Tartust. Huwitaw kohtuasi oli 10- jan. ringkonna kohtus ees, kus H.  kaebtuseafi  .Sädemete" tegeliku toimetaja K. A- Hindrcy waStu harutusel oli. H> Laas süüdistas K. A. Hindrty'd teotuses, mis ennast .Sädemete" mitmetes numbrites pildis ja sõnas awaldawat. K. R. Hindrctz'd kaitses adwotat Sdelhaus, keS pikema» kõnet seletas, et kohtu «isusel seekord põhjusmõttel» tähtsus on, sest kui K. A. Hindrey süüdlaseks mõistetakse, siis wõetakse üleüldse woimaluS ära, pilkelehtedes fatire kujul joonistusi  awaldada. KohuS mõistis K. A. Hindrcy 2. kuuks aresti ja 200 rubla trahwi maksma. Asi läheb kohtukotta edasi. EeSti rahwuslise museumi pöhjuskiri on teatel Riiast registreeritult tagasi jõudnud. Kohaliku obserwatsriumi jeismograf on laupäewa hommikul kell 4,46 minutit suure maavärisemise üles märkinud. Warisemine olnud kakt korda suurem, kui Messina maawärisemise ajal. Seissogrofi ületmärkimise järele sn maawärisemine  Lõuna-Lääne pool olnud. „Jsam." „ Põllul vökhe" toimetaja esnS. A. Eifenschmidt sõitis minema! Niljapäewal kaheks kuuks Saksamaale, kus ta Königsbergi ülikooli juures arwustiiu-teateid kodumaa põllutöö kohta teaduslikult läbi töötada tahab ja ühtlasi Tarm Eesti majanduse-ühisuse jaoks üksikutes põllutööriistade  wabrikutcs paremaid põllutööriistu wülja otsimas peab käima- ArwuStiku-tcadete läbitöötamist alustas A. Eifenschmidt juba enne jõulu. „PoSt " Tallinnast. Ka wüendas linnajaos wöitfiwad  eestlased. Kuuendas linnajaos wõufiwad  aga Saksa wolijad. Walitud kö «voliniku 7 s?ast on 36 eestlaste, S wenclaSte ja lS sakslaste  .Wir." järele müüdi Eestimaal 190 S a. 2,452,7. tz Zg kop. rest kroonu- Nlma ära. ISO7. a. oli see summa rubla 57 kop., IW3. o. 1.511.452 rub. L 9 1904. a. 1,vk0,39v rub. 20 kop. ja ISOS a. 1.870,772 rbl. 28 kop. Selle järele on viinajoomine Eestimaal wiie aasta sees ligi poole miljoni rubla nwrt suuremaks läinud. Kohutaw lugu. Haapsalust. Raamatukaupleja Tamwerl avab siin uue trükikoja. Kuulu järele hakata hra Spuhlßotalia oma seismajäänud „ Majapidajat"  jälle wülja andma. „Post." harilikult. Ma panin ennast ruttu riidesse, palwetafin ja tahtsin alla minna, kui ma kvrröga  maja ukse ees küra kuulsin. Eääl oli-» wad toredad rüütlid, Gabriele, teenrite ja sõjariistade  kandjate saadetust l; raisa rongi järel sõitis weel tore, kullatud tõld. Km ma aknast seda toredat rongi -vaatasin ja selle üle imes tafin, mi! põhjusel see meie wiletsa majakese juurde peatama on jäänud, tuli Antoine, koputas  ukse pihta ja palus mind Engcrane nimel kohe alla tulla. Ma ehmatasin ja kuulsin käsku. Suure saali minnes, mii uhkeid rüütlid täis oli, punastasin ma ja kartsin hirmsasti; sa mõistad mind, Gabriele? Ma mõistan, saStaS Gabriele kibedalt- Jutusta edasi, see lugu läheb tõesti huwitamals. Kui ma saali astusin, rüäki» Diana edasi, tuli üks kõige toredam herra minu juurde, sirutas  oma peenikeses kindas olema käe wälja ja ütles kumardadeS: Teie kõrgus, hertsog de Castro, mu! su au Teile Teie abikaasat estteleda. Preili, lisaS ta minu poole pöördes juurde, mul on au Teile Horatsiuft Faruest, hertsog dx Castrot Teie abikaasat esitelcda. (zrtsog kumardaS naeratades. Mina aga ei teadnud mis teha. Meelest segase ja pisarad filmaS jooksin ma Sngerane juurde, keda ma korraga eemal nurgaS nägin. Engeraue! Tngsrans! See ei ole minu mees, see on hertsog, ma ei taha muud meest, kui Gabrielet, kngerane, ma palus find, ütle seda nendele herradele. see, kes mivd hertsogile oli esitelenud, kortsutas kulmusid. Mis lapse tujud sesd see! on? küsis ta ssljult Sngcrase käest. Si midagi, kõrgus, g« ka tõeSti lapse tujud, wsSLaS Sageraue kchsatad^. Ja minu poole pöördes ütles ta tasa: Oled sa rumal, Diana? Mrs mäss ses on? Wöimata on ometi wammate waStu panna, kes Teid on üles orfinud ja omaks lapseks tunnistanud. KuS nad on, »u mammad? ütlesin ma. Ainult nendega tahan ma rääkida. Mademoiselle, meis tulime nende nimel siia, ütles rüütel waljult. Siin olen mina nende asemik. Kui Teie minu juttu ei usu, siin on käsk, mis meie malitseja, kuningas Heinrich  11. poolt on alla kirjutatud ; lugege I Ta näitis mulle pärgamenti, mille päül punane pitser oli ja ma lugesin ülewslt: „Mcie, Jumala armust, Heinrich ..." ja all kuninga allkirja: ..Heinrich". Ma olin nagu pimestatud  ja murtud; ms pää kiis ringi ja ma minestasin ära- Kõikide pilgud põõrfiwad minu poole. Isegi Sngeram oli mind maha jätnud. Mõte mu wanemate pääle! Kuninga nimi! kõik see mõjus liig rängalt mu pääle, sest et sind mu ligidal ei olnud, Gabriele! Minu arwatss ei oleks minu ligiolet Teile ka midagi aidanud, ütles Gabriele. Oh, kui tarmilit see oleks olnud, Gabriele l oleksid sina siis olnud, ma oleksin meel waStu pannud. Auwäürt rüütel, kes teiste juhataja nähti olema, ütles mulle: „Noh, meie jääme hiljaks. Madam de Lemston, ma usaldan hertsoginna  de Castro Teie hoole alla; meie ootame Teid, et kabelisse sõita." Ta hääl oli nii wali ja käskiw. nagu ei oleks ses herra ühlgi waStu rääkimist sallinud ja ma lasin end ära miia; m» ei näinud sind, Gabriele, anna mulle andeks, ma olin murtud, mõistuseta, mul ei olnud ühtgi mõtet... Soo, soo! Kõik läheb parema poole, wastas ta LHMst naeratusega. (Järgneb.) Kaugemalt riigist. Peterburist. Meremimstri abi Wojewodski nimetati mereministriks. —> P. A. Stolypini kõne maakorralduse ja kubermangude kommisjonide alaliste liikmete kongressil käib nii: A. h. Enam kui aaSta tagasi kubermangude kommisjonide alaliste liikmete esimest kongressi awadeS tähendasin mina selle suure töö pääle, mis walitsuse ametnikkudel eel seisab, selle töö tähtsuse ja walitsuse kindla lootuse pääle, et see töö tagajärgedeta ei jäe. Walitsuse tööplaanis seisab 1906. a. S. now. seadus. Teil on kõigil weel meeles, missugustes  oludes see seaduS wülja anti- Teje teate, et see keisriherra tahtmist tähendas, keS nendele külascisusest pärit olevatele isikutele, keS kogukondlisest maapidamisest wälja kaSwanud,  tõsist «võimalust tahtis anda, iseseisvalt ja wabalt edeneda ja teil ci wõinud teadmata olla, et talupoegade asutuste pääl raske waSlutuS seifis: seaduseandlifi asutusi uskuma panna, enne kui nad seadust läbi harutama hakata, et see seadus eluwõimuline on, et ta mitte kantseleis  wälja mõeldud ei ole, et rahwaS temast aru saab ja ta waStu wõtab. Teile oli Ülesandeks tehtud, seaduse sunniwiifil  läbiwiimiseks mitte abinõuusid tarvitusele  wõtta ja oleks ka weider olnud arwata, et ametnik nii tugew on, et ta käsukirjaga rahwa  kogu viojanduSlist elujärge muuta wõib. Tule oli wöti kätte antud ja teie teha oli nüüd, et rahvale parema tuleviku ust avada. Arvud näitavad mulle, et te käsa süles pole hoidnud: 1. now. 1908- a. on juba 3,212,758 dess. maad ifikliseks omanduseks tunnistatud. Kuid selle juures, minu herrad, ei wõi kahule iääda c- -. s-iink n>>iii> nl, k ,n».-^ et selle seaduse teist stadiumi maksma panna talupoegade sisemist elu korraldada. Selles asjus tuleb teil maakorralduse ministeriumi ametnikkudega käsikäes töötada. Sellepärast tervitan  ma siin maakorralduse kommisjonide alalisi liikmeid iseäralise häämeelega ja awaldan maakorralduse  pääwalitscjale, keS meie koosolekut oma siinolemisega auustab, sügawat tänu. Kuid ainuüksi mehanilise maakorraldusega teie tegewuS weel lõppeda ei wõi. Teie peate kõigest jõuust elu uutes kulturälistes ja majanduslisteS  pesades toetama ja selleks on nii hästi mõistlikku pölluteaduSlist kui ka majandussist  abi tarwiS. Seda küsimust harutades ei pääse teie teisest,  maksude küsimusest mööda. Teie kohalikud tegelased, teate wäga hästi, kui tundlik küsimus see rahwale on. Ma pean weel kord enne teie tegevuse algust tähendama, kui tähtjas see silma» pilk on, milles teil töötada tuled. Hinnake selle silmapilgu tähtsust, tundke ära, missugune tegewuse  jõud teie käeS on ja saage aru, et tööline minu silmis praegu tööline on. Õnnesoovi asemel lubage, et ma teile keiSriherra sõnad edasi annan, mis teid teie töös muidugi enam ergutab, kui iga teine teele kaasa antud õpetus. Majesteet, kellele ma igaS kuus S. now. seaduse asjudekäigust aru annan, arwaS hääkS minule ütelda: „üttlge neile, et Mina nende tööd tunnen ja seda silmas pean, ütelge neile meel, et nad suurest ajaloolisest asjast osa wõtawad." Neid sõnu kuulafiwad koosolejad püsti olle». Kongressist osawõtjate nimel pööras Poltawa  kubermangu kommisjoni alaline liige A. A- Aleksejew palwega ministrite nõuukogu presidendi  poole, et see nende truualamlifi tundmust, palawat walmisolekut, kõiki jõudu jumaldatud keisri ja isamaa teenimiseks- tarwitama. Keisri Majesteedi jalge ette kannaks. Pärast «vaheaega hakkas kongress oma töösid  ära jaotama ja walis selleks neli kommisjoni. „PoSt." Ametlikkude teadete järele on 1k.—31. detsembrini ISOB hirmutööde ja sõjariistus rõöwimiste  läbi 34 ametikandjat kannatada saanud (14 surmatud, 20 haawatud); erainimesteft on 38 ä,--, tapetud, 31 haawatud. Riisumist on 34.548 rubla wäärtuses toime pondud. Laupäewal küifiwad Peterburis erutatud jutud ringi, et kusagil uus hirmus maawärise- Seda ja teist. Meesterahwas pruudina. Keegi Breslau kooliõpetaja sai Pariist Prantsuse  keele täiendamiseks saadetud,' kus ta ühe suurtsugu neiuga tuttawaks sai. Neidu esiteleti kui Prantsuse krahwi tütart, kelle isa Brasilia», Rio de JaneirsS konsuliks on. Kooliõpetaja kihlas end warst neiu Alma de Paraded'iga, nagu neidu nimetati. Kui kooliõpetaja Bceslaus'e  tagasi tuli, tuli ka pruut temaga kaasa, kuid pidas ennast oma peigmehe eest liig tagasihoidlikult  ja karskelt üleS. Warst awaldafiwad mõned kooliõpetaja sõpradest tema wastu kahtlust  selle üle, kas tema mõrsja tõesti naeSterahwas  on. Teotatud peigmees palus politsei sbi, mille järeldusel otsuseks tehti, mõrsja Ms waadata. Kui hiljuti grahwi tütar kinni wõeti, et asja järele uurida, wõttis ta arsti juures olemisel kihwti sisse. Surnukeha läbi maatamisel  tuli awalikukS, et ta meesterahwas M. Rinnad, puusad ja juuksed oliwad wõlrfitud. Pärast tuli wälja, et ta ühe Berlini alamarsti  wanem poeg oli ja SS aastat mana. Mõnikord peab selleks rääkima, et waikimijega mitte liig palju ütelda. Wiha tõstab südame põhjast ka kõige saladuslisemad mõtted üsis ja kutsub neid keele pääle. Mõtted oa wälgu sarnased, kuid ka iga wälgulöõt ei trehwa mitte pihta. Naene, kes oma meest ju kaua leinauud,  pühkis wiiwakS pisarad filmist ja ütle»: »Ei ole niisugust paha milles hääd ei asu. Rüüd ometi tean, kus ta ööseti on-- HS 4, Saarlane, IWS.