Nad olkvad eitnt intendanturi «valitsuse juhid ja on praegu sõja-nõukogu liikmeteks. Neid süüdistatakse tegecousota oleku pärast. mia Itad teenistuses üles näidanud. Ajalehe trahwim ine. M ostMa linnapealK  mõistis ajalehe ..Utro Rossi" toimetaja 500 rubla ttahwl maksma. Lehele pandi trahw sellepärast peale, et temas märkus ilmus, milles üteldud, et Mõskma politikalise politsei ülem von Koten olla Karpowile Worskressensklt  soormtamld. Kiiewist. Puuduw riie. Kindral Alõimow leidis  Kiiewi intendanturi töökoda rewiderides. et peale muu umbes 4000 ülikonna Võrra kalewit, mille Väärtus  32.000 rubla ja 6000 rubla eest sinelirilet puzudu on. - . .. HarkowU. Suur kaotus. Harkowis laskis r!i-gipanga  kontoriülem enese maha. Ta oli 2 lumist jooksul 30.000 rubla ära mänginud. Astralhanist. Surnukeha. Astrahanis wõeti kodanik  SaitseV toongi Tema korterist leiti ärakägistatud  inatsterahwa surnukeha. Konmo kiMrwanMst. Jooma streik. Illvkski walla elanikud teguvad eneste keskel maha mitte tilkagi  toistta Võtta. Kes sellest lubadusest üle astub, fee peab esimesel korral 1 rubla, aga teisel korral 10 rubla trabwi maksma. MewrW. Kasulikud lindikesed. Uralks wa> lttseb ..BrisheV. Wed." teatel niisugune komme, et iga pruut peab preestrile laulatamise ajal siidist lindikess andma. See pandakse ewangelwmi wähele. PealtwaatäjatM on see paolaandmise silmapilk kõige huwitawam. aga pruudile jälle kõige ros&rt ja alandatawam. Lindikest wõiwad ainult puhtad" tütarlapsed anda. Aga häbitunne sunnib ka neid tütarlapsi lindikest andma, kes nnnewikus armulood on läbi elanud. Aga petmisel on selle juures õige rasked tagajärjed.  Rumala rahwa anvamffe järele jätab selle pruudi lint, kes ennemalt oma puhtuse cm karSänud, raa- Matti lehtede peale mürgi järele ja sedapsiist saab preester seda ka kohe teada. Selle tagajärg on, noorepaari elusse kohe lõhe teki?. Sellest Võib noorik ainult sellel teel pääseda, kui ta lindikese preestri käest tagasi ostab. Aga selleks ostmiseks kulub palju raha ära. Palju kurbmängust tuleb selle lindi pärast siinsete  inimeste hulgas ette, aga Vaimulikud ei mõtlegi selle wastu Võitlusesse astuda. JelffawetsradÄ. Surmaotsuse täidesaatmine.  Kaks meest, keda sõjaringkonnakohus surma mõistis, poodi üles. Nad mõisteti Kelepowsfi tapmise asjus süüdlasteks. Odessast. P ristan? kohtu ees. Kohtupalat mõistis endise Odessa prtstawi Mikejewi raiskamise pärast kolmeks aastais Vangiroodu. Mikejervil ott weel paar kaelakohtu asja ees, mis Tiflisi kohtupalatis harutusele tulewad. Sahaktutst. Jaapanlased Lõuna-Sahalbn  is. Jaapanlaste asumine et minna Sahalints sugugi  nii jõudsalt, nagu seda esmalt ette armajnud.  Jaapani alamad sõita saarelt ära ja nad ttotdti endid oma lootustes petetud olema. Peale kalapüügi ja metsatööstuse ei anda saar „Harb. Weftn." jävel« Mingit muud sissetulekut. Kodumaalt. in. MMM. Mõistlik molifog® ölfis®.- õpe-aasta algul paKas Maardu-Roud» were kooliõpetaja oma kulul enesele abilise. Mööda»- läinud aastatel katsus ta, lastehulga peale omavamata.  üksi läbi saada. Aga õpilaste arm kasvmb aasta-aastalt, nõnda et roiimäseid tänarou selles koolis  70 ümber õppimas käib. Ölsel inimesel on nii suurele  hulgale mõnu ata õpetust anda. Hiljuti pani eelpoolil  imetatud ko oi iõpetaja kohalikule Volikogule Mlwe  eite, et roalla poolt abikooliõpetajale natuke kindlat  palka määrataks. Selle mastu seismmd ainult mõned Vanemad nwlimehed. Lubasrwad Veel kooltõpet  aja enese palgast kolmküntmend rubla, mis minetorn  aastal juurde lisati, maha tõmmata. Nooremad wolimehed aga, kelle seas mõned maga südikad, koolitööst  osaroõtjad ja edu poole püüdjad on,- protesterisiroad  selle Vastu,- st kooliõpetaja palka maha roSetakse,  oliwad selle paolt, et abilisele tormis 50 rbl. kindlat palka määrata, mis ka pikema waifluse järele täitmist leidis. Et aga Nehatu ja Wiimsi kogukonna koolides ka palju lapsi käib, siis määras mõWogft Johalifu wollawalitsuse ettepanekul ka nende mõlemate  koolide tarwis 50 rbl. abiliste palgaks. Ehk see küll wäite summa on ja sellega täielist abikooliõpetajat  ei saa, siiski peab ütlema», et see molSkogu, poolt mõistlik tegu on. Koolimajade parandamises ei ole Nehatu molikogu  winnasel ajal kidli olnud. Minemas sumel uuendati  Maartu-Raüdroere koolini aja seestpidiselt palju ja tehti klassituppa manaNenud ahjn asemele, mis sooja ei ondnud, uued raudahjud, niisama ka uus lagi, ja kiwipõranda asemele laudadest põrand. Kooliõpetaja eluruumid tehti korralikumaks,- niisama ka kaste magamisetoad.  Parandus läks umbes 400 rbl. maksma. Raplast. Wall a omawa kitsuse asjus. 19. noro. oli Napla roalla täiskogu ametnikkude Valimiseks kokku kutsutud. Waliti üks talitaja abiline ja 8 roolimeest.  Kuna wolimehed kõik ühel hääle! roa liti, ei saadud abitalitaja Valimisega mitte ilma ball Kerimaia  Valmis. Tduelrk lugu on, et fim roallazooVnitkude  roalmuse peale üsna leigelt Vaadatakse. Enamaste  Valitakse need, kes seekord wälyatess kõige! ligidamal silma ees juhtunuid olema. Kuna aga rooliniitudel  roalla majapidamise kohta kaunis suur tähtsus  on, siis peaks woliinkkudeks Võimalikult tublimad ja arusaajamad mehed raalitama. Nagu mitmel pool mujal, nii pandi ka meil käesolema  aasta algul uuendatud wallamaksu-sistem maks-, ma, mille järele aoaredmehed kuni 21 aasta Vanaduseni,  niisama ka need, kes üle 50 aasta roanad on, üks rubla wähem Vallamaksu maksawad kui teised: puuduro 'umma jagati maade peale ära. Ei aga mitme! talupidajal palju niisugust tühja maad le! dub, mida tn ei tarroita, siis oli saruase jaotuse itk tihti nurinat kuulda. Nüüd, aasta lõpul, teeb rooli kogu jällegi kõroaste tööd. et makrosid enam oma roa liiale tahtmise järele ära jagada. Kuid tas Volikogu püüded igaübele meeldima saamad, on küsitaro, sest igaüks püüab ju ikka oma poole Ilmad Tänaroune tauv aauntab meie talupoegadele tõsiselt tuska. Kuna lumi ju alguses sula maa peale tuli. siis on womiata soode m tubade pealt heinu ära roedada. ©tn on 090 Mp. uefb totusid, kelle hemataga-wara jõgede m jamblastoode laga seisab, nõnda et loomad praegu, kus jõulud juba uffc ses on, meel heinaikõrlki pole maitsnud.- waid ainult pöllupöhuga peasoad leppima. Irm. l>k>. Wir«°JM»M. Kndas jõulusid pühitsetakse.  Jõulud ei oie enam mitte wäga kauges sellepärast mõtleb noorrahwas aegsaste järele, kudas neid pühasid lõbusamalt mööda saata. Harilikult on siinpool kombeis, et noored inimesed raha kokku panewad  ja jõulupuu walmistawad. Et lõbustamine jõulupuu  suures täielik oleks, selleks Muretsetakse noorik meeste tanvis alkoholi, Puna neiud maiusasjadega leppima pecnvad. See komme, et jõulupuu suures rohkests alkoholi ära tarrvitatakse, ei ole mitte sünnis. Mmewal aastal poeti sarnast jõulupuud Winnis, kus nooredmehed alkoholi Mõju! riidu läksrwad ja kusjuures  keegi noonnees ära tapeti .Kusagil põhjapool-! ses kihelkonnasenoas. kus salawiinamüümine ja joomne  wäga moods ott; antakse jõulu ajal alkoholile harilikult  seda 'au. ei wäiksed Monopolipudelikesed kaelapidi kuuse otsa riputatakse ja neid siis küünalde walgujek maadeldakse... Pärast joodakse muidugi need pudelid tühjaks. Soowida on,- et noored inimesed need harjumld  halwad kombed «esolewatSl jõulutel kõrwale jütrcksnoad ja alkoholi eest Välja antud rahaga paremat  kirjandust muretseHnoad, nagu see Kehala ja Koerawere noorerähwa seas juba Viisiks on Võetud,  kus ka igasugused kölbmata lõbud tundmata on. - 'Hooletus. Umbes 10 aasta eest otjnstasswad  örkfarnad Koerawere ja Jnju Mehed oma koolimaja  juurde eeskujulist roiljapuuaeda asutada. Peeti selle heaks näitemüük ära,- mis umbes 200 rbl. sisse tõi. Selle rahaga oleks ilus koiljapuuaed wõmuÄ saada,- aga hooletuse tagajärjel ei ole mast peaaegu jälgegi järel, sest et istutatud Viljapuude eest keegi ei hoolitsenud, nii et neid ainult jänesed mille tagajärjel puud ära häminesiwad. -j. Pöidelt. (Saaremaalt.) Öösel wastu 3. dets. purustas kange maru ja jää Muhu- ja Saaremaa wahel Väiksest Väinast läbi ehitatud ..SinoVjewi tammi" ära. ..Ginomjewi tamni" on küll Rndlasto ehttatud, Hiid kangetele marudeie ja ajujääle ei suuda ta Vastu pauna. Juba witu korda on ajuM temale Väiksemaid Vigastust teinud/ aga need m kõik kergeste parandalawad olnud/ kuid praegune Vigastus  läheb palju maksma. Minewal nädala? Võeti poisitsei poolt Saaremäa  saharmnnlüüja, Äegi kattsukorjaja WnÄmm;- knmt ja toimetati Kuresaarde. AchWiast. 8. jöulukuupüaoo? püüdis Maria Valla Volikogu Vallamaksusid 1910. a. peaks uue sistemi järele ära iaotadä, sest et paljud wollkogu  liikmed senist maksu dejag omist Siglasek ei pea. Pika harutamise Järele tegi aga Volikogu ikkagi otsuseks: maksusid endist MU ühetaoliselt ära jaotada,  sest et liiga rcycke olla mayusib teistmoodi sisse seada. Nõnda siis jäärvad meie maralngujlaM uut makdijaotamisewiisi Valitsuse poolt ootama. Tuleb aga tähendada, et suurem kagu wolimehi edumees sed on. mida ka uued Valimised tSendaVad,' sellepärast on loota, et ka meie Valla asjad ummaZs paranswad. Wabatmaejs^ KsZmMsft. Siinne alewÄ sai Me läbi suure tähtfufe,  et kroonu siia kaitsesadama ehitas, mis Ml praegu lõpul Kult malmis ei ole. kus siiski rannalaewad tormi ajal Varjupaika leiawad. Aast-aastalt usaldatakse siia rohkem laewu ka talwekorterisse.- praegu vn üle 40 la ema siia omale talwetorterit wötnud, 2 nendest on kolmemastkltsed kauge sõidu laewad. kuulujutud liiguroad  raudtee ehitusest, mis raudtee Smiltini jaamast  Heinaste sadamani peaks ulatama. Raudteefiht  aeti juba enne WvV-laapam sõda. Lewadel arwatakse raudtee tööd algada, kas fee tõck läheb, su weel küsitaw. Ml ammu oli Heinaste sellega raskes  seisukorras, d 50 Versta taga Lemsalis oma postitalitust  pidiwad õiendama. Nüüd esimesest oZbobrisi arvati Heinastes Riia postiwalUuse osakond, et ka rahakirjasid wöib saada ja' saata. TelegralmmNontor on H. jnba üle 30 aasta. Heinastes saadakse nüüd! posti kolm korda nädalas: teisip.. neljap. ja laup., mis heinastlastel palju rõõmu teeb. Luid see mõjub Heinaste msremseste-kooki peale iseäralikult. 30 aasta eest oli Eesti ja Läti soosi õpilaste crrw umbes ühesugune, kuid nüüd aast-aastalt kahanewad eestlased ja neid on maewakt neljandik meel Üleüldisest õpilaste armust. Eesti melled. fee on kurb nähtus teie elutarkusest, et teie nii tähtsa elukutse 1 , roastu leiged olete. Merekooli öpllastel on wördtemU awar elutee, ei ole neil kallist kooliraha maksbh ei lähe merekooli õpilane ka Wateenistusesss. Walla  kooliõpetaja saab Varnalt niipalju palka aastas, kui kapten kures. sellepärast peaks nooredmehed enam mere poole pöörama, ttaubaühisilfk asutatakse peaaegu igas wallas, millal hakatakse laewu Ühisel jõul ehitama  ja ostma? Läti rahrva hulgas on niisuguseid karmade oman ikka, kes sada, kuni kakssada wersta merelaldalt eemal elamad, aga eestlaste hulgas ei leidu neidki,- kes 10 >2O wersta peal mere ääres elamad. Lõik meie praegused laamade omanikud elamad just Merekaldal. Juba mäga manast ajast saadik on Mõskma  kaupmeestel ühisuse laewad,- mis kõigis maailma meredes kauplemad. La need kauMökdu kaubalaemad, mis meie Balti randades on ehitatud, tillemad roaga ha noa kodumaa linnade sadamatesse, iialgi mitte koduranda.  Iga eestlane on seda kuulnud, et rannamehed laemaomanikud rikkad mehed on. Siiski ei taheta mereasjandnst põhjalikumalt tundma õppida. Selles asjas toob ffa-isade roisa leigus kahju. Wiljandi. Wõru ja Tartu mehed, kas ei sünni Mõskma kaupmeeste  ühffusest ja Läti laewaomamkkudest eeskuju rvõtta, kes weel kaugema! merest elaroad kui teie-? Saatke oma poegi meremeeste-kooli, õppige mereasjandust  tundma. Merde uppumist kardetakse liiga palju,  aga seda õnnetust tuleb meie ajal üsna mähe ette: kümme korda rohkem mehi upub praegu pudelisse,  ja siiski ei karda teised kõrtsi minna. Muistsed  jutud räägimad eestlaste suurest laewaroäest. Heademeeste  sadamast on 200 sõjalaeroa wälja läinud rootslasi karistama, lõiroad Rootsi meremäe ja hämitaluvad  pealinna S istuna. See on ligi tuhat aastal tagasi. Lüi suur peats nüüd meie kaubamägi olema? See on suur sanun tagurpidi muistsete iueestega ioor reldes. Muistsed eestlased piu iutastwad laewadega me rel kuni (örecfamaaiti, nüüdse eestlaste purjutamisest räägitakse fõrlsis. La must sest kuulsast Heademeeste sadamast saaks ainult puhastamise abil asja, b!?t tal looduse poolt küll põtine kastsetainm ees on. Eesti pojad õppige mereasjandnst tundma, see on laialine ja ikalduseta tööpõld! Merekooli astujale ei ole mitte karmis raha. maid peab ühe suroe roõi paar enne metel sõitma, kus talle herd palka inalsetatie. isteid ei w õeta tooli wastu, kes merel sõitnud ei ole. SdS harid nseharu on odaw kätte saada, ilma manemate abita, omat jõnl. Lool algab 1. v£t. ja lõved 1. apr.. suwekuud wõib merel teenida, aga taimel selle teenistuse  eest koolis käia. Nii on igal mapral noorel mehel möimali-k kapteniks õppida, fui aga tublit tahtmM leidub. Randlane!. -es. WWMA>«M. Wi lj aih innad on praegu  «-Srdlemffk odawad: ruÄhmud 95 kop.; odrapuud 80 kop., kaerapuud 75 kop. Põllumehed loodawadt aga,- et nüüd. kus kroonu moheltkauplejaid WrmcOe jättes otseteel mäKepõllumeestelt sõjamäe jaoks vMa üles ostma hakata tahab, mihahmnad inürksajt lerkiivad.  Lihahinnad on head, terme sea roiifr oshes makstakse sealiha naelast praegu 14 kop. ja enam. Liha saadetakse suurel mõõdul nimelt Riiga. Pinnatoobist makstakse Milj audis 8 kop., mõinas-last 35 kop. Kena on põllumeeste kurtmist kuulda, nüüdsete wiljahindade juures ei tasuroat sigade söötmine ega pidamine end mitte ära. Ajad ei ole äga meel llmataga.  ' küs 'sealiha nael 6—7 kop. maksis, wõi nael 15—20 kop., piimatoop 4 kop. Ei oleks sugugi mitte paha, kui mele pessirnistid-põllupidajad mahe! neid aegu meelde wletaksimad. Linahinnad on meidl langenud,  umbes paar rubla kaalu pealt. KardietaiVe, et nad meelgi langemad. Läinud aasta hindadega mõrreides on ltnahinnad tänama kindla fordi pealt umbes 7 rbl., poole sordi pealt aga umbes 20 rbl. kerkinud. Lina, mida Uinud aastal hea drekbandinai osteti. 25 rbl. kaak, läheb tänaum kergema praapi juures howsdreibcmti ja maksab selle kaal praegu 45 rubla. Tänmmlse lmahinnaga cõõib juba rahuZ olla: ei ole aga loota, et põllumehed kõrge hinna tagajärjel  linu suurel miis? maha tegcrmä hakkmoad. T»n-ni-Äatakse  ju et nüüdsed kõrged tööpalgad linast saadama sissetuleku suurelt osalt ära söömad. SfertMft. ~Pöllum«he" toimetaja Z. Laafi kasb-ks ..Sädemete" toimetaja St. A. Hmdrey wastu on kassatskoni tool senatis «s olnud. Senat on kaebtuse täholepavemata jätmÄ. Riigiwolikogu. Koosale! 14. d^Me» Ägab EehivlowsZi juhatufek kell 11.20 mkn. JooKmad asjad loetakse ette. muu seas ka Odessa saadstu Brodski teadaanhmiue faadWamett mahayanemffe  üle. Harutusele Me§ parEmpoolstte ettepanek-- aega- Wirtmata ja ilnw pühade waheasga pidamata 1310. aasta rkigieelarwek läbi maotama hakata. Kui wokogu  aga ftteTf peab otsustama pühade umheaLga pidada,  siis teemad nemad tingimsteks, et eelarwe lühiwaatamine  Üksikute osade kaupa koh», esimesel pSewal peale pühade mahsasga Male algtM. Eelarwekomisjoni nimel annab Godnjew  komisjoni selarwetöödest arur 16 üksikut elarwet  on juba läbi waadatudi ja Volikogule ette pandud,- kuna tessed 16 ettepanemffeks malmis on. Nende päewade fees lõpetada komisjon mee! 3 selarroe  läbboaatamkst. Läbiwaatamata jääb feega kõigest kolm toitmast «kärmet. Terme «lamm lädimaatamifega jõuda komisjon weebruarrkuu alguks lõpule ja siis pidamat ka wolikogu kindlaks määrama, kas ta selle harutamist üksikute osade läbimaatamftoga wõi üle- Üldiste waiekustega peale hakkav. Mis puutub jätkab Godnjem et molikogu pühade Vaheaega mitte ei peaks pidama, siis peab selle peale ainult wastama, et kes põhjus»- seadust austab, see sõidab ka Vaheaega pidama,- kui selleks Kõigekõrgemalt poolt Wfl antakse. (Kiiduavaldused  keskel.) HSÜletamisel tükatakse yarsmpoolssLe ettepanek  113 häälega 63 Vastu tagasi. Peale mahe aega harutatakse  ttojntf* lAuwota wwstitMifa maksti seaduseeelnõuedaff. Ühed kõnelejad on 5. a §, teised jälle 6 °jo maksusuuruse  pooli Hääletamisel maetakse komisjoni ettepanek, liikumata Varandust maksu suurust 6 o/speale määrata, wastu. Teiseks otsustatakse ««t maksuseadust terwes riigis peale Poolamaa maksma pauna. Tehtalse Vaheaeg. Peale Vaheaega algah koosolek  Wolkonski juhatusel kell 4.27 min. uueste. Seaduse-oölnõn,  hariduseministermmi keskmakstjuste ametnikkudele  iseäraliste tööde eest 45.000 rubla ära jagada  ja mitmed teised Vähemad seaduse-eslnSud wöetakse  ilma waielusteta wastu. Shtchsk DoossMek juhatab Schidlr> wski. Jlõff määrid ja diplomatide  looshed o« rahraast puupüsti täis. Jsteptatfide puudusel peawad payud püsti seisma. Krahw Bobrinski ll loeb ttrupäckmise pUchomtuse üle Astrahanstaja uulitsal ott«. Aruandja tähendab, et arupärimine esimeste teadete  peale põhjeneda, mis ajalehes selle sündmuse kohta toosnud. Kuid need esimesed teated ei olla sugugi tõega koiku käinud. Hiljemaks teaWe tagajärjel hakanud alus arupärimise alt ikka enam sa enam ära libisema, kuna see mi imaks sootuks kadunud. Miijukowi kõne suures,- mida wiimane arupärimise sisseandmise j uures  pidas, peatades, näitab kõneleja, et MiljukoM selles iseenese rvastu kõneleda. Tema, Mlljukow, olewat  ise rewolutsionür ja kui mürsk Trubetskoi rewolutsioni  jesuitidest kõnelenud, siis tähendanud ta sellega  just Paul Nikolajewitshi Miljukowi. Ainult wolikogu  kõnetooli austades ei müüvat ta Miijukowi teole õiget nime anda. Sellest olla mähe, kui kadetid ennast ise Keisri Majesteedi oppo sitsi on iks p imetawat,  tarwis olewat seda nime ka ära teenida. Polkownik Karpowi tegewuses ei olla komisjon mingisugust prowokaksioiü leidnud. Ta olnud oma tegudes ainult wahwa. Sõjas teenida paljud Georgi risti ära, kuid saada ainult puuristi. Ia selle puuristi  peale, mis Karpowi haual seista, lõigata nemad sõnad: ~Hinga rahus, sa kohuseohwer. Sina andsid pea oma Tsaari sa oma mendade eest!" Tema õnnetule perekonnale ütleme aga meie jatlab kõneleja: ~leie jäite oma isast ja mehest ilma, luid kodumaa matab teid oma lasteks, riik kannad teie eest hoolt ja Wene rahwa esitajad mõistawad teie kadunu au hüäued-e eest kaitsta, kes tema surnukeha  kallale tungiwad, et seda teie silmade ees llmber  lohistada ja rebida." (Tormilised kiiduamalbused  paremas pool ja osalt keskel: brawo hüüded.> Kvneleia püüab näidata, et arupärimine taieste põhjendamata olewat. Sinna ei suutroat arupärijad la oma kõncosawusega midagi parata, kuigi nad sõna ..prowolatsion" tarwitama peaksiwad, sest et seda sõna mitmeti wõidawat mõista. Näituseks nimetanud Miljukom  esimeses wolrkogus ka Stahowitshi ettepaneku, terrori hukka mõista, prowokatsioniks. Nende arwamife järele olewat see prowokatsiou, kui politseiageut kedagi kuriteole meelitab, et selle läbi enesele siis tasu tee-i nida. Ka Mikjukowi osawõtmine terroristide Parist koosolekust olemal masti? yromokatston. (Kirduawal°i dussd paremal pool.) Hüüded >,wäh«!" terrori ohw-» rite üleslugemise ojja! riigiroolikogus. kiiduawaldused Dsmbadse elu kallale kippumise puhul. ajakirjanduse äÄfitmmne kindral Pawlomi kallale ja tõeasi, et esimen* Volikogu ettepaneku, terrori hukka mõista,- tagasi V&*. kanad> — waat' seeolerooi wastikprowokatsion. Ja wii-t maks olla ka punane naer, millega teine Volikogu terrori wostu kõnelejaid saadikuid teretanud, prowokatsion. (Münsewad kiiduawaldused paremal pool.) Ette pannes.  arupärimist tagasi lükata lõpetab kõneleja soowitaksin mina arupärijatelt küsida: Mu herrad, kas teil mitte roeid hinge peal ei ole? (Kiiduawaldused paremal pool. Hääl paremalt poolt: See on k<s prowokatsion k) Kõnelejate üleskirjutamine lõpetatakse kra. Ule-! pea on 39 kõnelejat ennast üles andnud. Mil Mmv» toostil* Mi! jn koro: Ma ei tule mitte selleks kõnetoo-» lile, et Vastastikuste haawamistega Võidelda. (Paremal  pool müra. Hüüded: küllalt.' asja juurde!)' Juhataja palub, et temale Võimalikuks tehtaks  koosolekut juhatada. MiljukoW: Praegune seisukord tuli arupärbjatele  ootamata, sest et nende arupärimise ISbihanctamiseks ühekuulist tähtaega määrata, täit-» mist ei leidnud. Praegu ei saa meie tekle tanoilist mK terjali ette panna, kuid teie teate Väga hfeli, et seda teatud kohas terwe kogu on ja et see teile ka ett* pandakse. Asjata tahate teis meid arupärimise eest nuhelda, asjata seisate teie Valitsuse eest. Sellega sendate teie riigiwolikogu õigust aru pärida ja keelate Valitsusele ära seletust andmast. Edasi näitab kõneleja Burt servi tunnistuse peale toetades, et polkowmk Kcrrpow ise salakorteri wõttis, et politikalisepolstsei ülemad ikka salakorteris! on pidanud  ja et Karporor tapja tõsine nimi mitte WoskresfensN  ei ole, waib Petrow. Neid kahte nime ta-! hetawot meelega segada, et asja tõsist seisukorda seW all teadmatuks jätta. Kuid uuematest teadetest selgub,- et plahwatusainete hoidmine Astrahanskaja uulitsal salakorteris polkvVnik Karpowil mÄs teadmata ei olnud, et erakorralise walttsusekorra tähtaja lõpul plahwatuisi nagu meelega tonne pandaks* ja et plahivatus  enneaegu, ilma Petrowi enese tahtmata, sündis. Lõpuks tähendab kõneleja, et arupärijad mitte polkotvmk  Karpmott ei süüdista, waid seda sistemi, mis Degajewisi,  Asewisi, Karwowisi ja Woskressenskisi loob. Selle läbi ei kaota meie midagi lõpetab kõneleja km teis meie suu täna kinni fultife, sest hozmne awame selle jälle. Kui teie aga Valitsuse eest Vastutuse  oma peale wõtate, siis pidage meeles, et see wastiÄus  tõsine on sa et meie selle Vastutuse üle kadedust  et tunne. (Kiiduawaldused pahemal pool.) Aruandja krahw B o brin ski tähendab, komisjonis olewat Mlljukow tähendanud,- et temal päewapilt olla, kus Karpow ja Woskressenski Poltawa  pidustuste ajal Keisri kaitsesal-ga hulgas kõr- Vuti seista. HAjem tähendanud ta aga, et pilt liig tume ja Woskressenski äratundmine raske olewat. Nüüd selguda koguni, et Karpow pidustuste ajal Poltäwas üleüldse pole olnud. (Naer paremal pool).- Kõneleja awaldab soowi, et arupärimise komisjonis, edespidi ka kiirkirjutajad peakstwad olema. Wolikogn kaawat nüüd isegi aru. mispärast neid karmis minna. (Kiiduawaldused paremal pool ja keskel). Krupenski (rahwuslane) tähendab, et arnpärijad  seadufewastalistest tegudest kõneleda, mis agoi kellegi poolt tõendust ei leida. Sarnaste arupärimiste wastu tulla aga ainult põlgtust awaldada, nagu II arupärimise komisjoni liiget seda teinud ja mida kõneleja  aimamise järele ka Volikogu peaks tegema. (Kiiduäwaldused  paremal pooil.s Sokolow II (edumeelne) püüab otsusele jõuda,- kel õigus on, las arupärijate? Või arupärimise komis-» joni II liikmel, kes arupärimist pahatahtlikuks tun-- nistasnvad, kuid juhataja ei lase teda edasi kõneleda,- tähendades, et seda küsimust Volikogus ei roõi haru» taba. (Järgneb). ManHM parlamendi saaSikate MssZßk. Partamentiderva helise grupe esimees, saadik lefremorv  sai Prantsuse senatini d'Etrounelle käest teatuse, et Prantsuse senati ja parlamendi saadikute külaskäik Wenemaale 12. weebruaril ette roõetofle. Odessa saadik» Brodski West nõuti ameti mahapanemise teadaandmise allanotariuse  poolt tõendatud allkirja. Nüüd on Brodski nõutama allkirja notariuse poolt ära kinnitada laskund.  L»eWsrstM ehttamMs ei l«bat«Z krediti. Riigikaitse komisjon lükkas mereministeriumi nõudmise, et uute sõjalaswade ehitamiseks krediti mää!- ataks, 13 häälega 3 wastu tagasi, üleüldse on lonisjon  mereministeriumi eeiarwet 13 milj. rubla mõrra wähendanud. Kohalik elu. Teadaandmine põllumeesteseltsidele. Eestimaa Põllumsestesellside Slefftolmetcmb annab kõigile Eestimaa yõllumcesteseltsidele järgmist teada: 1. .Põllutöö, karjakaswatuse ja piimatalituss kurtuste  plaani kokkuseadmiseks 1910. aasta peale tuleb igal põllumeesteseltsi! 1910. a. kursuste lähiajad ära määrata ja sellest Tallinnasse Kesktoimekonnale teatada.  Iga kursuse jaoks tuleks -kaks tähtaega määrata.  et Kejvtoime konnal Wõnuäkik oleks kursuste ärapidamist  korraldada, kui tnKme ssltft tahtaiad niie aja peale langemad, tllesandmiste kahtaeg on 20. ja 'ühisused. kes 1909. a. lursusid  loime paniwad ja/ la lulewal aasta! toime pan-- na kawatsewad, wöiroad oma soowld la sisse saata. 2. Ühtlasi tuleks seltsidel ka ära otsustada, tui suure summaga ta instruktorite ja Kesktoimekonuq üleroalpidamisl toetab.: Peale inaafaslaii määratud instruttorite palga on Kesktoimeionnal meel muid. kulusid, ilma «isteta äsja azada ei laa. Niisugused on- "instruktorite õpeabinõudc inuretsemme. kirjatoimetaja  tasu übes kantseleikuludega, lnkmcte sõidu. On roaga sooroaiaro, et seltsid oma toetused uh«A kursuste sooroidega teada ämurkjiwad, el Kejlioimetonual  roõimalik oleks 191 tst a. eolarivek koMr Kadm .. 2. Kõiki fieid jeltsiskd» kes 1909. a. instruktoris «*. %88 e «KtOh U itot.