Kihutusetöõle, mida wabrikutöölcste ühisus tegi, asus aga warSti ka mässuliste ringkondade  SSfitamine- Ühisus ise, preester Gaponiga eesotsas, hakkaS 8. jaanuari hommikust pääle kihutusctõöd tegema, mis filmapaistwalt mässuline oli. Selsamal päewal seadis preester Gapon tööliste poolt palwekirja Kõigekõrgema nime püüle kokku ja laotas tema laiali, milles üheS soowiawalduStega töönngimiStc muutmise kohla ka politilise iseloomuga häbemataid nõudmisi leidus. Tööliste seas aeti kuulujutud laiali ja laotati kirjalikud üleskutsed wälja, et 9. jaan. kell 2 lõuna ajal tormis on Talwepalee ees platsil kokku koguda ja preester Gaponi lobi Keisri Majesteedile  palwct rõõliStc puuduSte aSjus ära anda. Neil kordadel waigiti nõudmiste kohta, mis poliitilist laadi kannawad. Suurem osa töölisi oli Paleeplatsilc kokkukogumise eesmärgi aSjus eksiteel- .Fanatiline jutlus, mida preester Gapon oma ameti pühadust unustades pidas, ja pahatahtliste isikute kuritcgcw kihutuS, äsfitasiwad töölisi scdawõrd  üleS, et nad 9. jaan. määratumate parvedena kesklinna poole hakkasiwad kokku woolama. Mõnes kohas sündifiwad sellepärast  nende ja sõjawägcde wahcl merised kokkupõrkamised, et salgad end laiali minemise alla ei pacnutanud ja isegi mägedele kallale tungisiwad. Wäcd oliwad sunnitud kogutuid andma. SHlüSselburi teele. Narma wärawate juurde, Troitski silla juurde, Wassili saare, Weikese prospekti 3 liinile, Aleksandri  aeda, Newdti prospekti ja Gogoli uulitsa nurgale. Politsei silla juurde, Punasele platsile ja Wassili saare 4. liinile ehitaS rahutu hulk laudadest ja traadist uulitsawallid ülesse ja pani punased lipud lehwima. Ligiiahedal olewate majade akandes  pilluti sõjawügefid kiwidega ja lasti püssidega. Tööliste salk wöttiS linnawahtidel mõõgad ära ja riisus Shaffi sõjariistade wabriku paljaks kust nad umbes sada terasest mõõgatera ära wiifimad, mis pärast fiisgi suuremalt osalt jälle kätte saadi. Wadfiljewi linnajao esimeses ja teises jaoskonnas kiskus salk tclegrahwi traadid katki ja tõukas postid ümber. Wasfiljewi linnajao teise politsei-jaoskonna hoonel tungiti kallale ja purustati ta ära. Õhtul riisuti Suure ja Wäikje prospekti päül, Peterburi poolel, ö poodi paljaks. Laskmise läbi on kannatanud haigemajade poolt saadud teadete järele: surmatud 76 in., nende hulgas üks jaoskonna ülewaataja, haavatud 233 iu., Kilest pristawiabi raskesti ja üks alamwäeliue kergesti wiga saanud. 10. jan. wõeti linna kaitseks abiuõuud  tarwitusele, nagu need 9. jaan. oliwad. Sõda. Kõik teated, mis wiimaStel päewadel sõja üte tulnud, töendawad, et Wene mägede uut pääletungimist lõige lähemal ajal oodata on, kuna selle ecStegewused, jaapanlaste teate järele, juba alganud ongi. Iseäranis tähtjas on aga Wene ratsawäe jaoskonna tungimine jaapanlaste pahema tiiwa selja taha, mille üle kindral Kuropatkin järgmiselt teadustab: „Täaa sain ma teateid meie ratsawäe tcgrwuse üle. 28. dets. õhtul soid poolteist roodu Jaapani jalawäge ja pool eskadroni ratsawäge maha lastud ; ainult akgaw pimcduö tegi wäiksel osal jaapanlastcst wöimalilutS, ära põgeneda. Öösel waStu 29. dets. purustasiwad mcie ratsanikude salgad raudtee liini, katkestafiwad telegrahwi  ja saatsiwad ühe rongi kahe weduriga teelt kõrwale jooksma. 29. detsembril wöeti, wäitese kakelufe järele, Njutshwangi linn ära. Linnas olewad 2 eskadroni ja 1 rood läkfiwad wiibimatalt linnast ära. Ehk kül roodul korda läks, salaja ära kaduda, sai ta hiljem ometi üleS otsitud, kuni hilja õhtuni taga aetud ja täitsa ära häwitatud. Pääle selle häwitas meie ratsawägi teel mitmed wäikemad salgad ära. WiimaStel nimetatud kahe päewa jooksul on ülepää kuni 500 koormat moona ära wvetud. l ohwitser ja 14 soldatit wöeti wangi.Meie pool sai neil päewadel 3 ohwitseri surma ja 10 haawatud, soldatitest 15 tapetud ja 19 haawatud. 29. ja 30. detsembri wahel purustas wäljasaadetud salk Tschendsi küla juures, 6 wersta Znkoust eemal, raudtee ära. Seisukohtadelt Sihuantai ja Huontai juurest laskis meie suurtüki wägi Jnkou jaama ja pani sääl juureo olewad moona' ladud põlema. Pimeduse algul hakkas üks osa jaoskonnast õhtu poolt jaama pääle tormi jooksma. Tule walgusel nägid aga jaapanjased meie jaoskonda ja hakkasiwad selle pääle püssidest ja kuulipritfidest tuld andma. Soldatid peilfiwad endid kraamidesse,  tungifiwad siis uuesti pääle ja jõudsiwad kuni raudtee liinini. Wöitluse lõpul märgati Daschitschoo poolt tugema Jaapani jalawüe salga lähenemist. Meie wägi oli selleks liig mähe, et seda kindlustatud  kohta tormiga ära wõtta, ja sellepärast tuliwad nad tagasi. Pea kõik Jnkou juures tapetud ja haawatud toodi ligi. Jnlou juures põlema süüdatud moonatadud  öö otsa. Jaapanlased loatsimad, et neil korda lähab, Mischtschenkot tema julge ratsawüe salgaga ümber piirata, aga aSjata; ühtlasi pahandawad nad selle üle, et wenelased Hiina erapooletust olla rikkunud, Ljao jõe paremat kallast mööda Njutshwangi poole minnes. Kui palju aga jaapanlased Hiina, kui ka Korea .erapooletust" rikkunud on, selle üle ei arwa nad sugugi tarwiS olewat,  pahandada. Jaapanlased on praegu ametis, et 35,000 Wene söjawangile Port-Arturift ja mujalt ruumi teha. Kui Port-Arturi langemine Ojamai teada olnud, lastud jaapanlaste poolt mitu paberist tuuleloewa ivenelaSte leeri. Nende tuuletaewade pääle olnud Stösfel ja Nõgi joonistatud, kes üksteisele söbralikulikult  kätt annawad. Joonistuse alla oli tähendatud, et Port-Artur langenud on. ja soowiti, et wenelase Muldeni maha jätakfiwad ning Wenemaale tagasi pöörakfiwad.  LaewaStiku suurendamine. Ajalehele „Politikeu'ile" teatatakse Peterburist, et KeiSri Majesteet 100 miljoni rubla Oma warandusest Z. söjalaewaStiku suurendamise  tarbeks on kinkinud. Pääle selle on Keisri MajeSt>et 50 miljoni 4. laewaStiku asutamise tarbeks annetanud. 3. söjalaewaStiku  juhatamise wõtta kaS admiral Dubassow wöi admiral Biriljew oma pääle. Tokiost teatatakse, et Port-Arturist saadud sõjasaagi wäärtuS poole miljardi rubla suurune olla. Port Arturist, 5. jaan. Ristleja «SewaStopol" on 50 meetrit wee all. «Retwisan" ja «Pobeda" on hirmsasti «vigastatud, nõuda et neid tarwitusele wõtmisele  kõlblikuks teha wvimata on. «Pereswet"  on kergesti wigaStatud. Kõige wõhem on joomuölaew „Poltauza" kahju saanud, Kahte wiimast laewa wõib ÜleS tõsta, kui ta ristlejaid .Paladat" ja „Bajani." Tokiost, 4. jaan. Port Arturis jaapanlaste  kätte antud suurtükid on tõik Jaapani  suurtükiwäe tarwiS kõlblikud. Kõik kindlustused, millele kallale pole tungitud, on terwed. Need tõeasjad tuniStawad, et wenelased allaandmise tingimist karwapäält täitnud on. Praegu pole wenelafi Ljaohe pahemal kaldal mitte. NjutshwangiS on rahulik. Jaapani elanikud wõtstwad sõbralikult  Wene wangis soldatid waStu; naeöterahmad  andfiwad neile kingitusi ja paberossisid.  Nagasakist, 3. jaan. „Daily Express'»" sõnumisaatja rääkis StõSseliga, keS ütleS, jaapanlased käia wangidega nii wiisakalt ümber, et ta üsna liigutatud olla. ,»Ku»i mul wöimaluft pole ise kõigest isiklikult Keisri Majesteedile teadustada, ei wöi sm oma wiimase sõnumi juurde midagi lisada. Sest selles on Port Arturi allaandmise põhjused täielikult ÜleS loetud. Ma ei lähe enne wäerinda tagasi, kui rahu on kuulutatud. Ohwitserid, kes auufõna on andnud, peawad seda ka. Muda saame meie ühcSmeeleS antud lubadusest aru. Auusõna andmise küsimuse» toimetas iga ohwitser oma soowi järele. Selles asjas olin ma kindlasti üleüldise nõuupibamise waStu, kuna igale waba wSkjMmltt jäi. Üleüldiselt arwasiwad ohwitserid, kel vastutusrikkad  kohad, soldatidcst mitte lahkuda, ja läkfiwad wangi. Seda tegi ta suurem osa meremäe ohwitserifid. Meie kaitsemaks jõuuks oli auusuS ja elaw lootus abi pääle. Oktobri-kuuni arwafime meie kindlasti,  et Balti laewaStik tuleb ja päästab Meid ära. Pärast svi itrnfits, «t ureil laewastiku pääle midagi ei maksa loota. 19. dets. allandmine on Kõrgemäe kaotamise,  Erlunshani wötmise, piirawate suurtükkide  surmama tule, Kondratenko surma raske mõju ja hirmsa tsõnga laialilagunemise  tagajärg. Need põhjused nõudfiwad allaandmist itma wiibimata. Wiimane sõjanõuukogu,  mis 19. dets. hommikul koos oli, tegi ühel meelel otsuseks, auustavatel tingimistel alla anda. Kuulujutt, uagu oleks ma otsuse waStu olnud, pole mitte õige. Jaapanlastes leidsime meie kõigerüütlikumaid  wõitjaid. Kindral Nõgi on nendest kõige auusam ..." Sõnumisaatja teatas Stösselile jaapanlaste arwamist, et ta oleks pidanud alla andes oma elu hagetama.  Stösfel naeris selle pääle. Isamaalt. Kuresaarest. Iga aastase pruugi järele peetakse ka sel talwel, nimelt 23. jauuaril Bürgerklubi saalis kurttummadepidu  jõulupuu, muufitamängu, kõnede ja näite müügiga. Loodame, et ka sel aaötal rahwast hulgani pidule tuleb, et seega seda kõrgest kristlikust armastusest elulekutsutud asutust Saaremaa kurttummade kooli awitata edafi töötada õnnetute kurttummade  õdede jä wendade elu kergemaks tegemiseks. —lseäralist uudist saab wist i« kord küll ühe kurttumma kõne pakkuma.. Kuresaarrst kirjutatakse Riia We»e lehele «Rishkija Wedomostiie", et «Saaremaa  Karskuse Selts" wiimase wiie aasta jooksul täiesti alla olla langenud, nii et raSkt olla ütetda, kas teva üleüldse olemas on, mii olla ta ainult paberi pääl. Rahwa theemoja kohta öeldakse, «et säät afi mitte thees ei olla." Wene lehe kirjasaatja  on fiin meelega ipaletanud. Sest Karskuse Selts „ei ole mitte ainult paberi päät", maid tema töötab täielises elujiuua. Minema aasta unimases pooles mi Selts korba seadnud: 2 näitemSngu-öhtut (mängili suurt ilunäitlust «Leeni" kaks korda, mille» pääle Sv mängijat oli), ühe suure lõbu-õhw laulu, kõne ja näite- 3 S aa r l a « e 190 V.