Ilvuda kõige peolt nflilb roaba ola ffabTaTsMäätainllf. Arwatasse. et walttsus soomidele roastu tuleb, ja *»- litfelftreff libamata jääib. Wene riigist. Wenemaalt. ÄW ja Nagu ajalehelugijad juba kuulnud on. wleb wxb Masel ajal Weuemaäl enesetapmist wäga rohkeste eUe. Iseäranis leidub palju koolikaswandikka. kes enese elu püüawad lõpetada. . Selle nähtuse peale on arstid,- Ühiseluteadlased zne. o?na tähelepanemist juhtinud ja hulgakaupa iil!mub  kirjutusi/ kus nähtuse põhjusi katsutakse ära seletada.  Ühtlast antakse ka nõu. kudas ja missuguste abinõudega selle koleda taudi roosi:u roõidelda. Ka kirikuülemused on. nagu ..Retsh" jutustab, oma tähelepanemist selle peale pööranud. Kuid uad ei lähe neid põhjusid otsima. Mis enesetapmise elusse kutsuroad, waid soormtaroad õnnetumate roastu, kes oma elule püüdstwad otsa peale teha. karistuseabi- Nõusid tarroitusele roõtta. Warssawi waimulik konststorium saatis neil päeroil  Peterburis olewale piiskop. Nikolaile palwe, Milles  sooroiti. et inimesed, kes on tahtnud enesetapmist! Me roõtta. tuleksirvad Tirikllku-kahotsemise alla anda. Selle palwe kohta andis piiskop oma poolt järgmise otsuse: ..Olen nõus. Aga palun niisugustel kordadel ettewaatlik olla.- sest igasugune jäme tegu kirikuteenija poolt roöib enese elu kallale kippuja sugulaste,  eksiroate hingede eneste ja Üleüldse naisterahroaste  peale halrovste mõjuda." Peterburist. Ajalehe tratzwimine. Peterburi rmnapealik pani ajalehe jJšßewõ," toimetaja 500 rbl. trahwi maksma. Kirjutus,- mille pärast trahm mõisteti.  käis ohwttserids paiukstassa kohta. Kutse. Saratowist tuli pealinna saatkond,- kes peaministrit, rahwaharidusv ministrit ja rahaministrit  uue ülikooli pidulikust awamisest kutsub osa wõtma. . ' _ Väljarändamise korraldus. Kaubandusemmisteriumis  oli uus wäljarändamifs seaduse «elnöu läbiwaatamisel. Edaspidi tahetakse nii seada, et isikud, kes Amerikasse lähemad, ainult Liibawi kaudu wälja sõidawad ja ainult nende laewade peal. Mis Wene lippu kannawad. Sealjuures tahetawat raudteesõiduhinda kuni Liibawini alandada ja wälja"rändajatele  passi asjus mitmesuguseid kergendusi teha. Rahutused. .Peterburi waimulikus seminaris  algasiwad liikumised. Korratuste põhjuseks on see,- et kaswandikud inspektor preester Martmsoniga ja selle abilisega rahul ei ole. Seminaristid nõuawäd nendc  peatset lahtilaskmist. : 90-aastans õpetlane. 21. nowembril pühitses tähtis Hommikumaa tundja professor Chwolson  oma 90-aastast sündimisepäewa. Kõrgeauline õpetlane sündis 1319. a. Wilnas waeses Juudi pe-< rekonnas. Oma nooruses oli tal puudusega rohkeste wSMemist. Algushariduse sai ta wmremate Majast ja peale selle ühes Juudi kihelkonnakoolis. -Ilma roõõra abita õppis ta kolme aasta jooksul SäM selle peale siis Vene ja Prantsuse keele ära. Teadusejanu,  mis noormees tundis, ajas teda 22-aastaselt Presl ausse, kuhu ta jala läks. Ta lootis seal güMnasiumisse  pääseda. Aga et ta wanu kee lesid ei osanud, ei wõetud teda gümnasiumisse wastu. Õnneks suutis  noormees mõnede gümnäsiumi kooliõpetajate tähelepanemist  wõita ja need aitasiwad teda erateel nii kaugele, et ta kolme aasta pärast mõis Breslau ülikooli pääseda, kus ta mitu aastat ülikoolis õppis.  1850. aastal tunnistas Leipzigi ülikool ta keeleteadisie  doktoriks. See lühikene ülewaäde näitab, kui kaugele misa iseloom suudab tungida. Mpflwast. Teenistusesse taga'si Võetud. Nagu teada, wõeti paljud Mõskma sõjawäeringkonna intendanturi-ametnikud senator Gärini käsul mangi. Wcmgiwõetute hulgas oli ka Mõskma intendanturi-walilsuse  2. jaoskonna ülem Gawrilom, laduülem Lassinski!  j. t. Kuid Mõskma sõjamäe ringkonnakohtu kohtuuurija  waatas selle mangiwõtmise peale teisiti ja leidis  wõimaliku olemat mcmgiwõetud ametnikud toabaks  lasta. ' Nüüd kuuleb ..Netsh", et ..rohkem tegewaid" ja ..teenistuse jaoks tarwis minewaid" ametnikka tahetawat  teenistusesse tagasi mötta, kuhu nad kuni kohtulõpuni jääksiwad. Tõbi. Moskwas möllab praegu sarlakitõbi. Iga päem jääb umbes 300 last sellesse haWU. Linnahaigemajades on üle 1000 lapse sarlakihaigust põdemas. ' Sen at or ©ärtut nõudmine. Omal ajal wõeti Mõskma salapolitseiülema Moisejenko nõudmisel  ajalehe ,„Nussk. Sl." toimetaja Blagom lohtulikule  wastutusele. Nüüd on senator Karin 6. jaoskonna  kohtu uurija käest nõudnud, et kõik paberid, mis selle asja kohta käiwad. saaksiwad tema kätte! saadetud. Pihkwast. Wäljasaatmine. Toropsist saadab politsei 50 juuti nende asunuse-piirkonda. Wbiinased saatsimad riigiwolikogusse telegrammi, milles nad omale kaitset paluwad. Kownvst. luuti-tegelaste kongress. 19. nowembril algas Kownos ..Juudi seltskonnategelaste kongress". Umbes 180 inimest oliwad kokku tulnud. Kongressi liikmete hulgas on palju üleüldiselt tuntud seltskonnategelast. Ka kõige kaugematest Wenemaa mirkadest on inimesi kongressile ilmunud. Poltamast. Keeld. Nagu teada, heideti Poitawa  waimulilust seminarist hulk kaswandikla wälja. Müüd olla. nagu ..Birsth. Med." teatawad, nende laste wanematele Poltawasse tulek senini ära keelatud,  kuni nende laste üle edaspidiseks on kindlale otsusele jõulud. TuschkendU. Dtavu. Golodnõi stepis, Kesk Aasia raudteeliini ümbruses lMUab juba lettuc nädal kole imatu. Tnlmuptiiocb, liitu ja fituib lendaumb hulkudes  mooda sleppi ringi. Maru pani kõik liikumise seisma.  sest et wastu tuult mitte sammugi ei olnud mõimalil  edasi pääseda. Raudteerongid pidiwad tihii tag'asi  minema, kuna nad wahest tundide kaupa jaamade  peal seisiwad. H Sooja on roilus 26 ja päeroa käes 46 kraadi. f TWitast. Küla ära kadunud. Lõuiia-llzsuri tnaolonuas oli suur asuni Kude küla. Neil päeroil sattus rahukohtunik Rannamaa ülemale palme, et talle saaks LM-5.-'- - teada antud,- kus see küla peaks olema. Nüüd uuriti järele ja leiti, et Kljutshi nimelist Ma ei olegi. Kuhu see küla on jäänud, seda ei tea Seegi. Aga paberite, peal on ta igatahes seisnud. LvdW. Naisterahroastega kauplemine. Lodfis wõeti fala-düroo pidaja ja kolm agenti kinni, kelle ülesanne oli naisterahwaid Argentiniasse müügiks  saata. Lätimaalt. RSwershofist. Kohaline mõisnik on oma Saksa asunikkudega hädas, keda ta oma juurde tööle oli kutsunud. Sakslased ei mõista niiwW tööd teha, nagu seda meie walitsejad ja mõisnikud nõuawad. Lõpuks ei ole muud mõisnßul üle jäänud, kui saatnud uued töölised põllult koju. Mist peab ta küll jälle lätlased  tagasi kutsuma,- sest Võõrastele käib meie mõisatöö  üle jõu, Liibatvist. Wjäljarändajate kergemeelsus.  Mkimasel aastal on umbes 900 wWarändajat Liibawi tulnud, kelle! politsei luba puudus ja keda mAe laewa peale ei lastud. Pärast on aga raske luba nõuda. WälKarändajate büroo agendid! nöörida ka häbemata kombel immest ja mõtlewad jehs kõiksugu abiuõuW Mljat Kodumaalt. N. lTapM. Möödaläinud nädalal ttmufiwad siia paar perekonda Brasiliast tagäsi, kuhu neid Gutmanni raamatuke oli meelitanud. Nende jutu järele osta seal elamine wöimata. Ei kasmada seal nriski meie Vili ega kannatada meie inimene seda kliimat seal Välja. Poodide ja aitade lShkumisi on Tapa üMbruses  pea iga päem kuulda. Vargust saadakse kätte. Vargad toimetatakse trellide taha, aga siiski ei näi lõppu tulema. an. Narwaist. Rõhumise all. iSjes on mana laul Narmas, et tööliste korteritest suur puudus on; iseäranis Vabrikute lähedal aetakse neid taga. Igatiks  tahaks omale korterit wabrrku lähemale saada,- kuid ainult wähesel armul töölistel läheb see õnned Niisugustes otsitawates majades, nagu 'Paruni maa peal olemad majad, wõi mis töökohtade lähedaff,- peawad aga töölised kõik halbtused Välja kannatama ega tohi sellest piiksatagi murdu järgneb fellefe kolimine. Lks majaomanik Vihastas ajalehemüüja Üle, W et see tZM arwates selles süüdi olnud, et majaperemees  ,-,lelj«s" seisnud. Nüüd keelas ta dmä üürilistel  ära selle ajalehemüüja käest lehti osta. Ütle meel,- et meil määruste" wälja-audjatest puudus on. kui juba iga majaperemees oma üürnikkudele  neid ette mõib kirjutada. Uus Wene ajaleht Narmas. Narmalastel  on kindel nõu praeguse y.Narwski Listokt" körwal meel teist Wene lehte wÄja andma hakata. Praeguse Wene lehe kaastööline hr. A. Bartshenko trükiloja-omanLu L. <Arõgwm«tski käest ajalehe luba ..Narmskaja Shisn'i" ära. Lehte tahetakse ülewalnimetatud  trükikojas detsembrikuus trükkima hahata.  Leht tulla kolm korda nädalas Välja, pärastpoole  aga igapäevi. Külawanem ära tapetud. Kohalik Wene  leht toob Jamburi kreisist, Sumski külast järgmise teate: Kaks külapoissi, Nikolai lefimow ja Nikv? lai Podarin,- andsiwad külas teada, et nad metsas Morosowo kstlawanema Aleksei Lossemi surnukeha leidnud. Kohale ilmus politsei. Metsas paistis lumehangcst  külawanema purukstaotud pea wälja. Mõrtsukat  aga ei leitud. 15. now. kukkusiwad lesmrow! ja Podarin purjutaina ja minnaks tõusis tüli. Aritatud  Podarin nimetas Jefimowit külawanema inortsukaks.  Mööda minew talupoeg, kes seda kuulis, au dis kuuldud ütelusest ülemusele teada. Poisid wöeti wangi. Jefimom salgas kaua aega oma süüd: wiimati  tunnistas ta üles, et ta külawanema riisumise mõttel ära tapnud, sest et tapetut rikkaks meheks olewat  arwatud. X Talweko rkXr isse jäänud. Paar saarlaste  lacwa, mis siia räimi töiwad, jäi Pimeaia lähedale  .-.Silgupristanisse" talmelorierisse, sest et külm kojumineku wõimatals tegi. Et Narmas ka >ooni a ka it j e ji e It s on, seda ei ole keegi kuulnud: wähemalt ei tea ükski Narwa elanik tema tegewusest. Olemas ta ikka olla. nagu looma-arst L. oma looniade- ja lindudehaigemaja  kuulutuses ütleb. Haigemaja asuwat Wenemaa loomakaitse-seltsi Narwa osakonna juures. Tähcudab:  siis ikka on! Karm kihelkonnast lSaarernaali). Suureni osa Karja kihelkonna talumaadest on põllupanga omandus.  Peaaegu terme sume oliwad panga maamõõtjad siin maid mõõtmas ja piirisid korraldamas. Talud saiwad alles hiljuti kruntidesse aetud, tuid nüüd tükeldatalse  ja muudetakse nad ümber: mõned talud saamad Vähemaks, teistel samoad piirid õigemaks jne. Paljud talupidajad on ffe wabatahtliselt lahjemad  pgllulÄpid jä halwemad heinamaa tükid käest Ära andnud/ mis Vabad Mldele anti. Kelle piirides metsa on, peab selle eest isoäraldi maksma. Ka on iga kooli jaoks koolkkoht wSlja mõõdetud. Karjalane. Tartust. Linnawolikogu otsustas oma 19. now. koosolekul linna alguskoolide tarwis arsti kohta sisse seada. Otsustati arsti jaoks juhatuskirja kokku seada, kus tema kohused kui ka õigused ära oleksiwad  määratud. Edasi roõetk linna-ameti poolt ettepandud  191(3. a. ettervõetamate linnawalimiste korra eelnõu wastu, kuna aga linnarvoliyik Kase ettepanek, walimisekaartide mäljaandmist mitte linna-ameti ruu- Mides toimetada ja sealjuures igafugusid isiku tõendawaid  dokumentffi nõuda, maid kaardid parem toa- Ikjatele koju kätte saata, nagu seda riigivolikogu walimiste  aegugi tehti, suure hääleer.amusega tagasi lütati.  Läbikukkunud uuendus oleks küll Valijatele suureks  kergenduseks olnud, sest kaartidele ise järeleminemine  pole sugugi tülita. -Eks. Riigiwolikogu. Linnade liikumata waranduste pealt wõetaw  kroonumaks. Linnade kulturalised tarroidnsed nõuaroad päewpäeroalt  ikka suuremaid summasid. Kooli- ja termisyoidlised  olud ning palju muid hädalisi tarroidusi ei seisa meie linnades praegu kaugältki rahuloldaroal järjel. Selle roasw puudub aga lmnaomawalitsustol  nende parandamiseks tarroilme jõud. Endised stssetulekuhallikad ei suuda enam asanõudeid täita wöi kuiroaroad loguni ära. Uusi sissetulekuhallikaid ägtt juurde tulemas ei oils. Linnade rahalise seisukorra parandamiseks lubas rahaministernun peale sissetulekumaffu sisseseadmist, korternnaksu lmnaomaroalitsnstele anda. Kuna aga sissetulekumaksu maksmapanemine roeel sünnib, on teadmata. Ka on see alles küsitan,, kas roalitsus, kes kõiki sissetulekuhallikaid oma kätte püüab roõtta, siis selleg a snam nõus on,- et korter imaks linnadele laheks. Sellepärast nõuab linnade praegune rahaline kitsikus,  et iga uue maksu sisseseadmise ehk roana korraldamise  juures Meroaatlik oldaks. Praegu on riigirovlikogus uus linnade liikumata roaranduste maksu uuendus harutuse all. Uuendus sündida mrnisteriumi poole seaduse-eelnõule juurde lisatud  seletuskirja järele selleks, et liikumata roaranduste maksu sistemi ühtlasemaks teha ja praeguse puuduliku sistemi asemel täielikumat tarroitusele roStta. Senini Võeti linnade liikumata roaranduste maksu sel Viisil, et iga kubermangu peale seaduseandlisel teel teatud summa määrati,- mis, siis üstikute liikumata  Varanduste omanikkude peale ära jagati. Uus seaduse-eelnõu paneb ette maksu liikumata roaranduse pealt saadarmst puhtast kasust 6 Wpjsendi suuruses wTtta. ! Kuid uue maffukorralduse juures ei ole Valitsusel õiglane maksujaotus mitte nöndä, tähtis fui see, et kroonu sissetulek selle läbi 6 miljoni suuremaks kasVab. Sellepärast oli saadikul Stsheykinil rngirovlikogus täieline õigus nõuda, et roolifogu selle seaduse-eelnõu roasiuVõtmffega etteroaatlT peaks olema. WalAsuse tõsine eesmärk on ainult see, kudas kiihjasse riigiZassässe Me 6 miljoni rubla kokku saaks kaapida. Kuid mis oleks sellest kõigist kasu? sest ka itmlõpmata maffude kõrgendännue ei aitaks roalitsust  korratuma riigimajapidamise juures hädast wälja, nalgu seda alaline puudujääk riigieelarroes kõige paremini  tõendab. Linnasid roiiks sarnane politika äga' hukatusesse. Nende praegustki halba rahalist seisukorda Võiks ainult fee tuntaroalt paranda, kui praeguseid maksusid mAe KM enam ei kõrMndataks, Vaid et realmÄsud terroelt .Innade kasuks antaks. 20. WM. wÄSSkM järg. i Kairutusele tuleb Mlnoi welskeritekooli asutamise j Mhnus. i Ä« see seaduse-eelnõu toob juuti deküsimuse päewaijortäfe.  Kooli asutamise eelnõus leidub määrus, et ! kooli tulemaste õpilaste hulka juutisib enam ei tohi i mastu mõtta kui 10 protsenti. j Koolikomisjon pani ette seda määrust sellepärast maha kustutada, et juudisoost õpilaste arwu määra ühes kooliawamise küsimusega ei Või ära otsustada. Kuid pareinpoolsed, kes, oma wiha muulaste ja juutide- wastu igal parajal juhtumisel püüamad crwvldada  ja riigikodauMa kahte järku jagada, nõudsimad ministeriumi poolt seaduse-eelnõusse üles Võetud määruse  alalejätmist. Mõned nendest panimad koguni ette juutidele teed kooli sootuks kinni panna, sest kirik keelamas juutide juures arstimise ära. Teiselt poolt pandi ette seda määrust jälle 15 prois. peale kõrgendada. Kadettide nimel annab Nekrassow teada, tl nemad juutide kohta makswat protsendmiäära selles ahelas üheks kõige halwemaks lüliks pidada, millega juudid Wenemaal seotud on. Sellepärast häületada  nemad parempoolsete ettepaneku wastu, sest et nad igasuguste kitsenduste, iseäranis aga sarnaste kitsenduste wastu seista, mis parempoolsed inimese wihkamise sihil ette ütelda. Seaduse-eeln õu wõetakse komisjoni läbitöötuses  wastu. Edasi tuleb Itnim.de liikmmvta «ar«»ndvste pealt Võeta,v« maksu vsääruste läbiwaatamtne harutuse alla. Praegu wõetakse tähendatud maksu liikumata waranduse wäärtuse järele (0.3 ü /olii!. roaranduse  hinnast). Uus seaduse-eelnõu paneb aga ette maksu liikumata warandusest saadawa puhta kasu pealt wõtta, millest maksu-, parandus-, tule wastu kinnitamise  ja waranduse korrashoidmise kulud enne maha on arwatud. Maksu suurus oleks 6°/°'. See kõrgendaks liikumata waranduste pealt saadawa maksu üleüldist summat 14 milj. pealt 13 milj. rubla peale. Komisjon paneb ette sarnast sistemi ka Poolamaa kohta maksmaks tunnistada, kus see juba ennegi maksab,  kus seda maksu praegu aga 10%" iwõetaffe. Paremalt poolt näidatakse, et ministerium mitte maksusistemi parandust ei püüdwat maid palju enam makis kõrgcndamist. mida LM yrssguM kanal maksu sistemi uuendamise taha Ara püütawat marjata- Sedasama näitab ka St sh ep kiu s kadett.) j<& tähendab, et Valitsus maksu sistemi uuendamist ainult sissetulekute suurendamiseks ja eelarwe tasakakus hoidmiseks  ette Võtnud.Mõistliku riigimajapidamise juures wöidawat ka ilma maksu kõrgendamata eelanoet tasakaalus  hoida, kõneleja näitab, et senikaua/ kui Volikogul  eelarwe üle tõsine järelwaatuse õigus puudub/ wonkogu ka maksukõrgendatnist lubada ei tohiks. Otsusetegemine jääb järgmiseks koosolekuks. Emakeelsed atskoolid Nõupidamisel muu rahwaste kookide asjus otsustati  riigiwolrkogu-komisjonis muude rahwaste koolisid  Europa-Mienemaal, Siberis? Kaugel Idas ja Keft-Aasias asutada. Keelte hulka, milles muulaste koolides õpetuseandmine wõib sündida, arwatakse Pooka.  Leedu, Saksa, Eesti, Läti, Armenia, Gruusia ja Tatari keeled. Muulaste koolide asutamiseks lähsb tarnis, et teatud paigas 50 kooliealist l ast leidub.'kes teatud keelt kõnelewad. kuna Mne algkooli asutamiseks  kõigist 15 last wõib olla. Kohalik elu. Walitsus. WchdnMknd rBGMGWd la AmMW tjenhsr. Linoimaß kuberner on 18. nowembril ringkirjaga nr. 12.147, teada andnud, et waimulrku sisuga raamatud edaspidi  ka ilmalikule tsensorile tulewad saata. Pea-arstiwalitsus on aptekritele nende ametbharusse  puutuma juhatusekirja kokku seadnud. Selle juhatuse kirja järele tuleb kõik sündmused rohuteadlase ametielus ära tähendada, niisama ka see aes, mil rohuteadlane muud ametit on pidanud wõi muub tööd on teinud, näituseks: eksamitegemise aeg. .Peale selle tulewad ka administratiwlised ja muud karistused ara tähendada, mis aptsgr juhatajale Valitsuse määrustest  üleastumise pärast peale on pandud. Nanoa lim, wõetakse 1. jaan. 1910. a. ..Waiitsuse Teat." järele teise järgu linnade hulka. Selle järele Wõetakse siis sellekohane patendi- ja aktsjsrmaks tarwi-- tusele. Wännnaal fceWsfb mSMMs ajalehed. Sisemiste asjade mmister on winnasel Väljamaa lehtede tellk misel järgmised lehed ära keelanud: (ilmud Berlinis), „Leipziger Volkszeitung" (ilmub Leipzigis)/ ;,Asino" (il. Roomas) ja ..Budapeste Hirlm,"  (il. Budapestis). Omawalitsus. LiMWoßikogm järjekorraline koosolek peetakse nowembrll kell 6 õhtu vaekoja saalis ära. .PäeWakorral vn järgmised Ksimused: 1) Tööandjate ja tööliste Vahetalituse komisjoni  Valimine. 2) Ühekordse abiraha määramine endisele linna- Volinikule 3Srt Uhmerile. 3) Linnaameti teada andmine, et sunduslikud määrused automobllide sõidu asjas kubermangu Valitsuse  poolt Vnnitamata o« jäÄud. !4) Linnaameti ettepanek S. KöWenert ja Ida von Oldekopi käest maaÄW Msikse-AmsrZa uulitsa laiendamisel vmandada, 5) Linnaameti ettepanek v. Schulmanni, Kruusimäe  ja Tagawälja käest Uue-Kasamaja uulitsa pKen-( damiseks ÄM maad osta. 6) Linnaameti ettepanek E. ja L. Khkostowite käest Erne mllitsa Käres maatükki linna haigemaja ehitamiseks osta. 7) Linnaameti ettepanek linna apteki asutada. 8) Liunaameti ettepane? piima, koore ja wõigä kauplemise asjas wälja antud sunduslisi määrusi täiendada.  9) Linnaameti ettepanek lehmalautade ja hobusetallide  ehitamise ja korraspidamise kohta sunduslikke määrus! wälja anda. 19) Sõjamäe 3-da hobuste jaoskonna juhataja taise abilise rvalimine. 11) Kredidi määramine Petschi töõmaja juures! olnud lisawäljaminekute katmiseks, 12) Ettepanek Suure Tartu maanteel olema ta-- pisoldatite kasarmu suurendamise kohta. 13) M. Trumpfi palme, temale Wäikse Pärnu maantee ja Tsehi uulitsa nurgal trahterit lubada! amada. 14) Fr. Rodemanni palme, tema Uue uulitsal 'vlewa krundi maksu tähtaega pikendada. 15) Saksa käsitööliste-seltsi palme, seltsi einelaua trahterimaksu tulema aasta kohta akandada. Litrnaw-svkogn esakaeÄalwe koosoZek 20. nsM» (Järg.) Asjaajamise lübiwaatamisel armab remisjoniko-- Misjon tormiliseks mõnesuguste üksikute Väikeste toow mi rvigade ja puuduste peale tähendada ja paneb! lõpuks nende edaspidiseks ärahoidmiseks mõned fooa mid ette, mis wvZikogu poolt wastu wõetakse. NimeltN 1. Linna päralt kui ka linna malitsuse all ole 4 wad kapitalid linna kassa summadest ära lahutada) ja iseäralise komisjoni waütsuse alla anda. 2. Linna kõrtside eest monopoli sisseseadmisel saa°! dud summa 34.274 rbl. iseäraliseks kapitaliks muu ta, 3. Linnaametile ülesandeks teha linnawalitsusch täidesaatwate ametite tegemust alaliselt silmas pidada? selle järele! malwata, et inwentaride ja raamatuid peetaks, et need .kulud õigel ajal tagasi! nõutaks, mis linnakassast mõne teise asutuse ariw wälja on antud jne. 4. LmnqMetile ülesandeks teha, linnawalitsuse pqralt  olewate hobuste toidumäär, uulitsalaternate pet-i roleümimäär j. m. kindlaks teha, millest tulcwikus lllq ei peaks mindama. 5. Tööde eest podrätsikutele mitte enne wälja Maksta»- kui tehtud töö üle teateid on saadud. 6. Linna eelarwet uues te ettekirjutatud kujul k okfu seada. 7. Gaasiwabrik ja meemärk täieste ümber hinnata, 8. Tapamaja kassa aruande kõrwal ka warandustine  aruanne, ette panna. 9. Linnaametile ja täidesaatwatele ametitele kohuseks  teha kõik määratud summad ainult ettetähendatud  tarmidnste peale kulutada. 19. Linnaameti aruanne ära kinnitada ja linnaametit  kui ka täidesaatwaid ainelisi kõigest edaspidisest  wastutusest aruande aasta kohta wabastadaj. Rewisjonikomisjoni aruanne wõcti ilma maidlusteta  wastu, pikemaid läbirääkimisi sünnitafiwadi, aga linnamoliniku hr. Mendi iseorwamised Gonsiori asutuse ja pühade kingituste asjas. Kadunud raeherra Evnsior ou oma testamendA 9lt. 299 PZs! w sk Zh t« 909, I Msktage MbmsD I | «Hiili"! B WM° 10 tükki 0 kop. 1 '■ ' . Need walmistaiakse kõige paremast Türgi tw- «Z W> bakast ilma schwarita ja K> PüKiiaKsk mhMbklissk, I » mis neid ärahingamise eest takistab ja nende kõr- H M get headust alal hoiab. wB B Tubakawabrik A. G. Ruhtenb B I MömKst igalpiol. »