nud nemad oma silmi süült poolt ära. Ka Kristop ei teinud midagi. Käed ripakile  kaudu külge seisis tema süül, ainult silmadega möötiZ tema laencte kõrgust ja laewa kaugust; tema tundis, et aidata ei wõinud. Aegamööda aga läks tema nägu kahwatukS  ja silmad iseäraliselt rahutumaks, kui oleks tema laewa kõrwol weel muud midagi näinud, woi nägi tema weel muud hirmust asja üht teist, waikist surma wõitlust. Korraga kajas üks luust ja üdist läbitungiw  metsik kisa läbi tormi hulumise. Üks suur laene oli üle laewa lae löönud ja tckipäülse ühekorraga inimestest puhtaks pühkinud: Laew oli tühi. Kui ühe hoobiga  kummardasiwad kõik rannal olijad ja iga ühe südamest käis palwe läbi: Jumal, ole nende õnnetumate hingedele armuline! Hälitselt aga kõlas Marikese hääl läbi tormi! Waatke, karjus tema, waatke ometi! Kõikide silmad pöörsiwad tema wälja sirutatud käe järge senna poole, kus laew praegu näha oli ja nüüd nägiwad kõik, et poolest saadik katki murtud päämasti küljest  üks inimene kinni hoidis. Üks ära wäsinud ja surmaga Võitlemisest nõrgaks jäänud inimen--, keda iga teine suur laene armutult ometi enesega ühes ära wiis. Ja langemine, kui üürikese aja eest saja inimese  surma häda, mõjus selle üksiku mehe, ZurmawõitluS päälwaatajate pääle, kes koguni  surra ei tahtnud. Waljusti nuttes hakosiwad need muidu nii kõmade südametega  nacsed üksteise ümbert kinni ja mehed pöörsiwad omad näod körwale. Kui Marike omad silmad laewa poolt ära põõriS, ei näinud tema Kristopi enam teiste hulkaS olewad. Surmani kohkunult Mastis tema paatide poole. Jah, sääl seifis tema ja püüdis kõigest jõust ühte paati wetts wenitada. Kiiresti tõttas Marike  tema juure. Kristop! hüüdis tema ja mees waatiS tema otsa. Ilma sõnalausumata waatasi- Wgd nemad üksteisele filmi ja jälle oli mõlemate nägudel iseäranis läige näha. —Äiimaks hakas Kristop rääkima: Ma tänan sind Marike, ja tüdruk ütles: Kristop,  sina jääd siia! Ja siis weel korra, aga seekord hirmu täis häälega: Jää siia, Kristop, jää siia!" Kristop raputas pääd ja ütles: See ei lähe Marike. Aga, sina ei saa ju teda ometi mitte aidata, hüüdis tema. Kui sina lähed, saad sina ise ka hukka ja mina ja mina. Siin ei aita üksgi palwe ega keelmine, mis olema peab, see peab olema, wastas mees kindlalt. Seda ci pea aga olema, et sina lähed! hüüdis Marike ahastades. Mina pean minema, kinnitas tema, nüüd täitsa rahulikult, sest, tead sa, need silmad  ja see küsi, millest sulle wiimati rääkisin,  on jälle minu eeS. Mina ei wõi kedagi enam suremas näha. ma ei wõi teisiti, mina pean appi minema. (Järg tuleb.) põhja mõjunud. Appihüüdmise pääle jõudnud  randwahtide ülem P. ühe randwahiga õnnetusikohale; raudwaht wisanud ennast kõige riietega 7 jala sügawuse wee sisse ja tõstnud minestusesse langenud nooremehe paati. Osawa õõrumise järele ärganud noormees jälle elusse. Tubli tegu päast- jatest! Pärnust. Uue naeSterahmasie gümimfuimi maja ehitamiseks vn linna wolikogu poolt csialguSiiselt  35,000 rbl. määratud. Wiljandimaalt kirjutakse „PoStimehele"  järgmine lugu, mis sõna sõnalt äratrükime:  Mincwal suwcl tegi Vastemõisa walla wolikogu talurahwa asjade kommi ssari  isiklikul ettepanekul ja soojal soowimisel  otsuseks oma Ew.-Luth. Järawere kooli ministeriumi kooliks üinbcr muuta lasta- Et see asi enne päcwakorras määratud ei olnud, siis tegi wolikogu teatawa mõju all ilma pikema järesi mõtlemiseta tohe otsuse, sinna seda kooli asutada. Talwel tuli rahwakoolide  inspektor ise wolikogu ette seda asja edendama. Seal muutis siis wolikogu oma otsust sel kombel, et Järawere koolimaja  mitte selleks anda, s>st et see suur kiivist koolimaja ainult Ew.-Luteruse hingede kulu paal ehitatud on, kuna teiseks ka juurde ehitamise juures, mis uue kooli sissi seadmiseks  tarwis tuleb, takistusi ees olla. Tehti otsuseks Kiidul olewat koolimaad, mis selle walla päralt ja üks tessatiu suur, selleks ära anda, et sinna wald uue koolimaja  ehitab, kuna kroonu poolt ka abi saab. Aga et ministeriumi-kool warem algama saaks, lubanud wolikogu teda esialgu, nimelt  1902. aastal, Kabila Ew.-Lut. koolimajas  sisse seada. Aga ka sellegi wolikogu otsusega ei olnud wald rahul. MiniSieciumi-kooli  olimad kõige rohkem Greeka-õigeusuliscd  wolimched soowinud ja selle eest rohkesti töötanud. Kui nüüd aasta lõpul koolimeeste  walimine tuli, siis pole ministeriumi-kooli  soowijatest kedagi wolimeestest tagasi walitud, ehk see walimine küll kommissari  käsul korratud sai. Nüüd kewadel tulnud rahwakoolide inspektor jälle wolikogu  ette ja soowitanud, et wolikogu kolmanda  kooliõpetaja uuele koolile wcel juurde paluks, siis wõida suurema kasuga töötada. Wolikogu astunud aga uuele koolile nüüd otse wastu, misjuures ta teatas, et nemad seda kooli ei taha, sest et wallal ju koolisid  küllalt olla, nimelt 4 Gceeka-õigeusu kooli ja 5 Ew -Luteri usu kooli ja rahwas  rohkem koolisid enam ei tarwita, kuna edasiõppimiseks mõlema usulistel ka oma kihelkonnakoolid on- Inspektori herra seletanud,  et kool nüüd asutatud peab saama. Sääl nõudnud üks wanem wolimeeS, endine wallawanem, et inspektor koosolekult ära läheks, sest et niisugusel koosolekul wõõraid inimesi ei tohi olla. Siis lahkunud inspektor  koosolekult ja sõitnud ära. Kuidas kooli asi nüüd jääb, pole teada- Ajad on kehwad ja maksud suured, nii et wald oma wüljaminekuid, kui asi wähegi lubab, mitte suurendada ei soowi. Jurjewis on kõhutõbi laste juures liikumas. Tõbi on ka juba laste seast ohwrid nõudnud. Znrjewimaalt. Tähkwere mõisa heinamaalt  Emajõe äärest leidfiwad kraawikaewajad hiljuti maa seest mõned manad suurtüki kuulid ja hõberahad. Kuulid on üle 2v naela rasked. Rahad olla Peeter Suure aegsed. Wastse - Kuustest. Imelik ebausk õitsed siin mõnes perekonnas. Näituseks käinud keegi, kellel kohtuasju õiendada oli, ivaStase laudas jõululaupäewa öösel lambaid pügamas lootes, et kui tema willu nii palju saab, et nendest kuue wõib teha, siis ta protsessi wõidab. See ehauMk lootus oli aga petlik ja wastane wõjtiS, Liitvimaa kuberneri herra Pashkowi põetuseaega on, nagu kohal, lehed teatawad, weel 6 nädali wõrt pikendatud. Liibawist. Läbi seinaprao waotamife juures wõib waataja silmast ilma jääda. Seda tõendab juhtumine,  mis hiljuti Liibomis sündis. Keegi uudishimuline  poisikene waatas sääl pühapäewai maja seinaprao läbi, mis maja sees tehakse. Seda nägi Möndasugust. Kohase kobtu-olsuse andis hiljuti üks Daani kohus. Keegi noormees oli joobnust pääsi teisele noahaawa löönud. Et ta seni auus mees olnud, jättis kohus ta muidu trahwita, aga et wennike wün mehe pahateole ajanud, siis ci tohi ta nüüd enam wiinatilka suhu wõtta. Eksib ta aga selles, langeb kuueks kuuks wangi. See on hästi hingeteadlisclt põhjendatud. Uue aja õiguseteadus ei suuda enam inimesi nende tegude pärast süüdlaseks  mõista, mida ta ilma enesctcadmata teinud (nagu nõdrameelsed). Sellest seisukohast waadates ei sünni siis ka joodikut nuhelda, kes ju oma teod ka uimastuses teeb. Aga on lugu nii, siis kandku trahwi otse süü pärispõhjuse, see on joomise pärast, sest see on ometi iseteades tehtud, kuna küll teada on, et joomine „wõtab meeled meeste päästa." Daani kohtu otsus sünniks siis eeskujuks mujalegi. Uus Elias on Ilmerikas ilmunud. Keegi säälne tembutaja, kes end seni Dr. Dowle on öelnud olema, ja usu mõjul haigusi parandada kiitleb wõima, on nüüd kuulutanud, et temas prohwet Elias uuesti lihaks on saanud. Ja mehel on ju suur hulk jüngrid, kellega ühes ta „püha Siioni linna" on rajanud, mis nobedasti kasivad. Politsei on aga hakanud nende imctohtrite  tegusid tähele panema, kelle kätte all ju huik haigeid, keda nad „usu läbi terweks teha" on püüdnud, ära on surnud. Rikkad on inglased, seda näitab muu seas see, et nad üksi Saksamaalt 20 milj. rubla eest aastas laste mänguasju ostawad. Liha söpb inglane aastas läbistikku üle 110 naela, see on kaks korda rohkem kui prantslased, kolm kördil rohkem kui sakslased, neli kord rohkem kui Austria ja Jtalia elanikud. Wenemaalt pole arwustikku. Ometi kõige suuremad lihasõödikud pole inglased,  waid nende lellepojad ameriklased, kellest igaüks  muidugi läbistikku arwatud aastaZ 175 naela liha põske paneb. Kaks abieluseadust on Mcdisoni riigi parlamendis (Amerika-ÜhiSriikides) ette pandud. Esimese järele peawad paljude laste emad abiraha saama. Teise seaduse järele peawad wanad poisid,  ke§ üle 30 aasta wanad, iga aasta lv dollarit maksu maksma. Naljaks. Ei hooli. Emand Upsakas heidab alati mehele ette, et kõik, mis nendel on, ainult ja üksi tema toodud on, mehel ei olla midagi. Juhtus nüüd ühel ööl, et emand unest ärkab ja märkab, et keegi kõrwal toas talitab muidugi waras. Ta müksab meest ja käsib waras! kinni wõtma minna, Ei mees tee tegemist. Kui naene kurjaks saab, pöörab mees teisele küljele, rahuliselt sõnades:  „Mis see minule puutub ega minult midagi wõtta pole." Lugu loppis kenasti! Prohwessor Tähtisrind  saab oma toast murdwarga kinni ja hakkab teda politseisse tirima. Kelm sipleb esiti wastu, aga prohwessori tugew rusikas ei lase lahti. Saamad uulitsa nurgale, põikab waraS pisut kõrwale  ja lausub haledal häälel: „Kahju küll, auuS prohwessori herra, aga siin pean ma teitest lahkuma,  mu tee läheb teisale." Prohwessor (segaselt mõttes): „Wõi nn noh, pole siis parata; hääd teed, oga, tulge teine kord jälle mind waatama. .N 3t). Saarlane. 1901