tsed ühes meeles igal pool Europas ja Amerikas  tööd teeksiwad ja meil on nõuu, kõigis nendes maades ise ümber reisida, et ettewõte korda läheks ja edeneks. Louis Botha. C. R. Dewet. J. K. Delarey. Eelseisew üleskutse näitab nüüd selgesti, et auuwäärt Buri kindralid ainult oma waeste õnnetute suguwendade ja õdede hääks reistwnd ning oma nooresoo kasuks tööd teemad. Nende siht on seega ilus. Täiskaswanud mehed peawad endid ise aitama ja selle kolme miljoni naela sterlingiga rahul olema, mis Jnglisemaa annab. Kas korda läheb ka neile rahalist abi muretseda, sellest kindralid ei räägi. Kindralid usuwad, et nad sel kombel tähelepanemise wäärt summa kokku suudawad koguda; ja juba kuuldudgi, et kindral Botha Rotterdamis olla teatada wõinud: tema olla ühelt rikkalt ameriklaselt, kelle nimi White, seks otstarbeks ju 500,000 franki saanud. Omalt maalt. Kreüröileö l-aieö. * Talliunast. Eestimaa kuberner on minewal  nädalil Peterburist jälle Tallinnasse tagasi jõudnud. * Kohtukojast. Petis, kes möödaläinud  aasta! Tallinnas paljudes kohtades äripidajaid „rewideeris". oli ringkonnakohtu wiimasel istumisel oma tegude kohta wastust andmas. Ilusal lehekuul ilmus alewites seiswatesse söömapoodidesse ja kauplustesse üks noor mees, kelle rinda Tallinna linna wapp ja kaupmeeste uisutse märk ehtistwad, ja hakkas sääl poodide rewidesrimist toimetama, kord ennast linnaarstiks, kord aktsisiametnikuks nimetades. Igas poes leidis ta midagi, mis korras ei olnud, ja sundis poodide ja kaupluste pidajaid protokolli tegemisega ähwardades enesele  salamaksu maksma. Üleüldse näitas see ebaamstnik aga õieti wähenõudew olewat, kuna ta oma suuri nõudmisi õige ruttu wähsndas ja ka wäüMegi annetega rahule jäi. Ühe söömapoepidaja wastu näis ta rinda õieti soe tundmus asunud olewat, sest ta kurnas teda mitu korda. Esimesel puhul teatas La, tema olla nimeta kirjade näol palju kaeblusi saanud ja wõttis kohmetanud mehelt 5 rubla, tuli aga weel selsamal päewal natukese aja pärast teatusega tagasi, et tema ülem ka omalt poolt 10 rubla tahta, sest temalegi olla selle asja kohta nimeta kirju tulnud. Laenuks laskis ta enesele weel anda 11 rbl. ja järgmisel päewal weel 26 rubla. Saanud ta ssdawiisi umbes nädal aega poodistd rewideerinud ja mitmest kohast raha petnud, langes ta lõksu, ja nüüd ilmus, et ta 22-aastane Kristof Konrad M. oli, keda ju kaks korda enne warguse pärast on karistatud. Eeluurimisel tunnistas M. üleüldiselt oma süü üles, ütles aga, et tema raha ei olla nõudnud. Seda olla temale wab«tahtlikult antud, et ta protokolli ei teeks. Juba eeluurimise ajal oli ta ennast nõrgameelseks  teha katsunud ja tegi seda ka kohtu istumise ajal. Mõne küsimuse pääle ei kostnud ta sugugi, teiste pääle kostis La walesti ja ütles, tema ei olla kohtus, waid kirikus. Ristküsimiste pääle wastas ta ainult: «Taganege  minust... Mitu korda tegi ta nn hulla tükka, et ta tükiks ajaks kohtusaalist wälja pidi wiidama. Arstid aga tunnistasiwad,  et tal midagi wiga ei olla, waid et et ta ennast hulluks teha. Otsus oli: M. kaotab mõned iseäralikud õigused ja läheb aastaks Vangiroodu. linna protsess mere ranna pärast majaomanikkude Karl Mendi ja Joh. Mürkese wastu on, nagu „Teat." kuuleb,  11. skp. senatis lõpulikult linna kahjuks otsustatud. Protsess kestis juba mitu aastat ja käis kõik kohtute järgud läbi. Linn tõendas,  et tema selle rannaäärse maaweeru omanik  olla, mis Kadrintalist kuni Marienbergini ulatab. Kohtus selgus aga mitmesaja aastaste dokumentide põhjal, et see rand juba ammu eraomandus oli, ja et ka nüüd linnal tema kohta omanduse õigust ei ole. Rannaga  ühes lähemad ka kalapüügi ja teised ranna-õigused ülemal nimetatud eraomanikkude kätte. Linnal on kõik kohtukulud kanda. * Eeskirjad söögi- ja theemajade  le. Wiimasel linna-wolikogu koosolekul,  4 skp., kinnitati järgmised eeskirjad söögi- ja theemajade pidamise ja asutamise kohta: 1. Söögi- ja theemajade ruumide arwu kohta ei ole mingit kitsendawat määrust. On selleks üks ainus tuba, siis peab köök täielise seina läbi sellest lahutatud olema, muidugi wõib köök Loaga ukse läbi ühenduses seista. On tuba kõige wähem 8 ruutsülda suur, siis wõib ka köök selles toas olla. Sissekäik peab uulitsalt, h oomist wõi koridorist olema. 2. Rahwa tarwis määratud ruumid psawad walged ja kuiwad ja kokku mitte alla 3 ruutsülla  suured olema. 3. Lauad ja muud puumööblid,  kui nad mitte poleeritud ehk lakeeritud ei ole, peawad walgeks wärwitud wõi walge wahariidsga üle tõmmatud olema. Täh. See määrus ei käi mitte nende asutuste kohta, mida seltsid kinnitatud põhjuskirjads jär.elc ülemal peawad. 4. Ruumisid peab iga päew puhastama, niisama peawad mööblid puhtad ja korras olema. 5. Rahwa tarwis mää- M) 2. esn j) o s L i m ees 469