ajad ei tule mrie arvates ems» tagasi  sakslaste «ahatapmme ei ole mitmesugust,! Põhjustel Mitte euam wviMalik. uii mõuus tal see auarhistlattcle ka olek».' Umbe mitmesuguste põhjuste  (,DS«ü.Z-it/ hor«e»d>») seas oli »P võõramaa vahcleastutumim  kiudlastt Al. Kai nüüd ,B. lageSz it.' .koduseid ülemust' üle» hüüab, Läti mässulist .ära häivitama' ja Ws« riigivalitsuse, .keda bülltlt olla appi hüüwd,' kõrvale a,«ab heita, fiis ou selge, et ta c«»ast millegi  maa wvima pääle toetada loodab, et tal pääle oma riigivalitsuse, kes Wim»al sügisel raha jalale seadis, «eel mitmesuguseid adieõunfld käepärast ou Niisugusel korral ei oleks ju .kodustel ülemustel' muup tar»is, kui aiualt tüli ots 2le»s« tehep See ou otse Patkuli patriotismus,  mida .Bait. Tagrtzeit.' ja ,Düua-Z«t>.' harib ja kosutab. Meie süda pööritab selle mõtte juures. M-Ie oleme wiimaste seast, kes praeguse «alitjuse asjaajamisele kiidulaulu tahaks  laulda, oga « alitsu » peab igal juhtumisel wöimupidaja olema omas riigis, ta meie Baltimaade elanikkude  «ahel. Pääle ema riigivõimu, mis, uagu kiudlasti loodame, «arsti uuendatud uäol kõikide raah»akiht>d« poo ehoidmist leiab, ei taha meie miug,sug«stest  .kodustest ülemustest' ega ueude mitmesugustest kaitsepatrouiüest  midagi teada. Paugu ftda Saksa tagurlased tähele I Koosolekute wabadus. Wähe edcueuod eahmad on uagu alaealised lapsed. Nad pea»ad ueude elutiugimistega leppima, mida «auemad  ja hoolekaudjad «eile oa muuetseuud.  Oma soolvide ja tahimste awaldümiseks »i»g maksmapauemisek»  puudub ueil fisemiue »?!«. Riipea aga, kui »»hwa euesetuud«i«e  Sekab, ta »ai« edeueb mtug kajuueb, ei »0i ta euam aiuult sellega rahul olla, «ida talle ta hoolekaudjah  osaks saada lasewad. Ta hakkab  ise «ütlema ja järele kaaluma, mi»sugused tiugimised tal elamiseks lõige tulusamad oleks. Ja mis ta HM leiab olemat, seda hakkab ta «- sele ka kätte uvadma. Edeuemata rah«a juhtijad oa toäikearmulised Mgemad seisused ja mwsd ükfikud isikud. Kui ««d juhid rahtoale aja jooksu! seadust »,l--mißafl»sd  ja elutiugimifi ViWZd, ei jätuud uad muidugi ka mitte eaeste tulu kürmalijels asjÄs. Walttsemad klnsstd katsust»ad alamatest uii palju kasu saada, kui tvähegi «Simalik oli. SM wvtta sai, säält »b«ti. Sellest fiis figiues uähtus, et Wslitse»at«  ja alamate kasud üksteisele eisti masw Uimad. Rahwale on tema «võimine »örs«»i«  ja haridnses edasi jändmine SliWZga tähtjas. Eest oinalt selgi-i nud »aimsst.«aW rahwas wvib oma asju ist õiendama hakata. Seda on ka «alitsewad klassid tähele pannud. Sellepärast on nad ikka rahvahulkade hlriduslise kastvatamtse waSt« olnud ja sellele tälkeid ette teinud. Seaduseandlisel  teel on surwe-abinõunfid tarvitusele  «ööelud, mil «ilmel viisi t iga üksik» alama vabadust edenemises  kttsenlavod. Saba mdilemine ja niihästi snnsänaline kui ka li.jakk md teie malm «vahetamine keelatakse ära. Kel neid keeldufi silmas ei pea, seda pandakse vangi ja karistatakse  tühjale maale elom, saatmisega. Pkäseb fliSgi «alguse kir käigi takistuste pääle «vaatamata rahva sekka ja sundab teda viimaks isetead- SWseie äratada, siis on loomulikul» nähtuseks, et sarnane rahwa» kvige esiteks takistused oma eduieelt kärsale püüab heita. Sell, st tvnseb isiku puutumatuse, südametunnistuse, koosoltkate,  Lhtnemtje ja trükivabaduse nõudmine. Meie riigi mltmesagu»te rahwalte kelfsl o» siimsttel oa»taiel ts»»i-das  arade ülräldiste wadada»le järele  imejvadscSti la»maaod. Se« luaaslab, li Wemriigt rahwad mitte raam lapse lombel mitmes ugnseid löidilaid  laada ei taha, «ida neile kuis««üta omeiaiklised hovlelaadjad ümber oa fidaaod. Nad tohalvad luba ise «lama halata. Ilma seedimise lobata Lhiae» rähmas  lätaad aaitta oltobii>l»»I ülji riigi ja paai üleä.btse tõrkumise toime. Selle tagajärjel aaii 17. oltobri maa.sestwäljo,  «lii.» soomitawaib «adadasi kai lodauil»-elu .«anlamata alaseid' Mgile töötati anda. ikaai aeade päewadeai  ei o!c aga wcel ludatad tõotust tSidetad. Mett ei pala ka ajalugu aäilafi, et saraaseid lobadofi laa. gi ilma Saagima hädata olek» täide saadetud.  Sellepärast oa kiadel, st nende pärast e»a« ehk wähem äge wvillv» waiitsase ja rahtva wvhel tui-w lo» ee» seisab. Wadada»t« wöitluse» oa rahwakootolekatel  ja jää! tehtad otsal tel alati saar mõju olnud. Huwttaw va tähelepaaaa, kuita» Lääae - Enropa rohvab koosolekute «adaduse päeast ou «videluud ja missugust mõju selle juures seaduse»a»taselt ldmpeetud meetwgid  ou avaldanud. Täielist koosolekute pidamise vabadust  ei ole seuiut mitte ühesgi riigis  maksma pandud. Koosolekute pidamise kitseudused ou ühel maal suuremad, teisel wähemad; igatahes leidub aga juba mitu riiki, kus »ad vaba ,ah«aela edenemist euam ei taktsw. Waaiame näituseks Juglisemaad. Jugltsemaal oli XVIII, aastalajal kitseudatud «alimise - õigus makse». Nahmal oli pea Sõimatu oma ar«amifi  kõigekülgselt saadikutekogus avaldada. Muult rahvakoosolekutel ehk meetiugitel võis ta oma soovidele  kiudlat kuju anda ja sellega Jug- ' lisemaa seaduseaudmisr pääle mõjuda, d Kui riigielus tagasikiskumise - vool mv ale pSSsts, fiis püüti ka kodanik- j kude ifikltst «abadast kitseudada, mis. koosolekute pidamise vabaduse pääle otsekohest mõju avaldas. Nii kaotati «illiam Pitti (noorema) ajal seadus Sm, mis isiku ülekuulamise ajaks vangivõtmist  keelas. Sellega oli ka koosolekute  pidamise vabadus otsas. Sest ke« tohtis fiis veel koosolekule ilmuda eht M rääkida, kai teda igal filmapilgul  tühise kahtlustuse pärast kauaks ajzks ülekuulamise alla vaugi võidi pau»a?t See keeld oli kuui 1. veebruarini 1755 maksev. Siis oga algas rahvakoosolekute  ptdamiur jälle, kahu mvuikord üle 100,000 elauiku kokku tuli. Selleaegue v«»a«»elur miuist.rium  et suutnud uähtust rahulikult pSSIt waadado. Ta tuli ühe vuuetu mõtte pääle, mis ka maksma paudi. Kui seaduse muutmise asjus palvekirja  taheti valmistada, siis et või»»d  uõuupidamisele mitte üle S 0 kodauiku  ilma lubata kokku tulla. Muidu pidi kohaliku politsei ametniku käest koosoleku pidamise-luba küsima. ühtlast auti valitsuse ageutidele luba koosolekutel viibida. Reude kah,s  oli selle järele valvata, et vaidluste»  keegi kuuiuga. valitsuse ehk põhsusseaduste amustamist ette ei ' võtaks. Kes seda julges teha. seda Võidi kohr vaugi vätta. Muutus koosolel tormiliseks, fiis tohtis ametnik  selle edafipidamtst ära keelda. Ka ei võidud ametuSka vastutusele «õtta. kui oad rahvakogu laiali ajades  kedagi haavastvad ehk ära sur. masivad See uus seadus anti kolme aasta püüle vülja. Kui tähtaeg mõõda läks, hakati koosolekuid jälle eudist vtifi pidama Uiesii lõpetati siis tfiku puutumatuse seaduse maksvas, et meetiugtde vastu jõudsamalt võidelda. Kuid see 01l Viimaue walitsvse katse seaduse ,wl koosolrku-vabadust kitseudada. Ka paraflgi tarvitas ou mõuda korda veel võimu, aga rahvasaadikute poolt ei leiduud see mitte euam HAkskiitmist.  (PooleU.) Ajakirjanduse ülevaade. ,Svnum « d* kirju talvad ,Sanemuise'  kohta: Tartus on suured päewad tuleiuaS. Kaua ja agaralt on sellelt töSd tehtud. Töötegijad ei wal nud ju litll iga kord teesid  ja abipõuusid, watd matsiwad kõik .radwatöS"  waaba alla, see pidi lõtk heaks ji ilusaks tegema. Seal wõcti ärimeestelt audeid  waStu ja tembeldati need loik .healahtlittekS'.  Mis sellest, et ärimees oma meestele weel aja kasugi Mis sellest. rohwa liikmeid ci tea, mis suhu pista. Mis sellest, et meiegi rahwas terwc Wenemaaga zSewi läbi elab, tuS rahwa ivaralip ja wai mli st jõudu palju suurema tuluga tõeste mis sellest. õ ellest osa saab, seda kindlam Tõsi. Jo selleks on wähemalt wtts llliilld algab see töö peale. ..Eesti efigusc  pilguga siin rahwa peale waadatakse. Sellest ei vle wecl küll, et pidusöögi pilet neile,'kell l rahapung paksem on, s«>supait jaotatakse. Sellest ei ole wecl kiili Isegi awatdalud jvvwldek naSiu khtnud tulla. Ja wMiastpooU on sonwitnd. ei hindasid tSSietaks. s»s siis wßda osawütiad seltsi iSõlsteb, wõi ja wäikemõis»>kud^? loõwi atvaldama ja teist seda soowt täitma oleks wõidud luhal teist teed leida, ilulot, lasse ulaldas sisse astuda ja seal täielikule enese ligemas ümbruses juba lest ajast veale, kus seltsi liiknieraha märksa kõrgendati lee mast wättetadanlasle ja tMislelellstst Eesti milel tahame meie oma peremehed" olla; , sea! meie oma keskel seda „r»mvsu", s, o, rahwast, ci salli. Olgu plais puhas ja Zhk puhaS ! Rahwast meelitatakse magusate sõnadega, sallitakse ümberkäimises ainult hoopis kinni, kui ast wõtmuküsimusesse puutub. Ses on wana lugu, nagu Johannese Aga puud ei tunta mitte õitest, waid «llsaK,  ja Eesti ..rahwameelleid ebumehi" ei tule mitte nende lõaade. waid tegude järele hinnata. Ja „Wa»emuise", selle Tõnissoni partei hälltlapse, awamisspidu räägib selget Meie trükime selle tüki täklikult Sm, et k« «eie lugejad uäevad, milsuMse!  vttfil meil avaliku tvl ja selle tegijate üle arvustatakse. Siia Midagi kaitseks juurde lisada oleks ueude meeste alandamine, keda fiiu - kergemeelsel viisil süüdistatakse. Et Aalliuua riugkouuad selle kksutuie iseloomust aru saavad, uäitob särg« «im vasws, mis .Päevaleht' ,SV««- «etek' auuab. elus üles astutakse, seda ei tahaks wõäras, kes meie olusid ei tunise. sugugi uskuda, kui selest keegi temale juwstaks. See tooras  on endise ata sõtameesle tooruse saruane,  kes selle üle rõõmu luodsiwad. kui wastast kõige koledamiut p isata sattu ad. PõhjuSmõttcid, teise auusust ja bä'd püüdmist  stis wcel ei tuntud. Inimene läks teise inimese kallale, nagu loom looma kallale. Umbes sarnased nähtused korduwad ka meie awalikns elus; need et sünni vää'«gi mõnes Krwaliset kohas wäikese ringkonna ees, waid awaltkult ajalehes, must walge pSäl. On, nagn oleks meie awaltkus elas haiglase ole««sega  tegmstst, kes «ahel nagu .kuutõbiseks  sa ncd. kus nad isegi ei tea, mis nad jälle tiigi põhja kuu särele Niisugust näh- Nagr kuutõbine kuu pihku wõtta tahab, nii räägiwod niisugused ka weel oma pSb - jusmäi e I e st Muidugi oo nad inõlclunne  Kast see haigus alguse saamid, ei tea kindlas i ütelda! ühed arwawad. cl see kes sündimisest saadik .millegagi rahul ei olla". Juba kiigus kiris b ta alati, sa teeb seda elu otsani edasi. Muidugi mõista, «! sarsasel- olekule elust äraltldinemine iseenesest warsti seltsiliseks sa°b. Noore-ea lootuste luhtaminek, stis ka weel praegused segased walmis sai. ASja eesotsas seisjad ei ole wiisil maksusid isegi oma «vastutamise pääle wõtnud. Ja miS ütlewnd ..Sõnumid" selle eest V lkõik need ühes TSsilinaktrla  teenrid, nad ei hooliea selle jnnrcs rahwast midagi Olgu küll. st selle cttcwõttc  tõttu wähemalt pool sada tuhat rubla dn st' kannataja rahwas e! saada ka ÜIS käpa täis inimest rahwas. Kai toid ..Wanemntse uur saali läis intsiis  oleks terwe EeSti rahwas lellest lrgk.o tõuud sili seisab, kas hcrra Tõnissoni asja edendamise pärast rohkeni maksavad, kui harilikult, „S." näeksiwad et kõik parem oma raha ära prassiks, kat rohiva asutuse kasuks onnawad. Maja on sääl ia kui ~S " mceSte sarnaseid inimest tsssti ilmas peaks olema, miks cl wõta nad sus „Ma- nemuse" seltsi oma juhatuse alla, mi» su täiesti wõimatil on, kai tarwiltne jagu oma tahtmise järele? Neil ei ole aga kuminimeste  wiistl testi, kes midagi juba walmis Nii wöhe kui Za meil ühiselu tegelasi on, siisgi Satsuwad Otsikud tithipead ka Km amalikludest tegelastest ministerismi  kolloseadmisest midagi mälja ei tul«ud ja k»i «alttsus seletas, et see mttl, .walitsuse häätahtmise puudusel*  ei süudiuud, siis awaldafimad keohm H-yde«, D. R. Schipo» ja «strst L»s« ajalehtedes kirjad, milles awalikkudest tegelastest miaisteriumi kokkuseadmise uu,ja»»i«imist hoopis teisiti  seletati, kui «Mis»» seda tetuud oli. Ms Irahw Heyden avalikkudest tegelastest miuisteriomi kokkuseadmise katse j»ure« hääd teinud, sille kohta ütlevad .Rosstija Webomslti': Krahw Heqben ja tema seltsilised on Wenemaale  teatud wiisil hitid teinud, tuna nad terwe ilma silmade ce« praeguse minlitertumi  tõsised püüdmised, tegi selgeks, et Stolõpini  kaest, nagu bürolratiagi kScft üleüldse, keste kasusid Stolõpin kaitseb, midagi kasulikku juti ajalehtedes awaldatud jutuajamine, mts Stolõptnil ühe tema lähedal selSwa isikuga on olnud, ja Stolõpini üielus. et ta .awa- tema, Stolepw, w el kord oma plaani juurde .awalikkudest tegelaste st kabinetti asutada' ' — tagasi pöörab, kui selleks parem aeg tuleb, waid nkütab oinalt, et Stolõptnil .täielik Politika ringwaatus ja sõnumid wäljamaalt. Tartut S. auguSttl. ZS»». WjS puhul tahetavat oodatud amueltiat auda, uagu mvued Saksa lehed teatavad.  Pool-ametlikud lehed vaidlevad aga »a«tu ja seletavad omalt poolt, et teatavad lehed seda svuumit lttwma pauevad, et omalt poolt jälle amueltia-küstmnst  pvlevaks teha. Amueltia audmtue olevat täiesti valitsuje asi, ja valitsust ei tohtivat mitte sundida. PäSlegi saavat ajakirjandn», kel a«- nestiit nõudsis, pärast amueltia and«ist  suorultama, et valttjul järsk olevat auduud. . Pool-ametlikkude lehledix soetusest ei saa uüüd mitte arv, la» oad amueitia  tulekut tõmbavad, Poi tahavad  uad tõendusega, et ajalirjaudu» valitsust suudtda tahab, valitsust kaugelaelsemiüs  leha. ?eni« »o»«d«l»l»>. millest mvue päeva eest jutt oli, ou uüüd Persia rahval läe», lut teda ka veei lubagi viisi lou»litutfiouik» Nimetada  et «St. Parlameudt valimisest  rahva läbi ei ok juttugi. Parlament  seatakse koll» lsiSriloja prtntsidest,  vaim «ltka seisuse asemikkudest, rüütlisoo, kaupmeesk ja lSfitõöliste seisuse ametuilladest. Reed rahvaliigid  ei vali, vaid Nimetavad oma asemtUa ja parlamendil ei ole seadustaudvat  võimu. Xa o» umbe» «lisamas  ugo»e nõunandev parlament, uagu teda Wexemaal BulSgi» soovita». Ka» rahva» sellega rahul saab olem», see jääb veel küsimusel». Nähtavasti o« We«e olud Perfia pkäle mõjunud. Olt aeg, ka» Perfia peaaegu täiesti Weue mõju ell oli. Wilte lamas Perfia valitsusele raha, mida valttsa» sellel» tarvita», et oma võimu rahva va»l> alal hoida. Waliisus  rõhus rahvast ka nii palju lai suutis ja tagajärg oli ka käes. Rahva»  halka» möllama ja vaimult! seisus,  kellel Perfia» väga s»ur mõju o« ja kelle poolt rahvas senini toetust  ootas, ei jõudnud rahvast rahustada.  Waimulik seisus uägi ära, et tema mvju kaal» põll olt ja lõi viimaks rohwa poole. See mõjus. Kalitsas anvts järele ja lõi pa»lame»di, millel küll parlamendi nimi on, mtS oga rahva soovisid täita ei või. Parlamendis  istuvad pea ai««lt alalhoidjate  rahvailal side asemikud, kena rahvas  ise oma soovide üle kõneleda ei saa. Nagn juba ütlesime, on väga käsitav, kui kaua rahvas niisuguse parlamendiga leppima saab. Saab näha, kas tal jõudu on, enesele paremat  riigikorda luua Wene riigist. Ka»lSe««lt riigis. Toitus S. augustil. ?t>ef»>liU Würstß. ». Waj  i l t j h t k o v, kes põllutöö- ja maakorrsldoje  pääju halajaks nimetati, on Wene .Punase Risti' presidendi ameti maha pannud. Würst Wafiltshikowt asrt saab ajntiselt t. r. n. Iljin täitma. Maalorraldnse kom - misjonid on juba paljudes kubermangule»  asutatud ja sma tõbd al- ga«ud, skgsgs et talupojad «etsi lo»» mlljs»idest se»i mi'«el pssl osa « »Ita. Rei» kubermaugudrs, kus talupojad  kommlsjouidest osa ei Wõta, tahab sisemiste asjade miuister kom» «isjoaistd awads, milles talupoegade asemikud puudumad. ülema mereväe laelolahtute  eluõu. Meremiaisteetumis  harutatakse meremäe Slemkaelakohtu  asutamise mõtek. Selle kohtu alla käikfiwad miuistri sa teiste kõrgemate meremäe-ametuikkade sea» dusemastased teod. Kohut tohetamat sõjamäe laelalohw rrskusul asutada. Spetsial-lohtad iseeaesest ei leia »ah«a usaldust ja missugused iseäralised  kuriteod «eed siil meremäes o«, «ida harilikud kohiud harutada ei »Si. kstfiwad .Blrsh. W-d/. Tõtt ütelda, sirlulab ses leht edasi, meremäe ametnikkude keskelt oleks raske kohtu«ikla  leida, kes «ii kõrgete meeste üle, «agu meremiuilter s«. kohut mõikfi- Mad mõista. Tegemad admiralid o« oma seisuse poolest temast alamad, kaid teg«M»seta admiralid, «ag« e« di«« asemalitsija AleksejeM, kõlbakfimad waemalt kohtu»ik«deks. Ei, olg« juba parem ä?s kohus, iseseise» ja igasugusest  mõjust maba! Ws«e meeste ühisuse svvgs- ja theemajad sü«»itada palju suurt seleldusi, «agu politsei - departemangusse  sog-dasti teatatakse. Kord mõteldud neid asutust koguxissi kiuni sulguda, kuid kartusest, et neude kiunipanemine  uusi kotkapvrkamist Mvils sSuuitada, jäetud see samm astumata. RWb o« «eude asutuste järel walwami»e  tohalikkude ametimõtmud, hoolde a«t«d. Ja, ja oma kirbud purevad I Endise riigivolikogu liikme Onlpko koWMa nnrlmisel  os selgunud, Zt Oaipko Kws«li«« mässnst mssM osa ei ole võtnud ja ei ole ka ,Ks«?onil«l' kindlustusel olnud. Teda süüdistatakse asirmväe- Ute kelke! kihntusetöä tegemisel, mil M teda sunnitöd ähvardab, teatab .Xovarishtsh'. Ülikoolide rektorite kongress peetakse 15. aog. Peterb«M  Sm, millest ka kvrgemrte õpeajatult»  direktorid osa võtavad. Kongresl  kutsatakje hsriduseminlfiri ettevõttel  kokku. Kongressi otltarbe ou abinvuude  väljatöötamine, kuidül ülikooli  elu õiget rada juhtida. Poolamaa süudmujed ou ralket «Uju avaldanud. s. aug. pidasivad ministrid terme pSe» nõuu. Õhtul lagunestvad jutud laiali, et Skaloniga rahul ei olda ja et tema asemele teise Nimetatakse, kcllele iõjawäe-diktatori  vigased antakse. C kalani  asemilukl arvatakse A. M. Jg natjevi saavat. 8. aug. ou ka kojaringkonnad  uvuupidamisel kool oluud, kul küsimust harutaiud, mil edaspidi ette võtta. Selle nvuupidamife tagajärgedena  pidada kuulu järele s»?red muudatused valitsusel tulema. Neljaudakl  aug. olla uvuupidamisel» Psbedonostsev  kutsutud. Miuiltersum! seisukorda peetaks» praegu väga kviluvakl.  Sõjaväe diktatuii Kfi. ei olla weel seni päevakorralt kaduuud.  Kutsetähtedel, »i« vöue päeva eest söjamiuiskriuvi liikmetele Mk saadeti, oli teiSK puuttide hulgsS la: .Sõjaväe dik«at»rimaks«a-pauevtue'.  Warssavi ja Lodfi säudvosk togasärjel o» sljawäe dtktatuei  poolehoidjate võidulootused suu» ,e«««b. l.Tovarishtsh'.) BSrokratide riugkoudade»  liiguvad jutud, et avalikkude tegelastega lSbirääkimilte alga«i»e võimalik ou. Pekrhosis paudak e süüd viuistrite uvuukogu tegevust teravastt tähele ja oodatakse iseära- Itse pvmWNsega Mest Wastltshikowi uvuukogu tegevuse algust. Wüfilishilovi  peetakse uääd loja-riugkoudade  pailapseks. Edeueb wäefi Wafiktshtkowi  uvuukogu tegevas hästi, see tähendab kai Imrwgkomsb selle tööga eahule jäänud siis ei alata avalikkude tegelastega läbirääkimifi  «itk ja vürst Wafilishikow uimetatakie päämwipriks. Ei läb« aga lootused mitte täide, mis »ü>sl Wafiltshikovi pääle paudakie, fiis algavad  läbirääkimised avalikkude tegelastega  uuesti. Bjele > tso « , ieS Moskwa  waltaltiklu kiedit-seltfi riisumise» j-hlimat osa Mä»gi« ja kelle! vsnekt ISU wäljamaale pSgemda, o«g. aug. Peterburitse toodud, lust ta Mosl»a»j«  saadetama», uagu .Tomarishtsh' kuvlcb. MSued teised tehed aga teatamad,  et Bj-leutsowil korda läiuud raudtee-rougifl läbi o!ua silja hüpata jt ära pSgeueda, selle pääle «aatamato,  et teda üksiku» wazuui» mcett ja et tema juure» ligi 10 meest «aimama»  viisad. Helwelsia wolitsu» audi» Bjileutsowi  We»e «aliifusele sel liugimise! Näija, et Bjeleutsowl üle, uagu politika  luritegija üle kohut ei mSittetaks.  Maid uagu hariliku riisuja üle. Riigi pl>hju»scadu»te uuettiläbiwaatamise küsimust  harutatawat «iuistritt-uüuuloguS,  uagu .Birsh. kuulewad. See mSte ella Pctcrhosi» tärgauud, ku» teia sellega pShjeudatawat, et riigi pShju»seadused rutuliselt kokka o> seatud ja et ueude» wZga palju leidud,  «ii mitte rabuioldam ei ole. MM järele tühetswst plHMsmdus, te, tähtsaid «mndswst Me «Ata. Nii »Sit»sek, «mtsvat riigtmolikogule Sl, «Smkogule ZiW« ZWpHjMss. d»»Mft plWwssid küsimast puudutada.  «lgawse-SiM» jääda «W Wiifi ülema «Aimu MtZ, kid rW. «Suukogu ja MMsliksW saada oi. allse paiset aseldada. et pohjs»sea° duse ülfikuid ps»i>M ««udetatt ehk «Aja jätta». PSHjNSsmdslts läbi. WsSta«i« SRtitksE tommisjmei kätte, lelle liikmetel, »iigi«om-IoM liikmed ragaatsew. viaauhw, GolMe», Pls-> to»o«, «asitomow, ja teised o». Botvrlkaja »a«. aimaja, süedi, 3. aug. wb loga. Wanzid, ke, «augikosa hsige««js» ravitsemise all olivad. h.kkafivad «Andma, et nad hari ikkade,se raumi. d»,se viidalie ja ei «vinud rohtu fid »a»t«. Reade «Sudmtst et täidetud. G» a>dfi»ad md teada, et kui aeid kella 12 päe»a tei,te,> »u»«idßs«j  vttda, stt, hakkavad md protesteerima.  »° ko»d ei täidetud «Andmist. Selle järele alga, haigemaja,  lärm, »s«gid karjuswad ja tompisiioad. «sa kuldi »a«gi«aja pääho°,e,. w, palitikammgid jnn.t kisa tSpfimad ja wmgikoja ülemat e«e»te juurde halkafivad «Sadma. «mgwajklse saadeti soldatid. Nah°,ta«i!e  tagajärg oli - 2 »a»gi surmatud ja mitu haavatud. -Läbiotsimised. Jn hc uertde-kookt SltdpilaSte Shi»,w «ide, oli SSsel »a»tu 4 asg. põhjalik  Wiotstmwe. Läbistfimije! saadi kätte 4 MsusZri reWölMtt. 1000 padrouit ja re»ol»tr, mi» koost lahti oli wvetud ja leiwa filst kSpsetatud  oli. 4 üliõpilast Wvclt Vaugi. ÕSsel »»t« 3 aug. oli läbiotfi«i«e  rahVaWabaduse-ercckonua komitee  sekretäri SlEpilast ShMtsvWi jm»»,. Läbiotsimisel ei leitud «itte midagi kahtlast , Mõskma liuuapSSlik kiudral-major Reiubot os muStasajalise ajalehe .Wetshe" toi«etaja  euese juurde kutsuuud ja temaga pikemat aega juttu ajauud. Liuuapäälik  pauuud toimetajale ette, ühe rahwakihi teise MaStu üleski hutamist ja lehe wäljakutsumat tossi jätta? muidu pidada ta lehe kiuui pauema. Aso«e«aaU YMIWW. Seuator Home» rn md ametist lahti palunud. Põhjust  ei teata. Soome rauda kkoiwiStole tvlwad sellel uädalil keiserlik svidakae»  .Staudard' ja selle järele soomuslaemad.Elama',  .Tshesaremitsh' ja .Bogatvr'. «noatak e fiuua kõrgeid  mvõraid tulema. Sisemist, aSjad, miuiSte, ou Soome senatilt järele pilriuud, kada Soome, maaküsimus ou ja mi, malitsu, selle arendamiseks ou teinud. Kiudralkuderne, ou oueSti kaberueridele riugktrja saatuud, mille, käseb selle särele «aimata, et rahwakooSoletatel seadusemaStaseid lvuefid  ei peetaks, sa kai see säuuib, koosolekuid lvpetada ja süüdlast Vastutusele  wvtta. Wist ou see käik Viimati Te»ij oel oluud kooSoleka tagajärg, millest Weue ja Soome sotfialiltid  osawvtuud ja Ml tuutud otsufi tetuud. Peidetud sõjariistu ou Heifiugi lähedalt metsast HM kätte saadud. Oluud raSmoga määritud ja fii» maha maetud. EuamaSti oli»ad  «eed Weue meremäe-püsfid. MwssU. MM. Slektri uulitsa - raudtee tsmijats tvMmise põhul teatab Riia politseimeister, et tlrtsjad kaelakohwlisele  wastutuse olla wõetokse. Kat töölised 4. aaz. tööle ei ilmu, trah«itakjr  mid iga Lhie 8 rublaga. PZüle selle tuletatakse meelte, et tööta isikud sõjaseaduse määruste järele Läüoemeremaalt Nälja saadetakse. Reode püewade see» oli»ad Läti oooremad kaostoikod kirjanikud, koostmoalijad ja oüttlejid oõoopidaoriscle  kolka loguood. RSo pidamisel harotati Läti kausi oikkode - klubi asutamise  küsimust. NtMlvMkS. Et «oklamalitso»- tele ikkagi meel ütemalt pooli ette kirsotatakse kahtlasi ja kölbmataid wallaliitmetd  «allast wälja orwata, oo valla liikmed, et sarooSiest eeskirjadest  koed lahti saada, ,leh«/ teatel  kahtlaste isikute oimekuja õpetajaid  ja mv'sawalitsejaid ület wõtma hakaood. v»»«s! «alla köitsime»» lõpeta» alkoholilitte jookide müümise ära, püüle selle kui ta mütjultlle poolt ähwordujekirja  oli suaoud Poli.s.t oo aga .Lattv ' teatel kõitsimebcle Valju käsu aodoud, igal tirgimisct kangeid sookisiz edasi müüa. INtlttwist Kuramaa maapäeva loosmekol oo otsosek» tehl.d ühiselt svjariitlu» omakaitset asutada, sest et sitamaaoi möoet koha, fiijc seotud omakaitse täiesti oistaebekohroe ja mõjo»ak»  ebioZoukt röboimiste wasiu as>t.-tük,e ,Ba»ft' ttaiei 4-so llatfi.wc lauba»d»lekool. Käeiolrva!  sügisel juba lahte al»mift Zlatst awada Kooli aitamise  «õle o» Läti hoiu-la»sa pooli Wäljs lättmd, Priitahtiikkode «««elena o« !oo>i HSU» Sbvo ibl. l-!l> wlmd. Ux. 170 Wo»»i M « « s« ZWS.