korraldust need maksuwalitsllse liikmed, kellel passidega tegemiste tähele. Kaarmalt. Liiwimaa kubermangu lehes awaldatud aruandest loomade haiguste üle Liiwimaa!  1.- 8. now. s. a. on nühu, et Loona wallaS Simmo peres 2. oktobril 3 hobust ja Kuke peres 6. oktobril 4 hobust kailohaigusessc (uu?-!-) on jäänud. 8 nowembril on loomad alles haiged olnud. Muudes kohtades Saaremaal  loomade haigust nimetatud aruande järele ei ole. Mustjalast, 21- nowembril oli kiriku püha Maria ohwri päew. Et sel päewal monopol  kiuni on, siis kutsutud Mustjala walla wolikogu  wallaametnikkude walimiseks kokku, sest et siis keegi ennast „täis panna" ei saa ning nii walla asju parem toimetada on. Kohane õigeusu  waimulik tõstnud selle pääle taebtust, et koosolekut nimetatud päewal peetud ja nõudnud, et ametnikkude walimised tühjaks tunnistataks. Ka kaebanud ta, et walimised kirikuteenistust seganud- Walimised on kinnitatud. Siia juurde wõib tähendada, et see küll mitte seaduse wastane ci ole walimifi wähematel kirikupühadel pidada, ja neid wõib ka neil pühadel toime panna, kui see rahwa üleüldiste usuliste tunnete  waStu ei käi, igatahes ei ole aga mitte see sünnis walimifi kirikuteenistuse ojal toimetada, r. Mustjala oStuühisus töötab hääde järeldustega.  Paari nädala jooksul on 800 rubla eest kaupa ära müüdud. Karjast. Pühap., 30. now. s. a. (1. adwendil)  pühitseti Karja kirikus uued altari ja kantsli riided (tekid) pühalikult sisse. Tekkide oStu tarwiS on Eesti kog. liikmete poolt 56 rbl. 76 kop ja Saksa kog. liikmete (mõisate) poolt 50 rbl. antud, kokku 106 rubla 76 kop. Leisi uus postkontor tõi meile hääduse korwal ühci ka raskust ja muudatust posti asjanduses.  Kirjad Karjast linna ja sääl tagasi läkfiwad  enne 3. kop. postmargiga, nüüd peab 7. kop. poftnm:! kirjale pääle pandud saama. Ajalehed  saame kolm päewa hiljem kätte, kui enne, nimelt Saaremaal ilmuwad lehed- Naijas, s. d-ls. ISM. a. üks tegelane. Karja tahetakse kohalise õpetaja eestwõttel iseseiswat hariduse seltsi (mitte ühe teise seltsi osakonda) asutada. Pärnust. «Olegi" pääl olewad isikud. Põhja majunud aurulacwa «Olegi" pääl oli siis, kui see Riiast wälja sõitis, 17 inimest. Laew käis Tallinnas ja Pärnus, sellepärast ei ole kindlasti teada, kas mõned isikud laewslt ka ära läksiwad ehk uusi juurde tuli, kuid umbes  arwateS oliwad laewamehed ühed ja needsamad.  Kui .Oleg" 2Z. vktobril Riiast wälja sõitis, siis oliwad tema pääl järgmised isikud: kapten H. Hcllmann, I. masinist A. Laitinen (wiimase surnukeha leiti hiljuti Orajõe ligidal:), 11. masinist A. Pappel, I. tüürimees A- Krull (Tahkuranna ligidalt hiljuti leitud ja õigeusu surnuaeda mahamaetud surnukehad arwatakse wiimaSte surnukehad olcwat), madruste löö juhataja A. Mmm, puusepp J. Gull, madrused M. Tepp, M. MstS, A. Enge, P. Traus ja P. Tomap, masinamäürija J. Hahn, kütjad J. BrunkwitS, A. Makarow ja R. Sehding, köögitüdruk  A. Sakks ja poiss A. Jcbit. «P. Elu." Tartust. Hugo Trefsnerei eragümnasiumi 25. aastast juubeli pühitseti 6. dets. pidulikult. Osawötjaid ja saadikuid oli paljudest kodumaa linnadest kokku tulnud. Pidu algas jumalateenistusega.  Jumalateenistust peeti kolmes saalis korraga: Greeka õigeusu kombe järele Wene keeles, ew. Lu iheruse usu kombe järele Eesti keeles ja Saksa keeles. Selle järele pidas prof- Tshish Hswitawa kõne intellekt»al tundest. Nüüd anti Treffneri gümuasiumi 25. aastasest  tegewuseft oru. Ses oli huwitaw kirjeldus  raskustest, millega koaliasutaja ja ülewalpidaja  wõitlema ov pidanud. Onnesoowidele järgnefiwad arwurikkad «elada" loskmised ja hurra hüüded. Lõpuks lauldi kiigelaulu ja otsustati kooSolejate  poolt H. Treffneri ettepanekul Keisri Majesteedile trusalamline terwituse telegramm saata. »PoSt." Lätimaalt. Riiast. Baltimaa küsimused. Riia Saksa lehe „Rig. Tagbl." sõnumisaatja kirjutab pää» linnast, et Baltimaade kindralkuberneri Peterburis  küll olewa kuu teise pooleni kesta. Praegu pidada baron Möllcr-Sakomelski kesk walitsuse asemikkudega Baltimoa uuenduste üle nõuu. Päemakorrale olla ka Baltimaade kaheks kubermanguks ärajagamise küsimus wõetud. Eel» nõuu järele oleks uuesti jagatud kubermangude päälinnadeks Riia ja Tallinna. Kuid selle juba ammu kawatietud eelnöuu täidesaatmiseks on mähe lootusi olemas, sest tema wastu olla ka kmdralkubcrner. Baltimaade omawalitsuse uuenduste eelnõu wõib alles ministrite nõuukogu hüäkSarwamise järele riigiwolikogusse antud saada. Et ta aga ka sisemiste asjade miniSteriumist läbi peab käima.  luS praegu palju seaduse-eeluvuusid järge ootamas on, siis on waewalt loota, et see eel-, nõu enne suwist riigiivolikoguni jõuab. Tuttaw baron Fõlkersahmi eelnöuu kohta, mis siinsete Saksa koolide õiguste kohta käib, tihendab „Rig. Tgbl." kirjasaatja, et see niipea  seaduseandtisies kogudes harutusele ei tulewat,  sest et nüüd kõikide tähelepanemine maaküsimuse  pääle on pööratud. Ometigi olla kindlasti  loota, et niihästi riigiwolikogu kui ka riiginõuukogu enamus tähendatud eelnöuu poolt on, ehk küll hariduseminister selle wastu töötada. Kaugemalt riigist. Peterburist. Kowalenskite protsessi lõpp. Reedesel kohruiStumisel arm kohtualustele lõpusõna.  Ohwitser KowalenSki ütles: „Ma tarwitan lõpusõna selleks, et õnnetute ohwrite kohta sügawat kahetsust awaldado. Minule  heideti uhkust ette. Ma olen temast kaugel,  niisama kui rõõmust terme sündmuse üle. Waemalt wõib keegi sclle üle, mis sündinud on, rõõmus olla- Kõige põhjus on, ühelt poolt, automobili juht, ja teiselt poolt, minu äkiline olek, mida wabavdada ei wõi. Ma si ole kedagi tappa tahtnud ega ole ka metsikus wihatujus talitanud.  Ma pidin nii tegema, nagu mulle seda ohwitseri kohus käskis. Ma kannan ohwrite eest hoolt, ka siis. kui kohus sellekohast otsust ei tee. Olgu kohtuotsus missugune tahes, ma annan hääga tema alla. Ma olen malmis igasugust trahmi kandma, km kohus leiab, et ma teisiti teinud olen, kui ohwitseri kohus seda nõuab Pash Kowalenski ei tarwita lõpusõna. Kohus pidas pääle nelja tunni aru. Sõjaringkonnakohus  tunnistas ohwitser Kowalenski süüdlaseks ja mõistis 3 kuuks sõjamäe aresti. Pash Kowalenski mõisteti õigeks. Ncdaischini kodanlise nõudmise lükkas kohus tagasi, kuna teised tohjusaajad omale kodanliseS kohtus õigust otsima peawad- Tschernigowist. Weel Rinaldo Rinaldinist. Wlimaks on wast Tchernigowi kubermangul lootust mõneks ajaks noore rõõwli .wägitütkidest"  lahti saada. Nende päewade sees on Tschernigowi kuberner Rodionow Sawitskilt wäga aupaksiku kirja saanud, milles noor riisuja wäfimufe üle kaebab ja enesele ja politseile puhkeaega lubab anda. .Sõidan kuuks ajaks matjamaale ametipuhkusels  ja pean oma kohuseks sellest teie eksellentsile teada anda,' kirjutab rööwel wäljakutsuwalt. .Tagasi tulles saab mul au olema teis eksellentsile istlikult wõõrste minna', lõpetab ta. PSüle selle kirja saatmist on rõõwlisalga „tegemus"  küll tasasemaks jäänud; et Sawitski aga ära sõitnud ei ole, seda tuunistawad wärskcd  kuritöö jäljed. Sawitski on järgmise karutükki korda saatnud, millest mingit kasu ei saa, küll aga pääd kaatada wõib. Näituseks: Jaamas saadakse telegramm: .Homme jõuan kella kolme aja! rongiga siia. Sawitski.' Muidugi aetakse kõik politsei jalule. Määratud tunnil jõuab rong jaama ette. Wagmnst tuleb paks, elatanud preester wälja, suur rist riuna Ml. Kaks kohalikku kaupmeest, kcda politsei wäga hästi tunneb, aitawad kraami kanda. Kraami on nii palju, et politseinikud pilkowalt naerma hakawad. j Preester ootab oma hobuseid hulga aega. I Wiimaks saab ta aga kärsituks ja küsib shandarmide  polkownikult, kuna sõidab järgmine rong. See wastab, et kahe tunni pärast, ja laseb ennast isalt õnnistada. Kahe tunni pärast sõidab preester ära. Õhtul tuleb aga jaama telegramm: „Ma pidasin oma sõna. Kella kolme ajal olin teie juures preestri riides. SawitSki." Kättesaamata rööwli kinniwõtmise eest on 3000 rubla lubatud. Politsei on oma wiimase jõu koiku wõtnud. Sawitski aga nagu mängib saatusega ja läheb oma wägitükkidega päewpäcwast  julgemaks, kuna teda aga fiisgi kätte ei saada. „Jsam." Tomskist. Waese perekonna kurbmäng ~Gol. Tomska" jutustab järgmist kurba lugu: Ühes külakeses, 15 wersta Girinist eemal, sündis wäga tvaesel abielupaaril poeg. Harjunud kombe särele pidi 3. päewäl ämmamoorile süüa antama. Waestel ei olnud aga muud midagi, kui ainus must kana . . . Teda taheti ohwerdada. Kana tapeti ära ja pandi keema, inna õnnelik isa ämamvori järele läks. Samal päewal kaduS aga naabri 15 aastasel tütarlapsel ka must kana ära. Oma kana taga otsides läks tütarlaps ka waeste õue päüle waatama. Maas musta kana sulgi nähes hakkas tüdrukukene karjuma ja waeseid  inimesi warguseS süüdistama. Kisa pääle tuliwad tütarlapse ema ja waese mehe naene wälja ja hakkasiwad tülitsema. Waheajal tungis aga wihane tüdrukukene waese abielupaari onnikesesse;  „oma" kana keemas nähes mõtles ta:, küll ma teile hää roa walmistan. Ja kuradiline  tüdrukukene wõttiS kana pajast wälja ja mässis lapse mähkmetesse, kuna aga pajasse lapse pani. Kui ema majasse tagasi tuli, läks ta kõigepäält oma last waatama. Lapse asemel leidis ta aga keedetud kana, jooksis paja juurde ja säält kauaoodetud lapse. Õnnetu ema poos enese kohe üles. Järgmisel päewal leiti kadunud must kana surnult ja tema kõrwal merise kõriga tuhkur. Onnikeses oli aga naesterahwa  surnukeha ja keedetud laps. „Jsam." Wäljamaalt. Prantsuse sõjaminiSterium sai Oranist (Algierist)  teate, et sõjamäes mäss lahti pääsenud. K 0 saldatit pidasiwad RehodiS raudteerongi kinni, kus Prantsuse kindral Bighy sõitis, ja ähmardafiwad, et nad enne rongi edasi ei lase, kui kindral nende kaebtused ära on kuulanud ja nende seisukorra parandamiseks mingisugufid abinõusid lubanud ette nõtta. Kindral püüdlus  soldatist «vaigistada, kuid wiimased ähmardastmad  teda püssitilkudega. Selle järele läks kindral wagunisse. Rongijuhil läks korda rongi täima panna ja soldatite käest sel kombel pääseda.  Soldatid läkstwad Mahrumi poole teele. Neile saadeti sõjawägi järele, et mässulist rahustada.  Hispaniast 10 000 naist korraga süüpingis.  Suured protsessid, milles sadanded kaebealused  ja tunnistajad kohtus oliwad, ei ole Wenemaa! wiimaStel aastatel mitte haruldased juhtumised. Kuid nii päratu suur protsessi, nagu nüüd Hispanias ette tuleb, kus korraga 10 000 naist süüpingis on, ei ole meel ometigi mitte olnud. Lugu on järgmine: Möödaläinud  aastal mõisteti BilbaoS, HiSpaniamaal, õmbleja Jesusa Pajana! kaheksaks aastaks mangi, sest et tema oma truuduseta peigmehe ära oli tapnud. Awalik aimamine kaldus aga süüdlaseks mõistetu poole ja 10.000 Bilbao naesterahmast  saatfiwad wangipandud neiule kaastundmuse  adreSfi, mis terme» linnas kuus kõige ilusamat  neidu temale kätte wiifivad. Bilbao prokurör  leidis selles meeleavaldust» kohtuwõimu haavamist ja on nüüd ajalehe.Liberai* toimetaja,  keS adresst seadis, ja kõik 10.000 naesterahvast,  kes sellele alla kirjutafiwad, kohtu kätte andnud. Prokuror nõuab .Liberali* toimetajale mli kuud ja igale naeSterahwale trahviks ühe päewa aresti- »Wir." 9l Saarlane 1908