Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Ih s Teisipäeval, SB. wevruaril 19V6. XXII. aastakäik. maksab: kroonupostiga: »..s,as S r. - k»p. . Vz .. 1.. 23 ~ V: .. -.. 73 „ maapostiga: ~ l. „ 3V .. Va - . V: .. .30 „ Ükfik «nmbcr Z kop. Kuulutuste waötuwõtmine kuni Kõigekõrgem manifest. -Jumala armust Meie, Nikolai!!. Kõige Wenemaa Keiser ja Jsewalitseja, Poolamaa kuningas, Soomemaa Suurwürst ja muud ja muud ja muud teatame kõigile Oma truuwidele alamatele: Manifestis 6. augustist 1905 aastal teatasime Meie, et riigiwolikogu rahwa poolt «valitud meestest kokku kutsutakse ja kinnitasime selsamal päewal tema asutamise  seadused ära. Manifestiga 17. oktobrist  minewal aastal andsime Meie Riigiwolikogule  seaduste tegemise poolest uued wolid. Sellega ühtlasi kiitsime Meie riiginõukogu  ümbermuutmise plaani hääks, nõnda, et rahwa seast walitud mehed temast tähtsal määral osa wõtawad. Säherdust Oma soowi täites käskisime Meie selle tõttu riiginõukogu põhjusseadustes tarwiliste muutuste eelplaani kokku seada, ja ühtlasi riigiwolikogu põhjusseadusi läbiwaadata, et neid möödaläinud aastal 17. oktobril Meie poolt wäljakuululatud tõotuslega kokkukõlasse seada. See töö on nüüd ära tehtud ; riiginõukogu  seadusteandlisest tegewusest kutsu takse, Meie poolt määratud liigetega ühel arwul, osawõtma Wenemaal walitsewa öigeusulise kiriku, mõisnikkude ja maakondade,  aga ka teaduse, kaubanduse ja tööstuse  tegelaste poolt walitud liikmed. Selles uuendatud olekus on riiginõukogul seaduste andmise asjus riigiwolikoguga ühesugused õigused. Riigipõhjusfeaduste wanaft ajast päritud korda, mille põhjal üksgi seadus ilma Meie lubata maksma pandud ei wöi saada, maksma jättes, teeme Meie edaspidise  aja köhta üleüldiseks seaduseks, et riiginõukogu jä riigiwolikogu kokkukutsumisest  saadik üksgi seadus ilma nõukogu ja «volikogu hääkskiitmiseta maksma hakata ei wöi, kuid sarnasel juhtumisel, kui riigiwolikogu  tegewuse lõpetab, kui erakondlised asjaolud säherdust abinõu tarwitamist nõuawad,  mille üle otsustamine seaduseandlises korras sündima peab, annab ministrite nõukogu sellest otsekohe Meile aru. Kuid see abinõu ei wöi ei riigi põhjusseadusi ega ka riigi nõukogu ja riigiwolikogu alusmäärusi  ja nõukogusse ning wolikogusse «valimiste seaduseid muuta. Säherduse abinõu  mõjuwus lõpeb ära, kui asjasse puutuw  minister wöi osakonna ülemjuhataja kahe esimese kuu jooksul, selle järele kui riigiwolikogu uueste tegewust alganud on, tarwitatud abinõu asjus riigiwolikogule seaduse-eelptaani ette ei pane wöi kui seda riiginõukogu ehk riigiwolikogu «vastu ei «võta- Nende kõrgemate riigi asutuste koostöötamise tarwis oleme Meie järgmised päümäärused teinud: Riiginõukogu ja rügiwolikogu kutsutakse kokku ja lastakse koost laiali iga aasta Meie käsukirjade järele. Riiginõukogu waatub .Wse liikmete wolid läbi. Üks ja seesama isik ei wõi korraga riiginõukogu ja riigiwolikogu liige olla. Riiginõukogul ja riigiwolikogul on õigus  oma põhjusseadustes ära määratud korras eeipiaontsi makswate seaduste ärakaotamiseks  wõi muutmiseks ning uute seaduste  andmiseks teha, päüle riigi põhjuSseaduSle,  mille üle otsustamise Meie Oma hooleks jätame. Seaduste eelplaanid Vaadatakse riigiwolikogus  läbi ja lähemad siis, kui nad häüd olema on leiiud, riiginõukogusse. SeaduSte eelplaanid, mis riiginõukogu hooleks lübiwaadata jäewad, waadatakse nõukogus iübi, ja lähemad siis, kui nad hääv olema on leitud, riigiwolikogusse. ScaduSre eelplaanid, mis riiginõukogu ja riigiwolikogu poolt häüd on leitud olema,  pannakse Meie läbtmaatamistks ette. Seaduste eelplaanid, mis riiginõukogu ja riigimoükogu ümber on lükanud, heidetakse  kõrwale. Riiginõukogul ja nigiwolikogul on õigus  endi pöhjusseaduStes ära määratud korras ministritelt ja üksikute osakondade ülemjuhatajatelt, kes seaduse järele Walilscwa  Senati all seijawad, niisuguste nende oma ehk nende all jeiSwate isikute poolt ette tulnud tegemuste kohta seletust nõuda, mis seaduste käiwad. Nende päümäärustega  ühtlasi oleme Meie riiginõukogu  muutmise seadused ja Meie poolt määratud riigimolikogu põhjuSkirja ära kinnitanud. Meie käskisime Waktsewat Senati neid seadusi awalikui! wälja kuulutada.  Keisririigi ja Soomemaa suurmürstirilgl  ühiste asjade eriplaanide arutamise  korra kohta anname Meie tormilised juhatused. Jumala õnnistust Meie poolt tulli isamaa  riiklises karras ette wõetud suure uuenduse päale alla paludes loodame Meie, et Meie rruuwidcle alamatele molinikkude abil Mei> ga seaduseandmise asjades ühiselt osa wõtnnslks awatud teede töliu Wenemaa  wainilised ja warandusliscd jõud kosuivad,  riigis korv, rahu ja jõukus maad wõtuwad, ning sellega ühllafi riik tugewamakS  saab ning rohkem kokku hoidma hakkab. Antud TsarSkoje Seloos, 20. webruaril  1906 aastal päüle Kristuse sündimist Mne walitsuje kaheteistkümnendal aastal. Meremeestele! I. Igal paol asub rohkesti mitmesuguseid seltsisid. Meremeeste seltsisid on aga wühe. Liiwi kubermangus on neid ainult kaks Riigas ja Heinastes. Kust see tuleb, et mereasjust nii wähc lugu peetakse? Kust see tuleb, et mereasjandus ka Saaremaal suuremat tähelepanemist leidnud ei ole? Kas ei toida meri ka ühte jagu meis maa elanikkusid? Wõi ehk on mereasjandus meie maal nii kõrgel järjel, et tema enam parandust ei nõua? Meri on meil küll raha hallikaks, aga kahjuks on neid liiga wähe, kes tema tähtsusest aru saamad. Minu arwataS tuleb see ainult leigusest, sest midagi ei oleks loomulikum, kui et igaüks Saareelanik mcretundja ja merearmaStaja  peaks olema. KeS Läänemere kaardi kätte wötab, sellele paistab otse rvägisi silma, kuidas meri meie kallale kipub. Saaremaa on mere keskele heidetud, meri piirab teda korraümber, merelahed topiwad ennast sügawale maa sisse, wefi otse kui kutsuks Saare rahwast wälja, et tema waStu wöidelda ehk temast toidust, teenistust ja lõbu püüda. Ses asjaS oliwad  meie esiwanemad targemad. Ajalugu ja rahwa wanadjutud kõnele wad nende suurest laewaStikust, kes kaugel merede! purjutanud ja kes muidugi teada omaaja  pruugi järel—ka mereröõwimift toimetamata  ei jätnud. Mikspärast aga on meresõit  aastasadade jooksul tagurpidi läinud? Kõiki põhjuseid mina ei tea, wist aga on rahwa isesciswuse kaotamisel ka siin süüdi, sest julge ettewõtmife maimu asemele astus  ka silu wuimunüridus. Wist aga nägiwad  ka wanaaja walitscjad rahwast parema  meelega maa külge kütkendatult, kui prii mere laenetawal turjal wabaS tuule õhuS. Kuidas Saaremaa laewastikuga wiimastel aastasadadel lugu olnud, seda mina ei tea; minu tcaduS ulatab üksnes  mõnikümmend aastat tagasi. SiiS oli ainult Kuresaare kaupmeestel mõni tähtsam  kaubalaew, luna selle aia rohke wiljasaagi  Hollandi ja Daam laewad wäljamaale  wedasiwad. Pääie selle olnud veaaegu  igal rannaäärsel mõisal oma uisud ja „norid", kcS raudaläinud wäljamaa kaubalaewade lahtitegemisega ja kaubapäästmisega  rohket kasu teemsiwad. Nende kõrwal  ci unustanud ranna kalamees ka ennast oma kalaiaewaga ära. Ja kus õnn hää oli ja sagedasti laewu rikki läks, sääl õitses „ranna õiguS." Aga ajajooksul seati tuletornidesse selgemad tuled, mcrekaartisid parandati, kaptenid faiwad rohkem kooli ja runnaönn jäi ikka harwemaks. Siis kaotasiwad  mõisad aegamööda oma uisud ja norid ära, kuna talumeeste juures wäikse rannasõidu uiskude arw kaSwama hakkas. Nemad laadisiivad rannaääri kaudu kiwisid,  wedasiwad kaupmeeste prahiisid, juhtusiwad  ka „ kogemata" Meemeli ehk Rootsi, kust muidugi teada tühjalt tagasi ei tuldud. Meresõidu waim ja julgus ei olnud täiesti weel kustunud, ja mida hädaohtlikum, seda huwitawam oli sõit Saaremaa rannapojad  aga lüksiwad madrusteks Riia ja wäljamaa laewade pääle- Mõnigi kadus merde, mõni otsis omale uue isamaa, paljud aga tuliwad kui harjunud meremehed  ehk koguni kaptenid tagasi, wara, tarkust ja teadust kaasa tuues. 1880 aa . tateS sai meresõit Saaremal uut hoogu. Suurema» eeskuju järele ja mõne ärksama