oli ju metsa teesid nii palju olemas. Kuna mina enamuse poole hoidsin, nägin ma, kuidas Spreen öhetawatel palgedel oma südame wangistaja jälgedest,  keö ema ja kahe onutütrega seltsis, ennast juhtida laskis. Meeta oli wiimaks jälle tagasi ja kandis daamede shallisid. Weel selsamal õhtul jutustas mulle Spreen temaga juhtunud õnnetusest järgmiselt: Ta oli wähehaawal ikka kiiremalt sammudes  wäikesele seltskonnale ligi jõudnud, sai söbraliselt  wastu wöetud ja sattus preili Elleniga lõpuks niisugusesse häaõse jutu hoosse, milles selle armsuste ja hääduste külg selgesti nähtawale ilmus. Häkitselt tuli Meeta nõnda mõlemate ligi, kui nad, ilma, et nad seda märkasiwadki, juba tükk maad seltskonnast järele oliwad jäänud, ja ütleS: „Ma pian anulise preilile meelde tuletama, et siin palju metsa marju leida on." „Ja, aga ma ei näe siin ju ühtegi neist?" küsis eksitaiv-ilus tüdruk seisatades Ma tahaksin häämeelega korwitaie marjadega ootamata teiste ette aStuda." „00, siinsamas ligidal," sosistas mahe Meeta, ja nägi selleks liig auuS wälja, „sääl puuraidujate  teed mööda kaks-kolm sada sammu edasi astuda, seif. b kasekoorega kaetud onnikene metsaülemate  tarwis halwa ilma aja!, süäl ümbruses on nii mis punab maasikalt». 00, ma !ean seda metsa wäga hästi. Aga ma toon armulise preilile  enne ühe korwikese. ma olen silmapilk tagasi " Ja ära oligi ta, hoolimata sellest, et noor nasterahwas  teda tagasi hüüdis, kellele üksinda ole? Spreeniga mitte küllalt kohane ei näitanud olema. lJärgneb.Z Mõndasugust. Kerjaja miljonär. Kaks aastat tagasi suri Nizzas Wene alam A. Filler, kes mõni aasta enne oma surma Odessas oli elanud. Ennast kerjajaks tunnistades,  otsis Filler säälse Wene konsuli abi, temale määrati ka abiraha, mida tale konsulatist igal kuul wälja makseti. Pärast surma leiti, et Filleril kaks miljoni franki pärandust järele oli jäänud, mida ta omas testamendis kuulsa miljonäri, August Rotschildile,  Parisis, pärida oli jätnud. Oma testamendi lõpule oli ta kirjutanud: „Raha raha juurde." Seda testamenti mitte makswaks pidades, pöörsid Filleri pärijad, nende hulgas endine odessa rahukohtu kogu teender Dobrjanski, tuttawa Parist adwokati Labori poole, paludes, et see testamendi tühjaks tunnistamiseks  protsessi algaks. See ei leidnud aga protsessi  algamiseks küllalt Põhjusi olewat ja andis pärijatele nõuu, otsekohe August Rotschildi poole pöörda. Parist miljonär wõttis ka pärijate palwet kuulda ja andis neile 800,000 franki, mida pärijate wahel ära jaotadi. Muidugi sai ka Dobrjanski oma osa. Kodumaalt. Kreispolitsei muudatus, mis hiljuti sisemiste asjade miniSteriumis arutusel oli, siis oga tagasi lükati, pidada nüüd, nagu „Birsh. Wed." teatab, uuesti arutuse alla wõetama. Arwatawaste wöelakse seda nüüd teisest waatepunktist käsile, kui siis, kui seda esimest korda arutama hakata. Wöib olla, oleks siingi kasulik juhus, ühinemist riiklise politsei ja kohaliku oma. valitsuse woimude vahel jalale seada, mis maale ai« nult kasu tuua wöiks. Karskuse kuratoriumidele on raha. ministeriumi poolt juhatus antud, et kuratoriumid ainult  niisugust obinöuusi tarvitusele wõtaksiwad, mis otsekohe, praegusel pilgul, joomise vähenemiseks mõjusfiwad;  niisugused abinöuud, milledest ainult uskuda võib. et nad lühema ehk pikema aja jooksul niisugust möiu avaldada wõiksiwad, ei pia kuratoriumide programmisse  ülesvõetud saama. Kesk-pöllumeeste seltsi asutamise kohta teatab »R. Westnik/ et Riia Läti seltsi põllumajanduSline  jaoskond ühte pöllumajanduslist kesk-seltsi asutada plaanita b, mis kõiki põllumeeste seltsist meie maal ühendaks, ja pani sellekohalist projekti põllutöö miniSteriumile ette. Projekti oli tähendatud, et seesuguse  keskseltsi asutamine vaga soovitav oleks, sest et üksikute! seltsidel see üle jöuu käib, mitmesugust põllumajanduSllkka  ettevõtteid läbi viia. Nüüd on põllu- töö departemangu poolt juhatusi saadud, millede põhjusel  plaanitatawa keskühisuse pöhjuSkiri lõpulikult kokku seatud saab. Selle ülitähtsa aSja igakülgseks läbi arutamiseks mötlel Lati seltsi pöllutööline jaoskond tulewa aasta jaanuari keskel kõikide Liiwimaa põllumeeste seltside saadikuid kokkukutsuda. - Nagu ustawalt poolt kuuleme, on kauaaegne kohtu palati kantselei kirjutaja hra Piip I. Wõru ülemataluruhwa  kohtunikuks kinnitatud. Hra Piip sõidab neil päiwil oma uue koha pääle Mõrusse ära. Wiljandi Eesti põllumeeste seltsi koosolekust 14. nowembril olid üle 70 seltsi liiget ja hulk wöõraid osawötmas. Oli president hra P. Heiurichson koosoleku  owanud ja kirjatoim. hra H. Kodaras minewaSte koosolekute protokollid ette lugenud, mis muutmataltj wastu wõetud said, teatas esimees, et Viljandis uus selts, nimelt kaubatarwitajate ühisus alumisel on, ?es ioowib, et põllumeeste seltsi liikmed, keS ioowimad, ligi aötuksiwad. N. Hansson annab uue ühisuse loomu ja asutamise üle pikemalt aru. Mõned küsiwad, kas see soowitaw oleks, era ühisusesse astuda, kuna põllumeeste  seltsi! omal nöuu olemas on, ise kauplust sisse seada; teiselt poolt tähendaks?, et põllumeeste seltside kaupluse asutamiseni weel palju aega wõib minna, lest et praegused pöhjuskirjad suuremat kauplemist ei luba. P. Waldt ja H Raid soowiwad norma! pöhjuskirsa wastu wötmist, mis laiemat kauplemist wöimalikuks teeb; selts on selle poolt. R Hansson seletab, et põllumeeste seltsi liikmed, era inimestena, kül uue ostuühisuse  liigeteks wöiwad hakata, aga mis seltsi kauplusesse  puutub, siis on tingimatult maja, et selts smnepäralisemat  kauplust kunstsõnikutega jne. iseseiswa t edendada  püüaks, sest ainult kaupluse läbi wõiks seltsi sissetulekuid  suurendada. Soowitatakse, et koosoleku lõpul need, kes soowiwad, uue ühisuse põhjuskirjale. mida wiibimatalt kinnitusele saadetakse, alla kirjutaks. Seltsi liige R. Hansson kõneleb selle üle, „Mis takistab meie edenemist?" millele kiidu awaldus ja lühike  läbirääkimine järgnes. (Kõne edespidi pikemalt.) Mõned uued liikmed saiwad wastu wõetud ja teised järgmiseks korraks ette pandud. Kassapidaja hra Barens andis tänawuse näituse üle aru, mis järgmine on: Sissetulnud: Platsiraha . 122 r. 45 k. Piletite müügist 1112 „ 65 „ Näituse nimekirja müümisest.... 64 „ 85 „ Näituse oja puhwetist 265 „ „ Kingitud kuue pudeli weini eest . . . 2 „ 40 „ Minist. poolt koduse käsitöö tarwiS antud 50 „ „ Näituse häakS kingitud 4 „ „ Müüdud asjade protsendi raha ... —,,62 „ Pühapaewa õhtusest tantsu pidust . . 52 „95 „ Kokku: 1674 r. 92 k. Väljaläinud: Puhast raha auuhindadeks 326 r. t. Seltsi hõbe- ja brougS auurahade eest . 189 „ 75 „ Trükitööd ja kantselei tarwitused . . . 102 « 12 « Kuld sõrmused ja hõbe rinnanõelad . . 93 « 15 „ Näituse pileti margid 86 „ 10 „ Mängukooridele 50 « „ Näituse töömeeste ja õõwahtide palgaks. 29 „ 20 « Wiljaudi tuletõrjujate selt. waltvamise eest 10 „ „ Kõnepidaja O. Münther'ile reifikulu. . 15 „ „ Puhweti luba ja patent 12 „ 99 „ Auuhinna mõistjate ja tegelaste märgid. 6 „ 39 „ Asjaajamiseks hobustega sõitude eest . . 1„95 « Puhweti kulust. 4 « 30 „ Graweerimife tööde eest..... . 3,30 „ Näituse ruumide malgustus ja puhastus. 15 „ 66 „ Näituse ruumide ilustus 2 , „ Kaduma läinud aSjade eest 4 „ 50 „ Platsiraha tagasi maksetud « 50 „ Politsei kordnikudele auutasu korrapid. eest 6 „ « Kuulutused ajalehtedes ...... 52 „ 95 „ Kantselei ja posti kulud 16 « 48 „ Stempelmargid näituse asjuS .... 4« „ Kokku: 1032 r. 34 k. Jääb üle puhast kasu: 642 r. 58 k. Pääle selle on pidust, mis näituse ajal «Koidu" seltsiga ühiselt toime pandi, põllumeeste seltsi hääkS umbes 180 rbl. fiSse tulnud, mis mitte fiia arweSse pole wõetud. Kirjatoimetaja hra Kodaras andis näitusele too» dud aSjade, auuhindade jne. üle pikemalt aru. Näitusele  oli toodud tänavu 49 hobust. 7 pulli, 5 lehma, II lehm mullikat, 1 härg wafikaS, 2 lehmvasikat ja 7 kariloomade kogu; selleS olid 5 pulli, 1 pull mullikas,  19 lehma, 11 lehmmullikal, 2 pullvasikat ja 2 lehmvasikat; fiiS vee! 1 oinaS ja 5 parti. Kokku 121 nummert 59 näitaja poolt. Wöid oli 39 nummert,  juustu 3, seepi 4, muid karjakasvatuse saadu- Iseid 2, piimatalituse riistu 2, põllutöö saaduseid 14, ! põllutöö kirjandust 2, oia- ja metsapidamise saaduseid 37. mesilostepidamise saaduieid 30, pöllutöõ riistu ja ! masinaid 16, meesterahwa käsitööd 51, telgede! kurtud töösid 210, heegeldatud ja wäljaömmeldud tööst 93 nummert; sellega 494 nummert 236 wäljapaneja poolt. Loomadega ühte kokku 615 nummert 295 näitaja poolt. Pikka waielust ja sekeldusi sünnitas P. Soorm'ale ja J JäneS'ele kariloomade kogude eest auuhindade wäljaandmise asi; otsuStadi, esimeses oöjas näituse tvimekonna otsust, mis häälte enamusega tehtud, et P. !Soorm'ale auuhind wälja anda tuleb, maksmaks jätta; !teiue asi tuleb näituse tvimekonna ees uuesti matusele, l Esimees teatab, et hädaste maja olema on leitud, i seltsi näitelawa paremasse korda seada. Sellekohaljse j kommisjoni liikmed seletawad, et eelarwe järele see töö kuni 200 rubla maksma lähab. Küsitakse, kust selleks raba wötta tuleb ja kas ei oleks maja, selle tarwis mõnda suuremat pidu toime panna. R. Hansson tähendab,  et „Wabaduse" selts selleks waremalt juba pidu teinud ongi, millest umbes 30 rbl. puhast kasu põllumeeste seltsi kassasse jäi; pärast näitelawa uuendamist  lubasid „Wabaduse" näitlejad juba waremalt, ühte suuremat lööd ilma tasuta ette kanda. Selts otsustas, näitelawa ehitamiseks kuni 200 rbl. mälja anda ja ehitust wöimaukalt pea käsile wötta, et hiljemalt  enne küünla laata walmis saaks. Selle raha eest saab näitetawai ka korralik naesterahwaste tuba ehitatud. Otsustatakse, möisnikudele nende ettepaneku  paale luba anda, näituse platsile maneshi ehitada, 50 rbl. aastas nõudes, ja nii, et see seltsi tegewust  ei takistaks. Wöeti eestseisuse walimine ette. Esimees P. Heiurich'on teatab, et ta kindlaste oma ameti maha paneb. Kanditaatideks esimehe ameti paale pandi ette: J. Kuri? P. Waldt, T. Härm, R Hansson, K. Baars, H. Lellep. A Johanson. Pärast wulimise sedelite  kokkutoomist tuli aga mälja, et salk liikmeid saalist lahkunud olid, nii et tarwilist arwu täis ei saanud, milpõhjusel esimees teatas, et eestseisus alles järgmisel koosolekul lõpulikult, kokkutulnud liikmete arwu pääle waatamata, ära walitud saab. Järgmine koosolek peetakse 5. detsembril s. a. ära. Selsamal päewal, enne pää koosoleku algust, oli uue põllutöö ajalehe asutamise üle nõuupidamine. Pärast sellekohase kommisjoni eeltöö ettelugemist otsustadi, uue lehe programmi ühes tarwiliste seletustega, üleskutsena, wiibimatalt trükkida lasta ja kõigile Eesti põllumeeste seltsidele kätte saata. Üleskutse trükilesaatmiseks walmistegijateks  waliti hrad H. Kodaras, R. Hansson ja A. Johanson. Üleskutse trüki- sa Väljasaatmise kulud kannab Wiljandi põllumeeste selts. Wanemad maal, kes oma lapsi, iseäranis tütreid,  linna õppima panete, waadake ette, kuhu nad korterisse  panete, —see on noomitus, mida ikka jälle kordame.  Et seda senini weelgi tarwilikult tähele pole pandud, näitab see, et alles hiljuti üks noor tütarlaps K. wallast linna õmblust õppima oli pondud ja neiu enese hooleks jäetud, omale korterit otsida, kus ta ühe nurjatuma naesterahwa küüsi sattus, kes neidu oma juurde korterisse wiis; sääl langes õnnetu tütarlaps aga nii sügawale, et teda peagi politsei kodn wanemate juurde pidi saatma. Mis wanemate süda selle juures ütleb, wõib juba arwata, aga paraku on see hilja. Kas mõnedel wanemate! lapsed tõesti nii wäha wäärt on, et see täitsa üks kõik näib olema, mis neist saab? Wöi on see ainult ilmapiirita ükSluisuS ja hooletus  ?! Seletus „Sakala" 75-das numbris ilmus abikassa tegewusest 1903. aastal kiri, mille lõpul nelja punkti kohta seletust soowitakse. Esimesed kaks punkti kaiwad niisuguste abirahade kohta, mis mitte abikaSsa pää-komite (Central-Comitö), waid ringkonna-komitede poolt on antud. Siin tahame omalt poolt ainult nii palju tähendada, et abikassa komited, enne kui mingisugust abiraha määrawad. tarwilikku materjali  omale lasewad ette panna ja aSja hoolega läbi tatsuwad. Aga kaks viimast punkti nimetatud kirjas puutuwad  otsekohe pää-komite tegewusesse ja nende kohta tahame  fiiS HLS meelega seletust anda. Sääl üeldakse, summa. miS ülikoolis usuõpetust õppivate nooltemeestele antakse, olla wäga wäikene. Enne seda on üeldud: usuteadust õppivate noortemeeStele Zurjewi ülikoolis olla 1659 rbl. abiraha antud. See arv ei ole mitte üsna õige. Sest paale selle on veel ZellinSki-kapitalist 799 rbl. antud aruandes lhk. 25), nõnda et abikaSsa ülepaa 2359 rbl. abiraha usuteaduse  õppijatele on annud. See summa ei ole siiamaale  mitte liiga väikene olnud. Aga kui tulevikus asjade olu seda nõuab, siis ei ole abikaSsa päa-komite ka mitte.selle vastu, seda summat jöuudu mööda kõrgendada.  õpetajate, köstrite ja kooliõpetajate koolitamiseks  ühtekokku on abikaSsa mullu 6683 rbl. välja annud. 1904 S a k a l a A 83. 681