Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. «-48. Teisipäeval, 28. nowembril 1906. XXII. aastakäik mak»ab V- .. » LS » V. .. -..75» maapostiga: „ t..S« „ '/- » » - .. V» . so .. Üksik number 8 kop. Ilmub ükskord nSdal,». i,°' irifi. päewal. Toimetus KurefaareS, PitkaS »ul. Kuulutuste wastutvõtmine kuni Kuulutuste p-tit-rids S kop., lehe e-Soljuz St) kop. Wallamaksust sissetuleku järele. Minewases numbris 46. kirjutatakse pikemalt selle üle, et Kaarma Suure walla uued «volikogu liikmed tahta tulewal aastal wallamaksust klasside järele ära jaotada, mida kirjatüki kirjutaja „täiesti kiiduwäärilise" leiab olema. Noh, uued mehed, uued mõtted, see on ju wana nähtus. Et uued mõtted manadest paremad,  kk seda saab tihti näha. Aga ka seda tuleb sagedasti ette, et uus mõte alles hää arwustuse läbi wanast parem saab. Et kõnes olcw asi paljudesse puutub, siis ei peaks ka K. S. walla uued wolimcbed ja kõik, kes seda kiiduwääriliseks arwawad, arwustust mitte põlgama. Wist saamad nad ehk ka nende arwamist kuulda tahtma, kes uue maksujaotuse järele kõigekõrgemat wallamaksu veawad maksma. Mina kui kroonuwalla talukoha korraldaja, arwan tarwilikuks oma arwamist sille asja kohta fiin awaldada. Kirjatüki järele minewases „Saarlase" numbris on uus maksujaotus järgmistel põhjustel tarwilik: 1) et wallakassa pankrotti  ei jääks; 2) et wäljaSolemate wallaliikmete käest wallamaksusid kätte ei saa; 3) et wallas elawad wallaliikmed wallaametnikkusid rohkem tarwitawad; 4) et wallas elawatel wallaliikmetel rohkem Varandust ja sissetulekut on; 5) et uuema  aja maksude sissesead ennast sissetulekute  pääle põhjeneb. Waatameneid punktisid pisut lähemalt. Kui wallawalitsus sellepärast uue maksu jaotuse leiab tarwiliku olema, et wallakassa mana jaotuse juures ehk pankrotti kipub jääma, kes siis tohiks ta ettewötet laita: peab ju igamees katsuma, kuitaS ta omaga läbi tuleb ning kui puudust märkab, sellele katsuma abi nõutada. Weidi weider näib aga juba teine põhjus  wälja: wäljas olewad wallaliikmed ei maksa ometi, sellepärast wõtame ka puuduwa osa nende käest, kes wallas elawad,  need ei saa ju sellest ikka körwale põigata. Siia juurde on mul ainult tähendada, et see asi juba „pigem" säält poolt äärest tahab olla: kellel wögi, sellel wõimus. Kolmas punkt ütlcb, et wallas elawad wallatiikmed w- ametnikkusid rohkem tarwitalvad,  kui wäljas olejad- Omale meelde tuletades leian ma, et ma aastas läbistikku  I—2 korda wallaametnikkusid tarwitanud  olen: kemadel pool renti, sügisel  teine pool ja Vallamaksud 2 korda, ehk: sügisel tcrwe rent ja wallamaksud 1 kord; wäljas käiw wallaliige: kewadel annab wana passi tagafi ning maksab walla- Natsud ---? l kord. ehk: kewadel wstai. passi, sügisel toob selle tagasi ja maksab «vallamaksud 2 korda wallaometnikkusid tarwitanud. Muid ettetulewaid w. waliisuse tarwitamisi  tuleb mõlematel niisama ühe mõrra. Seega see punkt selles asjas üsna tähtsuseta. Neljanda punkti järele olervat wallas elawatei wallaliikmetel rohkem warandust ja sissetulekut, ehk nagu see kõlada tahab: talukohtade (kõige päält kroonuwalla kohtade) pidajatel enam kui wäljaskäijatel ja wabatnikkudel. Kes seda salata tahaks, et see kohati tõst on- Aga uutel woli- Km eestel pole ehk teadmata, et wabatnikud  wahest paremini elawad, kui talukoha  pidajad (nagu ka „Saarlases" 46 öeldakse), ning et kroonuwalla talu sissetulek,  rendi ärajäämisest hoolimata, päriswalla  ehk landrathi talu sissetulekust tähtsalt  wüiksem on- Kui kroonuwalla talukoht  35 wakka rukkisid ja 25 wakta sdre annab, landrathi talu aga selsamal ajal 100 ja 80 wakka, kas see nüüd jõuab kroonuwalla talupidajat landrathi talupidajaga  ühewäüriliseks teha, et ta renti ei maksa. Ja wolimehed mõtlewad kroonuwalla  talupidajatele rohkem wallamatsu määrata ! Z Wiimrks weel maksu sissesead sissetuleku päält. Kes seda tahaks laita wõi ütelda, et see parem ei oleks, kui siiamaalne- Wist iga wähegi arusaaja kroonuwalla talupidaja maksab landrathi talupidajast häämcelega kopikut 50 rohkem «vallamaksu, kui ta sissetulek sellest suurem oleks, niisama landrathi päriswalla talupidaja  kroonu walla wabatnikust jne- Aga kui ta sissetulek järgnemast klassist läbiStikku mitte suurem ei ole, waid ehk koguni märksa wäik s e m, kas ta siis ka häämeelega  teha jõuab- Wist igaiühei on omajagu õiguse tunnet. Tahab «volikogu «vallamaksu sissetuleku järele määrata, silS olgu see ka tõesti sissetuleku päält. M. 46 aratähendatud klasside jaotus (ilma eranditeta) on liig puudulik. On kusagil riigis maksud sissetulekute  järele seatud, siis ei ole sääl mitte nõnda määratud, et ütleme kõikidel mõisnikkudel ühesugune maks, wabrikantidel  jälle ühesugune, niisama kaupmeestel kõigil ühesugune jne. Ei, waid sääl määratakse  maks ka tõesti sissetuleku suuruse järele. Wallamaksu uuel kujul äramääramise  juures peaks woiikogu kindlasti sellest juhtmõttest kinni pidama Teeb ta oma määramist ga kellelegi ülekohut, ei saa ehk ka tagajärjed tulemata jääma, wähemalt hukkamõistmist ja tülitsemist nende sissenõudmisel,  kui seda muidu maksta ehk ii taheta, saab palju olema. Aga ka halwsmat «võib weel juhtuda. Ma tähendan ühe olukorra püüle, millega K- S, walla Voli- kogul ehk ka rehkendada tuleb. Kui meile, Tahula ja Braakli kroonuwaldade talupidajatele  wallamaksu määramises nähtumalt  ülekohut tehtakse, siis wõib asi wiimati  nõnda kujuneda, et meie oma osa K- S. walla «varandusest wälja nõuame ning ise oma asju arutama hakkame, olgu täiesti iseseiSwalt, ehk ühe teise walla iseseiswa  osana. Seda mõtet olen ma rahwa  seas kuulnud. Et sarnaseid asju sündida ei pruugiks, sellepärast olgu woiikogu eitewõttes  õiglane- Üks kroonuwalla talukohapidaja, Kodumaalt. Kuresaarest Kuresaare posti- ja telegrahwi  kontori ülem hr, P. P. Mihailow  on Kõigekõrgema käsn järele 5. now. k. p- s. a. kollegi» nõuunikuks  nimetatud. Viiriwahtide ülem hr. Pawlo wile oli teatatud, et Abrokas ühel mehel wäljamaa  pardust olla. Pawlow sõitnud piiriwahtedega  fmna, ja piiranud maja, milles pnntust pidanud olema, ümber. Majas pole aga rohkem olnud, kui paar toopi piiritust. Seda tahtnud perenaene ära päästa ja läinud sellega majast wälja just kinniwõtjate kätte. Piiritus olnud monopoli pudeli sees, aga et ta enam kollakam olla, kui kroonu piiritus, siis arwatakse, et see „konderbant" on. Waldade ühendamise ajal oli Saaremaal  iga! wallal hää hulk „musta wõlga" magasiaitades mõlgu- See wölg oli juba kaua aja eest tehtud ning kelle see wõlg oli, polnud teada- Kui wallad ühendati,  siis jagati tähendatud wõlg walla liikmete wahel ära. See sünnitas palju raskust- Wõõraft, teadmata kelle wõlga maksta pole ju mitte kerge. Kaarma-Suurel  wallal on praegu seda wõlga 153 tsetw. 48 garn. rukkistd ja 170 tsetw- 33 garn. odre weel maksta. 20 nowcmbril otsustas wolikogu ühel häälel seda wõlga rehnungitcst maha kustutada- See otsus läheb ülemale poole kinnitamisele. Loota on, et ta kinnitust leiab- Sest Kaarma-Suurel wallal on praegu magasiaitades  nii palju wilja, kui seda seaduse järele olema peab ning rahwale oleks see ju suureks kergituseks, kul „musta wõla" maksmine järele jääks. Oleks ju ka täiesti ilma eesmärgita seda wõlgu maksta- Magasiait on. walla omandus, ning mikspärast  peaksiwad siis walla liikmed suurte raskustega sinna sarnast wõlga maksma, mida nad ise teinud ei ole, päälegi weel, kui magafiaitaS seaduslik hulk wilja on Rahwas oleks tänulik, kui ka teistes Ml' „SMlch" tellimise mslWötme 1N?. a. Me sn amstvd.