tatud- ja marjawiina müüakse. Räägitakse, ct Kuresaarde meel 4 niisugust joogikohta pidada omatud saama. Seega figib, kahjuks, Kurcsaares jälle joogikohti juurde. Ka hr. Nstfeldi würtsikaupluscsse seatakse marjawiina  kauplus. Mmewal nädalal tuli Abrukost esimene  lootsik Kuresaarde. Kuresaare ja Abruka wahel on nüüd meri igal pool lahti. Abruka taga on aga weel suuri jüe lademeid näha. Arwatakse, et aprilli kuus Kuresaarde tulla ei saagi- Kaugel Abruka taga on jäe lademites hiljuti 3 purjulaewa seisnud,  milledest aurulaew ühe Riiga wiinud. Juba minewal nädalal on jäclõhkuja „Surowz-w" Suurel wäinal jäe ära lõhkunud  ning sääl läbikäimise omanud. Seega käib post Pärnu ja Kuresaare wahel wahetpidamata,  ehk ta küll halwa tee tõttu mõnikord hiljaks jääb- Kuda tõendatakse, olla ySurowzewi" aururuum wäga wäike, mille läbi ta jäe sees ja tormi osal ainult pilkamist edasi liikuda mõida, sest et jõuandja  auru tagama wähene on. Pidu-õhtu. Teise Lihawõtte püha õbtul paniwad kohalise Eesti Seltsi näitejõud Bürgerklubi saalis pidu-õhtu näitemängu ja tantsuga  wime. Ettekanti suur kolmejärguline naljamäng  „Hans HädawareS", mis kõigiti häsli korda  läks. Pidust osawõtmine oli eiaw ja sissetulek rahuloldam üle saja rubla. Paljudes kohtades Saaremaal tuleb ikka meel ahingaiega kalapüüdmift ette. Küll oleks aeg seesugusele kalapüüdmise pruugile lõppu teha. Eest esiteks rikub sel kombel püüdmine rohkesti kalu ära. Palju kalu jääb haawatult meresse ja pruuk toores'. Missugune süda peab" sellel küll sccs olema, kes ahingaga kalale sisje lööb ja ta siis jälle elawait okaüstelt ahinga naelte otsadelt kab! Maaomanikud, kelle piirides kalu püütakse ning kohased mõimud, tehke inetule ahingaga püügile  lõppu! Daaremaa mõisate talumaade äraostmise küsimus Talurahwa Põllupanga poolt oli neil päiwii Peterburis harutamise all. Süül on otsustatud  müüa pakutawate talumaade eest 75,000 rubla rohkem anda, kui see Riia Põllupanga Änsekülast. Titrimetsa kroonumõisa rentnikule  on Balti kroonumaade walitsuse poolt tema palme päõle ühte osa mõisa maadest maatameestelc  ära sogada, wastatud, et tema palwe tähelepanemata on jäetud, sest et küsimus, seda mõisat Saaremaa xõllutõö-kooli tarwis anda, põllutöö dspardemangu poolt wcel mitte lõpulikult  otsustatud ei ole. Seega ei ole lootus, Tiirimetsa  mõisat Saaremaa põllutöö - kooli tarwis saada, weel mitte täiesti otsaS. Kihelkonnalt. Filsandis on nende päewade sees hää siiasaak olnud. Kõik kalad läkfiwad aga üleSostjate kätte, kes need sissesooiawad ja pärast laewadcga ära saatwad. Poidelt. Herra Pilbuschi asemele on siinse posti- ja telcgrahwi jaoskonna ülemaks hr- Torn nimetatud—  Kolmandamal Ülestõusmise pühal peeti Orisaarcs turupäewa. Siis õitses „monopoli" äri jälle hästi. Tunnistust sellest andstwad purjus mehed, kes mitme! pool põõsaste all kui ütged Laimjala (Pöide) Karskuse SeltS on oma tcgewuse täiesti lõpetanud. Riiast. Kindral-kuberuer baron Möller- Sakomelski saada „Rig. Zeit." teate järele Enne pühi oli Riias nii kange kõueiim, et 2000 kõnetraat! ära rikuti. Kahju 600 rubla. t ot,oBt rubla ja mabriku hoiu-kasjast 2000 rbl. „Phõnikfi" wabrik pandi tööpuuduse pärast kuni S. maini kinni. Goldiugeuis on „Wulkani" tuletikkudewabrikuS  6 hoonet maha põlenud. 4 hoonet oliwad  60.000 rubla eest kinnitatud. Peterburist. „Heroidi" teate järele olla 20,000 inimest Lihawõtte pühadeks kuberneride ja linnapöälikute poolt wangist wabastatud. Sellesama lehe teate järele maksnud Peterburis  enne pühi hawi puud 1 rbl. 80 kop. kuni 2 rbl., see on ja 5 kop. nael, kuna aga Kuresaares hawi nael turu pääl 10 kop. maksis. Ka Riias olla kala hinnad kukkunud. 12. aprillil on tulekahju Obuchowi terasewalamise  wabrikus S—7'/s miljoni eest kahju sünnitanud.  Ära on põlenud terwe wabriku sissesead, mereministeriumi ja kindluse suuretükiwäe tarwis määratud suurtükid, nende seas ka hulk 12. tollist, raudriiete osakond jnd. 1000 töölist jääwad tööta. Moskwas on kahju suurus, mis weeuputus sünnitanud, 20 miljoni rubla. Kannatada sai 3000 maja, 25,000 korterit ja 50,000 elanikku, kellest 35,000 wäga wiletsaS seisukorras on. Orellis oli 15. apr. 900 maja wee all. Smoienskis oli 350 maja wee all. Londonist. Ristleja „Gladiator" ja poStiaurulaew  „St. Paul" põrkasiwad kokku. 4 meest Urm ast Kurdlajed on Salmuse maakonnas  8 küla paljaks laastanud, 5 inimest  ära tapnud ja paljusid haawanud. 7. aprillil tungisiwad arwata 2 tuhat kurdlast  Dola maakonda. Dshsrwa küla laastati  paljaks. Kergani küla tehti puruks, kus juures 18 inimest surma saiwad- Edast on ühes kirikus mõned inimesed ära põletatud. Kalkuttast. Kolm brigadi on käsu saanud põhjalüäne piirile minna. Mohmandid  on Briti wäele kallale tunginud ja 60 meest wõitlusewõimetuks teinud. Mässajaid arwatakse 10 tuhande hinge ümber olewat. New-Uorkist. TuultSpää hukkas Luisianas, Mississippis ja Alabamas pääle saja koha ära; kaks raudieerongi puuduwad. Surnule arw olla pääle SviZ ja haawatuid mitu tuhat. Kahju olla S 0 miljoni dollari (1 dollaril rbl. kop.) 20,000 inimest on pääwarjnia jäänuö. .N 27 Saarlane, 1903 r, S«.«. TiWtvd .«««smn RõdsM." WM, WW-»»l. IL- Hiljuti on Saksamaal kellegi Thomas Peter Hermanseni tütar ilma testamendita ära surnud ja üle 5000 marga raha järele jätnud. Et temal sääl lähemaid sugulasi ei ole, siis on õigus seda raha pärida tema isa sugulastel, kes arwatawasti Saaremaal  elawad. Nimetatud Thomas Peter Hermansen on 1833 wõi 1834 aastal Saaremaalt „Dräugs (wõib olla ka Draugs ehk Drangs) Tomas" nime all Saksamaale  rändanud ja sinna elama asunud, kus ta ka 1884 a. ära surnud. Hermanseni nime on ta alles Saksamaal omandanud. Ka on teda „Petriks" ehk „Petrich"iks nimetatud. Passi järele on La sündinud 0. junil 1815 a. ja Saksamaale tulles 19 a. mana olnud. Nagu laulatuse tunnistusest näha, on Hermansen,  tema enese üteluse järele, Peter Hermanseni  ja tema seadusliku uaese Luise sünd. Olsen, poeg ja Saaremaal sündinud. Ülemal tähendatud Thomas Hermanseni (Dräugs Tomas) sugulasi otsib ja lähemaid teateid selles asjas annab Adwokat Fichtenberg, Kuresaares. Üks nõndanimetatud jahiwauker on müüa Smmoshna uulitsas M 2. Lahemaid teateid sääisamas kojahoidjall.  maja nr. 13, nelja korteriga, pesuköõgiga, talliruumiga  ja n. ed. on müüa. Lähemaid teateid säälsamas, teise korra päõl, paremat kätt. Teadaandmised. Kaarma - Suuremõisa põllu elanikkudelt wõtan rendi-raha wastn iga püew kellu 9 10 hom. ja 4 —5 parast lõunat. Pääle selle annan teada, et kõik need rentnikud, kellel weel rendikontrahti  ei ole, 1. mai k. p. s. a. landrati kollegiuimga kontrahid teeksimad. Wastasel korral saawad nende käest kohad ära wöetud. Landraü-kollcgiumi wolinik, adivotat Ch. Fichtenberg, Kuresaares. OkSjõü. Laupäewal, 23. aprillil kell I'l hommiku! müüakse Rooisiküla baron Sassi majas, Komandanti uul. mitmesugllBöä msjarüstsä, mõöblitl, ukB wanlier ja muud ssjsä priitslitiüiult  ära. llinna oksjonipiäaja. AK- Järwsi on MS mdMu MM 8 sülda pilk ja sülda lai ühes nelja lauda, aida ja saunaga müüa. Priid» Meri. Hääd suknijmMt soowitab A. Eistfeldt. VM" Pajnmõisas paaritab riigi hobustckaswatuss walitsuse poolt kroonu  täkuks arwatud Inglis poolwerd täkk 7-aastane, tumepruun, 2 arfinat 3 werSsoki kõrge. Paaritamise taks: esimeste  10. märade päält 2 rubla S kop., järgmiste päält 3 rbl. S kop. Selle täku warsadel on kroonu sälgude wäljanäitusel kõik kroonutäku warsade õigused. Kuuramaal, Suures- ja wäikeseS kraawilõikajaid ja puuraiujaid. Tööd on 10. mehel terme jume jaoks. Walitseja räägib EeSti keelt. Sõit Riiga tööliste, Riiast kohale mõisawalitsuse  kulul. Teatust annab walitseja  A. Gulcke, üle Bächhofi TltpMd jlt tilWd ilusas wäljawalikuS A. juures. Kuresaare kiriklikud sõn. Pühapäewal, aprillll. Sestikeele jumalateenistust kell V»t2 peab ülemõpetaja Bloxfeldt. Igal pühapäswa õhtul kellu Eestikeele piiblitund meesterahwaitels kiriku käärkambris.