ei suuda. Ja et see waimustus tema juures tõesti suuri asja korda on saatnud, seda näeme Ml iga natukese maa tagant, kui säül ümber reisime." Waat, niisuguse waimustusega peame igas asjaS töötama- Köit suuremad tööd, mis maailmas korda on saadetud, on just waimustuse  läbi sündinud. Ja kui meie ka igaZ wäikseSgi asjas waimustuft üleSse näitaksime, siis wõiksime suuri asju korda saata! v. ?. Jumal aitab ehk meel rikkamaks saada, kui enne olin. Aga Sillaotsa talu ja maad on nüüd minu oma, mis enam on kui raha! Aga see waewab mu südant, et Ernst koolmeistriks õppis, ja kaZ temast edespidi peaks weel põllumeest saama. . . Nii suguste mõtetega jõudis Sillaotsa Siim oma õue wärawa ligi, kuS tema naene Madli temale waStu ruttas ja juba eemalt hüüdis: Oh mu Siimuks, ei wist ühtegi kaupa, maksa aga tulist kallist renti jälle edasi, ehk mine Lulewul Jüripäewal majast wälja! No noh, waigista aga ennast Madli, wastas Siim, kaup on küps, ja Sillaotsa taku on meie! Wõi kaup küps, no tänu Jumalale, siis on ometegi kindel põhi jalgade all ja ei wõi meie renti ükski enam kõrgendada. Jooksku nüüd Saare Mart tuhat korda weel walitseja herra juurde ja kantku oma pool waranduft meele hüäks, aga meie talu ta enam ei saa! Aga Siim, kui palju raha eest siis talu ja maad kütte said? Ikka oma neli tuhat täis! wastas Siim. Seda on kõik see nurjatu Saare Mart teinud, et nüüd tuhat rubla enam maksma peame, kui aasta eest, kus herra meie talukohta  kolme tuhande rubla eest müüa pakkus- Noh, kes siis muud Mart tahtis ju wägisi meie talu käest ära wöua, ja meid wist metsa kuuse alla saata. Et tal endal juba küll suur koht päriselt oma on aga et meie piirid kokku käiwad, siis tahtis La meie koha juurde ostmisega oma kohta mõisaks muuta. Aas küsisid ka, miks herra nüüd kohta vii kalliks pidas? Küsisin küll, aga herra nähti nagu pahaseks  saama, ja sellepärast lõin ka kauba kokku. ArmaS Siim, see oli palju parem, et kohe kauba küpseks tegid. Aga sul on wist kõht ka üsna tühi, tule tuppa, olen kartohwli leent lamba lihaga keetnud, Maitseb wist üsna hää. Kõht on ta üsna tühi, läheb nüüd parajasti  waja. Aga Ernst ei ole weel kod» tulnud —ta lubas ju täna tulla? . . . Ei ole teist weel näha olnud noh, eks ta tuleb kah! Siim ae, säh, siin on weel üks raSwane rinna tükk, kinnita keskpaik lindlaks! Pärast sööki ütles Siim: Aituma Jumalale, oli mehine söögi aeg. Nüüd lähen heidan wähe puhkama - olengi nii wäsinud täna. . . . Aga Siim, kui Ernst kodu tuieb ja kuuleb, et meie koht nüüd päris meie oma on, siis hüppab ta rõõmu pärast tõeSti lakke. Ta rõõmustas juba ammugi selle üle, kui kõnelesime, et ise oma kohta tahame osta ja nüüd on ta meie omandus! Küllap see Ernstile wist ikka meelt mööda ka on - sest temale olemegi selle ostnud, ega ta siis eluks ajaks koolmeistriks jäe. Aga noh, nüüd heidan mähe puhkama, eks me räägi teinekord meel enam koha ostmisest, ütlcs Siim ja sirutas ennast wovdisse pikali. . . . (Järg tuleb.) Sõda. Tokios, 4. juunil. (Reuter.) Jaapani weolaewad „Hitashimaru" ja „Sadomaru" juhtusiwad kolmele Wcne sõjalacwale 2. juunil kell lv hommiku Aki saare lähedal wastu. Wenelased pantivad neid paukudega  seisma ja lasksiwad nemad warsti miinidega põhja. „Hadomaru" kapten ja mõned teised wõeti mangi. IVO inimest jõudis paatidel Kokurasse. „Hitashimarult" ürapääsnud inimesed läksiwad paatidel põhjapoole ja jõudfiwad Simonosekisse. kus nemad ära päästeti. Weolaewa „Jtfumimaru"  saatuse kohta ei ole midagi teada. Kinnitatakse, et „Hitashimaru" ja „Sadomaru" püül 14VV meest, palju hobuseid ja tagcüvaramoona oli. Kui teated õiged on, siis ei ole seekordne inimeste kahju mitte alla IVVV inimese. 4. (17.) juunil. (Reuter.) Eluga pääsnud inimesed könelewad „Hitashimaru" . hukkamiuemisest järgmist: Meie silmasime Wene laewasid kell 7 hommiku ja peatasime sellekohase märguandmise  pääle- Selle järel tegime meie katset ära minna, wenelased hakkasiwad, aga meid taga ajama ja awafiwad kõma-..' tuleandmise meie sõiduteed mööda. . c Mõne minuti jooksul oli terme laciv» lagi surnukehadega kaetud ja merega ujutatud. Üks granat kukkus masinaruumi ja surmas 200 inimest. Laew hakkas aeglaselt tüüriosoga wajuma ja kaduS kell 6 mee alla ära. Laewa tomander, inglane, wiskas ennast mette, pääinsener löödi komandosillal maha; wäeosa  komandör põletas lipu ära, misjärel ta ennast maha laskis. Tema abi lõpetas ka oma elu enesetapmisega. Palju mehi pääsis paatides ära. 4. (17.) juunil. (Reuter.) Liaotungi poolsaare mägede juhataja teatab ametlikult  : 1. juunil laisimad Jaapani pääjövud kahe kolonna suuruses raudteeliini mööda põhja-poole ja ajafiwad Wene mäed Wafantienift  ida-pool olewatelt kohtadelt minema. Kell õ. p. l- jäi maenlane peatama, selle järel kui tema kaitsesejsukoha Lunwanmjao ja Tafangou wahel wõtnud. Õö tulekul wõtsiwad jaapanlased pääle suurtükitule andmist liinid Ponshitau ja Jupotou wahel eneste kätte, teine kolonna aga, kellel ülesandeks oli Wene paremat tiiwa ühwardada ja Jaapani seisukorda seljatagast katta, nihkus Futshoust idapoole  ja läks wälja liinile Tenshakou ja Nashialini wahel. Wenelastel tuli Lunwanmjao lähedal abiwägesid juurde. 2. juunil wõtsiwad wenelased umbes 2>/s diwisjoni suuruses, kes Telissa juures asusiwad, seisukoha Dafangou ja Tshenshuthani  wahel eneste kätte. Koidu ajal algasiwad jaapanlased pääletungimist.  Pääjõuud nihkusiwad raudteed mööda edasi ja üks teine kolonna Sushiatu poolt. Kell 9 hommiku asus kolonna ligi, keS pahema tiiwa sünnitas. Umbes keskpäewa  ajal asus ratsawägi Shashiatuni poolt wõitlusesse. Nõnda oliwad wenelased Teilssa juures igalt poolt ümber piiratud. Kell 3 päewa oliwad wenelased wiimaks palama -võitluse järel löödud, misjärel nemad põhja-poole ära läksiwad. Saadud teadete järele kaotafiwad jaapanlased  wähem kui 1000 inimest, -venelaste  käest on 14 kiirtule-suurtükki ära -võetud, wangi wõetud 300, nende seaS 4-da kütipolgu komandör. Wenelased jätfiwad  lahinguwäljale üle 5000 haawatut ja surnut. 4. (17.) juunil. (Reuter.) Wladiwostoki  laewastikust, keda Jaapani laewastik  taga ajawat, ei ole midagi kindlat teada. 5. junil. Njutschuanist teatatakse: Kindral Kuropatkin sõitis kolmapäewal Ljaojanist wälja, et Wene wägestd ise juhatama hakata. Jaapan saata, nagu „Dail Mail" teatab, Kamtschatka poolsaare Veeringi saarte randadesse laewu hülgeid püüdma, mille labi Wenemaa kahju saada. Berlinis, 2. (15) juunil. Ljaojangist telegrahweeritalse 1. juunil, et Port-Arturi juures merelahing on olnud. Wene laewastik  sõitis wälja merele- Kõneldakse, et wenelased ühe suurtükipaadi  kaotanud on, jaapanlased aga ühe ristleja ja neli miinilaewa. Londoni lehed kuulewad, et kindral Kuropatkin Mandshuria sõjamäe ohwitseride mundrit muuta tahab, nõnda, et ohwitserid soldatite seast wäga wälja ei paistaks. Selleks andis liig suur ohwitseride kastus Jalu lahingus põhjust. Mutdenis, v- juunil, Ustawalt poolt teatatakse, et JaapaniweolaewaHitoschimam ja Sadumaru pää! terwe jalawäe polk ühes kommund.ri ja lipuga otsa saanud. Naljaks. Linnaclaniku poeg oli ühe taime algkoolis käinud- Suwel sõidab ta isaga maale- Sääl tuleb neile kari sigu wastu- Poeg küsib: «Papa. ütle, mis need loomad meilt küsiwad?" „KudaS nii?" mastab isa> «Eks Sa näe, igal ühel on ju küsimisemärk  selgroo otsa taga!" Mõtteterad. Eewa sündimisega kaotas Aadam paradiisi, sai aga selle läbi inimlikumaks. On inimesi, kelledel nullidega sarnadust  on: neil pearoad tingimata teised numbrid ees käima. Kärblased otsiwad haawu, mesilased õisi; alatud inimesed otsiwad ivigadusi, auusameelseid häid omadusi. Tark inimene ei räägi kunagi rumalusi;  meel rohkem: ta ei hakka ka rumalusi paalt kuulama. Isamaalt. Kuresaarest. Linna wolikogu on nõuks matnud Kuresaarde linna kulul rahwa karmis meresupeluS - maja asudata. Sel aastal on Kuresaares juba 4 kaupmeest  pankrotti jäänud. See on nähtus, mille põhjust ligemalt peaks Kuresaare elu kohta tähele Kuresaare puiestikku (parki) on „Amcrika kauplus" asutatud, kus iga asi 2g kop. maksab. Sarnane kauplus on siin uudis ja rahwas wõtab kauplusest rohkel armul osa. - Kuresaare gämnasiumi tormis ehitatakse edeSpidi uus kahekordne maja, mille ehituse üsiud 34.000 rbl. pääle on määratud. 1. junil peeti Kuresaare Ew. Lutheruse kiriku kihelkonna koolimajas Saaremaa kurttummade  kaswandikkude eksami awalikult rahma oiawõtmisel. Eksam näitis, et ka möödaläinud kooliaastal kurttummade laste kallal rohket tööd Karjast. Mai kuu 33 oli. Pärsamas piduõhtu.  kus pääle mõne laulu ka näitemäng Punga Mart ja Ms Kaarel" ette kanti. Laul- 24, Saarlane. 1904,