Saarlane w s. Teisipäeval, 2!. jamiaril ISV3. XIX. aastakäik. maksab: PsSliga saadetud aastas. L „ „ Pooles aastas . - - - - „ l Ilmub igaltsiftpAsiVcrk. toimetus ja väljaandmine kluresaares Kauba-uulitsas ur.k?. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste pstit rida maksab Z k. UW Nleiildine politikü iljkleh! KM- ja linnarahWale. ZM Külgehakkawatest haigustest. (Järg.) Kui palju viletsust ja kahju niisugused walcarwamised  sünnitawad, seda näen ka minagi iga sammu pääi. Aga just külgehakkavate haiguste eest wõiks meie iseennast, nii kui ka oma loomi tõsiste teaduste waral kaitsta. Et Nüüd teie silmaringi nendes küsimistes natukene selgitada, tahan ma teid külgehakkawate haigustega tutvustada ja teile paar sõna nende sünnitajatest ja nende eest hoidmisest rääkida- Kõige esiteks peame enesele selgeks tegema, missuguseid  haigufld meie külgehakkawateks nimetame. Nii kui nende nimi ütleb, nimetame meie niisuguseid  haigusid külgehakkawateks, mis ühest haigest inimesest ehk loomast teiste tsrweie külge wõiwad hakata. Et niisuguseid haigusid on, see on ju manast ajast saadik ära tuntud ja leiame meie seda teadust ka praegu mõne haiguse kohta üsna madalal kultuura järjel seiSivate rahvaste keskel. Nii teadwad Wenemaal Astrahani kubermangus asuwad kalmükid wäga hästi, et rõuge haigus külgehakkav on, ja- et ennast selle haiguse eest hoida, jätavad nad kõik haiged telkide sees laande saatuse hooleks ja rändavad ise kõige oma waraga wõimalikult kaugele ära. Aga ehk on ka meie keskel-mõned, kes ülepää haiguste küigehakkamist ei usu, ja katsume sellepärast nendele mõne näi« tuse iülgehakkomist selgeks teha. Palju Htest on ehk koerte hulluiõbest kuulnud  ja teadwad ka, et igakord, kui üks hull koer teisi koeri ehk muid loomi või inimest hammuS- tab, need siis mõne aja järele ka hulluks lähemad ja lühikese haiguse järele ära sureHad, kuna kõik hammustamata jäänud inimesed ja loomad terweks  jääwad. Siin on silmanähtawalt selge, et haigus hullust koerast hammustanzise läbi lerwete külge hakkab ja et see huigus kulAhakkaw on. Wõtame ühe teise näituse haigulest, mis Saaremaal  wäga laialt tuttam on. Peremehel sureb häkitselt hobune ära. Et. -oma kahin natukene mahendada, wõtab ta noa pihku'ja tõmbab hobusel  naha seljast maha. haawab aga selle juures noaga oma käe ära. Haaw on lühine, ta sellest ei hooli, aga mõne päewa päre-si yatkab haaw malutama, läheb punaseks, käsi paisctab üles, arsti abi pole lühidal, paisetus läheb ruttu suuremaks  ja lühikese haiguse järele sureb mees ära. Sellesama hobuse kondid on koerte hooleks koristada  jäätud ja nad peawad ka tublisti oma ametit,  aga ühet hommikul leitakse üks koer surnud, ehk küll õhtul ühtegi haiguse märki tema juures polnud nähtud. Hakkame haigus! järele uurima, siis leiame, et hobune, koer ja nende peremees kõik ühte ja scllosamasse haigusesse, põrna tõbesse, ära on surnud. Kahtlemata on haigus surnud hobusest peremehe ja koera külge hakkauud. Niisugused  õnneiuid juhtumisi tuled sagedasti ette. Ka lauges mööda läinud aastal meie kubermangus niitu inimest sel wiisil selle haiguse ohwriks, ja meie peame sellepärast tunnistama, et põrnatõbi küigehakkaw on. Aga mitte kõikide Mgehakkawate haiguste juures  ei oie see küigehakkamme mn silmanälttaw, kui hullu- ja põrnatõbe jumes, sest et külgehakkamise  wüs igakord imtie nn arusaadaw ei ole. Mõne haiguse juures on hääd järeleuurimist  tarwis, enne kui meile selgeks saab, kas haigus küigehakkaw on ehk mitte. (J. t.) Teistest lehtedest. «Perekond on inimesesoo hariduse häll. Kahwaste elu wõib ainult nende wooruste ja põhjusmõtete alusel edeneda, millele perekonnas põhi pannakse. Elu on näidanud, et iga rahwa tulemik seda kindlam on, mida puhtam ja selgem perekonna elu hallikas on, millest rahwa elu oma jõudu saab. Peab Eesti perekond oma ülesannet meie rahwa edasikestmise ja edasijõudmise kinnitamiseks  täitma, siis ei tohi teda mitte hooletusesse jätta." Nõnda kirjutab «Linda" uuendatud toimetus oma esimeses numbris, kes perekonna tähtsust üleüldse ja EeSti perekonna tähtsust iseäranis nii kõrgeks peab ! Ja kes õpetaja Kallasse «Perekonna raamatut" on lugenud, küll see teab, kui suur tähendus perek o n n a l on. Ja selle perekonna pühadust ei rikuta meie ajal mitte üksnes tegelikult, waid kirjandus ajab paiguti pahasid perekonna pühaduse nõrgendamise juuri perekondadesse! Hirmu romanid, kiimaluse jutud ja umbusule äratowad lehed hakawad juba perekonna pühadust rikkuma. MsugMele nähtustele tahab nüüd «Linda" südidasti wastu tulla. Ta tahab perekonna  leht selle sõna tõsises mõttes olla, perekondadesse  hääd lugemis! juhtides, terwije, looduseteaduse  ühiselu, tööolude, koduse majapidamised, ja tähtsamata sündmuste üle kirjaldusi tuues ning lõbu lugemist, laulusid, mõtteterasid puhast nalja, jnd. pakkudes. Uue toimetuse all on juba siiaajani  5 «Linda" numbrit ilmunud ja meie wõime 53 Mamsel Ilmaaegne. Kes sind siis pahandanud on? Kes? naeruwüäriline küsimine I Kes muud kui Fcitz! Kui inimene mitte ei salli, nimetatakse teda kohe lapsikuks ja jonnakaks! Ja mina ei olnud ometi muud midagi ütelnud kui ainult seda, et miks tema alarasa ja ühtepuhku ainult kirjutab tema tuli nimelt alles poole tunni eest minu juurde. Ja siis tuli sõna suust, ning juhiuo, et ma wiimaks ütlesin, See kõige parem oleks, et sina teda maha jätaksid ja Frieder Adaamile naeseks läheksid, rääkis Julia pitkamisi ja rõhuga- Tereese waatis nii hirmunud näoga Julia otsa, kui oleks see tont olnud. Mis see tähendab, mida sina sellega ütelda tahad! hüüdis Tereese. Mitte muud midagi kui seda, mida sina tänasest  pärastlõunast saadik selgesti tead ja mille pääle sina juba nädalite kaupa ette walmistasid. See on ainus wiga Ml juures, et sina seda nii nurjatumal kombel teed, et meest, kes sind kõigest hingest armastab, niisuguste wäikeste nägelemistega üritada tahad, et tema wiimaks lahutust soowima peaks. See on meeletu ja jäle wiis. Pole sul tõesti mitte julgust selleks, et seda temale otseteed ülesfe tunnistada, kuna Friederiga sellest rääkida sul ometi julgust küllalt oli! Tereese langes pool minestanult tagasi. Kes sulle seda ütles? Enne sain seda juhtumise kombel teada ja pärast Friederi enese suust- Surmawaikus walitfes toas. Segasel hirmunud pilgul wahtis noor proua Julia ptsa- siaS su ei tahaks kuulda, mis mul sulle ütelda on? Mina tahtsin sind paluda, Tereese ütleS Julia- Ära tülitse u.inuga ilmaaegu. Mis mina sinna wastu parata wõin, et Friederit armastan seda ei wõi ju sina küll ära mõista sina mitte. Et mina seda praegu ei mõista on tõsi! Aga et sina teda enne seda armastasid, see oli mul arusaadaw! Teie olite ju kõik selle wastu, et mina temale minna tahtsin, sosistas Tereese. See ei ole tõsi! hüüdis Julia kindlalt. Mitte tõsi? Isa lubas mind koguni pärandusest ilma jätta, ning sina ka sina ei tahtnud mulle mingil wiisil toeks olla! Kui sina ausasti kindlaks jäänud oleksid, oleks isa sulle wiimaks järele anaud. Naeruwäärt! Sinul on nüüd kergc seda ütelda küll aga, mõtle kui noor ma sell korral olin. . . See ei ivabanda sinu tegu. Ja, igatahes Tereese, oled sa Fritzi korra meheks wõtnud, siis pead ka tema musiks jääma! Ei! Mina ei wõi ega taha teda enam saada, mina ei armasta teda mitte enam! Ma palun, et sa ära läheksid ja mind üksi jätaksid I Sinul ei ole jn ial südant ega kaastundmust minu wastu olnud ja sa ei tahagi minuga kannatada! Mine, ma palun sind, mine! Mitte enne, kui sa mulle tõotanud oled Friederile kirjutada, et tema silmapilk ära reisima peab! Ei, seda ma ei tee ialgi! Aga kuidas see sul ülepää wõimalik on niisuguses kahtlases seisukorras hingatagi? hüüdis Julia erutult. Sina pead kas kohe Fcieden e kirjuta na, et see oma ärareisimistga  sellele rumalale tükile lõpu teeb, ehk täna weel oma mehele kõik salgamatalt ülesse tunnistama! Seda ma ei wõi, ei mingi hinna eest mina kardan seda teha! hüüdis Tereese lõgiscwats hammastega. Siis lähen mina sinu isa juurde. Seda ei tohi sina koguni mitte! Mispärast  segad sina ennast ülepää sellesse asjasse, mis sul sellega tegu on? Mis õigusega tahad sina minu üle kohut mõista, kes sa ometi ise minust sugugi õigem pole! Kohmetanult waatis Julia märatseja naese otsa. Mina? küsis tema wiimaks. Jah, just sina! Wõi, arwad sa, et see minul teada ei ole, et sina minu meest kürglikult armastad ja et sina minu pääle kõik need aastad südamest kade olid?! Sügaw kahwatus kattis Julia nägu. Tereese! hakkas Julia jälle rääkima kuna tema põlwili moodi ette maha heitis. Kuule ometi, mõtle oma lapse pääle, keda teie mõlemad armastate! Oh, hoopis parem oleks, kui see ilmale tulemata oleks jäänud! kisendas Tereese teise külje pääle wisates. Ära patusta, Tereese! hüüdis Julia. See on wõimalik, et see mõte patt on ja et mina paha inimene olen, aga mina ei taha siisgi mitte teisiti mõtelda ja teha! Ja sinu wana isa? Minu isa? Ja Tereese naeris hirwitawalt.  Et minu isa Friederi peaaegu weel enam armastab kui mina, kas sa seda weel märkanudgi pole? Jah, et tema teda kaunis hästi sallib, tean ma küll, aga, km tema seda teaks, et üks petja tema katuse all wiibib Petja? meie ei peta kedagi! Kui Fritz mitte nii otsatu palju enesest lugu ei peaks,