Jamajast. Kurb õnnetus juhtus siin ühes perekonnas hooletuse ja ettewaatmatuse tõttu. Minema! esmaspäeval on üks 7. aastana poiss oma 4. aastase õe püssiga maha lasknud. Poiss võtnud isa moodi tagant laetud püssi, kutsunud õe oma juurde ja öelnud : „Kui sa ei tule, siis lasen ma." Selle pääle käinud pauk, mille järele õde surnult purustatud  püäga maha langenud. Lapsed olnud üksi koduS- Urjärdniku järelotsimisel  leitud sääl meel teine püss. Isal ei olnud mitte püssi pidamise luba- Ta langeb nüüd kahekordse karistuse alla, esiteks, et ta ilma loata püsfisid on pidanud, ja teiseks, et ta laetud püssi hoidmises hooletu on olnud. Jällegi näitus, kui ettewaatlik tuleriistadega peab olema ja kudaS neid laste eest hoidma peab. Tartus ilmuw päemaleht „Sõna", Eesti rahvameelse eduerakonna häälekandja, trükitakse Schnakenburgi trükikojas. Siberi katku tõttu arwati, et Eesti põllu ja käsitöö näitus 11., 12. ja 13. augustil pidamata jääb. Kuid see peetakse ikkagi ära. Meie lehe toimetuses võetakse ka avaldusi näituse asjus waStu ning antakse lähemaid teateid. Seekord on ülemaaline  osakond karjakaswatus. Tartu EeSti põllu ja käsitöö näituselt wõikS palju õppida ja ka Saaremaa põllumehel oleks kasulik sellest osawõtta, kuid kahjuks on tee sinna wäga pikk. Siberi katkusse olla LuStiwere wallaS üksi 80 hobust otsa saanud, kariloomad  veel koguni nimetamata. Tallinnu Eesti seltskonna tegelased on lahkuvale Eestimaa kubernerile järgmise  sisulise tänuadresfi andnud: Exselents, kõrgeauuline Peeter Petrowitsh!  Mitte kaua ei olnud Teie Eestimaa  kuberneriks, kuid see oli iseäranis raske aeg, niihästi elanikkudele, kui ka kubermangu ülemale. Mitte ükskord ei saanud Eesti elanikud tunda, et Teie exselents, oma soowides õige erapooletu ülem olite, kelle juurde igal ajal pääseda mõis ja kes kõige õige ja hää asja vastu malmis oli. Sarnast rohwaga läbikäimist ei ole eestlased mitte sagedasti tunda saanud, mispärast nad ka Teis täiesti väärtuslist kõrgema walitsuse asemikku näevad ja Teie Tallinnast lahkumise puhul Teile südamlist tänutundmust avaldavad.  Keisri Herra tahtmisel kutsutakse Teid Suure Novgorodi üle valitsema, mis Wcne riigi häll on ja kus kord Slawi sugu rahvad Soome sugu rahvastega külg-külje kõrval seisivad. Sinna saadavad  Teid eestlaste paremad soovid. Teie puhas nimi jääb maa ajaloos ja Eesti elanikkude meeles alale. Eesti ruhwa nimel: Läänemeremaade Gr vi zeusu mennastnse selts, Ew. Luth. Kaarli koguduse liikmed, ja „Lootuse" selts, Tallinna Eesti insenerid. Tallinna Eesti tohtrid, Tallinna Eesti wastaStiku treditselts, EeSti selts „Kalew", E. rahwah. seltsi kirj. jaoskond, Eesti Rahwokoolide õpilaste ja kooliõpetajate wastaStikku abiandmise selts, Tallinna Eesti põllumeeste selts, Tallinna linnakooliõpilaste  awitamise selts. Tallinna EeSti ajalehtede wäljaandjad ja toimetajad, yWalwaja" selts, Tallinna Eesti majaomanilkude  selts. Eestimaa rahwahariduse selts, Tallinna Eesti adwokadid jne-, jne." Tallinnas ilmuma Eesti päevalehe  „Õiguse" waStutajaks toimetajaks on hr. Bntje osemesele toimetuse liige hr. P. Olak astunud, kes paari aasta eest Kuresaares koolmeistriks oli. Tallinna linna prouad ja preilid õpiwad wiimasel ajal hoolega kingade tegemise  kunsti. Suurel hulgal wõetakse kingade  tegemise kursusest, mis proua Luik- Pühmann annab, osa. Harjumaalt. Muinasajalise leiduse üle kirjutatakse „Õigusele" Jüri kih. järgmist: 23.-24. julil on Rae mõisa põllu sees (Tallinna ligidal Türi kihelk.) mõisa lähedal mana eestlaste kalmust ehk matusekünkast,  kus surnuid põletatud, mitmesugufid muinasajalifi asju leitud, mis arwatawaSii õige manast ajast pärit on. Leitud on 2S tükki brongS käewõrufid, 3 breefi, 3 kõwerat brongfist noatera, umbes 40 paadiehl  laewakruwi, mitmesugufid rõngaid ja sõrmusid, mis mitmet moodi wälja on graweeritud ja ilustatud. Üsna kalmu keskel leiti iseäranis suur prees, 7—B tolli pikk ja 3 4 tolli lai; prees läks altpoolt terawaks ja temal oli tagapool küljes nõel. Sellessamas kohas oli põlenud  käeluu ümber, mille keskkoht põletamise ja aastasadade tagajärjel waewalt koosseisaw  oli, koguni 8 käewõru. Arwatamasti  oliwad need käewõrud ja prees, mis kalmu keskel ühe ja sama koha päält leiti, mõne endise Eesti rahwawanema ehted, kelle põrm wististi suure auuga sellel ajal siin ära oli põletatud. Leitud asjad anti õp. Brasche kätte, kes nad Tallinna museumi tahab wiia. Kalm, kust need asjad leitud, on umbes 4—5 sülda lai ja samawõrl pikk, seisab põletatud raud-, lubja- ja paekiwidest koos, millede wahel põletatud inimese põrmu tuhka leidub. Ja inimese hambaid ja muid luutükkifid on sääl näha. Umbes pool kalmu on meel läbikaewamata. Rahwa jutu järel oli sääl enne hallil ajal suur Eesti küla seisnud, mida wiimasel ajal „ Rootsi Tiido" külaks olla kutsutud. Wiimane nimetus on wist Rootsi ajast. Wõnnu kreisist. Nagu „Latwija" teatab, on Friedrichswaldi walla liikmetele teada antud, et teenijad, kes enne teenis- Luselepiugu lõppu omamoliliselt teenistusest lahkuvad, administratiwlise karistuse alla langemad. Lätimaalt. Riiast. Waimulikkude osawõtmise kohta politilistest erakondadest seletab „Düna- Ztg.", et konfistorium neil sarnastest erakondadest osawõtmise ära keelanud, mis legaliserimata on. Lubatud erakondadest osawõtmine ei olewat mitte keelatud. Surnuaia wahtidele on käsk antud, sellejärele walwata, et rewolutsionäride haudafid  mitte punaste pärgadega ja paeladega ehttda ei saa ja neid isikuid, kes tähendatud  haudafid nõndawiifi ehtida tahawad, polrtsei kätte anda. Uurimine 1905. aaSta mässulise liikumise pärast Riia kreisis on lõpetatud, 65 kaebtusealust on juba süüdistuse aktid kütte saanud ja tulewad sõjakohtu ette. Kaugemalt riigist. Peterburis, 30. julil. Katku wastu wõitlemise komitee teatab Samarast, et sääl senini 102 inimest koleraSse haigeks jäänud on; nendest on 23 ära surnud. Süüdistuse aktid wande seltsi asutamise  pärast, kelle eesmärgiks Keisri Majesteedi,  suursürst Nikolai Nikolajewitschi ja pääministri Stolypini elu kallale uppuda oli, anti 25. julil Petropawlowski kindluses  kaebtusealustele kätte. Igaühele anti tund aega. mille jooksul ta tunnistajaid wõis nimetada, keda ta meel ette soowis kutsuda. Hiljuti tõusis Peterburis kartus, et kolera juba sääl on. Üks woorimeeS, Sawkin jäi äkki kõhuhaigeks ja suri warsti haigemajasse ära. Haigusel oliwad wälispidi  kolera tundemärgid. Surnukeha lahtilõikamise  juures on aga selginud, et kolera kartus esiotsa meel asjata on: kolera batfillufid  ürasurnud woorimehe sisikonnast ei leitud, ja arwatakse, et woorimeeS ennast millegagi ära kihwtitanud on. RikaS waene. „Towar." kirjutab: 9. junil s. a. suri Peterburis kerjus Bodsolo ära, kes manade wiiulitega kauples. Kui pääle surma warandust üles kirjutati, leiti mitmest manast wiiulist kuni 20,000 rubla raha. Aga kapis, mis seina sisse tehtud, leiti 48,000 rubla eest wekslid. Praegu andis keegi BaruSkowa, keS ennast Bodsolo kodanliseks naeseks nimetab, Peterburi ringkonnakohtusse nõudmise sisse, et Bodsolo waranduS, 63,000 rubla temale antaks, sest et ta selle ühes Bodsologa kauaaegse kooselamise ajal olla muretsenud. Jõuumees Lurich on Peterburis tõstmise eest 17. julil kuldauuraha saanud. Ta on rohkem üles tõstnud, kui keegi muu senini- Kõige tugewamaks tõstjaks peeti seni ameriklast Louis Zõr'i, kes 9 puuda 15 naelalise raudkangi jalgadega 17 korda üles tõstis. Lurich selle wastu tõstis 10 puuda 10 naelalise kangi 25 korda üles- Pääle selle tegi Lurich järgmist  wägitükkifid: silla pääl seistes hoidis ta 4 inimest, kes kokku 21 puuda kaalusiwad,  ülemal; tõstis 7 puudalise raudkangi  üles ja wiskas seda siis enesele Radomist. Politika süüdlase ära «varastamine. „Tang. Radom-" kirjutab: Radomi linnawalitsnsesse tuli tundmata noormees, kes oma isiku tunnistuse ette näitas ja politseiwalitsuse sekretäri palus teda enese sugulase S. FialtowSkiga, keda tapiga WarSsawist Hentstni wangi-majaSss wiimisel seda puhku Radomis peeti, kokku saada lastaks. Ametnik täitis palwet ja käskis tunnimeest Fialkomoskit wäljatuua. Waewalt oli FialkowSki saatjaga tuppa astunud, kui teisest uksest, mis uulitsale käis, kaks rewolwritega meest sisse kargafiwad.  Ka ses noormees, kes waremalt tulnud oli, tõmbas rewolwri wälja. Kõik politseinikud kohkufiwad kangesti ära, aga fisetungijad kadusiwad wangiga kui tuul. Wäljamaalt. Parifis, 27. julil. Ametlikkude sõnumete  järel on Prantsusemaa MarokkoS mitukümmend sõjameest kaotanud. Maapäriselanikkudest  on wäga paljud surma saanud. Sõjalaewad jõudsiwad pärale, kui maamägi enam mast» panna ei jõudnud. Prantslased on Kasablanka linna täiesti oma alla wõtnud. Wene petroleumi Shwardab Kauges Idas nähtawasti uus hädaoht. Üks suurem Jaapani kaubaselts hakkas Nagasakis laewa ehitama, mis petroleumit Kaliforniast Jaapanisse  hakkab wedama. Kaliforniast tuleb meel teist sellekohaseid teateid, nii et karta on, et Wene petroleum Kauge Ida turgudelt  warsti ära tõrjutakse. M 33, Saa r la n e> ISO7