Aise järele ja kolmas kord 2—3 nädalat hiljem. Kahe wiimase pritsimise juures tarwitaiagu poole lahjemat wedelikku. Õitsemise  ajal pritsimine takistab tolmutamist ja häwitab mesilasi. Pirnipuudel peab teise ja kolmanda pritsimise juures lehe alumcfi külgesi pritsima, sest et lkimiclaöinw piriuum siin alumistel lehekülgedel asub. Pritsimine peab waiksete ja wilude ilmadega  sündima. PüewnpaiStise ilmaga pritsimine kõrwetab puude lehed üra. Ehk küll eelpool tähendatud ajad pritsimiseks  määratud, ei wõi ometi kindlaks jääda, et pritsimine igakord oma ülesannet täidab. Juhtub pääle pritsimist suurem wihmawaling, siis on see segu kõik maha aetud ja selle mõju tagajärjekaks tehtud. Seesugusel korral peab pritsimist kordama. Pritsimine wõib ainult siis oma otstarbel läita, kui see hää pritsiga ja osawa pritsija läbi sünnib- Ainult see pritsimine mõjub sccneluste pääle, kuS wedelik udutaoliscs olekus seenetuste pääle langeb, seepärast ei tohi ka kunagi nii lähedalt pritsida, et wedelik lehtede wastu tõukab. Harilik pritsimine  sünnib umbes 3 jala kauguselt. Pritsimine wasewitrioli ja lubjascguga mõjub nimetatud seenetuste wastu, wälja arwatud õige jahukaste, häwitab aga ka koore praokeste wahe! peituwad liblikate  ja putukate munad- Jahukaste häwitawa mõju wastu on meil herra A. Kuuski poolt rohtu oodata. Siiamaalsete katsete järele rooside juures wõib otsustada,  et herra Kuusti kokkuseatud wedelik' ainukene senine mõjub wõitlemise abinõuu jahukaste wastu on. Loomade liigist -vaenlastest tahtsin nimetada leheiäisi. Need oa iseendast küll wmkescd loomakesed ja üsna kahe silma wahele jäänud, aga kui tuhanded  ja Miljonid ühe puu kallal häwitujetööd  teemad, siis on see otse laaStaw. Seda nügime wäga hästi minewal aastal, kus terwed puukoolid nende läbi palju kahju saiwad. Lehetäide waStu oleks kõige soowitowam  pritsimine kwassia-puu ja rohelise seebi wedelikuga, mida järgmiselt walmistatakse:  6 n. kwassia-puu laastusid teotatagu  24 tundi 10 toobi wihmawee sees, pääle selle keedetagu 2 tundi sellesama meega.  Keetmise järele kurnatagu mesi ära ja mölatagu seda 12 naela rohelise seebile hulka. Tarwitamise korral lisatagu sellele segule 90 toopi mett juurde. Seda wedclikku  wöib ka wäikese käsipritfiga pritsida, mis aga säga igas töö on- Pritsimist peab seni kaua kordama, kuni täid kadunud on. Ka mõjub selle medeliku pritsimine õunapuu  koide wastu. Teiste röõwikute häwitamiseks  tarwitatakse Parist rohelist, mida wäga hüäks abinõuukS peetakse. Selle malmistamise  leiate „AiatöölcheS" nr. 4 1907 aastakäigus. Wilzapuude pritsidest oleks soowida ja „Apollo", esimene seljas kannetaw, teine käru pääl. Holderi pritsiga, mida tegelikud aednikud kõige paremaks  on pidanud, olen ka mina tegelikult  töötanud ja wõin seda igale aiapidajale  soowitada. Saada wöib pritsisi Tartu Eesti põllumeesteseltsi kaubanduse osakonnalt ja Tõnissoni sennaSte aia-ärist ettetellimise läbi. Kannatuse «ajasse, kannatuse majasse, kannatus, majasse! AKs ahs-immene ja tema hääles oli magu kabju-rõõmu märgata. Sa kuulsid, ütles Moro end leopardi poole, kõik rängimad missugune seadus teil on ja selle seaduse järel pead sa. . . Oho! Sest silma pilgust saadik, kui Moro end seljaga lcopard-inimcje poole pöõris, tõusis  Ktimane põlwili, seadis oma parema jala taha poole sirgele ja walmistaS end hüppsmiskk. WiimaSLe sõnade juures kar- ta pAti ja tormas Moro tallale. T . wl.siwad metsimS wihas ja suu, walged, tugewad hambad. o. >.Le paale julge, et see kallaletungimine  meeletuse tuhinaS, kõige suurema  hirm» tundmise mõjul sündis. Sel silmapilgul tõusisad ka kõik elukad jalule. Ma tõmbasin oma rewolwn kälte- Moro tuikus  leopard-inimese löögi all. ÕhuS willsuiasinad  jalad ja käed. Ümberringi tõusis kole msirgamine ja huluinine. Ma arwasin, et üleüldine elukate mäss pääle hakkab. . - Hulluks läinud leopard tormas minust mööda, keda Mmgomeri teener taga ajas. Siis nägin ma osa ees rebase-karu kollased läikisad silmad, keS walmis oli minu kallale  tormama. Mu kõrwa ees kõlas Moro rewolwri pauk- Zsrk elukad pistfiwad karjakaupa joskSW», mind enesega kaasa kiskudes ja muu: josksin ka nende hulgas Põgenejale lropardile järele. Kõige enam lcopard-inimcse kannul oli Mongomeri teener. Selle järele joolsiwad kaks hunti, kelle! wüfimuse pärast keeled suust sälja ripnefiwad- Siis nägin ma doktor Morot, kes mt> mekujuliste elukate keskel oli. Ta laa äärdega kübar oli kuklasse mõjunud ja hiilid  juuksed lehmisiwad tuule käes- Üsia minu kõrwal jooksis hüäne, kes oma wsejänulist  pilku minu päülr ära ei pööramd ja selle järele tormas terme kari elukad, hulades, mingudes ja kisendades edasi. Leopard jooksis otsekohe lähemasse pZsaS  likku, luS ta marsi minu silmist ära kadus,  ust et põõsad rutulist edasi saamsi lakistasiwad. Ta jooksis neljakäpakil! hüüdis Mora kui ta «ind põõsastikus oli kätte saanud. StiS tuli mu juurde hunt-inimene, kes ütles: A! Keegi ei pääse! j Meie jooksime ümber põõsastiku ja nä gime leopardi, kes meie eest neljakäpakil põgenes. Tagaajajad elukad hulufiwad rõõmu  pärast. Leopardil olt meel riie ümber, tema pää oli inimese pää moodi, aga lõik ta liikumised ja hüppamised tuletasiwad kassi meelde- Ta tormas suurte hüpetega edasi, mis juures ta meie poole üle õla urises. Paari minuti pärast oli ta teise rägastiku kadunud. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa kurttummad» kooli tegewusest. Kesknädalal, 28, mail, oli kurttummade kooli õpilaste katsumine ja suwisels kooliwaheajale laskmine. Selleks tuliwad lapsed Kuresaare Eesti kirikukooli kokku. Pääks laStewanemate ning mõre kõrwalise isiku oliwad ka pea kõik SaaSmaa  õpetajad, kurttummade katsumist päÄLkuulama  tulnud. Pääle alguslaulu kõneles Püha õpetaja hra Reitag kooli tegewuse üle. Läinud aasta sügisel aStusiwad, oma teist õpeaaStat alustades, 14 last kooli. Üks neist lastest suri kurguhoiguse (diphteritise)  kätte üra. Teised pääsefiwad haigusest  eluga. Pärast seda -võeti üks uus poiss, Hiiumaalt, Keinast, kooli waStu, nii ei koolilaste arm jällegi 14 pääle seisma jäi. Et see poiss hiljemali tuli, ei -võinud ta esiti muidugi mitte teistega ühes õppida. Kooliõpetaja wõttis aga lahkesti  oma püüle teda eramiisil edasi aidata, nii et ta -vast ehk tulcwal aastal juba teistega ühes edasi -võib minna. Koolilaste katsumist rääkimises, kirjutamises ja rehkendamises  toimctasiwad mõlemad koolitajad. Otse südamesse tungiw oli näha ja kuulda, kuidas need looduse poolt õnnetuks tehtud lapsukesed, oma edasijõudmist üles näiiasiwad.  Enamasti kõik oliwad juba lühemaid  lauseid üsna selgesti rääkima ning kenasti kirjutama õppinud, ja seda ainult kahe talwe jooksul. Julgesti wõib loota, et nad wiie aaSta pärast, kui nende kooliaeg  lõpeb, kaugele edasi on jõudnud. Löpupalwet pidas Pöide õp. hra Sitzka. Kurttummade õpetamine on tõesti raske, aga õnnistuSrikas töö. Ainult selle läbi -võime neid oma õnnetuid suguweudi ja õdesid, inimsusest arusaamisele saata, ning neile wõimaluss anda, oma ihu ja hinge eest hoolt kanda- Seda tähtsat tööd edendada  peaks meie kõikide püha kohus olema. Tulgem siis kurttummade õpetamise asutuseke  jõudu mööda appi, seda enam, et kooli warandusltne seisukord praegu õige nõrgal alusel seisab. Saaremaa rahwaliikumise  protsess. Neljapäewal, 29. mail, algasiwad Bürgerklubis Peterburi kohtupalati iseäralise osakonna istumised Saaremaa liikumise protsessi arutuseks. Seda ja teist. Pulmaöö kasarmus. „Õig-" kirjutatakse: Hiljuti oli selles lehes sõnum, kus noorpaar esimese öö wangimajaS mööda  saatis- Nende püewade sees tuli umbes sarnane „ esimese öö lugu" Nissi kihelkonnas  ette. Johannes N. ja Johanna K. oliwad kihlatud ja tahtfiwad lähemail püiwil pul- mi pidada- Kõik näitas mõnusasti minema, kui mitts mäikene sekeldus wallamajas ette tulema ei oleks juhtunud. Pulma tarwis raha hoides ei tahtnud peigmehe isa poja wallamaksu ära maksta, km ta temale paSfi  käis nõudmas. Kas selle wõi muu põhjuse  pärast, aga pass jäi saamata. Noorepaari  mõlemas kodus walmiStati hoolega pulmade waölu. Korraga tuleb malda käsk - Johannes N., peigmees, olgu 24 tunni jooksul sõjamäe komisjoni saadetud, kust ta nekrutina kohe polku edasi pead minema. Tuli wälja: wallawalitsus op järele waadates, mis würwilist passi Nle anda, leidnud, et wiimane paari aasta eest eksituse kombel nekrutitirjadesse üles wõtmala  oli jäänud; tal oli sõjawäe-kohuStuS täitmata. Asja üle ülemuselt järele küsides, saadi ülsNaltähendatud wali käsk, mis peigmehe  pulma-laupaewal kodust ära sõjateenistujeSse  nõudis. Suurte palwete pääle anti meel laulatamise tarwis aega, pulmaöö  puhkas aga noorpaar Tallinna kasarmus, kust N. polku lohe edasi saadeti, noorik aga koju tagasi tuli suremata lese pölwe maitsma. ' On inimesi, kes teiste küljes neid wigasid kõige terawamalt arwustawad, mis ka nendele on omased, ilma et nemad lai» tust oma kohta maksma panclsiwad- Linnasaks ütles muhulafele, kes temale mitte ruttu teed ei saanud anda: «Anna teed, siga I" Muhulane jäi seisma ning lausus siis tõsiselt: „Kud see ei wõi wõimalik olla, et ma siga olen, ma es ole sugugi su nägu." ,Pwl-' 1903 38 Saarlane