nende põllud manast jaotatud olnud ja ka uue «aade reguleerimist ajal rahwa oma tahtmist järele mana moodi jäetud, sellepärast, et kõigil wõimalikult ühewäärilised maad olekfiwad. Sarnaste  põldude harimine on wäga tülikas ja ei lase põllupidamises suuremat uuendust ette mätta.  Sellepärast on fiis ruhnlaSte põlluharimine just efialgfis lapsekingis alles. Ennewanast olnud suurem jagu põldufi ja heinamaid mõisa päralt; talurahwa käes olnud ainult wäikesed saadud keSket metsa GauberS-diädo ja Estofeiu, ning Kunst põld. Pärast mõisa ärakadumist jäi köit maa talurahwa  kätte. (Järgneb) kes endi pahandajale üksi andeks ei anna. „Ma annan sulle andeks." neile weel hääd teemad." HuSsein tõmbaS kukru wälja ja andis pärisorjale 100 brahma hõbedat, aga käskis teda nüüd waikida. Kudas riiet malmiSLada, mis mett läbi ei lase. See töö on -võimalikult lihtne ja ka odaw, kui ka kasu sagedasti  kaunis suur on. S toobi mee sees sulatatakse  tasase tule pääl keetes umbeS Vs naela liht seepi ära. Selsamal wiifil ja niisama palju sulatatakse ka maarjaMd ehk allauni, ka 8 toobi mee sees ära. Sellejärele kastetakse siis riie, mida weekindlaks tahetakse Leha, seebiwee  sisse ja lastakse hästi wett sisse tõmmata. Pärast wõetakse riie meest mälja, pigistatakss tasa üleliigne mesi käija ja kastetakse siis kohe teise wedeliku sisse, seda mõnikord edasi tagasi liigutades. Nüüd uhutakse riie puhta meega ära ja pandakse kuiwama ja seega on mõne minutiga riie mee wastu kindlaks tehtud. Isegi nõnda walmistatud õhuke riie ei lasta wihma läbi. Kui targale naesele walitsuse-krooni peaks pakutama, saaks ta waStama : Tänan wäga, meie naesed walitssmc salaja. Meieaegsed inimesed on juba nii ette- Vaatlikud, et enam õhu-losstfio ei ehita, sest nende pääls ei anta hüpoteegi-wõlgafid. Armastus on pime ja fiisgi näeb ta õnne ikka kahekordselt. Pool elu. .Puhtus on poo! eluiga  !" ütleS kooliõpetaja oma lastele ja küfiS siis Ühte nende hulgast: ,Wis õpetust sa fiit leiad?" See mõtles mähe aega ja wastas: .Siis ei pruugi ennast teisel elupoolel sugugi pesta." Kodumaalt. Kuresaarest. Lahkumiseks. Kui suwe lõpul Saaremaalt ära sõitsin  Norramaale,  fiis ei teadnud weel aimata, et tagasi  enam ei pääse. Kuigi lahkumine ammu enne kaalumist all oli, kuigi mõistlikum näis olewat Saaremaa kitsastest oludest wälja lahedamasse  olukorda, awaramale, tähtsamale tööpõllule  asuda kahju oli fiiSgi minna. Saaremaa oli mulle teiseks koduks saanud.  Wõideldes, kannatades olin temaga otsekui kokku kaSwanud. Walus oli ennast lahti kiskuda. Nüüd, kus ses kõik jäädawalt mäödaS, kuS aeg ja töö mitte enam mõuekS päewakSgi ei luba Saarde sõita, jätan sel teel kõiki oma säälseid sõpru ja tuttawaid, ka «vaenlast, südamlikult  jumalaga! Dr. S. Talwik. Narmas, 2K.X 09. Räägitakse, talumats olla toores, hari«ata,  rumal. Noh, seda ma ka .tükkis" maleks ajada ei taha. Meil, maameestel, pole küll mitte igakord neid peenikstid kombeid ja „ «viisakaid"  sõnu nii käepärast, nagu linnasakstel. Meis oleme lihtsuses üles kaSwanud, ning teeme  selle tõttu üsna arusaamata, mõnikord mõne toore tembu ära, ehk ütleme mõne „tüse" sõna suust wälja. Aga fiiSgi on meil .talumatsidel"  ka oma peenike tundmine olemas. Nn saame wäga hästi aru, kui keegi meiega niisuguse  .saksa moega" ümber käib, mida meiegi juba mitte enam viisakuseks ei pea. Ma mõtlen siin nimelt linna .poesellide" pääle. Need pidada ju ometi kõik peenikesed mehed olema. Aga võta näpust! Paljude juures on nendel lihtrahvaga niisugune tare, pilkaw ja jäme ümberkäimine, et see linnasakste „benehmimisega"  sugugi kokku .passida" ei taha. Ja mõnikord on kaupmees - peremees ise füälsamas  juures ning vaatab sõnalausumata päält, nagu peaks see just nii õige olema. Selle kirjatüki  lõpumoral on see: õige viisakus nõuab, et inimene, keS viisakas ja haritud tahab olla, ka lihtinimesega viisakalt peab ümber käima, vastasel korral anname meie, liht maamehed, temale harimatuse üle küpsuse tunnistnse. Maamees. 1907. aastal on vaestele abi annud: Kaarma-Suurwald 763 rubla raha, 13 tsetw. 10 karu. rukkifid ning 11 tsetw. odre; Abruka vald 155 r. 90 k- raha, 23 ts. 40 k. ruMsid ja 12 ts. 32 t. odre; Torgu w. 430 r. 30 t. raha; Lümmada w. 212 r. raha, 8 tsetw. rukk. ja 4 ts. odre; Kihelkonna «. 406 r. raha, 9 ts. 52. k. riik. ja 9 ts. 34 k. odr-; Kärla w. 580 r. 50 k., 2 ts. 12 k. ruk. ja 20 k. odre; Mustjala w. 324 r. lk k. raha, 11 ts. 14 k. ruk. ja 9 ts. 62 k. odre; Loona w. 215 r. raha, 6 ts. 56 k. ruk. ja 4 ts. 4 k. odre; Pärjama w. 280 r. 93 kop. raha, 8 ts 3 k. ruk. ja 6 ts. 56 k. odre; Leisi w. 211 r. 50 k., 20 ts. 48 k. ruk. ja 21 ts. 4 k. odre; Maasi w. 635 r. 43 kop. raha, 1 ts. 56 k. ruk. ja 60 k. odre; Uuemõisa w. 334 r. 20 k. raha, 20 ts. 53 k. ruk. ja 18 ts. 8 k. odre; Laimjala  w. 240 r> raha, 27 ts. 62 k. ruk. ja 27 ts. 62 k. odre; Koguka v. 305 r. 1 k. raha; Pihtla vald 317 r. 12. k. raha, 15 ts. 40 k. ruk. ja 13 ts. 8 k. odre; Muhu-Suurwald 474 r. raha, 10 ts. 20 k. ruk. ja 6 ts. 16 k. odre ja Hsllama w. 429 r. 25 k. raha. Ruhnu vald ei ole vaeste awitamijeks midagi maksnud. Ju jääl siis vaeseid ei ole- Kihelkonnalt. Nende päevade sees käifiwad  siin meie .Tsemendi vabrikut" herrad Wossidlo Peterburist ja baron Hellfeld väljamaalt vaatamas ja on vabriku asutamise platsi täiesti otstarbekohase leidnud olevat. Tõendatakse, et nüüd vabriku asutamise asiMndel  olla. Enne seda sõita aga hra Wesberg veel Petcrburki ning Berlini, kus asi lõpulikult ära otsustatavat. KaS seekord asi kindlam on, kui endistel .kindlatel" kordadel, ei või küll mitte tõendada, kuid igatahes on Kihelkonna tsemendi vabriku asutamise küsimus seekord jälle  käimas ning hra Wesberg südilt tegevuses. Tartust. Esialgne kodu Rahva Museumile. Endiste EeSti üliõpilaste ühendus Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane tigu 011 hiljuit esimest koosoleku: pidamas. Pääle muu otsustati Eesti üliõpilaStemajale uut osa juurde ehitada, kuhu EeSti Rahva Museum võiks asuda, kuni tema kord enesele oma ruumid saaks. Ehitus võetakse tuleval kevadel käsile. Selle otsuse läbi on nüüd Eesti Rahva Museumi püüetele kindel asjalik alus pandud. Igaüks, kellel midagi on, mis meie rahva kultnralvo  kohta huvitav, võib seda nüüd Eesti Rahvus Museumi kätte anda - kindel hoiupaik ei puudu mitte! .Post." Tahkurannast Aasta seitsme  kaheksa  eest heitis keegi Saaremaa Mees ühe siinse neiuga abielusse ja asus kusagile Mustamere kaldale elama. AaSta S—4 pärast tuli ta Tahkuranda tagasi ja reisis hiljem Siberisse asumisele. Mineval aastal tuli ta ka süält tagasi ja nüüd ehitab enesele siia maantee kaldale  liivakingu otsa majakest. Sellest võib järeldada, et mõned inimesed kodumaa liivakingul  arvavad kergema üraelada olevat, kui Siberi laanedes maaomanikuna asuda. Pange seda, rändamiskhimuliftd, tähele Z „M. K," Lätimaalt. Miitawijt Keegi 13 aastane tütarlaps  oli pliida eeS tööd tehes kogemata oma MM põlema Mõnud. Üleni tuks jooksis tüdruk kõrvalisesse tuppa, kus perenaene aga, ei tea «is põhjusel, teda süült wälja ajas. Tüdruk  jooksis hoowi püüle, kuS tuli tuule käeS wsel suuremaks läks. Telefoni kaudu kutsuti politsei ja arst kohale. Politsei ilmuS, kuid arst mitte. Wiimans vabandas, et tal tarwiS olnud enne oma haiged wastu «võtta. Tüdruk wiidi haigemajast. Kõik ta ihu on ära põlenud,  ja et arstiabi hilja anti, pole paranemise püüle mingit lootust. m. Lätimaalt Kahsnaese meeS. Kümme  aastat tagasi kadus ühel Palsmarki walla talupojal naene ära. Et naene lapse maha jättis, siis «võttis mees endale teise naise- Tänawu  sügisel tuli äkitselt kadunud naene mehe juurde tagasi. Mees «võttis ta wastu. Õpetaja protesti pääle, et miks ta kahte naest oma majaS peab, wastaS mees, et wana naene olla ka tale armas. m. Kaugemalt riigist. Peterburist. Hiljuti toodi Maria-Magdalena  haigemajasse «vabrikutöölise raskejalgse nacne, kes ennast ära kihwtida tahtnud. Õnnetumal  oli 4 last. Mees oli ähwardanud teda maha lüüa, kui ta weel wiiendama sünnitaks. Sellepärast oli naene otsustanud ise ennast ära surmata. Haige seisukord on lootuseta, m. Paljud poissmehed, kes restoranides sõömaS käiwad, on kolera rvaStu uue abinõu tarwitusele wõtuud. Et kolera patfillufid söögi nõude päält ära häwitada, kallatakse nende pääle piiritust ja süüdatakse põlema. See on küll hää, kuid kardetav: abinõu. Keegi wabrikuomanik oli niimoodi oma habeme ära põletanud, m. Warschswist. Wiimasel ajal on ajalehtedes  palju kuulutust ilmunud, kus «saiaraha" eest mitmesugust «väärtasju lubatakse saata. Sagedasti puudud niisugustel kuulutustel õige adress. Kui raha ette ära makseti, siis saadeti kas lõlbmataid asju ehk mitte midagi. Nüüd on paljude petetute poolt Warschawi üiempolitseimeistrile  selle üle kaebtufi saadetud. Asja hakati uurimo. Tagajärg oli see, et terme kari juulisid kinni pandi. Mitmed nendest oliwad  niimoodi «sehwti" tehes omale suured kapitalid  korjanud. m. Kiiewift. Keegi keskkooli haridusega kerjaja  oli pääle isa surma suure «varanduse pärinud.  Teine wend, keS ka oma jao oli saanud, matsis langenud «vennale tema osa rahas wälja. Wiimane läks oma seltsimeeste kerjajate juurde tagasi ja hakkas nende abil pärandust «läbi lööma." Tcrwed päewad hulkus ta nendega,  pasunakoor ees, mööda linna uulitsaid, loopis inimeste sekka raha laiali jne. Kui tale nõu anti raha hoida ja korralikult elama halkata,  waStas ta, et ta ei taha mitte ainult kurwasid, maid ka rõõmu päiwi oma sõpradega üle elada. m. Kotvuost. Üle 100 katoliku usku talupoega  RoSfiiM kreisist ja teistest saldodest on ajalehele „Retshile' oma allkirjadega awaliku kirja saatnud, milles nad talurahwa põllupanga rahwuslise politika üle kurdawad. Põllupank on ostnud ja kawalseb osta suurel armul mõisaid,  millede maadel nemad juba kaua aega töötanud ja manaks saanud. Need panga poolt ostetud mõisad saada nüüd ära tükeldatud ja ainult Weue õigeusulistel? talupoegadele edasi müüdud, kuna aga katoliku usku leedulastele  mitte jala täitgi maad ei müüda. „M. K." Kasamst. Keegi siinne Üliõpilane tahtis oma armsaga mõned lahked sõnad rääkida. Et wümase man-.-mad teda majasse ei lasknud, siis wõttis ta selle jaoks rätsepa käest politsei pris- Lawi ja linssmahi mundrid ja tungis pristawi wormis ja male linnawahi saatel oma kallima korterisse, kus ta neidu politsei nimel näha tahtis. Enue meel, kui ta neiuga kokku sai, tunti ta ära ja wiidi politseisse, kuS ta kõik puhtasüdamliselt  üles tnnmStaS. Eba-linnawaht jooksis  oga ära. m. Hersonist. Kohaliku linnakooli I. klassi 13. aastane õpilane Guljajew oli enesele sellepärast  kuuli pähe lasknud, et järeleksami! ülesannet  malmis ei saanud. Eksamile minnes olnud poiss terwe ja elurõõmus. Kui ülesanne Välja ei tulnud, läinud ta koju, uwtaud M 60, Saarlane 1909