aastal palju warem meile kütte jõuab ning wiimascd sünniajad peagi enda linnamajade soojade seinte mahele ajab. Kieivist. Kroonu haigemaja lahedalt Kiewi linna juures wõttis üks gorodomoi neil päiioil kellegi isikil kinni, keS soldati mantlit kandis. Politseis tuli ilmsiks, et mees soldat oli, Fishel Arjanow. Teda oli ühes teistega Hiina sõjawüljale tahetud  saata. Harkowis oli ta polgust ära karanud, sest et ta „hiinlastega midagi ei tahtwat tegemist teha" ja sõda wäga karta. Simferopolist. Siinsed mustlased on uue äri wälja mõtelnud. Tütarlastel on suur himu sõjasõnumite järele Hiinast. Et nad lugeda ei oska, siis ei wõi ajalehed nende uudishimu kustutada. Mustlased lasewad enestele nüüd ajalehtedest kõik tähtsamad  sõnumid ette lug.da ja jutustawad seda siis raha eest tatarlastele. Selle eest wõtawad nad kuulajatelt 2 kuni 3 kopikat. Muidugi luiskawad mustlased sõnumitele oma püüst meel palju juurde. Duulmann. Herra Gloobe, alustage kohe ülekuulamist! Aali Liiwer, algaS Gloobe, mitme tunnistuse  waral on selgeks saadud, et teie ühe suure kurjategija seltsi liige olete ja täna andis teie külaskäik, Grahw Leonardi juures,  sellest täielikku otsust. Salgamine teil enam ei aita sest teie süü on nii selge, et ükski wastuajamine enam seda katta ei jõua. Teie läbi käimised Faringa Weikselliga meie kõneleme otse kohe, sest et teil ka see nimi wist tundmata ci ole on juba ammu läbi nähtud, aga täna on sellele just pääle saadud. Ärge ajage midagi sellepärast silmi nii suureks, seda on nähtud, kuda teie selle herrale täna õhtul meie poolt nii haruldased  uudised kätte wiisite, mis teda peaaegu  meie eest ära oleksiwad peletanud, kui need uudised, mis teie temale wiisite, mitte wähe puudulikud poleks olnud. Nüüd aga on juba selle eest hoolt kantud, et grahwikene enam salaja wälja ei saa ja homme hommiku saab tal põgenemise plaanid täitsa nurja aetud, kui ta neid ka katsuda tahaks. Nagu kohtu ja seaduse täitja, nõuan ma nüüd teie oma suust selget ja tõelikku tunnistust: kas teie olete oma kuritöödega  Faringa Wciksclüga ühenduses? Aali nägu oli wecl kahwotum, kui surnul,  aga ometi ei olnud sääl kahetsuse ega wulumürki näha, nii tuim ja kalk oli see. Ma ei saa teie jutust aru, herra kohtunik,  kõneles ta kuiwol toonil, kust aga hirmunud kõla täicSti marjata ei saanud. Kui mina ka grahw Leonard'iga läbi käisin,  siis oli see hoopis teise asja pärast, kui teie seda arwate. Ühte Faringa Weiksel'i  nimelist ei ole ma iialgi tunnud! Siis saate teda nüüd marsi tuttawakS, ütles kohtunik niisugusel häälel, mis Aali'l ihukarwad püsti ojas. Aga kaS teie wah.st sellest püstuli kadumisest, Willemann'i kambrist  midagi teate? Sellest ei tea ma midagi; teie waewate ennast asjata, herra kohtunik Teis mure, minu wacma pärast on ka täiesti asjata, herra kammerteener, ütles kohtunik. KaS teie siis ooberst Dooler'i mõrtsukast midagi teate? A tea herra. Teil näitab suu salgamiseks loodud oleme, aga selle üle wõite siiski mureta olla, sest et meil arwamata palju kunsliku abinõuusid  on, millega meie ühte suud tunnistusele  sunnime. Siduge teda siia pingi külge! Kohe kargasimad kaks ametnikku Aali kallale ja mähe ojaga oli ta nii kõmastpingi  külge siutud, et mitte ühte liiget ei saanud liigutada. Noh. kas tahate nüüd tunnistada! käratas  kohtunik. Mull ei ole midagi tunnistada, salgas õnnetu kelm, ma ei tea nimetud asjast mitte midagi. Tõmmake tal riided seljast ja andke piitsa, ehk tuleb tal siis tunnistuseks rohkem himu! Kohtuniku wali käsk sai kohe täidetud; õnnetu ohmer karjus ja wingerdas raske piina käes ja ta paluS halastust. Tunnista! müras kohtunik. KeS on püstuli waras ja kes ooberst Doolec'i mõrtsukas  ? Ma ei tea seda tõesti mitte. Andke tale piitsa! Jälle langesiwad halastuseta waljud hoobid  wiletsa Aali palja selja pääle. Ta hulus ja wingerdas raskes piinas, aga pea lang siwad ta pää ja käed wöimatumalt alla ja ta jäi uimastuscsse. Mõned walusad löögid, jala kallade pihta, peletasiwad minestuse jälle ära ja ta hakkas  hirmsa walju häälega rõõgama. Tunnista! hüüdis kohtunik maljul halastuseta  häälel. Ma annan sulle oma tõe sõna pandiks, et ma enne piinamist järele ei jäta, kuni sinu wilets suu mulle tõtt on rääkinud! Inglismaa seadus ei luba niisuguste kelmide kohta mitte -vähematki  halastust, maid lubab kõik teha, kui aga asi seda nõuab. Mina omalt poolt ei tunne ka ialgi niisuguste wõllanahkade wastu halastust ja otse sinu kohta on mul walitsuse poolt rajamata -võimus käes, kõik teha mida hääks arwan. Nüüd annan sulle meel paar minutit aega, järelemõtlemiseks,  ei taha sa siis tunnistada, siis ära looda ka wähematgi halastust enam! (Järg tuleb.) Wäljamaalt. Jtaliast. Kuningas Umbcrto mõrtsuka Breszi mõistis kohus eluajaks wangi. Juglisemaa sõjamäe ülemjuhataja lord Wolseley astuda 31. oktobril, mil ta ameti- aeg lõpeb, teenistusest ära ning tema asemele  saada marshall Roberts. Naljakas on, et inglased LSuna-Ahwrila sõja lõppu nii kindlasti ette tcadwad.' lord Roberts on nimelt Londonis juba I. Nowembriks maja üürinud, kus ta sõjamäe ülemjuhatajana  tahab elada, ning juba nüüd pidukutseid  seks ajaks wastu mõtnud. Inglise mäe ülemjuhatajad walitakse ikka ainult 5 aasta püüle. Kui siis RobertS kohe pärast Wolseley taganemist ametit oma kälte tahab wõtta, siis peab ta juba Oktobrikuu jooksul Londonis olema, milleks muidugi waja on, et burid seks ajaks magusaks on tehtud. Kas see aga inglastel korda läheb? Ootame ära. Glaskowist, 22. Augustil. Katk on Gowani linnani edasi tunginud, kus üks poisikene sellesse tõbesse suri. Praegu on hospidalis 13 katkuhaiget, arstlise walwamise  all 103 haiget. Katkusarnasesse haigusesse  01l 23. Augustil 12 inimest, katkukahtlasi  on ülepää 89 inimest. Lõnna-Afrika sõjawäljalt toob „Wene telegr. sclis" järgmised teated: Burid kindral Deweti all lõhkusiwad  Kroonstadist põhja ja lõuna pool raudtee ära ning saiwad ühe 44 waguniga  rongi, mis toidu ja sõjamoonaga täi- detud, saagiks, Durbanist teatatakse, et 24. Aug. (g. sept.) salk Inglasi buride rist-tule wahele sattus ja mangi langes. Pan Wandersfeini juures tikkusiwad burid 125 Inglise küti kallale; neil oli 3 suurtükki kaasas. Nad löödi tagasi. Inglise sõjawägi taganes Betlehema linnast  Roberts teatab 9. Sept. (27. Aug): French lahkus Karolinnast. Teel oli tal lahing waenlasega, kelle ta kolmest seisukohast ära ajas; üks seisupaik wõeti tormiga. Meie kahju pole nähtawalt suur. French läks edasi Babertoni poole. Buller tikkus Buride seisupaiga pääle, mis 1500 jala kõrguse mäerinnaku pääl oli. Inglise mägi wõttis seisupaiga tormiga. Waenlane taganes Ühte kitsast teed mööda, kus juures ta palju mehi kaotas. Inglastest  sai surma 13, haawatud 25 meest. Kui Lydenburi linn Inglaste kätte oli langenud, lasksiwad Burid kaks tundi linna pääle pommisid. WiimakS läks kindral Bohta oma suurtükkidega põhja-ida poole minema. > — Paraku toob telegrahw Buride sõjalise  seisukorra kohta jälle kord wäga halwa sõnumi. Lydenburi linn on langenud. Marshall Rolurts telegrahweerib selle üle 26. aug. (18. sept.): Kindralid Dundo- Möndasugust. Hiina ametitest ja palkadest. Töö seisab Hiinas anu sees. Kiwiraiuja, puusepp  ja pöllutööline leiawad sääl niisama palju lugupidamist, kui arst ja kunstnik ja saamad oma töö eest pea niisama kõrget palka, kui, wiimasedgi. Arstile antakse nõuuküsimise  korral B—lo kop., harwa rohkem ja ialgi enam kui 17—20 kop. Maalijad saamad päewas 17—20 kop., peawad aga siis oma käest sööma. Maal saamad nad peremehe käest söögi aga ainult B—lo kop., lihtsad põllutöölised saamad 5—7 kop. ja söögi, lõikuse ajal I—21 —2 kop. enam. Näitemängijate  palk ei ole Hiinas muu tööliste omast korgin. Wiiekümne rubla eest mängiwad 30 kunstnikku kaks päewa otsa kurb- ja naljamängusid. Suuremat auu antakse Hiinas ainult õpetatud meestele ja kooliõpetajatele.  Seda tuleb sääl sagedasti ette, et maakonna ülemad oma ametitest lahkuwad  ja külakoolmeistriteks halkamad. Mida hiinlane tarwitab. Hiinlasel ei ole praegu kiivi-, prongsi- ega raua aega, maid puuaeg, kirjutab endine Prantsuse minister Jves Guyot. Temal ei ole naelu ega kruuwisid, maid ainult puu pulgad. Pääle keisri ja mõne muu palasti on Hiina majadel klaasakende asemel õlitatud paberid ja õlematid. Klaasi ei ole Hiina laual olemas, maid ainult portsellani ja sawinõud. Shminki tarwitab hiinlane, mitte aga peegelt. Willane riie on temal tundmata, ta kannab puuwilla. Nahast jalawarju ei ole tal; ta kõnnib paljajalu wõi tõmbab õle- ja puukingad  otsa. Seepi ei tarwita ta. Mälgust  nõuutab ta enesele -vahaküünla wõi õlisse kastetud tahi waral. Ahju ei ole tal; ka kõige kangema külmaga ei soenda ta ennast. Leiba, piima, wõid ei tunne ta; sööb keedetud riisi, kala, raswa, aiawilja ja joob mett. Wahel keedab ta ka theed, aga suhkrut ei pane ta sellele ialgi sisse. Wiina ja õlut ei ole tal. Paberit, mida ta ise teeb, tarwitab ta palju. Linnas elab hiinlane 5 frangist (190 kopikast) kuuS, maal tööline ühes perekonnaga 15 isendist (19—10 kopikat) päewa. M 36 Saarlane 1900