tud. Palk libisenud keti silmusest wälja ja kukkunud töölisele pihta- Haige toimetati  linna haigemajasse, kus ta mõne tunni pärast hinge heitis. Õnnetu oli keskealine mees ja teda jäiwad naene ja b last leinama,  kes Saaremaal elawad. Tartust. «Wanemuise" hariduslised kursused jäävad tänawu pidamata, sest et lubasaamise asi pikale wenib. Minewal aastal paluti luba kursusteks õpekonna valitsuselt. Süält juhatati kuberneri juurde, kelle käest ka luba saadi. Tänawu paluti luba kubernerilt, aga see juhatas õpekonna valitsuse juurde. Et süül, inspektorist pääle, mitu vahejaama on läbi käia, siis jääb asi hiljaks ja kursuste Srapidamme peaks kõige paremal korral liig ülekaela sündima- Sellepärast annab «Wanemuise" kursuste toimekond teada, et kursused sellel aastal pidamata jääwad. «Elu" Kinnivõetud on neil päevil, nagu «Elule" teatatakse, Eesti üliõpilaste seltsi «Ühenduse" esimees üliõpl. Wilms, oma kodumajas Pilistwere kihelkonnas. Kinnivõetud  üliõpilane viidud vahi all Wiljandisse  Kinnivõtmise põhjustest ei ole midagi kuulda. Laps ära põletatud. Tähkwere uulitsal  elutsev ümmaproua A. M. langes, „Elu" teatel, kahtluse alla ja läbiotsimisel selgus, et tema juures keegi iülaneiu lapse vn sünnitanud, kelle ämmaemand oma toa ahjus on ära põletanud- Põletatud lapse jätised leiti ahjust. Ämmaproua ja tema juures elaw meesterahwas  wõcti wahi alla. Tallinnast 12. julil, hommiku kell 5 jõudis Keiserlik jahllaew ühes Keisri Majesteediga, Keisri proua Majesteedi  Aleksandra Feodorownaga, Keiserliku Kõrguse Suurwürst auujärje pärija ja Majesteetide  kõrgete tütardega meie reidile. Jahtlaew .Standart" tuli Keiserlikkude jahtlaewade  „Poljarnaja Swesda," „Tsesarewna"  ja esimese järgu ristleja Makarowi" ja wiie miinipaadi saatel. Ekstsellents asetäitline Eestimaa kuberner  läks Keiserliku jahtlaewa päüle, kus ta Keisri Majesteedile raporti ära andis. Ekstsellentsil oli õnn Keisri proua Majesteedile  lillekimpu ära anda. „Standarti" pää! wiibiwad õueminister baron Fredericks, õue marjhal krahw Benkendorff,  wiitse admiral Nilow, tiiwadjutant polkownik krahw Orlow, kapten Drenteln ja Keiserinna Majesteedi kojadaame preili Butzow. „Poljarnaja SwcSda" püäl wiibib mereminister wiitseadmiral Dikow- Tuule kiirusel lagunes Keiserlikkude Majesteetide  siiajõudmise sõnum laiali ja kohe ehtisiwad majad endid pidulikult lippudega. „Pwl." Kõrgete külaliste wastuwõtmiseks Tallinnasse on ka kindralkuberner baron Möller-Sakomelski Riiast siia jõudnud. Ülemiste järwe uppusiwad Liisa Poomel, Sl) aastat wana ja tema 10 aastane  poeg Konstantin ära. Ema, ühes poja ja mõne tuttawaga jalutasiwad järwe ääres; poiss wõttis ennast riidest lahti ja läks ujuma. Kui ta kaldalt wcidi maad eemal oli, hakkas ta wajuma, ema nägi seda ja läks riides olles pojale appi, kuid uppus ka ise ära. Tema kaaslased hakkafiwad  appi karjuma, mille pääle kaks meest kphale ruttasiwad, mette läksiwad, ja ema surnukeha wälja tõiwad, luna aga poja oma nad mitte ei leidnud. .Õig." Ka Riias tuleb rohkesti uppumist ette Jiirwa-Madlsep. Mõni aasta tagasi, tuli meie kiriku Mle hr- Woldemar Lo« rentzen õpetajaks, kellega koguduse liikmed wäga rahul on. Hr. Lorentzen on rahwuse poolest daanl ane- Minema! aastal tundis hr. Lorentzen oma organismuse tegewuse nõrgenemist, mis luni käesolewa kewadeni kestis, ja mille tagajärjel pahema poole halwatuft oli karta. Sellepärast sõitis ta arstide nõu-andmist- järele Riiga, et säält Saksamaale edasi sõita. 25. junil sõitis Lorentzen Riiast Ühe haigemaja welskeri saatel koju, täiesti halwatud olekus; niihästi  käed kui ka jalad on tal tegewuse wõimetud. Kudas kuulda, tahtwat ta õpetaja-ametist  meel sel aastal lahti ütelda, sest et parancWiselooiust ei ole- Õpetajakohasid  täidab praegu Eestimaa vikarius hr, Masing. »Õig." Õpetaja Lorentzen on Kuresaarest pärit. Lätimaalt. Riiast. Balti kindralkuberner olla, nagu „St. Pet- Zeit." teatab, oma kodanlise  walitsuse osakonna kaks kolmandikku ametist wabastanud. Peterburis kõneldawat,  et see märgiks olla, et baron Möller- Sokomelsii lähemas tulemikus teise koha pääle minna, kuS tema maarahustamise anded tormilisemad olla; sõjaseadus oga kaoks niisugusel korral Baltimaadelt ära. „Elu-" Nagu „Nish. Westn." kuuleb, on kroonumoonawalitsuS Liiwimaa kuberneri palunud omale Liiwimaa põllumeeste seltside  nimekirja saata- Nendelt tahetakse wilja muretseda. Bolderast K. sulil kell 2 homm- põlesiwad  Riia lähedal Bolderaas 3 kuuri ühes wähemate kõrwaiiste ehitustega maha. Sisse jäiwad 2 laewa töölist Saaremaalt Johan Taawets 37 a- w- ja Johan Janson 41 a. m- Ka üks lehm ja kits saiwad tules surma- Õnnetuse põhjuseks arwatakse hooletut ümberkäimist tulega. Ühte kuuri oliwad .aimelt tähendatud 2 töölist joobnus olekus lahedaks magamiseks kinni pandud. Arwatamasü on nad Ml suilsetanud ja kuuris olewad heinad põlema  ajanud. Selle tulekahju puhu! sündis meel teine õnnetus. Mõned töölised tuliwad  öösel kusagilt kaugemalt pidustuse kohalt za märkasiwad teel tulekuma. Üks roninud kõrge puu otsa, et näha, kuS põleb. Ronides on aga üks oks katki läinud, nii et mees maha kukkunud, ja jalaluu murdnud  ,Mu." Kaugemalt riigist. Peterburist. Kohtuminister on Kõigekõrgemalt  poolt luba saanud Peterburist ära sõita. Tema äraolemise ajal juhatab ministeriumi  ministri abi Lütze. Sõjamäe ringkonnakohus jõudis 44. isiku protsessi läbi waatamisega lõpule. Kätte saadud ja kohtu ette toodud 39 süüdistatama seast mõistis kohus 31 isikut süüdlaseks kuriteolisest salaseltsist osawõtmises  ja mõistis nad sunnitööle mitmete tähtaegade püäle, nende seast kuus inimest:  würstinna MõstsherSkaja, Adamson,  Jemeljanowa, Kowalejhuk, Katz ja Säckheim 15 aastaks, kolm 12 a-, kümme 10 a-, wiis 8 a., wiis (nende seas ka tundmata  isik nr- 789) k a., ühe 5 a- ja kaks asumiselc-saatmisele; kaks süüdistawat tunnistas  kohus ainult mitte-ülesandmises süüdlaseks ja mõistis nad 8 kuuks kindlustssc;  wüs mõisteti õigeks, sest et nende kohta mingisugust süütegu ei selginud. Süüdistawate  juurest kätte saadud raha 8.500 otsustas kohus Älcksandrom komiteele  anda (haawatute hääks.) „Õig." 6, juulil oli Peterburis ja ta ümbruses kange pikieilm. Kell 3 öösel ISi wälk Sablino jaama lähedal olewasse Winneri püsstrohu-ladusse sisse, nii et see põlema läks. Kõik ladud lendasiwad õhku. Määratumad kiwimüsakad.  muld. aparadid j. m. leiti'pärast kaugelt  wabriku tagant. 6 wersta ümberkaudu tunti maawärisemisl. Et pühapäsw oli. ei saanud ükski inimene wiga. Nagu selgub, oii ladus kuubustesse pressitud püssirohtu ja dünamiti terasest tsilindriteS -- üleüldse 260 puuda. Piahwatus tulnud selle läbi, et piksevardad rikutud olnud. Kahju 20 tuhat rubla. 8. juulil hakati wabrikut parandama: kõigis töökodades  tehti suure hoolega tööd- UmbeS kell 12 öösel sähwolas aga jällegi wälk. millele piksekärgatused  järgnefiwad. Ilm oli kohutaw kuri. Masinate  wilistamiue ja mürin sulas esiotsa piksega kokku, kuid peagi saiwad loodusehääled wõitu. Tööd aga tehti sellest hoolimata edasi. Püssirohu pressimise töökojas põies hulk tulesid. 15 meest oliwad rahulikult püssirohu kuubuSte lahutamisega ametis. Umbes kellu 1 ajal öösel lõi wälk töökotta sisse. Kohe tõusis määratu tulesammas õhku. Ühes sellega  kuuldus plahwatus, mis piksekärgatustega ühiseks  põrgumürinaks kokku sulas. Terme töökoda lagunes ära, nagu kaartidest tehtud majake. Katus oli õhku lennanud, müürid maha langenud.  Teistest töökodadest jookjiwad mehed wäija ivaatama. Segadus ja hirm oliwad suured, nii et esiti ei teadudgi. kust otsast pääle hakata. Toodi laternad ja mindi töökoja waremete juurde. 15 sammu sellest eemal kuuldi oigamist : maas lamastwad  kaks inimesekogu. Need oliwad töölised, kes plahwatuse silmapilgul püssirohu juures oliwad olnud. Ühes osa töökojaga oliwad ka nemad õhku lendanud. Nüüd oliwad neist meel ainult wormita lihalombud järel. Teised töölised oliwad nägu imewäe  läbi ära pääsenud. Ainult pisut põletada oliwad  nad saanud. Plahwatuse põhjuseks olnud selgi  korral piksewarda rikkis olemine. „Õig." Raudteedel märgatakse alaliselt raudteewagunite  kadumist. 1906 aaStal läks 10,000 «vagunit, mullu 3000 wagunit kaduma, mis kogu rcmdteeWSgnnitest 2 3 protsenti wälja teeb. Kokku teeb kaduma läinud wagunite wäärtus üleüldse 13Vmiljoni  rubla wälja. „Pwl." Moskvast. Moskwa kindralküberner karistas ajalehte „RuSsk- Wed." Leo Tolstoi  kirja «Surmanuhtluse waStu" avaldamise  pärast 3000 rublaga- Kiiewist. Sõjaringkonnakohus harutas 44 sotsialrewolutfionäri asja. 32 inimest tunnistati süüdlaseks ja mõisteti mitmesugusteks  tähtaegadeks sunnitööle ja wangiroodu- Kostromast. Wctluga linnavalitsuse rewideerimisel tuli awalikuks, et kassast on 12,000 rubla ära raisatud. Raiskamist toimetanud linnapää Schabarow, kes nüüd ära on põgenenud. Odessast. Kohutaw kurbmäng sündis  neil päiwil Odessas. Keegi noor naeSterahwas, kes oma mehega suures puuduses  elas, läks pääst nõrgaks- 29. juni öösel, kui kõik magasiwad, kallas ta oma särgi pääle lambiõli ja pistis siis põlema. Kange walu sunnil hakkas ta mööda tuba ümber jooksma ning karjuma. Mees püüdis  teda aidata, aga tema enese riided hakkasiwad ka põlema. Wiimaks tuliwad naabrid appi ja kustutafiwad tule ära. Õnnetu naeSterahwas wiidi surres haigemajasse  Mehe hoawad ei ole kardetumad. Wäljamaalt. Londomst. .Reuteri" agenturile telegrofeeritakse  KonStantinopolist: II- julil hommikul ilmus Türgi lehtedes ametlik teadaandmine, milles kästakse saadikutekogu kokku kutsuda ja rahwaasemikkuds walimifi sultani poolt Väljatöötatud lonstitutsioni põhjal toimetada. M 49 Saarlane, 1908