Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal sa laupäewal. Toimetus on KuresaareS, Pitkas uulitsas, Trcffeni majas nr. IZ. Kuulutuste waStuwõtmiue kuni!ellu l xSewai Kuulutuste pttil-rldii 8 k., lehe ekSolsos TK k. Adressi muutmise eest lv kop. Tellimisest ind: 1 . »5 I V. .. - - - . . maapostiga: „ . . t»S« « V« . . - « ss . Üksik number maksab S kop. O 31. Laupäewal, 3. mail 1909. XXV. aastakäik Kunstkärgede tarwitamisest ja kasust. (Järg.) Hilisemad ja 11. pered peawad tingimata tecwed pesatäied kunstkärgedega raamisid saama, sest muidu ei jõua nad oma pesaehitusega ja meekorjamisega warasematele peredele järele. Päämeesaagi ajal antakse mesilastele Võimalikult  rohkesti ruumi mee kogumiseks. Kunstkärjcd  on siin jällegi tarwilikud. Anname neile tunftlärgedega täidetud meeruumi kätte, siis on lühikese ajaga mecruum ilusate kärgedega ehitatud  ja meega täidetud. Tühja meeruumi täitmine käiks aga ilma kürgedeta mefilaStel sagedasti üle jõu ja nad ei hakkagi sinna kärgesid ehitama,  ehk ehitawad sinna lesekürgesid, mida pärast pesaruumis tarwitada ei rvõi. Kunstkärgede tsrwitamise kasu tunnewad Saaremaal alles harma  mõned üksikud mesinikud, sellepärast on ka nende kärgede tarwitamine meil meel wäga «äikene  ja sellega ühes on ka meesaak kehw. Mõni arwab ennast sellega wõidumeheks, kui ta paari puuda mee körwal ka mõned naelad  waha ära saab müüa. Waha müümise läbi kasusaamine on aga täiesti ekslik arwamine. Waatame järele, mis maksab 1 nael waha mesilaste!  enestel. Hulga katsete waral on selgeks tehtud, et ühe naela waha tegemiseks mestlastel 7—20 naela mett ära kulub. Arwame mee naela paljalt 25 kop., siis maksab nael waha 1 rbl. 75 kop. kuni 5 rubla; saab oga keegi 40 kop> mee naelast, siis maksab waha nael temal 2 rbl. 80 kop. 8 rubla. Kui siis mesinik waha 45 —55 kop. nael müüb, siis peab tema mesilaste kaswatuses kahju kandma. Sellepärast  on mesinikul kõigekasulikum waha kunstkärgedena  meesaagi suurendamiseks  tarwitada. Kunstkärjed on harilikult paksemad, kui loomuliku kärje wahesein. See ei tee aga weel mitte kahju, sest mesilased ehitawad sellestsamast kunstkärje wahast terws kärje malmis. Sellest selgub, et kunstkärg niisama raske peab olema, kuisellesuurune loomulik  kärg. On kunstkärg õhem, stis peawad mesilased oma kulul palju kallimast materjalist juurde panema, on kunstkärg loomulikust kärjest raskem, stis jääb kärje wahesein asjata paksemaks,  kui tarwis. Siia juure olgu weel tähendatud.  et mesilased ainult hääst ja õigel wiisil puhastatud wahast kärje wälja ehitawad, kuna mittepuhas kunstkürje wahesein puutumata jäetakse  ja mesilased uuest materjalist kärje täis peawad ehitama. Sellepärast on tarwis waha õieti puhastada ja sulatada, ning ainult hääd waha kunstkärgedeks tarwitada. Kasu, mis kunstkärgede tarwitamisest tuleb, on seega meile tuntaw. Toon lugejatele ühe näituse oma katsetest. Mööda läinud suwel panin kaks wäikest teistperet  ühe puu sisse ning andsin neile terwe puu (12 raami) kunstkärgesid kätte. Ühel nädala tegiwad nad ime kiirusega tööd, siis jätsiwad mesilased töö järele. Järelwaatamisel leidsin, et kõik kärjed ilusasti  malmis oliwad ehitatud ja meega täidetud.  Wõisin V- puuda mett ära ja andsin neile terwe magasini walmisehitatud kärgcdega kätte. Ka selle täitstwad nad meega. Kewadel wõisin sellest puust weel V- puuda mett teistele anda. Seda wõisin ainult kunstkärgcde tarwitamise läbi saada. Arwame saadud mee hinna 25 kop. nael, siis maksab I°/» puuda 17 rubla 50 kc.- Kunstkärgesid läks naela ära. Waha nael maksab läbistikku K 0 kop., pressimine 15 kop., järelikult tuleb kunftkärje nael 75 kop- maksma. Kunstkärgesid läks selle puu tarwiS 75 k. X 3V» —2 rbl. 63 kop. eest ära. 3V- naela kunstkärgesid  andfiwad seega 17 rbl. 50 kop. 2 rbl. 63 kop. 14 rbl- 87 kop. kasu; nael kunstkärgesid  andis selle järele 4 rbl. 24 kop. kasu. Kui meie nüüd seda kasu sellega wõrdleme, mis 1 nael waha mefilastel maksma tuleb, siis näeme, et see mitte kõrge hind ei ole, kui waha naela 5 rubla alla hindasime. Sellest on näha: mida enam meie kunstkärgesid tarvitame, seda rohkem kasu meie mesilastekaSwatusest saame (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest Saaremaa kommissari jagamise  järele tulek» Saaremaa valdadel arstikohtade  ülevalpidamiseks igal aastal maksta: Kaarma-Sunrel wallvl 76 rbl. 48 kop. Abroka „ 42 , 66 , Torgu „ 69 „ 10 „ Lümmada „ 64 „ 72 „ Kihelkonna « 55 „ 90 „ Mustjala „ 53 „ 80 „ Loona „ 62 „ 96 „ Pärsama « 47 „ 6 , Leist „ 52 „ 96 „ Maast . 61 . 78 . Uuemõisa „ 60 „ 30 „ Laimjala „ 47 „ 6 „ Kogula „ 73 „ 30 „ Pihtla „ 67 » 66 „ Muhu-Snure » 63 „ 20 Hellama » 47 „ 6 „ Hiljuti oli Saaremaa ringkonna 2- jaoskona rahukohtuniku juures muu seaS järgmine süüteoasi harutusel- Maast vallast pärilt Wafili Rauka ja Leist w. pärit Aleksander Peterst süüdist! riidlemises ja ööstseS rahurikkumises ning Pärsamaa w. pärit Konstantin Rohtu, Joosep Selbergi,KuStu Seibergi ja Aleksander Arni selles, et nad öösel  lippu kandes käinud, laulnud ja kordnikule wastu hakkanud. Kohtus ei tunnistanud üksgi nimetatud isikutest ennast süüdlaseks. Pääle tunnistajate ülekuulamist mõistis kohus: Rauga, Peterst, Rohu, Selbergid ning Arni kolm rubla trahwi maksma ehk maksujõuetuse korral päevaks a-.eSti. Endine Kuresaare elanik hr. Hugo Redikson on Riia ringkonnakohtu poolt maksujõuetuks wõlgnikuks tunnistatud- Tema asjade vannutatud eestseisja kutsus tema võla- Kaks Dianat. si kolmes saos. Eesti keelde J. Plkl ep. Diana tegi äkilise liigutuse, nagu tahaks ta toolilt üles tõusta ja awas oma helerohelised  silmad. Kuninga kojas oli neid õige mähe, kes tema saladust teadfiwad, sellepärast paniwad need Gabriele terawad sõnad teda wäga imestama. Kas Teil on selle armastuse kohta asjalikud  tõendused olemas? küsis ta rahutumalt. Mull on ainult tõsine, kindel arwamine selle asja kohia, ütles Gabriele. Ah, ütles Diana, wäga ilusl Siis on mul üks kõik, ma wõin Teile tõtt ütelda. Jah, ma armastasin krahw Mongommerit. Edasi? Kuid Gabriele ei teadnud misgi põhjalikult  ja ei wõinud sellepärast julgesti rääkida. Siisgi rääkis ta edafi. Teie armastasite krahw Jacques de Mongommerit,  hertsoginna, ja armastate weel praegugi  tema mälestust, sest kui ta maapäält ära kaduS, stis sündis see Teie pärast. Ja mina tulin Teie juurde tema nimel, hertsoginna, et Teile üht küsimist ette panna, mis Teile ehk imelik näitab olewat, aga ma ütlen Teile, et Teie wastus, kui Teie hääks arwate mulle wastata, minu südamele ainult tänu ja lugupidamist  Teie wastu üles äratab, sest et selle wastuse küljes kõik mu elu ripub, ma ütlen mii «seks weel, et km Teie mulle tõtt ütlete, Mg siis ihu ja hingega Teie poolt saan olema, sest ka kõigewägewamad «aailmas tarwltawad tuge ja truud südant. . . Lõpetage, vicomte, ütles hertsoginna, minge  kord selle hirmsa küsimise juurde. Ma tahan enne Teie ette põlweli langeda, hertsoginna, kui seda küsimust Teile ette panen, ütles Gabriele tema ette põlweli langedes. Kui ta aga rääkima hakkas, peksis tema süda kangesti ja ta hääl wärises: Hertsoginna, 1633 aastal armastasite Teie krahw Mongommerit? Wõib olla, wastaZ Diana de Poitiers. Aga siis ? Januari kuus 1630 aastal kadus krahw Mongommeri ära ja mai kuus 1539 aaStal sündis Diana de Castro- Noh, mis sellest siis on? küsis Diana. Näete, hertsoginna, rääkis Gabriele waewalt  kuuldama häälega, selles ongi see saladus, mis ma Teilt paluma tulin, sest selle küljes on mu saatus. Km Teie lubate mulle seda saladust awaldada, siis tõotan ma, et see mu hingesse igawesti peitu jääb. Kristuse risti kuju juures, mis pää kohal ripub, wannun  ma Teile, hertsoginna, et ma enne suren, tui Teid ära annan. Pääle selle wõite Teie igatahes minu tõ-ndused ümber lükata, sest et Teid rohkem ustakse kui «ind, ma ei palu Teilt mitte tõendust, waid ainult Teie sõna. Kas krahw ÄacqueS de Mongommeri oli Diana de Castro isa? Aha, Ütles Diana põlgliku naeruga. Tõesti  häbemata küsimine ja Teil oli õigus niisu- gust eeskõnet pidada. Aga olge rahul, ma ei ütle Teile midagi. Teie huwitafite mind ja huwitate weel praegugi, aga mis on Teil, d'Exmaise, sellega aSja, kelle tütar Anguleme hertsoginna on, kuninga wõi krahwi? Kuningat peetakse tema isaks ja sellest on Teile küllalt. Miks tulite Teie kauget minewiku puudutama ja mis tarwis on see ammn juba unustusse maetud asja ilmaaegne järelepärimine  ? On Teil selleks põhjust? Mull on selleks tõsine põhjus, hertsoginna, ütles Gabriele, aga ma palun Teid Jumala pärast, ärge küsige selle järele. Aa, wõi nii! waStaS Diana. Teie tahate minu saladusi teada, aga enese saladuste üle waikida. Gabriele wõttis elewandi luust Kristuse  ristikuju, mis Diana seljataga seinal rippus. Manduge enda igawese õndsuse juures, hertsoginna, ütles Gabriele, et Teis minu saladust  minu wastu mitte kurjasti ei pruugi, ei milgil juhtumisel. Mis tarwis niisugune manne? küsis Diana. Ma tunne» Teid, kui töfift, jumalakartlikku  katoliiklaste hertsoginna, ja kui Teie mulle oma igawese õndsuse juures wannute, siis usun ma Teid. Aga kui ma ei wannu? Siis saan ma waikima, hertsoginna ja Teie wõtate minult mu elu. Teate, vicomte, ütles Diana, et Teie imelikul  wiifil minu naeseliku uudishimu üks äratate.  Jah, see saladus, mis Teid ümbritseb, on yii imelik, et ta mind huvitab ja meelitas