õnnistanud tal, mispärast ta saält ära põgenes. Tunnistatakse, et SagoranSki wLljainõeldud nimede all Siberis, Mandshurias ja Poolamaal on teeninud. Igast kohast, kus ta on teeninud, on ta ise ära tulnud ja on ikka talle wäga hääd tunnistused antud, mis näitawad, et ta oma ametit hästi on mõistnud. Kubamst. Ärarööwitud pruut. Keegi Kubani maakonna Kuschtschewka kaupmees N. kihlanud ennast noore kena neiuga. Kõik olnud juba pulmade wastu malmis ja ka pulmawõõrad kutsutud. Kuid päem enne pulmi sai peigmees teada et ta pruut ära olla rööwitud. Pruut oli oma kleidi-õmblejanna juurde läinud, kus ra kahe oma tuttawa naesterahwaga kokku oli juhtunud, kes ta oma juurde kutsusiwad ja teda wvõrustasimad. Kui ta ühe klaasitäie wedclikku ära joonud, langenud ta meelemõistuseta olekusse. Selles olekus wlisiwad naesterahmad ta raudtee-jaama ja sõitsüvad temaga minema, kuhu seda ei tea keegi. Järeluurimisel selgus, et keegi pruudi auuStaja, kes praegu Rostowis haige on, selle rõömimiscloo hulgas on, nimelt olla ta seda käskinud ette wõtta. Ühel päewal andnud ta õde talle teada, et tema kallis neiu mehele minna. Kohe teinud ta otsuseks neiu meheleminemist iga wiisi pääl takistada. Kohe leidus amiiajaid, kes selle töö oma pääle wõtfiwad ja ka täide saatfiwad. Õnnetu peigmees on oina sõprade abi! kõik abinõuud käima pannud, aga seniajani pole ta pruudi üle kõige wähematgi teatust saanud. Tiflisist. Õnnemäng maaga kauplemises läheb Mustamere kaldal Kaukasuses juba meeletuks.  Nagu Tiflisi lehed tcatawad, maksetakse mõnel kohal deSsätini eest SOOO r.! Ja niisuguseid  hindasid ei makseta mitte ainult linnades ehk nende ligidal, kus chituseplalsid ajajooksul kalliks  minna wõiksiwad, waid maal, kus ainult maaharimisest sissetulekut loota wõib. Iseenesest mõista ei wõi seda loota, et üksgi põllu- ehk aiapidamine nii suurt sissetulekut annaks, et nii kõrgete maahindade maksmine põhjendatud oleks. Teadagi, et üksgi mõistlik maapidaja niisugustel tingimistel mereranna ligidale asuma ei hakka. Maad ostawad siin ainult õnnemängijad  ja inimesed, kellel põllutööst aimugi ei ole ja kes õnnemängijate poolt -võrku aetud on. Niisugusele asjaajamisele, mis ühes kõige rikkamatest  maanurkadest korralikku edenemist takistab,  peaks tingimata lõpp pääle tehtama. Rahaministri poolt ilmus nüüd hoiatus, et maaga õnnemänguwiifi kaubelda ja hindasid meeletu kõrgele ajada ei tohi. Seda hoiatust termitawad kõik tõsise edu sõbrad rõõmuga ja loodawad, st selle läbi Kaukasuse Mustamere rannale suur kasu tõuseb. Wäljamaalt. Berlinis, 28. dets. 11 detsembril wõlsiwad Saksa laewad 15 suuri Wenetsuela  purje laewa kinni. Shweitsimaal tahetawat kaelakohtu seadusele  üks paragrahw juurde lisada, mille põhjusel neid, kes kuritegusid kiidawad ja ülendawad, wangistusega nuhelda tuleb. See seadus peab iseäranis anarhistide waStu käima, kes riigiwalitsesate  tapmist kallimccleliseks teoks kiidaraad. Japanis on Ew. usu missivn kauase soikus olemise järele jälle wiimsel 1901 aastal hästi edenenud. Hingede arw on 4183 kaswonud, nii et Japanis juba 46, 634 Ew. usulist kristlast on. Hiinamaa ja Jaapani wahel kestab lähenemine edasi. Kõik sugu ametnikka saadedakse Jaapanisse säälsete oludega tutwustama. Jaapani ülikoolides õpib hulk noori hiinlasi, nendest praegu 163 Hiina waiilsuse kulul. Pekingis on jaapanlaste käes terme linna jägu, kus wäljamaa saatekonnad astuvad. Pea kõik Pekingis ilmuwad ajalehed ja ajakirjad on jaapanlaste käes. Tienlsinis on jaapanlaste tegewus ja mõju weel suurem. Manvjhuriasse on paljud Jaapani asjatundjal saadetud, et sääiseid, kaubandust ja mäekaewandusi tähele panna Huwitaw on see, et need jaapanlased endid hoolega igasugu kokkupuutumisest «venelastega  eemal hoiawad. Kuresaare kiriklikud sönumed. Kesknädalal, I. jauuaril. (Uus aasta.) Eestikeele jumalateenistust kellu Val2 peab ülemõpetaja Lemm. Pühapäcwal, S. januaril. Eestikeele jumalateenistust kellu Vsl2 peab ülemõpetaja Lemm. Esmaspäewal, «. januaril. (Kolme kunninga päew.) Eestikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. Z 2 Saarl a n e. 1902 Nsimn-. xssxchw- --- 17 ISO2 r. 3sM.oM ?ts«MS L» es, ks- IrWwa R»SMlsds'txWkoiss. 17, Teadaandmised. Teadaandmine. 1-sest januarist 1903 wõtab linna korstnate pühkimise Kuresaare priitahtlik tulekaitse  selts oma hooleks. Ligemaid teateid kõigi küsimiste pääle selles asjas annab Kuresaare priitahtliku tulekaitse seltsi korstnapühkimise jaoskonna ülem herra Carl Freundlich, „Osilia" hotellis. Ligemad teated korstnapühkimise järclewaatamise  korra üle saadetakse nende päewade stes majaomanikkude!? kätte- Kuresaares, 18- detsembril 1902- Wõuukogu. Kuresaare linna i- gildi kaupmehe KonsSantin Rahes noorema asjade üle asutatud konkursi walitsus palub kõiki neid, kes Rahri poe kaupasid ja Kauba uulitsal vlewat maja osta soowiwad, selle üle konkursi walitsusele teada anda. Konkursi walitsus on raekojas, maksuwalitsuse ruumides, igal esmas- Päewal ja neljapäewal kellu 6—7 õhtul koos. Nr. 2. Kuresaares, 23. detsembril 1902. Konkursi walitsus. Praegu ilmusiwad trükist: Ikkjujt;Wt§ ehk Ms teeks Mus? Amerika õpetaja sheldoni särele eestistatud. —------- Hind TO kop. —--------- Koguni isesugusel wiisil jutustab õpetaja Sheldon uudisjutu kujul, kuda salk ristiinimest otsuseks teeb, iga ettewõtte juures küsida: Mis teeks Jeesus sel korral minu asemel? ja mis selle tagajärg on. Jutustus on ülihuwitaw, mida ka see tunnistab, et sellest raamatust Amerikas ju rohkem kui 3 miljoni eksemplari ära on oStetud- Loodame, et ka eestlased teda huwitusega waStu wõtawad- Teine uudis on: Kas tunned maad? Pildid pühalt maalt pühakirja seletuseks. Kirjut L. Schneller, Petlemma õp. Kuna eestlastd õp. Schnelleri tööd, nagu ..Paulus", „E,vangeliumi radadel" jne., juba tunnewad, siis wõime ütelda, et raamat „Kas tunned maad" tema kõige tähtsam ja parem tö ö on, mis Saksa keeles ju 17 korda on trükitud. Huwitawamat pühamad kirjeldajad ei wõigi enam olla kui õp. Schmller. Nagu rändaks lugeja ise pühamäa radadel, nõnda kisub raamatu sisu teda kaasa- Kes sõbrale ehk tuttawale jõuluks wöi uueks aastaks tõsist rõõmu tahab walmiStada, see kinkigu temale „Kas tunned maad." Tellimise adress: G Pihlakas. Tallinnas. Saaremaa kurttummade koolitamise abiseltsi liikmete koosolek on 6-mal jan naril Ew.-Lutteruse usu koolimajas kella 3 p. l. Eestseisus. Teisipäetval, 7. januaril 199 S kellu 12 lõuna Laai-emaa iisrgkugs Ssltsi ruumiäss Saaremaa Eesti põllumeeste seltsi KOOB 0 I ö K Päemakord: i - Põllumeeste Seltsi awamine. 2. Eestseisuse walimine. 3 Seltsi edaspidise elu korraldamine- Palutakse kõiki põllutöö asjanduse sõpru nimetatud koosolekust lahkesti osawõtma tulla m seltsi liikmeks heita. Seltsi asutajad. Saelaaa ladu on Wirtsu wäina äärde Mõtsu metsawalitsuse poolt sisse seatud. Määdakse  igasugu kuuse ja männa laudi odawalt- Lauad annab kätte kaupmees Lc»«»si. JöuluPid «. Andeid pidul müümiseks ja kurttummade kooli kaSwandikkudele kinkimiseks wõtawad wastu Kuresaares Leontine Boma n g, Jssajew i kauplus ja „S a arla se" trükikoda ja maal kõik kirikuõpetajad. Pidu toimekond.