi poolsaare ranna! ristlemas. * Keisri Majesteet on Peter- burl weehädalistele esimeseks abiandmiseks 10,000 rubla annetanud. * Keisrinna Majesteedi körw on ju paranemises. Kürwa kuulmenahk  torgati läbi ja jäält woolab nüüd mäda wälja. * Sanmra kub. Baltika asutusest kirjutatakse meile, et sääl tänawune suwt rahuloldawat saaki andnud. Praegu olla sääl lumi maas. Ajalehed. „Pernausche Hei tung" arutab omal -viisil seda küsimust, mille järele inimest ühe wöi teise rcchwuse liikmeks tuleb arwata. Saksa leht seletab, et estwanematele ega ka emakeelele selle juureö otsustawat tähendust ei wöi anda, waid et see iga inimese waba -valimine on, missuguse rahmnsc liige ta tahab olla. Selle järele et ole siis mitte üksi see iga üksiku inimese oma teha, kas ta rahwuse poolest eestlane, lätlane wöi sakslane  on, waid keS tahab, wõib ka neeger ja kes tahab, kaukastalane olla, waatamata selle pääle, mis tema isa ja ema on. Kuda aga sedasama põhjusmõlet loomade ja taimede juures maksma panna ? Wäga lihtsalt: sääl otsustab omanik, mis tõugu keegi loom wõi taim on. Ütleb koera müüja, ct koer hagijas on, siis peab ostja seda tingimata uskuma, olgu küll, et ta teab, et koer karjakrantsi -võsu ou. Sedasama loogikat tarwitasiivad  minewal kewadel mitmed odraseemne müüjad: kinnitastwad ostjatele, ek oder kuuetahiline  olla, ehk ta küll tähetahilisest seemnest oli kaswannd. Ostjad uskusi-vad, lülwastwad seemne maha ja pahandasiwad pärast, nagu oleks neid petetud, kui nägiwad, et odrad kllhctahilisi päid landstwad. Kuid pahandamiseks ei olnud neil mingit asja: neil oleks ainult tarwis olnud ütelda, et oder kuuetahiline on, ja ta oleks seda olnud, sest seda õpetab ju „Pernausche Zeitungi" loogika, ja kuda siis Saksa leht wõib eksidal Läti lehtedel okt ~D üna-Z e i tungi ga" -viimaste nädalite sees must kana katkuda. Marienburi  protsessi üls on lugejad -viimastes ~E. P." numbrites pikemalt kuulnud. Õpetaja J. Walteri ringkonnakohtu ees awaldatud üteluse pääle toetades kahtlustas „D-Ztg." Läti seltsisid ja ajalehti, nagu oleks -viimastel ..rahwuslise kihutamisega" Marienburi põletamiste juures süüdi. Selle täitsa põhjendamata süüdistuse lükkastwad  Läti ajalehed ühel häälel põlgtusega tagasi,  pikalt ja laialt näidates, kui ülekohtune ja põhjuseta see alatu kahtlustamine ou, mille juures „D.-Ztg." ja see ringkond, kelle kasude eest ta seisab, mõnegi sõna kibedat tõtt kuulda saiwad. Mõnesuguste halbtuste, nagu näituseks kõrtside -vastu, miS nii koledat kah-u maale ja rahmale teemad, ei olla „D.-Ztg." poole sõnagagi wälja astunud ja see leht, kes ajakirjanduse kõrget ülesannet,  üleüldsuse kasuks töötada, nii -viletsasti täita, tulla weel teiste üle kohut mõistma ja neid kahtlustama. On kari hukkas, siis tulla kõige päält karjast -vastutusele -võtta, olla rahwas joodikud, margad, laisad jne., nagu õp. Walter omast kogudusest kohtu ees tõendas, siis tulla ka neile mõni tõsine sõna ütelda, kes oma kõrtside ja joowastawate jookidega rahwa niisuguseks teha. Nüüd olla Riia Läti Selts „D.-Ztgi" selle kahtlustamise  pärast oma lugemise laualt ära heitnud ja ~Rig. Amise" arwab, et ka teised seltsid ja üleüldse Läti haritud seltskond selle eesmärgi järele saada käima. Mõni aeg tagasi oli sarnane lugu ..Decnas Layaga" ligidal ja kaugel, kui see oma Saksa «väljaandjaga ltnnawoliniklude -valimise  asjus Läti kodanikkude kasude wastu -võitles. Uuemad sõnumid. Marienburi protsess. V. ' Herrad kohtunikud! Kui meie harilikult pildi pääle waatame, stiS astuwad tegelikud isikud silmapaistwalt ette, kuna nende ümbrus tumedam on. Selles asjas näeme aga pilti just ümberpöördult.  Siin näeme meie silmapajstwat ümbrust  kahwatanud tegewate isikutega. Kahwatanud on selles asjas isikud kohtualused on weel rohkem  kahwatanud ja unsama ka nende kuriteo tundemärgid. Heledaks ümbruseks on siin parun Vietinghof-Schcel ja õpetaja Walter. Herra prokurör  kõneles üsna õigesti, et paruni tegewus üsna scaduslisel alusel põhjeneb, ja seadust peame meie auustama. Aga. herrad kohtunikud, seadusel  ja seadusel on mahe. On olemas elaiv seadus.  mis oma harivust ise awaldab, aga on ka surnud, äraiganud seadus olemas. Niisugune surnud seadus, millest meile wana-aeg wastu waatab. on ka palronadi-õigus ja on tema ainult sellepärast maisem, et teda ära kaotada mitte meel ei ole jõutud. See on orjaaja pärandus, keskaja jätis. Praeguse aja oludega ei käi tema kuidagi kokku. Orjaike kaotati terwel Wenemaal ära, ja Balti kubermangudes sündis see palju maremalt ja sellega ühtlasi olckstwad ka manad eesõigused kaduma pidanud. Meie näeme aga imestusega, luda siinne kultura-rahwas, nõndanimetatud  kultura-kandjad, niisugustest ivanaaja õigustest kinni hoiawad, nagu uppuja õlekõrrest. Mitte ainult patronadi-õigus ei ole olemas, maid on ka teist. Näituseks körtsipidamtse õigus. Imelik  on see õigus rahwast joota mõisnikud pearoad  aga temast kinni ja nöuawad miljonid tasuks, kui neilt see õigus ära wõetaksc Edasi jahiõigus, kalapüük need on kõik wana-aja jätised. Selles protsessi asjas on imelik ja arusaamata, mispärast  ühe inimese tahtmine enam peab maksma, knr 30,ü00 armulise Maricnburi koguduse tahtmine,  Parunile on tr ma tegumiis weel andeks antaw, tema on noor, wähese elutarkusega ja ei oska weel elada. Aga andeksandmata on õpetata  Walteri tegumiis. Tema ci ole mitte enam noor, tema ei pea mitte unustama, et tema kohus on armastust ja ühtlust oma koguduse hingede  sekka külmata, aga mitte tüli. Tuletame kohtu ees loetud ilma nimeta lirja meelde, mis nende sõnadega lõpeb: „OH, kus oled sina, tõde?" ja meie peame ennast selle hüüdega ühendama. Sellest kirjast kuuldub haigeks jäänud hinge nutuhääl,  mis õperaja ja koguduseliikmete paha wahekorda  kurdab, ja õpetaja Walter minetab seda maleks. Lubage, herrad kohtunikud, et mina minutiks  sündmuse ette toou, mis põhja-ida Wenemaal  ette tuli. Sääl tapsiwad woijaktd usuhullustuses  inimese ära, ja see sündmus tõmbas terme Wenepraa tähelepanemise enese pääle. Uurimine algas ja üks pristaw läks koguni nii kaugele, et tema tunnistajaid karu pildi ees, mis looma wotjakid pühaks peawad, wanvele wõttis. Kui asi senatisse läks, hüüdis omas kõnes ülem-prokurür: ..Peatage" herrad, kuhu lähete Teis. Unustage manad kombed ära." Sedasama etteheidet pean ma ka selle asja eeluurimise kohta tegema. Ja imelik! otsust Sahliti kinnipanemiseks, seda dokumenti,  ilma milleta kellegile suure Wencmna kodanikult  wabadust röüwida ei wõi, ei ole aktis mitte olemas. Meie oleme seda hoolega otsinud. Uis wõimumees ütles sõna, ja kinniwötmine pandi toime. Ainult tunnistajate ülekuulamisel läks korda kindlaks teha, et Strads ja Sahlit 27. märtsil kinni wõetr ja Riiga toodi. Sah tti tunnistus  oli tema ja ta kaaslaste kohta otsust aN° dew, aga Sahlit kuulati alles M. aprillil salapolitsei  kantseleis üle. Kohtu-unrija wõtäb tema gl. märtsi hommikul ülekuulamise alla. Küsttaw on k mispärast jäeti rema kolm päewa ilma ülekuulamiseta  ! Arusaamata on, et niisuguses tähtsas  asjas, mispärast ringkonnakohtu prokurör ise ja politsei-ülem Koshko Marienburisse sõilsi-vad, aega ei leitud kahtlusealuseid üle kuulata. Siin on ainult ükZ -vastus: kahtluse-aluseid oli tarwis ülekuulamisele ette walmistada. Herrad kohtunikudl Teil on hõbcjuuksed, Teie olete ilmas palju näinud, palju tähele pannud, sellepärast  ei ole meil tarwis selle üle kõnelda, mis meil kõigil teada on. See asi pandi tema algusest  saadik korrawastaselt toime Eeluurimine, lohtu-uurija poolt ülekuulamine, ei ole midagi muud kur sellesama politseililu protokolli järg. See on üks ja seesama üktkuulamine, üks asi. Kohtualused kuulati kohtu-uurija poolt sellessamas salapolitsei kantseleis üle ja tõlk oli seesama salapolitsei  agent sellesama laua taga. Mispärast ei wiidud süüdistatawaid mitte kubermangu-wangimajasse  ja mispärast ei kuulanud neid lohtuuurija  ise oma tõlgi läbi üle? Herrad kohtunikud, heitke tema körwale. Sahliti ülestunnistamine, seletas Hwolson edasi, seisab kahest osast koos ja nimelt, et ta ennast süüdlasels tunnistas ja Wijupi oma tegude kaassüüdlasena üles andis. Minu, tui Wijupi kaitsja kohus on pääasjakikult teisest jaost kõneleda.  Tema tahtis Wijupi sugulast naesterahwast enesele naesels kosida ja teda peeti juba selle peigmeheks, pärastpoole jättis aga tüdruk teda maha. Wijup oli koguni selle ühenduse waslu. Eht küll Sahliti ja Wijupi -välimises wahekorras päälislaudu mingisugust muudatust ei olnud näha, jäi Sahliti hinges ometi pahameel Wijupi wastu walitsema. WSõrast hinge ei wõi meie näha. Teiseks, Sahlit pidas Wijupit äraandjaks. Üks politsei-jaoSkonna ülewaataja, keda Marienburisse  saadeti, kõneles, et tema Wijupit joodikuks ja rumalaks pidas, ja tegi temaga sellepärast sõprust,  et tema kaudu kuritegude kohta teadet saada. Nemad jõiwad üheskoos za see et wõinud rahwa poolt mitte tähelepanemata jääda. Rahwas sai muidugi kohe aru, missuguse otstarbega jaoskonnaütewaataja  Marienburisse on tutnuo, >a märkas mäga hästi, milleks temal Wstupi sõprust waja on. Wstupit peeti salapolitseinikkude sõbraks ja äraandjaks.  Seda tunnisrawad Sahliti öe sõnad, kui tema Wijupiga Marienburi raudtee jaamas kõneles. Kui Sahlit kinni wörti ja raudteerongi paigutati, et teda Riiga saata, siis halkas südamewalu  pärast poolsurnud õoe Wijupit sõimama ja ütles: „Sina purjutasid wöõraSte inimestega ja selle tagajärjel wösti minu wend kinni." See asjalugu näitab juba otsekohe, et Wijupit äraandjaks  peeti, sest et sõna all „wöõrad inimesed" ainult pol-tseinikka mõista wõis, kes Marienburisse  oliwad saadetud. Aga neis sõnades, mis Wijup Sahliti õele -vastuseks andis, ei ole mitte Mtdagi iseäralikku. Tema ütles: „Ole mait, ehk muidu wöib asi pahasti minna." Mis on selles iseäralikku? Kui asi juba kinnimõtmiseni jõudis, sus ei wõinud naeste jutud, hüüded ja jõimamised  midagi muud enam kui paha tuua, ja seda ainult tahtis Wijup ütelda. Sahlit süüdistav Wijupit, ja kui meie oluükutt selle pääle waarame,  siis peame meie selle süüdistuse las õigets ja tõsisels, wöi oga mitte selleks tunnistama. Kui tema õige on, st.s tuleb teda terwell wötees uSluda,  kui aga jagu temast wale on, siis on -võimatu  ka teisele osale usaldust anda ja kõ-k see süüdistuse materjal kaotab oma täheudule. Ovjektiwliselt  keemad lärgmiseo, asjaolud Sahliti ütlused  tühjaks: Sahl-t seletas Ülekuulamisel, et kõik sütitamhed, wäljawöetud teller kõrtsi juures, nende kahe wõi kolme poolt toime on pandud. Aga neljal korral on kindlasti selgeks tehlud, el tulekahju kohal atnutt ühe inimeje jäljed naha otiwad. Pääte selle on kindlaks tehtud, et süütamistest  üls, kats -võt koguni kolm süüdlast osa ei ole wõinud. Nähta-vast- oli Sahlu ülekuulamisel  liig südi ja ei kõnelenud teistest mille ainult seda, mis sugugi sündinud ei ole, waid tunnistas koguni cneje tegewusest rohkem, kui seda temalt nõuti. Tema jõudis, nõnda ütelda, iseenese karistamiseni, ja ülestunnistamist Niisuguses  meeleolus uskuda, oleks hoopis -võõriti. Wäga -võimalik, ct Sahtitil Wijupi süüdistamiseks ka te-sed põhjused olemas otiwad, wöörast hinge ei -võt meie mitte näha - aga eelpool tähendatud põhjustest saab as-a selgituseks juba küllalt. Tunnistajad on selgeks teinud, et Wijup mitmel korral sütt-amistest et wõinud osa wõinud olla, ja nende tunnistust -võib täiesti usaldada. Sellega wõiksin ma oma osa lõpetatuks lugeda ja et oleks wajagi enam teistest -väikestest lõrwatistest  asjadest juttu teha. Küllalt oleks üks tükikene sellest lõikumast ja walestt üleslaotuv süüoiStamtse ehitusest lahti kiskuda ja terwe hoone langeks kokku, aga meie oleme koguni temalt aluie ära wõtnud. Aga kaebtusealune on oma saaluse minu lärte usaldanud ja ct tema õiglane kaitsja olla, siis pean ma -veel mõne kõrwaltse süü tundemärgi puudumise pääle tähelepanemist juhtima. Niisuguse tundemärgina on pääle teiste kohtualuste elu ja ülespidamise wiis -võetud: üks jätlts oma töö hooletusesse, teine..hakkas jooma, tolmas oli juba -vana joodik ja nemad  heitsiwad üheks kokku. Kohtus tehn aga selgeks, et Wijup ühtgi ööd Sahliti juures ära ei wntnud, ja Stradstga ei ole tema üleüldse koosgi olnud. Uks politseiametnik kõneleb, et Wijupi abikaasa oma üleaedsele ütelnud, nagu oleks tema mees ühes Sahliti ja Stradstga surnuaiale sõitnud kabelit põletama. Kohtu ees seletasiwad mõlemad naeslerahwad kindlasti, et nnsugust kõnet nende wahel olnud ei oie. Peenikesed kõrwad  on sellel ametnikul, aga -võib olla, ei tema hoopis midagi muud kuulis. Saam-jälgcsid leiti mitmes kohaS ja kõik elanikud teadsiwad seda. Wõimalik on ka, et Wijup purjus paaga kiitles, et tema sülitamisele on sõitnud. Purjus inimesed kiitkewad ju mõnikord, et nemad Jumal teab kui suured mägilased on. Edasi kõneldakse, et Sahlit Wijupiga sala läbirääkimist pidas. Aga üksgi ei tea, mis nemad kõnelenud on. Kindlaks on tehtud, ct Wijup Sahliti sugulast kosida tahtis, ja igaühele on teada, et nnsuguste asjade üle uulitsatel ei karjata.  .Kirsasid ei ole Wijup ka mitte kirjutanud, mida hiljuti asjatundjad käekirja kokku seades kindlaks tcgiwad. Jääb ainult politsei ja politseikantsclei  üte, millest ma alguses kõnelesin. Herrad kohtunikud! Rahwas ootab põnewusoga Teie õiglast otsust, millega Teie näitama peate, et õiglus niisuguste avinõuudega ei tööta. Teie otsus mõistab need lubamata konksud hukka, mis selles asjas harutamisele wõeti. Niisugusel korral ci wõi teisest otsusest juttu olla, kui ainult õigeks mõistmast" Kohus mõistis teatamast- kaebtusealused kõigi õiguste kaotamisele ja neljaks aastaks sunnitööle. Nagu kuulda, tahamad kaitsjad Peterburi kohtukojasse edasi kaemata. ..Post." (Lõpp.) * Tallinnast. KeiserlikuKörguse Suurwürst Auujärjepärija nimepäewal, laupäewal 22. nowembril, peetakse kõigis kirikutes pidulikku jumalateenistust. „R. Z." „Estonia" näitlejad tahta, nagu kohalik Eesti päewaleht ustawalt poolt kuuleb, lähemal ajal ka teistes kodumaa  linnades Maksim Gorki „ Põhjas" ette kanda. Esimeseks külaskätgu-kohaks olla Tartu walitud. * Wale 50 kopi lalised hõberahad  1896 ja 1898 aasta numbriga olla, nagu „Rtg. Tagbl." teatab, Riias laialt liikumas. * Uued seltsid. Tallinna Eesti muusika- ja lauluseltsi „Kandli", Nehatuja Noarootsi karskufesellst, Kirna-Koh atu, Kaarli jr Haaspere,  Keina tulekahju korral abiandmise seltside põhjuskirjad  on ülemalt poolt kinnitust leidnud. „R. B." Maakaitse harjutustele kutsutakse tulewal aastal kässolewa aasta punase passi mehed järgmisteks päervadeks: Tallinna maakonnas I—2B. märtsil; Rakwere maakonnas teise ringkonna mehed I—2B. märtsil, esimese ringkonna mehed I—2B. septembril. Paide maakonnas  22. webruarist kuni 21. märtsini; Haapsalu maakonnas I—2B. septembrini.  „R. Z." * Päew apildikod ade arvamiseks  on järgmised isikud luba saanud: G. Oskar Tallinnas, Tatarski uulitsal,  H. Treuseldt Narwas ja E. Brandt Haapsalus. „R. B." " Palamuse kihelkonnast tuleb „Postimehele"  kohutaw sõnum koleda mõrtsukatöö  üle. Jmukwere wallas on Sepa talu perepoeg oma wana isa ja ema hiljuti maha laksnud, kes kohe hinge heitnud. Pääle kuritöö  kordasaatmise on ta toast, kus õnnetud ohwrid maas oliwad, wälja läinud. Pimedas  kojas tulnud talle noorem wend wastu. Sellelt küsinud ta: „Oled sa Jaan?" Niipea  kui see „ja" ütelnud, kärgatanud neli püstolipauku ja lastaw langenud. Kaks kuuli, mis külge läinud, ei olnud õnneks mitte elukardetawalt haawanud: üks kuul on pahema palge sees, teine on aga käe randme kohalt sisse läinud ja naha alt edasi tunginud, kuni kaenla alla seisma jäänud. Haawatud noormees on Tartusse  haigemajasse rawitseda toodud. Tema ja tooja ücetuse järele ei olla mõrtsukal waremalt seda mitte märgata olnud, et ta wast pääst segane olnud, kuid see on tuttaw,  et ta oma isaga juba pikemat aega alalises tülis on olnud ja kui wanem poeg enesele poolt maja olla nõudnud. Isa omalt poolt ütelnud aga temale, et ta maja pääle tema surma wõib saada. Nüüd on paraku isa küll surnud, aga see maja mis poega ootab, ei ole mitte enam isamaja.  Seesaina leht kuuleb hiljemalt, et mõrtsukas nõrga aruga olla. Wäljamaalt. Port Arthurist. Tashits ha ost teatatakse  löst>e kokkupuutumise üle wenslaste ja hunhuside wahel, kus t wenelast surma, 9 soldatit ja 1 ohwitser raskesti haawu saanud. Tshinwaudaost teatatakse, et sinna kindral Ma sõjamehed ilmunud, kes rahulikku  Hiina külasid rüüstata, endid aga Europa sõjameestest kaugele hoida, Ka käiwad kuulujutud poksijate ilmumisest ringi. Räägitakse, Hiina walitsus tahta hunhustdele täit armu anda, et need endid suure mäega wöikstwad ühendada. ~R. R." Seisukord kaugel idas. Ühe Inglise ajalehe kaastööline on Tokios säälse mintstcite-presidendiga,  krahw Kotsuraga, praeguse seisukorra üle rääkinud, Kotsura on ütelnud: „Wäljamaa kuulab hoolega seda meest, kes uulitsal sõda karjub, aga neist 99, kes .vaikselt elawad, ei ülle keegi midagi. Meis ajakirjandus ja kõik meie koosolekud räägiwad sõjaküsimustest suure rahuga. Sunnitakse metd sõtta, siis on see teine asi. Meie oleme malmis endid kaitsma, aga ma usun, et seda lärmis ei tulegi. Räägitakse, Jaapan nõudnud, et Wenemaa Mandshuriast lahkuks, aga seda nõudmist pole ial olnud. Meie Jaapani walitsussl pole sellega midagi tegemist. Wenemaa on Hiina wastu lubamise awaldanud,  aga mitte meie wastu, Meie wastu pole Wenemaal mingisugust kohustust,  Kui Wenemaa Hiina wastu oma sõna ei pea, siis pole meil sellepärast meel põhjust temale sõda kuulutada, Jnglisemaal  näikse ka arwatawat, et see üks ta puha on, mis Wenemaa Hiinaga teeb, kui aga lahtiste uste politikat tähele pandakse. Koreas on asjad aga natuke teised, llksgi teine riik ei tohi ennast Korea asjadesse  segada, kui ainult meie. Kes ennast Jaapani ja Korea wahsle topib, sellele kuulutame meie sõda, Aga seda pole karta. Sest kõik kuulujutud, nagu tahaks Wenemaa seda teha, on tuulest mõstud. Wäikesi wahejuhtumist  el maksa tähele panna." Nn Kotsura. Hoopis teised on aga teated, mis Saksa „National-Ztg." Tokivst on saanud. Sääl öeldakse: Et Jaapan sõja wastu walmistab,  seda enam ei salata. Seisukorra tõsidus  sunnib sõja wastu walmiStama. Abiadmiral Togo on sõjalaswastiku ülemaks  ja teised tähtsad mehed tema abilisteks  nimetatud, See kõik on tunnistuseks, et hädaohtu kardetakse ja igaks puhuks malmis oldakse. Rahwa meeleolu on wäga rahulik ja igal pool igatsetakse tundi, mil lõpulik otsus antaks, sest sõjale walmistamine  jä sõjakartus takistab äriajamist. Ikka raskemaks läheb s õ ja w äg e ohjas hoida ja nsnde kärsitust rahustada.  Asjatundlistes ringkondades arwatakse,  et Wenemaa hiljemalt 22. nowembril  lõpuliku wasiuse annab, siis alles saab näha, kas asi rahulikult lõpeb, wöi sõjariistus lõpetatakse. ~D.-Zcg." Wene teleg. seltsi wiimased telegr. Riias, 19. now. Sellier ja Belloi' püssirongi- ja patruniwabrikus oli uus plahwatus. Kaks osakonda on täilsa purustatud. 4 töölist on surmatud, iZ kergesti  ja üks raskesti haawatud. Õnnetuse põhjus on täiesti arusaamata, sest et tööd -vabrikus weel pääle polnud hakanud. Pekingis, 19. now. Waiksed salgad Wene wäge ilmusiwad lääne poole Liao jõge; nad ütlewad, nad tulewat rahutusi ja segadust waigistama, kuna nim. maanurgas  aga täielik rahu «valitseb. WaSmr. trumec. za wätiaanoza Ä»ich N». 47 Eesti Postimees 1903