ootawad, auuStawaid terwitusi -viinud ja Tartu Üliõpilaste osawõtmist awaldanud. 4.—21. junini paneb Eesti Põllumeeste  selts põllutöö kursuse toime. Tallinnast. Eestimaa rahwahariduseseltsil  on -viimasel ajal mitu suuremat ettewõtet käsil, nagu keskkooli kursuste omamine,  teadussist ajakirja asutamine. See kõik tarwitab raha. Oma waralise seisukorra  parandamiseks mõtles selts augustikuu  sees näitemllüki toime panna. Nüüd on seltsi esimehele teada antud, kirjutab „Pwl", et kuberner näitemüügikS luba ei ole andnud. SõjakohtuS tuli „Pwl." järele järgmine asi arutamise alla: 19. januaril 1907 leiti Tartu maakonnas Suure-Ulila  mõisa ligidalt Puskari taluperemehe Daniel Lillepi surnukeha. Pääs oli tal õ haawa, mis nähtawasti tömbi asjaga löödud. Järeluurimisel selgus, et Lillepil nõuu oli oma sugulast Peeter Lillepit oma pärijaks kinnitada lasta, mida teine pärija, Daniel Lõhmus (36 a. w.) kuulis. Lõhmus  jäi metsa Lillepit luurama ja lõi ta jääl wemlaga surnuks. Kaebtusealuse kaitsjaks  oli -vanutatud adwokat Wassiljew. Kohus mõistis Lõhmuse kõigi õiguste kaotamisega  poomisesurma, otsustas oga kindral  kubernerilt otsuse pehmendamist paluda. Sõjalaem „Peeter Suur" jäi 12. mai k. p. liiwa pääle kinni, sai aga oma abiga jälle lahti. „Birsh. Wed." järele on „Peeier Suur" 1870. a. ehitatud, 10 tuhat tonni suur ja maksab 10,000,000 rubla. Sõjalaewa pääl on pääle 400 matruse- „Slowo" teate järele pidada laewa  kahju 20— 25,000 rubla olema. „P-vl." kirjutab: Balti rahwakoolide  uuenduse-cclnõuu panewat walitsus, nagu „Rev. Beob." Peterburist kuuleb, juba sügisel riigiwolikogule läbimaatamiseks ette- See eelnõuu olla nimelt ministrite nõuukogu kirja põhjal kokku seatud, mis 18- junil 1905- aastal kinnitati. Kui palju eelnõuus Balti kindralkuberneri nõuukoguS  walmistatud eelnõuu tähele pandakse, pole mee! teada- Koolid antawat semstwo üle-vaatuse alla. Et meil aga semftwod ei ole, siis arwab Saksa lehe teatuseandja, et rahivakoolide ülewaatuS rüütlikogude kätte läheb. Tallinna ümberkaudu alla wiimaSte soojade ilmade tõttu rohke räimesaak olnud. Raplast. „Elu" teate järele on Raplas  niikaugele jõutud, et monopol alewist ära on saadud kaotada. Hiiu Kõpust. Keelatud kauba wedamise  pärast kimbutada saiwad siin eviimasel ajal kaks kapteni ja mõned teised laewamched.  Lacwa „Wenera" kapten katsus ühte matjamaalt toodud wiinaankrut, kodusadamas  seisatamise puhul, maale tuua, aga mõeti kohaliste raudwahtide poolt kinni ning toimetati tolliwalitsusesse. Laew jäi tükiks ajaks seisma, mis laewa omanikkudele  rohkesti kahju toob. Pääle selle sai aga kapten ise karistada. Temalt nõuti 390 rubla rahatrahwi. On aga ka wäga wõimalik, et ta laewa juhatamise õigused ära wõetakse, wõi teiste sõnadega, diplomist must rist läbi tõmmatakse. Samane lugu juhtus nende päewade sees Lorana" meestele, kes Kaleste laukas ankrusse oliwad  heitnud. Kui nad maale tuliwad, otsiti  neid randwahtide poolt läbi ning leiti  kapteni taskust peaaegu pool toopi wiina ning madruste tas kudest mõned karbid tikkusid,  mis Rootsimaalt oli ostetud. Mehed wiidi karboni ja säält paari päewase seisatamise  järele Kärdele, tolliwalitsusesse. On karta, et ka selle kapteni diplom nai- jalt määrimata ei jää. Wähemast ootab neid ränk trahw ning laew peab seisma. Oleks sellepärast hoopis mõistlikum, kui keegi kapten keelatud kaupa, s. o. kaupa ilma tollimaksuta, wäljamaalt tuua ei katsuksgi,  sest „kunderpandi" wedamise kahju on nii mõnigi mees tunda saanud. Neilgi juhtumistel Loob ta mitukümmend korda rohkem kahju, kui ehk salakaubast kasu saada loodeti. Kõige mõjusam abinõu»  „kunderpandi" wedamise ärakaotamiseks  oleks küll wist see, kui laewaomanikud  ise kaptenitega sarnase lepingu teeksiwad,  et kapten ja ka iga teine mees laewalt  jalamaid lahkub, kui salakouba «vedamisest,  olgu ka kõige wäiksemal mõõdul, ette tuleb. Laema omanikud peaksiwad seda tegema, sest nende kahju laewade seismise puhul on õige tuntaw. Hiiumaale on meri wiimsel ajal, meewaha kottisid maale ajanud. Kõneldakse et igas kotis umbes 120 rubla eest waha olewat. Hiidlane. Lätimaalt. Riiast. Läänemeremaade kroonumõisate walitsejaks saada, nagu „DünaZtg." kindlast  hallikast kullieb, praegune Kuura abikubcrner  würst Krapotkin—  Praegu on Kuramaa kuberner Knjäsew  Peterburis; ka Eestimaa kuberner Korostowets  sõitis sinna, et Tallinnas mai lõpul oodatawa Majesteetide külaskäigu kohta juhatusi saada. Sellesama lehe kirjasaatja  teatel oodatakse Baltimaa kindralkuberneri  pärast 20- maid Peterburisse. Baltimaa sõjaseaduse kohta kuulduda, et see ka sellel juhtumisel, kui baran Mõller-Sakomelski  Riiast lahkuma peaks, lähemaks ajaks edasi kestma jääb. ~Rig. Ztg." Riia õpckonna kurator Lewshin sõitis  Peterburisse. Lõuna-Hiina raudteede ülem, jaapanlane  baron Hoto wiibis 12- mail 11 raudtee  ametniku saatel Riias, kus nad Wenc- Balti ja „Fönixi" waguniwabrikuid waatlefiwad—  — 15. mai hommikul wajus üks miljalodi  KOOO puuda wjljaga Riia sadamas  põhja—  Riia tupupääl maksab praegu haawi nael 15.—20. kop-ja ahwena nael 7- —12. kop- Kuresaare suitsetud lestade kaalust makstakse kuni 2 rbl. Miitawist. Miitawi linnapolitseile anti,  kirjutab „Õig." „Rig Rund" teatel, nende päewade sees teada : Miitawis olnud mõne aja keegi isand, kes ennast Bluti nimega  nimetanud ja lihunik F. käest suurema hulga sealiha tellinud, mida ta Harbini wiia tahtnud. F- ostis 7000 rubla eest sigu üles, tema tuttaw Sch. 1000 rubla eest ja nad tõiwad sead Mitawisse kokku. 12. mail tulnud Blut lihunik F. juurde ja palunud 510 rbl. laenata, mis temal Hch-se äramaksmiseks maja olewat. Kui B. lihuniku käest raha kätte oli saanud, läinud ta linna ja on tänapäewani kadunud  Mõlemad lihunikud jäiwad kohmetunult  waatama ja ei tea, mis nad selle suure  hulga sealihaga pätile peawad hakkama. Kaugemalt riigist. Peterburist. Ühe kuu jooksul, esimesest aprillist kuni esimese maini on ametlikkude teadete  järele terroristliste tegude läbi kannatada saanud 33 kroonu ametnikku (surma saanud  20, haawata 13), erainimefi 36 (surma 30, haawata 6.) Suuremate  rööwimste juures on 3õ,8ü4 rbl. ära rööwitud; wähemate rõöwimiste juures  46.049 rubla. „Elu." Selle pääle tähelepanemist pöörates, et wiimasel ajal põgenemine wangide seas iseäranis suureks muutub, on wangimajade keskwalitsus ringkirja kaudu wangimajade walitsustele teada andnud ja määruseid, mis wangide järelewalwamise kohta käiwad,  köwendanud- Näituseks kitsendab, kirjutab  „Pwl.", ses ringkiri neid eesõiguseid, mis arstlisest seisukohast waadates üksikutele  wangidcle osaks sai. Niisama on ringkirjas tähendatud, et kõik wangimaja teenijad administratiwlise karistuse alla langewad, kui nad neist määrustest kudagi kõrwale aStuwad- Ühtlasi kästakse wangisi, kui nad kudagi wangimaja korra wastu eisiwad, trahwida, nagu kartsasse panna, jalutuskäigud ära keelata jne. 12. mail wiidi Peterburisse, nagu „Elu" „Birsh. Wed." teatab, 11 aastane poisike, eestlane, .kes 9. mail Riias rongi sissesõitmisel kinni oli wõetud. Poiss leiti küttewaguni alt. Selle waguni all kõige wõimatumates tingimistes, oma elu hädaohtu  pannes sõitis poisike 549 wersta ära. Poisike ei awalda oma nime, kuid räägib, et tema Peterburist wanemate juurest on ära jooksnud. Poisike mahutati ajutiselt Eesti wasjupaika. 15. mail heideti 1200 Üliõpilast, kes õpemaksu ära maksta ei suutnud, Peterburi  ülikoolist wälja. Jekaterinosiawist. Post riisuti Podgorodnõi  küla ligidal ära. Surma saiwad 2 strashnikut. 30,000 rbl. rööwiti ära. Kurskist. Inimesed— kiskjad metsloomad.  Nepljujewka külas pandi warguS toime.  Talupojal Schspelewil kadusiwad kolm kotti rukid ära. Juhtus ka, et just warguse päewal teine talupoeg, nimega Tschalõh laadale sõitis. Küla mõttetargad tuliwadgi otsusele: kui laadale sõitis, siis unts ta juba ka Schepslewi rukkid ära. Tschalõh ongi küiakohtu ees. Siin on kõik küla ametikandjad platsis : küiawansm, kümnikud ... „TunniSla oma süü üles!" Kuid Tschalõh ei taha „ütts tunnistada." Hakkab hirmus piinamine.  Õnnetu! peksetakse nuiadega pähe, pillutakse selili maha, tantsiti tema pää!. .. Peksetakse keppidega  jala taldasid mööda, topitakse suu poriga täis. Kuid siisgi ei tunnista Tschalõh ennast süüdi.  Uuesti peksetakse keppidega, uuesti tantsitakse. Wiimaks tunnistab Tschalõh, põrgupiina tagajärjel,  ennast süüdlaseks. Kuid ..ülemusele" on seda wähe. Ta arwab, et Tschalõh märgust mitte ülst toime ei oie pannud tingimata peawad ka abilised  olema ja nõuab, ei Tschalõh ka abilised üles annaks. Tschalõh ei taha aga „üles tunnistada."  Piinamine algab uuesti: Loomaks saakontsadega  rahul: õnnetule hakatakse naelu jala talbade sisse taguma. Waene Tschalõh annab ka „kaasaitaja" üles oma onn Bossõh. Päälae  kohale tuuakse ka Bossõh- Teda ei kuulatagi enam üle, maid hakatakse surmahoopifid jagama. Peksawad kõik külawanem, kümnikud ... Wiimaks  tähendab keegi, et BoSsõh juba surnud on. „Mis siis", ütted külawanem, „koeral koera surm." Pääle oma hirmsat, südantlõheslawat hirmutööd, läheb „külawalitsus" rahulikult laiali! „Jsamaa." Gorlõwkast. Gaasi põlema süttimise läbi oli mäekaekandusses plahwatuS. Surma  saiwad mäe-insener ja wiis töölist. Lbowist. 12- mai õhtul oli Tarnopoli maakonnas talupoegade ja sandarmide wahel  kokkupõrkamine. Talupojad oliwad omawoliliselt  kalu püüdnud. Sandarmid oliwad  sunnitud sõjariistu kätte wotma. 5 talupoega saiwad surma, mitmed haawata. Ametikohad sõitfiwad sündmuse paigale, et uurimist ette wõtta. Wäljamaalt. Stokholmist. Tööandjate keskühisus otsustas 27- mail lockouti wälja kuulutada, 36 Saarlane. ISOB,