Saarlane maksab - V- .. ».,SS „ Vt .. -.73 „ maaposiiga: „ 1 „ S« „ V- .. »/. .. -..50 .. Üksik number S kop. JlMttb takZkorda nSdal-S, izal kesknädalal  ja laupäewal. Toimetus iiur-saar-S PiikaS uul., Treffsni majaS/t 13. Kuulutuste wastuwõtmine kuni kellu 1 päewol enne lehe ilmumist. Kuulutuste petit-rida ä kop. lehe «SotjaS SU kop. kk 34 Laupäeval, 31. julil 1307. XXIII, aastakäik Hariduse edendamiseks wõiwad hariduse kapitalid wüga suurt kasu Luua. Ülemaal on sarnane kapital Tartus, Bergmanni kapitali nime all asutatud. Saaremaale on ka niisugune kapital, Kaarma  hariduse kapitali nime all, elule kutsutud. Sellel kapitalil on ka oma pohjuskiri- Et asi tähtis, awaldame siin kohal selle põhjuskirja  täielikult. See pohjuskiri on järgmine: .Kaarma haridusekapital. Endise Kaarma köstri Mihkel Kallase lapsed kingiwad oma isa mälestuseks Kaarma  Ewangeliumi-Lutheruse kogudusele 100 rubla, Kaarma hariduse kapitali alguseks, soowiga, et koguduse liikmed seda kapitali katsukfiwad suurendada. Kingitus antakse järgmistel tingimistel: 1. Hariduse kapital tarwitatakse Kaarma kihelkonna piirides olewate koolide (kooliõppijate  ja kooliõpetajate) hääks ja Kaarma hariduse püüete edendamiseks wäljaspool kooli- Ka wõiwad sellest abirahast Kaarma kihelkonnast päritolewad noored inimesed, keS kaugemal õpiwad, osa saada. Täheudus: Abi antakse koolidele (näit. kooli opaabinõuude muretsemiseks), kooli õppijatele (näit- kingitusteks ka raamatute kujul --- wirga õppimise eest ja koõliskäimise kulude katmiseks) ; kooliõpetajatele  (näit. edasiõppimiseks, haiguse puhul, palgalisaks); haridusepüüete edendamiseks (näit. raamatukogude, muusika ja laulukooride,  ettelugemiste j. n. e. toetamiseks). 2. Raha-abi antakse kas kingituse ehk ka laenu kujul. 3. Esialgselt kingitud 100 rbl. jääb puutumata kapitaliks. Kapitali protsenti- test wöid ära tarwitada, kuna iga aaSta puutumatale kapitalile juurde tuleb lisada. 4. Pääle selle wõib abi-raha kaswada kingituste läbi, mis ehk weel abi-raha hääks tehakse. 5. Need kingitused tarwitatakse kinkijate  ehk kapitali walitsuse hääksarwamise järele hariduse kapitali otstarbeteks kas jookswate summadena ära, ehk lisatakse puutumatale kapitalile juurde. k. Hariduse kapitali walitsemine on kommisjoni käes, milles wähemalt 3 liiget on- Liikmeteks on : 1) ameti poolest igakordne  Kaarma Ew.-Lutheruse koguduse õpetaja, 2) üks Kaarma kooliõpetaja, 3) üks põllumees (Kaarmalt), 7. Kommisjoni liikmed, püüle õpetaja, walitakse Kaarma Ew.-Luth. koguduse konwendi  poolt, kui konwent soowib, eluaja pääle. 8. Kommisjoni tcgewust rewiderib konwent  wähemalt üks kord aaStaS ja annab sellest kogudusele aru. 9. Peaks Kaarma kihelkonna piirides mõni kooli- ehk hariduseselts elusse tõusma,  siis on konwendil luba hariduse kapitali  selle seltsi walitseda aadm. 10. Kui ajaolude muutumisel eclseisaw põhjuSkiri kapitali otstabete täitmiseks liig kitsas ehk takistaw näib olema, siis wõib teda konwent ühe häälelise otsusega laiendada. Oma wenna Rudolfi ja oma õdede Ida Niggoli ja Wilhelmini Kirolari nimel Oskar Kallas. Koormal, 2S. junil ISV7. Kiriku 500 aastasel mälestuse päewal". Eelseiswa põhjuskirja oleme selle mõttega awaldanud, et näidata, kuidaS iseennast ja oma sugurahwast hariduse kättepüüdmises toetada mõistetakse. Meie soowime: 1) et „Kaarma hariduse kapital" ruttu õige suureks kaswaks, kuna sellele kaunile' asjale kindel alus pandud on. Kui iga pere Kaarmal 1 rbl- aastas „ hariduse kapitalile" juurde lisaks, siis edeneks asi jõudsasti, kuna siis aasta pärast kapital juba wähemalt 300 rbl. oleks. 2) hää oleks, kui igas kihelkonnas ärksamad  mehed kokku astuksiwad ja ka hariduse  kapitalile oma kihelkonna tarwis aluse panekfiwad. Õnnistus ei jääks sellele asjale mitte tulemata. Ka meie lehe talitus („Saarlase" trükikoda)  wõtab selleks andeid wasta. Kodumaalt. Kuresaast. Metsa põlemiste üle käsib Saaremaa kreisi-ülem oma wiimases ringkirjas  politseiametnikkusid hoolega selle järele waadata, et keegi (iseäranis karjased) metsa ehk põõsastiku lähedal tuld ei teeks- Nende kohta, kes seda keeldu tähele ei pane, tuleb protokoll teha, ja seda kreisi-ülema wanema abilise kätte saata, et süüdlasi seaduslikule wastutamisele wõtta. Niipea, kui politseiametmkud metsa põlemisest  teatust on saanud, peawad nad ajawiitmata  tarwiliku arwu toowõunulisi töölisi  koguma ja nendega ühes tulekahju paika minema, et tuld kustutada. Kui tuli suur on ja ühe päewaga ärakustutatud ei wõi saada, siis peab töölisi wahetama, sääl juures seda tähele pannes, kui suur tule jõud, elanikkude arm ja töö jõud on Streigimurdja. s J. Tschesteri jutusius. Eestistanud J> Üks neist haaras Lengam käest kinni ja teine lõi taie rusikaga meelekohta. Lengan  wajutas ennast kõige raskusega lööja püüle, päästis selsamal ojal oma käe lahti ja lipsas nende wahelt läbi- Ta pää oli merine, süda peksis waljusti, hingamine oli raske ja ühwardas rindu kinni jääda, aga ta jooksis edasi. Wuhisedes lendas üks kiPi üle tema pää, selle järele teine, siis sattus puuhalg tale parema käewarre pihta. Meeletu halastamata tööliste hulk seisis ta ees ja tagant Mdfiwad tagaajajad kannule;  ta oli nagu hiir lõksu sattunud. Tõesti, Fremont wõitis liig wühe oma 50 dollari eest, see mõtte käis tal pääst lühi. Siis aga tuli temale naene lapsega meelde, ja kibe walu täitis ta südant. Lubatud elukinnitus polnud meel maksaw. Ta seifis oma waenkaste keskel, kes nagu maa seest korragi» wülja kaSwanud oliwad. Nende wihast pöörased näod oliwad temale hästi tuttawad. Aga oli kord aeg, mil nad temale kõik sõbralikult waStu naetatafiwod ja waimuStusega ta tooreid, kirgiisi kihutuskõnesid  päält kuulasiwad. Aga nüüd põles neis jänu tema were järele. Algas hirmus möll. Lugemata hulk kSsa mhklefisad öh«S. Lengani pihta sodafi- mad hoobid nagu rahe, aga ta ei tunnud neid. Isegi oma puuhalu hoobist molutama  käewarre näis ta unustanud olcwat. Hirmsasti rusikatega wehkledeS, lõi ta ühele hambad sisse, teise! purustas nina ja märkas,  kuida selle kahwatanud nägu korraga weri kattis. Wehlekdes ja alatasa sadamaid hoopifi tagasi tõrjudes, sattus ta ühele töölisele  rusikaga kõhuSse ja ennast ümber pöördes  nägi ta, kuda see walu pärast kokku tõmbas, see juures nii weidrat nägu tehes, et Lenganil enesel naer pääle kippus. Aga selsamal silmapilgul sai ta ise ühe hoobi meelekohta, walusa, terawa hoobi, nii et silmade ees tuld lõi, just kui oleks wihk õlgi põlema plahwatanud ja siis läks korraga  kõik pimedaks- Ta tundis end nagu pehme, õrna udusulgedega täidetud sügawusesse  langewat, millesse ta nagu ära wajus.  Lengan aimas, mis sündinud oli: ta oli maha tõugatud ja lõpp ei wõinud enam kaug-l olla- Abita ja meelemärkust kaotates, ootas ta hirmsaid, raskeid saapzraua  löökisid, mis tema pääd, palet ja küljeluid purustama saamad. V. Leota neid tublisti, Billi, waat' nõnda, nii on hääl hüüdis Harri Underwud läbi kõlama naeru hoogude- Waätke ometi, kuidas ses neid nagu MSki laiali kihutab. Juhi pritst toru sinna, ivaat' nõnda, see oli paras I Otse kohe suhu sihtisid temale I Ta oleks peaaegu röõinu pärast hüppama  hakanud, kui Billi ja teine tööline suure tulekahju pritsi toru otsekohe salga pääle juhtisiwad. Selle kaitse abinõuu oli Underwud ise wälja arwanud ja tõtt ütelda, polnud selle mõju mähe», kui mõnel kuulipildujal. Underwud ise oli wäga uhke selle üle- Kui Lengan langes, läkstwad wabriku wärawad korraga lahti ja tugew külma wee juga tungis tööliste sekka. Selle järeldus oli kohutaw. Meestel lendasiwad mütsid pääst, kuna neid endid laiali pillatud  ja mõni koguni õhku tõstetud sai, kust nad uuesti maha langcsiwad ja siis neljakäpakile  pritsi tegewuse piirist wälja püüdsiwad  ronida. Hingeldades ja puristades taganesiwad streikijad. Underwud krabis wälcdaSti wärawa pääle, seadis käed kõne» toruna suu ette ja laulis kuke wiisil. Waatke seda lolli sääl! hüüdis Brajan märga rätikut waSta oma weristatud nägu surudes ja puhkas waluft hoolimata naer» «a. Ka teiste tööliste seas sünnitas see naeru. Teraw Amerika nali tuli ka fiin nähtawale.  Päälegi armadtasiwad kõik töölised seda Underwudi.