Saarlane maksab: Vz » 1„ SS „ V. .. -. ?s .. maapostiga: „ 1,, kiv . - ' V, . t„- „ V. .. -.. K«„ Üksik number S kop- Ilmub ükskord nüdalas. Igal teisipSewal.  . Toimetus Kucesaa S Pitkaöuul. Zr-sfeiü majaS A. lg. Kuulutuste waStuwõtiuiue!»ni Kuulutuste petit-rida ii kop., lehe eesotsas 20 kop. M ÄO. Teisipäewal, 15. mail 1907. XXIII, aastakäik „Oma usu eest." Selle päülkirja all toob „Hüäl" 30 juhtkirja, milles ta muu seas ütleb : „Uute mõtete liikuma panemine on ajaloos ikka wisa Vastupanemist leidnud;" „Kui üks õpetus ametlikuks wormiks, riikliseks usuks, walilsewaks käsukirjaks saanud, siis kaswab kannatama kiht seest uus mõte, uus õpetus  wälja, mis ülekohut tundjate usuks peawad kõik, kes ilmale midagi uut anda tahawad" ja „Õnsad on need, kes wõitl'ivad ja surewad oma usu eest". - „HM" tahab ka niisugune olla, °taM> ka midagi uut anda. uut mõtet liikuma panna, uut „usku" kuulutada- Ja missugune  on siis see uus „ust", mis „Häüi" õpetab? Sellel on mitmesugused harud. Meie nendest kõikidest praegu rääkida ei taha. Wõtame ainult selle kõne alla, mis „Häüle" seisukoha kohta politilises küsimuses  käib. Seda seisukohta, seda oma „usku" väitab „Hääl" juhtkirjas „Ootcl" 3. Sääl ütleb ta, et mööda läinud aasta meile „kahte asja nagu sõrmede pääl selgeks  on teinud: esiuks, et mana kord nii kL du n e nud ja mäda on, et mingisugune  paikamine ega lappimine seda enam ei wõi parandada ja teiseks, et uue korra loomine ain u l t rahwa enese afi on." (Sõredalt trükitud kohad „ Hääle" järele.) Need ei ole mitte igaMewased sõnad! Kõik maha, mis praegu on maksmas, kõik uueks, ja seda tehku rahwas! Missugune  on see uus kord õn, seda näitab ta oma 32 numbris, kus ta laulu „Nüüd üles Wene alamad", milles keisrit, usku ja isamaad ülistatakse, „mustasaja politika ajamiseks" nimetab. See on siis see kannatama kihi uus mõte, uus õpetus, ülekohut  tundjate usk, ja seega ka „Hääle" oma, sest tema tahab ju seda walge ette tuua, mis „muljub ja walutab". Ja selle usuga tahetakse „riiklikku usku" „walitsewat käsukirja" ümber luua- Ja see on rahwa enese asi. Kui kardetaw niisugune uus usk rahwale on, seda on wiimase aja sündmused küllalt selgesti näidanud. Ja „Häüle" arwamise järele peab ju ka nõnda slema, sest „kannatama peawad kõik oma usu eest". Kuid need on kõik ilusad sõnad. Nendega meelitati ka minewal ja üleminewal  aasta! rahmast liikuma. Ja kui rahwal häda käes oli, siis põgenesiwad uue usu kuulutajad ise ära. Za teeb ka meie „Hääl." Kui meie rahwale hoiatuseks seda tähedafime,  et laulu Nüüd üles Wene alamad" muStasaja politika tagaajamiseks nimetamine mitte kohane ci ole, siis oli „Häül" nii üritatud, et ta meid kõige inetumalt sõimama  hakkas, meie kirjutust wäljaheiteks, solgiks, nimetas ja tähendas, meie pödeueda  „punatvbe." Ja mis meel pahem! Ta hakkas meid süüdistama, meie tõsta tema püüle salakaebtust, ja juhtida tema pääle walitsuse wõimude tähelepanemist. Imelik! „Hääl" kirjutab awalikult ajalehes. Mk kirjutasime la ajalehes swali- kult kus on siin sala kaebtus ? Ja kas wmb meie tähendust, et laulu„Nüüd üles Wene alamad" „mustasaja politika" tagaajamiseks  nimetamine mitte õige ei ole, alatuks pääle kaebamiseks nimetada. Läheb ju kõik, mis ajalehes kirjutatakse, awaliku arwustamise alla, nii ka „Hääle" ütelused. Aga olgu nüüd kudas on, kus jääb aga „Hääle" tunnistus „kannatama peawad  kõik, kes ilmale midagi uut anda tahawad?" Wäikene märkus meie poolt, et „Hääle" ütelus mitte õige ei ole ja temal kisa kohe lahti I Kui Teil julgust oli tõendada, ja Teil sarnane usk on, et laulu „Nüüd üles Wene alamad" piduprogrammisse panemine  „mustasaja politika" tagaajamine on, siis jääge kui mees oma sõnade juurde, oma usu juurde- Sest ~õnsad on need, kes wõitlewad ja surewad oma usu eest." Ärge tehke mitte tühju sõnu, ärge ajage ruult taga, ärge eksitage rahwast suure suuga, ning ärge jookske ise mitte, kõige waiksemat hädaohtu kartes, redusse. See on alatu I Wõi ei saa Teie ise mitte aru, mida kirjutate? Noh, siis ei wõi ju sinna midagi parata. Arusaamine pole ju mitte igamehe asi. Aga siis ärge mängige mitte tulega. Aga „Hääl" ihaldab surma. See tundmine  on temale nagu sisse hüpnotiseeritud. See on ju tore: midagi uut pakkuda, wöidelda  ja surra! Aga ta ise on arge. Jä surmast ta ometi unistab. Noh siis tahab ta ometi surma teise arwe pääle näha. Ta kuulutab meile surma ja on selleks isegi haua kirja wälja mõtelnud. Oh, kui magus wõib see tundmine temale olla? Kui Soela ristteele „Hääl" elagu kõlagu" üles seati, ja „Saarlase" number  maha maeti siis mõteldi wist niisama.  „Meie ei wõi seda mitte nii jätta l" ütles pärast seda „Hääl", kui meie Soela sündmuse üle kirjutasime? Ja nagu näha, ei tahaks „Hääl" seda tõesti mitte nii jätta. Meie surma igatseb ta näha saada! Aga kallis naaber, „õnsad on need kes wõitlewad ja surewad oma usu eest." Meie Teie usu eest küll surra ei taha. Js e peab surema, kes oma usku surmaga tahab kindlustada.  Kas Teie sellest siis ka mitte aru ei jaksa saada? Meie aga tahame elada ja saame elama, kui ka Teie „ seda mitte nii jätta ei wõi " Meil ei ole tõesti mitte meelehaäd, kõigist  nendest asjadest rääkida- Kuid et „Hääle" tegewus ja toon meie wastu juba uil tooreks ja jätkinuks läks, siis olime sunnitud seda tegema. Ja meie loodame, et „Hääl" meie seletust  mitte pahaks ei saa panema. Sest ..kannatama peawad ju kõik, kes ilmale mibM uut auda tahawad." Riigiwolikogust. Koosolek 7. mail 1907. Koosolek algab kell 2,20 minutit P. l. Juhatab Golowin- Koosolekult puuduwad sotsialdemokratlased, sotstal-rewolutstonärid, rahwussotsialistid ja töö-erakond. President loeb järgmise arupärimise ette. mis 33 saadiku poolt sisse antud: Et järgnewa seletuse pärimine riigiwolikogu seaduse H4O põhjal wäga tähtis on, siis palume meie riigiwolikogu seda päewakorrasi  mööda minnes kohe harutusele wõtts. Meie paneme riigiwolikogule ette järgmise seletuse pärimisega sisemiste asjade ministri poole pöörda. Esiteks, kas on neil kuulujuttudel  asjalikku põhja, mis ajakirjandusesse  on pääsenud selle kohta, ct wandeselts üles on leitud, kes meie Keisri elu kallale tahtis kippuda? Teiseks, kui ja, siis kas lubawad asjaolud riigiwolikogule nüüd kohe selle alatu nõuu kohta lühemaid seletusi  anda? Krahw Bobrinski põhjendab arupärimist. Wiimastcl päewadcl hakkasiwad wäljamaa ajalehtedes ja osalt ka meie lehtedes jutud liikuma, et meie Keisri elu kallale on tahetud  kippuda, et wandeselts selle jaoks on olnud. Meie pidime selle üle walitsuse käest aru pärima, sest kui Keiser hädaohus on, siis on Wenemaa hädaohus. Paistab küll nõnda olema, rugiwolikogu seaduse H4O ainult nende asjade üle aru pärida lubab, mis riigiwolikogu harutamise alla käiwad. Aga mina loodan, et kõik seda õigeks tunnistawad,  et rugiwolikogu tegewus Keisri auujärje ülendamise ja rohiva hää käekäigu tõstmise poole juhitud peab olema. Praegune  arupärimine on küll parempoolsete ja parajuSmeelsete poolt sisse antud, aga meie esimene soow on, et ta täiesti erapooletut  laadi kannaks. BobrinSki lõpetab oma kõne soojade sõnadega  Keisri ja isamaa ülendamiseks, mis paremalt tiiwalt kiiduawalduStega wastu wõetakse. Pääminister Stolypin ütleb, et praegune arupärimine mitte nende hulgast ei ole, mille kohta walitsuS riigiwolikogule aru peab andma. Sellegipärast arwab walitsus tarwilikuks selle asja kohta walitsuse teadaandmist  awaldada. Walitsuse tead a a n d mine: Wecbruari-kuul sai salapolitsei-jaoSkond Peterburis  teada, et päälinnas kuritahtline ühisus on asunud, kes terme hulga hirmutegusid  ette tahab wötta. Hakati saadud teadete läbikatsumise pärast ühisust silmas pidama, mis suurte raskustega ühendatud oli- Saadi terme ringkond inimesi teada, niihästi, kes selle seltsi liikmed oliwad, kui ka, kes seltsiga lähedas ühenduses seistwad. Seltsi koosolekuid peeti iga kord ise korteris  ja kõma saladuse katte all. Kui seltsi liikmed oma wahel kirjalikult mõtteid wahetafiwad,  siis tarwitssiwad nad isesuguseid salamärkifid. 31- märtsil wõeti 28 inimest kinni, kellel salaseltsiga ühendust oli- 4. aprillil andis salapolitsei-jasskond Peterburi  kohtukoja prokurörile seletused selle kohta, mis pärast need 28 inimest kinni on wõetud- Kohtukoja prokurör leidis nende seletuste järele, et salaseltsi nõuu on tapmisi  ja riigikorra pööret ette wötta. Ta andis kohe felsamal päewal Peterburi ring-