Uu. st aastast on Saaremaal 2 Vanemat  ja 16 alamat urjädnikku ja 27 korrawahti  ljcrpgXunini) stsfe seatud. Wü«asuft  on I mamm jalamees, 21 nooremat jalameest ja ü hobustega. Palk on I wanem urjadmkule SBO rbl., alam urjädnikkudele 529 rbl., hobustega kvrrawahtidcle 460 rbl, wancmaie jalakorrawahile 360 rbl. ja ala«atele jalakorrawahtidele 300 rbl. aastas. Ülemaalt kirjutakse ajalehtedele rohketest inimeste kinniwõtmisteft ja nende mahalaskmistest sõjamäe poolt. Kas on waldade wakumaa-omanikkudel  õigus isiklikult maaomanikkude esialgsetest  kogudest Riigi volikogu walim-.stets osa wõtta? Selle kohta on, kuidas kuulub, Rannu wallaivalitsus sisemiste asjade ministeriumist  juhatust küsinud, ja teate saanud, et kõigil isikutel see õigus on, kellel maakonna piirides wahemalt aaSta aega päriSomanduS ehk eluaegse omaks-pidamise põhjal maamaksu üll seiSwat maad ehk muud lnkumala warandust on- illemaa wakumaa sarnane on Saaremaa talurendimaa.  3!önda andku siis siin ennast ka kõik talukohtade omanikud üles. Kaarmalt. 4. jan. wiidi 4 meest kordnikkude läbi linna ülekuulamise alla: 2 Elme poissi kisklemise ja sõjariistade tarmiiamise pärast ja 2 Loona meest ässitamise  pärast. Kurjal ajal on ka Kaarma!  hüüd kuulda: nii äratas Kaarma Munakoor sma juhataja enne jõulust laulu ja märguga üles. Kooris on praegu 12 mängijat, kes kõik ühel meelel mängu edasi püüamad, ehk küll kokkuharjutamiseks miimel mereta 10 ara käia on. Aga muusika armastus nende liht maameeste juures on imekspascmise wäärt suur; «õuel on mär.gutundmine ja osiuouS just kui sisse sundinud, ja sääl ei waadata raskuste psäle. Püha kihelkonnas, PihtlaS on üks mees kiuni wceivd, keda põletamises süüdistatakse. Mustjalast. Loota on, et ks Mustjala kroonu wiiaaposd walitsuse poolt zäädamalt  kinni pannakse. Kohane rah waS olla selle üle riigiwalitsuscle palme saatnud. . Musist las ei ale mitte tah-iud meifarammist wägiwaldset kinni panna. Selle üle mlewaS numbris pitkemalt- Poidelt kirjutatakse, .Postimehele" ei sõjawegi sõäl olles rahwaga  » iisekaSti ümber on käis  u d, mitte aga nõnda, kuidas see Ülemaal sündida. Pärnumaalt kirjutstab .Postimees": Enne jõulupüha tegi .rahwa koosolek" otsuseks, malla ametnikud, l palka maha wõtta ja rvalla maksusid waranduse järele jagada. Rüüd on soükogu otsustanud, et walla ösr.'tiükude!e kitdist palka edasi tuled maieta js Ballawaksusid endist wiisi hingede väAs jagada. Briljandist. toimetaja hr. Peet kes hiljuti kinni wöeti, on wangiS ära surnud, teatab. „Päeir-leht." ./Senna" ise on, nagu „ PoSti mehele" nataiakie, kmvi psndud. Labanainsustele ja wolikogudele kirjuranmat kobalit rahwakoolide inspektor ja kommigiar ette, ärgu nad kooli õpekeele ega mu:; ai us muuXUvsi ette wõtku; prcn.-utn 'e.tuen lärcle on see raske süü-.cf.u. Kuna Wolncgu sellegipärast cndistelc  t?su-:c.» t'.n.t..ns liwad, v» nad nüüd muutunud asjaolude tõttu oma endiseid otsust pehmendanud ja muutnud- Tartus peeti 30. dets. 1905 «allakirjutajate  koosolekut Karskuse Sõbra ruumides,  mis armu poolest «väikene oli. Tähtsamaks küsimuseks läbirääkimistel oli «vallamaksude jagamine. Läbirääkimistel jõuti otsusele, et kui «vallamaksu praeguse korra järele tahetakse jagada, siis karta on, et «väljaspool malda elawate maata isikute käest seda maksu peaaegu wõimata on sissenõuda. Sellepärast arwatakse kohasemaks  maksu ärajagamise juures rohkem maksjale waranduSlist seisu aluspõhjaks wötta ja maksjad klassidesse ära jagada. Nagu Tartu Saksa leht kuuleb, on ajaleht „Uudised" kiudralkubcrneri käsul kinni pandud. Ka Ajaleht „Olewik" on kindralkuberncri  käsul kinni pandud Õöl 9./10, januaril otsiti politsei poolt sõjamäe abil üleõpilaste kooselumaja, arstiteaduse üliõpilaste ilube ja „Uudiste" kontor läbi. Mitmed isikud on kinni -võetud. Tartumaalt. Rõugu mõisa omanik von Anrop suurendas oma wo'nakate paika kümne rubla wõrd ja kinkis jõuluks igale mehel- meel 10 rubla. Wallale lubab ta iga aaõta 25 sülda puid anda. Eeskujulik tcgu Me-e pool ci ole mingil käärimist kunagi olnud ja ka teised liikumised ei ole fiin säärast hoogu wõtnud, kui mujal. Meil on kõik rahulik ja iluS. Nii kirjutatakse „ Postimehele". Walgast. Laupäewal 31. dets. jõudis siia kindralkubcrner Sollogub. Inimeste ilma kohtuta sõjamäe poolt mahatapmise üle olla ta maga pahane olnud nii teatab „PostimeeS-" Kindral-kuberneri Walgas käimine ja üksikute wäesalkade ülemate üle, kes oma woli kurjasti pruukisiwad, pahameele ja kareduse awaldamine, on siinse rahwa pääle rahustawalt mõjunud. Walgas on raamatukaupmees Fr. Karlson kinni mõnud. Pääle tema kinniwõtnnse on tema trükikoda seismas Tallinnast. 5. januari õhtul wõeti siin mangi: Dr. KF h l e r, Dr. Lüüs ja Dr. Nt asi n g. Linnawolinikku adw. PoZkat olla la tahetud kinni mölla, ei ole aga kodust leitud. Tallinna linnapää Hiatsintow on ühe osa linvawolimkkude palme pääle otsustanud oma ametist lahtipalumise kirja tagasi wõtta. Nagu kuulda, on Hiatsintowi ametist äraaSluimse nõu sellest tulnud, et kurjad keeled launujmu laiali oliwad laotanud,  nagu oleks tema kaaSametnikud linnarahadcga seaduse wastasel wiistl ümberküinud.  Kuid remideerimisel on linnakassa  täielises korras leitud olewat. Harglast. Laanemetsas lasti, nii kui „ Postimees" 2K7 teatab, kolm meest maha. ASM kohta kirjutatakse „ Postimehele'' ligemalt: Vallakirjutaja Eichenbaum, Gr.-õigeusu kihelkonna koolivpstsja Rätsep ja rätsep Leosk lasti 28. dets. maha. Eichenbaum olnud alles mõned nädalad uue koha paal töös, leitud kodust, kutsutud wälja ja lastud maha. Kooliõpetaja Rätsep olnud lähedale WeZkrl: poeg saadetud järele, tee püül mindud Wasru, wõetud kinni, seotud kc-netraad; tulba tulge ja kahe! sa kasaka püssi kuulid teinud ta ' elule otsa. Küll as-mud preester ülcs, tunnistanud tts süütaks, lubanud kõigega tema Kütaufs eest wastutada ja palunud pölwik, et teda elusse jäetaks, kõik ei aidanud midagi. Seitse last, mõned weel üsna wäikesed, jäiwad waesuses maha. Ema on nendel juba warem surnud. Leosk wõetud külast kinni, wiidud Koiküla mõisa, sääl mõistetud  kohuS, seotud mahtra külge ja antud kaheksast püssist hootuld. Teel Koiküla mõisa olnud Leoski nägu meriseks peksetud ja hambad sisse löödud, nii et ta enam kõneleda ei ole saanud. Kooliõpetaja Rätsep  oli juba üle 20 aasta oma koha pääl ja köigipidi lugupeetud mees. Ta ei olla ialgi riigiwalitsuse waStu sõna lausunud, ainult rahwasaadikute otsuseid lugenud kord ette ja noominud rahwast kurjategude ja wigiwalla eest eemale hoida. Üleüldse on Koiküla ja Laanemetsa wallad ühed waikseinatest, ei ole nendes weel riisumist ega põletamist ette tulnud. Lätimaalt. Riiast. Kuberner awaldaS 7. januaril päewakäsu, kus kõik meeleawaldused ja kokkukogumised keelatud on; kõik hoowiwärawad  ja mamuksed uulitsa poolt peawad  kella 5 p. l- kuni kella 6 hom kinni olema. Nende määruste wastu eksijaid  karistatakse rahatrahwiga kuni SVO rublani ehk arestiga kuue 3 kuuni- Sõjawügi alaliselt meie maal. ,Düno-Ztg." kuuleb kõige paremast  hallikast, et Peterburis otsuseks olla tehtud Läänemeremaid Peterburi ja Wilna sõjamäe ringkonna alt ära lohutada ja kõige lig.mal ajal iseseiswat Läänemeremaade  sõjamäe ringkonda asutada. Läänemeremaades  alaliselt seisma sõjamäe hulka tahetakse m ärksalt suurendada ja temale seatakse iseäralik ülemnS. 9. Jan Üleüldisest streigist ei tulnud midagi wälja. Jgalpool oldakse tööst Meeleolu  on rahulik. Uulitsatel liiguwad sõjamäed. Wõnnu maakonna waldade asemikud pidasiwad 4. skp. Wõnnus selle üle aru, kuida wõimaük oleks maakonnast raske! hädaohtu, mis sõjamäe ilmumine toob, ära hoida. Koosolek, millest 46 walla asemikku  osa wõtstwad, jõudis ühel meelel otsusele, nagu „Balt. Westn." teatab, et rahwa suure HSwituse eest päästmiseks tarwis on l) otsekohe asjaajamine jälle seaduslikkude wallawalitsuSte kätte anda, 2) maksusid jälle maksma hakata, ehk küll ainult osalt, sest et ajad wäga rasked on; 3) kõik sõjariistad kohe wallawalitsuSte kätte ära anda, kes neid ühes nimekirjaga maakonna politsei ehk sõjamäe kätte peab toimetama; 4) kõiki mid, kes põletanud, tapnud ehk muud rasket kuritööd teinud, politseile ehk sõjamäe juhatajale wälja anda, niisama ka kõiki neid, kes rahwast sõjariistus wahtuhakkamisele ehk wägiwallategudele  üles kihutanud. WiimaSte kohta pcaksiwad wõimalikult kõik waldade liikmed salaja! hääletamise! otsust andma, et mitte ilmsüüta inimesed ei kannataks ja kellegi! kättetasumist karta ei oleks. Mitatvist „Olewik" toob järgmise teate: Kuuramoa irallokohtutele ja wallawalitsuStele  on luba antud, protokollisid Läti keeles kirjutada. Ainult kõrgemate kubcrmanguasutuStega läbikäimiseks jääb Wcne keel. Sedasama teatawad ka Lätilehed. Mitawis, 9. jan. Mässulised on, sel ajal kui wallakassad nende käeS oliwad, kogukondade raha enesele wõtnud. Torma FS 3, Saarlane 16