5) Põllumeeste matmisekaSsa põhjuSkirjade  lübiwaatamine ja kinnitamine wöcti ette. PõhjuSkiri aõcti waStu ning otsustati,  et asutajad liikmed kirjutamad põhjuSkirja  notariuse juures alla ja soadawad kuberneri herrale kinnitamiseks, ja niipea kui torivilik osa liikmeid kaes on, algab matmise kaSsa oma tegewust, mille üle teada antakse. Teised päewakorras olcwad küsimused jäeti aja puuduse pärast järgmiseks korraks. Lõpuks laulti rügiwolttogu liikmetele elagu!" ja saadeti Eest: saadiku hr. Tõnissoni läbi esimese koosoleku puhul paale Riigi wolikogu awannft järgmine terwituse telegramm: „Ecsti rahwa saadikutele soowib kodu. maa kasuks tõotamistks termist, jõudu, edu. Saaremaa Eesti Põllumeeste SeltS-" Koosolek loppis kellu 7 õhtul—  Kuresaare linnakooli õpilased ja õpetajad on igal kewadcl ekjamide eeS jaluluskaigu  linnast wälja teinud, mis selle mõjul, et koolil oma pasunoioor on, küllalt maitserikkalt toime pannakse. Niipea, kui metS lehte hakkab lööma, hakawad ka õpilased  seda päcrva ootama. Sel aastal oli jalutuskäik palju täielikum, kui endistel  aastatel. Hommikul oli ilus ilm ja lahke tasane tuul, ning mürske, puhas õhk suurendasiwad  jalutajate rõõmu. Sel päewal unustafiwad õpilased talwese mure, et Wõikfiwad cksamidile uue jõuga waStu minna. Pasunapuhujad mõisimad oma töõwiija tunda anda. Kui igal aaStal õpilased muusikast kindla tahtmisega osa wõtawad, ja kui muusika juhatus endise hoole all edasi kestab, siis ei jäe koor nõrgaks, ehk küll paremad, s. o. nälja harjutatud mängijad igal aastal, kui knrsuie lõpetajad, wälja aStuwad. Kohalise Saksa nädalalehe 16. number  toob oma weergudel järgmise huwiiawa  „jahiloa" : segased õigusemõisted meil see! wa!il'twad, seda näitab nende päemade sees juhtunud jahilugu, mille tõsiduse eest meie oga mitte wasmtada ci wõi. Keegi kütt linnast oli omale maal jahikoha rentinud  ja sinna jahile läinud. Kuna tema puu taga iStub ja luurab, tuleb talupoeg puu tagant ja pärib temalt käredate sõnadega  järele, mis õigusega tema isin püssi tohib lasta. Püsti tõustes näeb aga kütt, et talupojal hanemunadega täidetud korw käsiwarrsl  ripub, mis ta mitmest pesast kokku korjanud. .Hm. arwab kütt ma olen siin jahl õiguse rentinud, ning munade päüle näidates küsib ta: mis sina teinud oled? Kohkudes põrkab talupoeg tagasi; wälgukiirustl  on aga kütt korwi tema käest ära kiskunud ja talle ühe rr-asiu kõrwu põletanud,  rõowiiud munad ükshaawal- icma wastu paad puruks peksnud ja hüüdnud: Seks korraks olgu sell,st küll, leian ma sind aga weel ükskord sstn oma jahlpiiri püült, siis tuled ta rahukohtuniku ette >" Hawitaw oleks teada saada, mis Saksa leht lugudega, „Mille tõsiduse eest tema wastuiada ei wõi" nõidaia püüab, nagu oleks meie juur-s arui-iLminc õigusest puudulik.  Selle juures on kaunis iseloomulik,  kuidas leht nühiawa lõbutundega sesa osa juhtumisest kirjeldab, kus jahimees linnast  Matsile „wastu kõrwu põletab"ja munad üks haawalt ta! pähe puruks peksab. Tribun. Puhast Nc-gu teada, on Saaremaa talumaad «aga tbkaidotvd olekus, wis maaxidau.isik suurt kahju toob. Sest esiteks ov waspidajed selle läbi üks teise mõju all ja ei wõi siis igaüks oma tahtmise  järele maad tarwüada. Ning püüle seda nõuab paljudes tükkides olew talukoht tema pidajalt palju rohkem aega. Seda ära nähcS on juba suurem hulk pärismõisa  omanikkusid oma talumaad krunti panna lasknud, ehk küll ka siin mõndagi weel soowida oleks- Selle tõttu on ka ärksamad kroonu talukohtade omanikud soowi awaldama hallanud, et ka kroonu talukohad kuidagi krunti pandud wõiksiwad saada. Hiljuti oli see küsimus ?s Saaremaa  EeSti Põllumeeste SclisiZ läbirääkimise  all. Sää! tuldi otsusele, et kroonu, talude krunti panemine wäga tarwilik on ja määrati selle üle lendleht wälja anda, tns rahwast krunti panemise kasudega liitmuStatalse.  Ka srwati lähendatud koosolekul,  et kruntipanemine kahel teel sündida  woib: 1) kui taluperemehed oma wahel kokku lepiwad ja 2) kui seadus wälja tuleks, et maad sundusliselt krunti pandaks. Nii häSti ühel ehk teisel juhtumisel peaksiwsd aga kroonu talude omanikud selleks ette Valmistatud saama. Ka TahulaS on talukohad tükeldatud. Et siinsetele peremeestele  krnutipimemlse tähtsust selgeks teha ning neid selle küsimusega üleüldse tutwuStada, selleks oliwad nad ärksamate meeste poolt kottu kutsutud. Siin tuli aga awalilulS, ct peaaegu kõik taluperemehed  krunti panemise waStu on. Enamisti  kardawad kõik, ct siis chk juhtuks ainult halba maad saama. Seletusid, mis kasu kruntipanemine toob, et maade kruntipanesttne taluperemehele -võimalikuks t-eb isesciSwalt oma maad paremini harida, oliwad asjata. Köit uucnduS on raske tulema, nii ka maade kruntipanemine. Ärgu tüdinega kruntipanemise sõbrad töötamast.  Külap wiimaks asi nii kaugele läheb, et taluperemehed ära näewad, et kruntipaneminine  tarwilik on, ning ct nad edaspidi  elunõuete! oma maad kruntima pcawud. Pärnust. 27. apr. õhtul oli hra caiiä. Nigol, kes mõlemates gümnasiumides usuõpetuse  ja EeSti keele tundisid annab ja St. Elisabeii koguduses proowi aastat peab, „PoSt " teatel kinni wõetud ja wangitorni wüdud, kuna korteris pristcuvi poolt läbiotsimine toime pandud. Nüüd on ta jälle lahti lastud. Kinniwõkmised keSLawad „Retschi" teatel edasi. Esmaspäewai, 1. mail -võeti craadwota: Wilmann kinni, keS neljakuulise  äraoleku järele Peterburist sinna oli sõitnud. Tmipäcmal, 2. mail oli s'ünga raamatukaupluses läbiotsimine. Ehk küll midagi kahtlast ei leitud, maeti kaupluse omanik fiisgi kinni. Keegi W., keS hiljuti sada hoopi oli saanud, wöeti neljandat korda kinni. Linnas on täieste rahulik. Pärnust kirjutab ~Kodumaa:" Wiimaks on see ometi sündinud, mida tcrwe Pärnu maakonna kooliõpetajad ootasiwad ja igatsesiwad  Pärnu maakonna rahwakoolide inspektor hra Proschläkowile on ülemalt poolt kindlasti ette pandud, et ta wiidimata  oma siinse koha päcilt lahkuks ja ennast lahu wõtaks Ta on zuba 15. apr. rahwakooüde inspektori ametist lahkunud. Kuulu järele lahkuda ta hoopis sellest ametist  ja minna Bobruiski linna gümnasiumi kooliõpetajaks. Kooliõpetajad wöiwad jälle ulakamalt hingata. Ema pooleteise aastase ametiaja jooksul on ta kooliõpetajatega kui orjadega ümber käinud ja nõuda ütelda kooliõpetajate kohtadega kaubelnud. Pärnu maak rahwakoolide kohuseid täidab ajutisel-.  linnakooli inspektor hra Feodor ZiklinSkl), kes oma sõbraliku oleku pärast üleüldiselt armastatud js auustatud on. Tallinnast. hakkab mai kuu keskel Tallinnas iseäralises wäljaandes  ilmuma. Neil päiwil hakkas Tallinnas uus püewaleht „Waatle ja" ilmuma. Toimetuses  on palju endiseid „ Teataja" kaastöölilisi.  Lätimaalt. Miitawist. Ajutine kindral-kubcrner annab „K. K. lehele" teada, et kõik monopoli  poodide ja uwllamajade rüüStamiSte läbi sünnitatud kahjud kohaliste waldade pääle saamad pandud. Talemi häätegew Läti selts, mis rewolutsionüridels 500 rubla sõjariistade muretsemiseks andis, on walitsuse poolt kinni pandud. Linnas on kuberneri kuulutused wälja pandud, kuS teada antakse, et streikijaid,  kes politikalisi meeleawaldusi toime panemad ja streigist osawõtmisele kihutawad,  kuni 3000 rublani wõi kolmekuulise waugistusega karistatakse. KeS wägiwalda tarwitab, antakse sõjakohtu kätte. Römershosist. Et sõjaseadus ja kohus siin pool täies jõuuS on, näeme sellest, et alles 19. aprillil soldatid 3 meest maha lasksiwad, kuna üks taluomanik 150 hoobiga lahti pääsis. Kslnetseem-MiwenhofiS oli nagu „Rishsk. Wed " teatawad, kroonu poolt esimene maaandmine ilma maata inimestele.  Rent määrati 150 wakamaa eest 10 rbl. pääle. Rent on sellepärast madal, et ma peaaegu paljas turbasooS on, mida ainult suure kapitali ja töö abil kõlbulikuks  põllumaaks wõib teha. Ka ei ole karja- ega heinamaad olemasgi. Isegi joogiwesi puutub. Ainuke asi, mis asunikkude  elu kergendab, on ligiduses olew teliskiwiwabrik,  kuhu nad tööle wöiwad minna. Maricnburis on „Rig. Rund." teatel  dragunide poolt 4. naesterahwale, kes kirikus korratumalt endid üleSpidauud, ja kolmele kooliõpetajale ihunuhtlust antud. Kaugemalt riigist. Peterburist. Sisemiste asjade minister  Stolöpin ütles ministeriumi ametnikkude  waSLuwötmise!: Meie ministeriumi!  on haruldane raske töö ees meie peame scaduseplaanifi walnnStama, kudaS talupocgufi teiSte seijustega üheMäärilisekS tõSta, peame kohatisi walitjusi muutma, peame tecwet walitjuse laadi elu nõuete järele seadma. Mina usun, et seaduslise korra kindel ja agar hoidmine seaduSliSte abinõuudsga loomise tööd wõtmalikukS teha aitab. Meie kohuseks on, oma harjumist  rahwa Ivalltud Meestele abiks anda. R i i g i n õ u u k o g u awamine. Inglismaa eeskujul on ka Wenemaale kaks seaduseandwat kogu tahetud anda' riigiwolitogu, mis Inglise alamkojaga kokku käis, ja riiginöuukogu, Inglise lordide ülemkoja  eeskujul. Nagu teada, awati riigiivolikogu  tegewuZ reedel, 27. apr. Mõni päew hiljem awati ka riiginöuukogu, kus 196 liiget osa wötawad, kelle hulgast pooled Kõigekõrgemalt poolt nimetatakse, teised aga wslitakse. Awamine sündis laupäewal, 29. aprillil. Pärast pidulikku jumalateenistust aStusiwad riigisekretärid SolSki, Frisch ja baron Üksküll kõnetoolile. Wiimane luges Kõigekõrgema käsukirja ette, milles praeguste  istumiSLe aiaks president, abipresident ja 89 liiget ära nimetatakse. Pääle selle loetakse teine käsukiri ette, kus S. K M 19 Saarlane 1906