Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus o« KuresaareS, PitkaS uulitsas, Treffeni majaS ur. IS. Kuulutuste wastutvõtminc kuni kellu 1 pSewal Kuulutuste petit-rida 8 k., lehe ecsotsoS All k, Adressi muutmise eest lv kop. TeMmisehind: Vz » > t „23 ~ V. .. .. - „?S . maapostiga: » . . t „ » V. .. . . - .S« , Ükstt number maksab Z kop. Ils 33. Kesknädalal, 13. mail 1909. XXV. aastakäik Üleskutse. Mitte surra, elada tahame meie I Elada mitte kellegi armust ja hääst tahtmisest, waid omast jõust! Kihelkonna Eesti Kooliseltsi alguskool lõpetav  oma esimest tööaastat. Wiijakas on see töö olnud meis kaSwawa nooresoo kallal. Seda kinnitab kooliülemus, seda oleme lähemalseisjad ise näinud ja kuulnud. Ustaw töö tõotab seda enam tulewikus. Seltsi ja tema alguslool! tööpõed laieneb järjest. Sellega ühes astub tungiwalt meie ette küsimus: kuidas rajaksime enesele Kihelkonnal  kohase seltsi- ja koolimaja? Kosuda, kaswada  jõuawad selts ja kool, nii kuidas tarwis, alles oma enese katuse all. Kovliselts usub ja loodab, et meie esimese ja ainsama kõrgema emakeelse alguskooli käekäik  Saaremaa Eesti seltskonnale mitte ükspuhas  ei ole. Loodab ja usub, et rahwas hulgana  tuleb ja aitab koolile ja seltsile wäärilift koda rajada. Koda seega ka kõigile waimlistele püüetele Saaremaa läänes. Seltsi waimliseks keskkohaks  saab tulem seltsimaja saama ümbruskaudsele  rahwale, rahwamajaks kõigeparemaS mõttes. Esimesed weeringud tulemase seltsimaja ehitamise  hääks pandi Kooliseltsi koosolekul 11. januaril s. a. kokku. Ja nimelt on selleks otstarbeks kinkinud: Dr- S. Talwik 5 rubla, õpetaja A. Habicht ö rubla, kapten J. HauS Filsandist 5 rubla, kohapidaja J. Kütt Lümmadost  5 rubla, tüürmann K. Küll Filsandist 2 rbl., kapten J. Teär Filsandist 3 rbl., juustumeister  J. Kuus Pidulast 3 rbl., majaomanik K. Truuwert Kihelkonnalt 1 rbl., kooliõpetaja J. Hõbenik 2 rbl., kohapidaja J. Wakrööm Lümmadast 3 rbl 25 kop., kooliõp. A. Hansfchmidt  Kihelkonnalt 3 rbl., kohapidaja A. Kütt Filsandist 1 rbl., «allakirjutaja J- Põder Kihelkonnalt  3 rbl., welsker H- Kõrge Audakust 1 r., kohapidaja M. Sõmer Kärlalt 1 rbl., pr. A. Kusmin Kihelkonnal st) kop-, hra P. Lepik 50 kop., hra G. Käsk Kihelkonnalt 20 kop., hra Pool Kärlalt 20 kop., hra H. Haus 25 t.. hra J. Tuuling 25 kop., hra H. Kaasik 25 k., Filsandi «oksjoni" pääl kokkupandud 85 kop., ühel pulmapidul kokkupandud 92 kop., protsendid  seltsi hoiuraamatu päält 1908 a. 14 rbl. 29 kop., (koosoleku otsuse järel majaehituse kapitali hulka arwatud.) Seega ühtekokku Kl rubla 36 kop. Edaspidiseid andeid seks otstarbeks  wõtab Kihelkonna kooliselts tänuga wastu. Teisel Nelipühil s. a. pannakse Kihelkonnal rahwa koosolek toime seltsi maja ehitamise ül« läbirääkimiseks. Palutakse kõnelejaid ka «väljastpoolt  asja tähtsuse üle tulla seletust andma. Loodame sellele koosolekule rahwa poolt rohket osawõtmist. Lähemad teated kõnede ja kõnepidajate  üle ilmuwud edespidi ajalehtedes. Kihelkonnal, 4. mail 1908 aastal. Kooliseltsi Eestseisus. Riigiwolikogu. Koosolek 5- mail- Koosolekut juhatab würst Wolkonski. Kapustin teeb 34 wolikoguliikme nimel ettepaneku, et wana- ja lahkusuliste seaduseprojekt  mitte hiljem 12- maid päewakorrale wõetaks. Selle pääle hakkab parun Tiesenhausen tööliste kinnitamise ajalugu seletama. Inglismaa  ja Schweits olla selles asjas möga ette» maallikult talitanud, nimel, tööliste kinnitamise juures professionalhaiguste wastu. Kõneleja imestab, miks sots. demokratlased, kes 3. wolikogu  selles süüdiStawad, et see tööliste hääks midagi ei tee, ise tööliste kinnitamise seaduseprojekti  ette ei pane. Hääletamisel lükatakse sotfialdcmokratide ja kadettide ülcminekufvrmelid» tagasi ja hakatakse tööliste kinnitamise seaduseprojekti paragrahwi kaupa arutama. Kui paragrahw arutusele tuleb, milles töölistele ja meistritele, kes rahaministeriumi all olewates tööstuse- ja tehnikaasutuSteS ame- tis on, «vigastamise puhul pensioni määratakse, panemad sots. demokradid ette pensioni määra suurendada. Kõik sots.-d. ettepanekud lükatakse aga tagasi. Seaduseprojekt «võetakse hääletamisel wastu. Arutusele wõetakse kohtuministeriumi poolt ettepandud seaduseprojekt kohtu alla andmise korra muutmise asjas. Aruandja Skoropadski seletab: Praegune kohtu alla andmise kord nõuab uuendamist ja lihtsamaks ning kiiremaks tegemist. Süüalusele peab süüdistuse igakülgne läbiwaatamine kindlustatud olema. Praeguse korra juures seisawad asjad liig kaua süüdistusekohaS.  Selles asjas peab muudatust ette wõtma, mis süüdistuse käiku kiirendawad, Eeskujuks  wõib Austria süstcm olla, mille järele kohtu alla andmist kiiresti ja hoolikalt toimetatakse. Austria seaduse järele sünnib kohtu alla andmise wormitäitmine ainult sel korral, kui prokuröri süüdistuse wastu kaebtusealune 8 päewa jooksul waStuseletused on awaldanud ja kohtult luba palub asja kõrgemasse kohtusse anda. See süStem tuleks ka meil maksma panna ja pääle selle iaebtusealusele luba anda süüdistusekohas  kas ise ehk woliniku läbi ennast kaitsta. Skoropadski lubab tarwilikul korral asja kohta lähemat seletust anda. Samõslowski arwab, et harutusel olem seaduseprojekt türmisistujate kasusid kaitseb, mitte aga rahulikkude elanikkude omasid. Kaebtusealusele  ei tohi õigust anda ennast süüdistujekohas  kaitsta. Adshemow: Samõslowski tuletab oma kõne läbi keskaja õiguseteadlasi meelde, kes iga kohtualust kurjategijaks pidostwad. Wäga tähtis  on just praegusel ajal, kus isiku õigused kudagi kindlustatud ei ole, kaebtusealusele wõimalust  anda ennast kaitsta. Isegi kohtuministri abi Lütze räägib Samõslowski  tagurluse wastu, kes inimesed kahte osasse jagab: warasteks ja rahulikkudeks elanikkudeks.  Mitte warastele ei ole tarwis enese- Kaks Dianat. S 3 Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas'e ajaloolik roman kolmes jaos. Eesli keelde J. Piklep. Ei, ei ole unustanud, ütles kuninganna, ja see temp, kui ka teised kawalused, mis fee isik tegi, kellest Teie praegu räägite, on kõik selgesti minu meelcS. Jah, ta armastas krahw Mongommerit, fiis sai tema armastus awalikuks ja ta püüdis ennast alatuma malega wabandada, et ta tahtnud troonipärija südant proowi pääle panna ja kui Mongommeri ära kadus, wõib olla tema käsu järele, fiis ei nutnud ta mitte, maid ilmus teisel päewal ülirõõmus palli pääle. Jah, mu meelde tulewad ikka need esimesed kawalused, millega see naestcrahwas mv noore abikaasa südame riisus; ma sain selleläbi nagu murtud ja walafin päewad ja ööd pisaraid. Aga siis ärkas korraga mu uhkus üles ja ma tundsin, mis ma waärt olen. Ma sundisin ennast kui kuningannat, ema ja abikaasat austama;  ma olen kuningale ja Prantsuse maale seitse last annud. Kuid nüüd armastan ma oma meest waikselt, nagu sõpra ja oma laSts iso; ma ei sunni oma lapsi endalt misgi emalikku  õrnust nõudma, ma olen küllalt üleüldsuse hääkS elanud, kas ei wõl ma ka wähe aega iseenda HääkS elada? Aas ei ole ma oma õnne eest küllalt kallilt maksnud? Kui misgi noor, kirglik armastus minu ette ilmub, kas see peaks minu poolt kuritegu olema, kui ma teda mitte enesest ära ei tõuka, Gabriele? Katarina pihud täietckafiwad ta sõuu, aga Gabriele mõtted oliwad kaugel ära. Sest saadik,  kui kuninganna enam ta isast ei rääkinud, ei kuulnud ta midagi, waid mõtles ja unistas. Seda mõttes olekut seletas Katarina omale nii, nagu ta ise hääks armas. Gabriele segas warsti waikust. Wiimane seletus, majesteet on ka kõige tähtsam, ütles ta. Teie olete minu waStu nii hää! Ma teadsin täiesti, kui ma Teie juurde tulin, et ma rahulise südamega siit ära lähen. Teie rääkisite armastusest, mõtelge minu armasmse pääle, kõrgus. Aga Jumala pärast rääkige lühidalt. Teie teate kõik selle tumeda ajaloo sündmused, mis krahw Mongommeriga  oli, wast teate ehk ka seda, kaS ei olnud  kellegi! selle üle kahtlust, kelle tütar hertsoginna  de Castro on, kes mõni kuu pääle krahwi kadumist sündis kuninga, wõi krahwi?  Kas ei awaldanud keegi kadeduse, ehk laimduse pärast jelle üle kahtlust ja kaS ei kuuldud kusagilt, et Diana krahw Mongommeri tütar on? Katarina Msdici waatis Gabriele otsa, nagu tahaks ta aru saada, mis wiimasel mõttes on. Siis naeratas ta ja ütles: Ma olen tähele pannud, et Teie tähelepanemine  hertsoginna de Castro poole pöördud on, et Teie temast suurt lugu peate. Nüüd saan ma Teie eesmärgist aru. Ennem, kui kangemale mõtlete minna, tahate asjaolekuid selgesti teada, eks oie? St Teie mitte eksiteele  ei sattuks, tahate teada, kaS see, teda Teie austate, tõesti kuninga tütar on? Teis ei taha mitte seda, et kui Teie kuninga Heinrichi  seadusliku tütrega olete abielusse astunud, siis ühel hääl päewal awalikuks tuleb, et Teie abikaasa krahw Mongommeri abieluta tütar on. Ühe sõnaga. Teie olete auahne, vicomte d'Exmaise.  Ärge ajage tagasi, ma austan Teid sellepärast weel rohkem, sest see põhjusmõte ei käi minu arwamiSte wastu. Teie olete auahne,  eks ole ? Aga, majesteet, ütles Gabriele rõhutult ja segaselt, wõib olla, et ma . . . Wäga ilus; ma näen, et ma Teid olen mõistnud, mu rüütel, ütles kuninganna. Noh, kas tahate oma sõpra uskuda? Teie oma kasude pärast, ärge püüdke Dianat näha. Jätke see pupekens maha> Õigust ütelda, ei tea ma mitte, kaS ta kuninga, wöi krahwi tütar on, ehk küll wiimane arwamine ka wäga wõimalik on. Ütleme, et ta kuninga tütar on, fiisgi ei ole Teil niisugust abikaasat tarwis, Teil on toetust tarwis. Madam d'Angouleme on oma loomuse poolest nõrk ja pehme, ta on küll iludus  ja tundmus, aga jõuetu, ilma kindla loomuta  ja mehisuseta. Ta on küll jõudnud kuninga  lugupidamist «võita, ma ei salga seda, oga ta ei oska seda oma kasuks pruukida. Teil on Teie suurte ülesannete täide saatmiseks tugewat ja wahwat südant tarwis, Gabriele, kes Teid armastaks ja Teid awitaks, kes Teid teeniks ja ühtlast ka kõik Teie elu ja hinge täidaks. Selle südame olete Teie leidnud, ilma et seda ise teaksite, vicomte d'Sxmaise. Vicomte «vahtis imestades kuninganna otsa.