Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus o« KuresaarcS, PikaS uulitsas, KuulutuSte waStuwõtwiue kuni kella I xSewal Kuulutuste p-tit.rido s k., lehe --s»!s,s Ätt k. AdreSsi muutmise eest kost. . Tellimisehmd: "v- „ t .ss I '/. „ . . - .7S . V. . . .-. S« . Ükstk nnmber maksab S kop. M SV. Laupäewal, 5. detsembril 1909. XXV. aastakäik Laen maade parandamiseks. Maade omanikkvdel juhtub wohel palju soojeid ja miskeid maid olema. Ou niisugufid soomaid olemas, kus ka suwel wesi Üra ei kao ja kus ainult sammal taSwab ja selle all turwal.  On weel maatüklifid, mida just sooks ei wõi nimetada, kuid toiduaineid niisuguste pääl ka kaswatada ei wõi. Niisugused maatüklifid  tarwitatakse harilikult heina- wõi karjamaaks.  Niisuguste maade pääl kaswab aga paha ja harule hein, mida tiinu päült kõige rohkem 50 puuda wõib saada. Loomade, iseäranis lehmade jaoks on niisugusest niiskest kohast niidetud hein mähe kasulik. Sagedasti juhtub aga, et niisugused maatükid wäga rammusad on. Wiga on ainult selles, et maa seeS palju wett on, mis hääd rohtu ei lase kaSwada. Niisugust,  peaaegu ilma tarbeta maad leidub meie talupoegadel õige rohkesti olema. On ka niisuguseid  põllumaid olemas, kus kewadel ja sügijet,  wahet ka suwel, kange wihma järele west maapinna pääle jääb ja wilja ära rikub. Sellepärast on ka meie põllumeeste pääülesanne  niiskete põldude ja heinamaade kuiwatamine,  millega põllutöö sissetulekuid märksa wõib tõsta. See töö ei ole mitte raske. Wahel on tarwis ainult põllu sisse kraaw kaemata, mille järele see sedawõrd paraneb, et teda kasuga  wõib tarwitada. Takistus seisab selles, et kust tarwilist raha saada. Selles aSjaS on suureks kasuks põllumaade parandamise laenukaSsa (uemoparnönug  npöMi"i>). 4 protsendilist laenu annab Ülem Põllutöö Walitsus mitte kauemaks kui 20 aasta pääle. Laenu ei anta mitte ainult kuiwataauseks, waid üleüldse põllumaade kulturalisesse  seisukorda wiimijeks. Näituseks puude süüvimiseks, liwide üra koristamiseks põldudelt, küngasts tasandamiseks, wõi kui soowitakje maa üles künda ja jcdo, näituseks, kaerte ja heinaga  üle külida, siis antakse kõigi nende tööde ja ka kuiwatud maade esialgse külimise pääle laenu. Wölgade kustutamine ja protsentide maksmine on kaks korda aaStaS. Talurahwa kogukondadele antakse laenu kogukonna otsuste järele ja korraliku maksmise kindlustuseks nõutakse, kas maade pantimist ehk jälle kogukonna liikmete üksteise eest waStutamist.  Asutus, kes oma maid soowib korraldada  ja selleks laenu tahab, peab kuivatamise eelnõu ja tööde kulude eelarwe kokku seadma. Selles asjas wöib neid maakonna põlluteadusemeeS  aidata, keS talupoegade soowil kohale tuleb ja ära tähendab, kuS kraamid türmis kaemata ja kui suured nad peawad olema. Ta saab ka eeltulevad  juurimise, wiljakülimise jne. tööd ära määrama, walmistab sellekohase plaani ja määrab  kulud ära. Kui talupoegadel põllutöö teadusemeest  lähedal saadawas ei ole, siis wõib Ülema Põllutöö Walitsuse Põllumajanduse Osakonda palwekirja sisse anda ja see saadab siis asjatundja,  kes kõik need tööd talupoegadele maksuta  teeb. Laenuks antakse mitte eitam kui 7 s°/° eelarweS  äramääratud summast. 25°/° peawad talupojad omalt poolt andma. Wõtame näituseks,  et kõik maade kuiwatamise ja kulturalisesse  korda seadmise töö 1000 rubla pääle on määratud, siis ei wõi laenuks mitte enam kui 750 rubla saada, 250 rubla peawad talupojad omalt poolt maksma, ehk jälle selle asemel ise tööd tegema. Palwekirja juures peab meel tööde plaan ja eelarwe olema. Juurde peab ka lisama, millal tööga loodetakse pääle hakata, millal lõpetada  ja kni kaua aja pääle laenu tahetakse. Laenu ei anta mitte üksnes maade parandamiseks,  maid teda wõib ka siis saada, kui terve seltskond sugu-härgi ja lehmi tahab oSta, wiijapuuaedi asntada, maja ehituse materjali kohale wedada, ühifid wõitegemise kohti sisse seada jne. Palwekirja wormi avaldame tulewases numbris. m. Riigiwolikogu. Koosolek 30. nowembril Arutusele wõetakse kohaliku kohtu uuendamise  eelnõu (teinekordne lugemine). Seletuse» andja Schubinski arwab, et tarwiS on efiti olewate kohtuasutuste seaduse 1. ja 2. para» grahwide, ehk Sigem «ende juurde tehtud tähenduste  juures peatada, mis 1339. a. uuenduste järele kohtuwõimu maakonnaülemate ja talupoegade  kohtute kätte andis. Kohtukomisjon paneb ette neid tähendusi ära kaotada. Pandakse hulk parandusi ette, 23 kõnelejat  annawad endid üles. Waielused kcerlewad jälle selle ümber, kaS wallakohut alles jätta ehk mitte. Korratakse kõike seda, mis esimese lugemise juures ette toodud. Paljud kõnelejad soowitawad wallakohtu allesjäämist, sel tingimisel, et teda uuendataks. Baron Mcysndorff peatab pikalt paranduse juures, mis ta juba esimesel lugemisel ette pani, et wallawanematele luba antaks nõudmise-asju, mis üle 30 rbl. suured ei ole, arutada. Thk wallawanema asemele wõiks iseäralikud isikud selle jaoks walida. Õhtu-Europas, kus niisugused  asutused olemas, lõpeb suur protsent wäikestest asjadest nimelt sääl. Tahetakse koosolekut kella pidada, aga suurem jagu liikmetest lahkub saalist, mispärast  waheaeg wälja kuulutatakse. Pärast waheacga kõneleb seletuseandja Schubinski ettepandud paranduste wastu ja leiab nendest ainult kaks täh-lepanemisewäärilifemat  olewat: Baron Meyendorffi oma ja Schemctewi oma (wiimane kasakate kohtute *ohta). Wõetakse kotztukomisjoni ettepanek waStu, mille järele maakonnaülemate amet ja wallakohtud  ära tulewad kaotada. (Selle wastu hää» letawad ainult parempoolsed ja mõned talupojad  rahwuSlaSte seast). Schemetewi ettepanek wõetakse waStu, baron  Mrysndorffi poolt ettepandud parandus lükatakse tagasi. Kaks Dianat. S 0 Prantsuse kirjaniku Aleksander DumaS ajaloolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Piklep. Teie olete wäga hüä l wastas Arnold, ja ma tuletan ektsellentfile need sõnad meelde, kui Teie minu endised mõlad ära õiendate. Missugused mõlad? küfiS wäeülem. Siin on minu arme, ektsellents, ütles Arnold oma kuulust nimekirja wäeülema kätte andes. Montmorenci laSkiS pilgu selle üle käia. Ja, Ütles ta, siin luuletatud häätegude hulgas on ka neid, mis mind mõnikord olekstmad  mõinud aidata, aga praegusel ajal wõiwad nad minus ainult kahetsust äratada. WSib olla, et Teie põlgtust enda waStu natuke liialdate, ütles Arnold. Mis, ütles nmeülem, sa tead fiis seda, et ma riigiivalitseja wiha ja põlgduse all olen? Seda arwatakse, ja ta mina arwan seda, ektsellentS. Siis, Arnold, rääkis Montmorenei kibedalt  edafi, arwad ka fina seda, et mul sest mingit kasu ei ole, et vicomte d'Exmaise ja Diana de Castro St. Quentinis üksteisest ära lahutatud saiwad, sest kuningas ja madam de PoitierS ei luba wist nüüd mitte oma tütart minu pojale. EktsellentS, ütles Arnold, ma arwan, et kuningas häämeelega oma tütre Teie pojale lubaks, kui Teie aitaksite tale ta tütart tagasi saada. Mis sa tahad ütelda? Ma räägin seda, ektselleats, et meie ku« ningaS Heinrich li. praegusel ajal peab wäga turb olema, mitte üksi St. Ouentini linna ja St. Lorane lahingi kaotuste pärast, waid weel rohkem oma armsama tütre Diana de Castro kaotuse pärast, kes St. Quentini ümberpüramise  juures ära kadu» ja kellest keegi ei tea, kuhu ta jäänud on, ehk küll selle kadumise üle mitmet wiist räägitakse. Teie tulite alles eila siia tagasi, sellepärast ei wSi Teie seda lugu weel kuulnud olla. Mul oli ka tõesti niipalju teisi tegemisi I waStaS wäeülem. Ma pidin kõige päält selle pääle mõtlema, et ma kuninga lugupidamise kaotanud olen. See on tõfi, ütles Arnold. Aga selle lugupidamise mõikaksite jälle tagasi, kui Teie kuninga juurde läheksite ja näituseks nõnda ütleksite: „KõrguS, Teie leinate oma tütart taga, Teie otsite teda igalt poolt, küsite kõikide käest tema üle järele. Aga ainult mina tean, kuS ta on, kõrgus." KaS sina tead, kus ta on, Arnold? küsis Montmorenci kähku. Kõik teada fee on minu amet, waStak salakuulaja. Ma ütlesin Teile, et mul müügi tarwis uudifid on ja Teie näete, et minu kaup halb ei ole. Mina arwan aga, ÜtleS «väeülem, et kuningad  oma teenrite eksitused meeles peawad, aga nende HSSteod ära unustawad. Kui ma Heinrich 11. tema tütre tagasi annan, on tal suur rõõm ja Mk kuld ja tõik aunimed terweS riigis ei näi esimesel silmapilgul seda hääd ära tasuda wõiwat. Aga siis hakkab Diana nutma ja ütleb, et ta parem sureb, kui teisele mehele läheb, ning palub, et ta vicomte d'Ex« maisele wõiks mehele minna ja kuningas, kes kõiki ta tahtmisi püüab täita, tuletab minu kaotatud lahingu meelde, kuna see, et mina taie ta lopse tagasi olen annud, juba ta meelest  ununud on. Nõnda lõpeb kõik see lugu sellega, et vicomte d'Ex«aise õnnelikuks saab. Siis oleks seda tarwis, ütles Arnold oma kurja naeratusega, et vicomte d'Exmaise just selleks ajaks ära kaoks, kui proua Castro nähtawale  ilmub. O, see oleks iI«S mäng, eks ole? Ja, aga see wiimane abinõu on mulle waStik, ütles rväeülem. Ma tean küll, et sul osaw käsi on, aga fiisgi. . . EktsellentS eksiwad minu arwamiSte kohta, hüüdis Arnold. Teie arwate, et ma Teid sellest  noorestmehest miSgi kuriteo läbi päästa tahan. Ei, sada korda ei! Mul on miSgi parem nõu käepärast. Ja see on? küsis wäeülem elavalt. Enne teeme kaupa ektsellenta, waStaS Arnold.  Ma annan Teile teada, kus kadunud hirm peidus on. Pääle selle kannan ma selle eest hoolt, et vähemalt see aeg, mis abielusse astumiseks ära kulub, Teie poeg, hertsog Franz oma kardetawast «vastasest lahti on. Need oa kaks tähtsat toimetust, ektsellents! Mis teete aga Teie omalt poolt minu hääks? Mis sa soovib? ütles Moatmorenci.