Kümme käsku suple j at e le. Hamburi terwishoidline nõuukogu on suplejate  tarwis kümme juhatussõna üles seadnud,  mida ta „ujujate ja suplejate kümneks käsuks" nimetab. Ka meie suplejatele ei ole halb neid „käskufid" tähele panna. Nad on järgmised: 1) Tugewate hingepõrutuste wõi ürituste  ajal ei pea suplema. 2) Äkitselt tunduma haiglase oleku ja kestma haiguse puhul ei pea suplema. 3) Pärast uneta ööd ja liig suurt üritust,  kui mõned rahulised tunnid pääle seda mööda pole läinud, ei pea suplema. 4) Pärast tublit lõuna-, hommiku- wõi õhtusööki ja seda enam meel pärast purjutamist  ei pea suplema. 5) SupeluSmajasse minnes ja säält ära tulles peab pikkamööda käima. 6) Supeluspaika tulleS peab ettewaatlikult  mee sügamuft ja tema jooksu tundma õppima. 7) Riidest tuleb aegamööda lahti wõtta, kuid pääse seda peab silmapilk wette hüppama. 8) Wette peab hüppama pää ees; kes aga seda teha ei wõi, see lasku muidu ennast silmapilk wee alla. 9) Kes iseäranis tugew ei ole, see ei pea kauaks wette jääma. 10) Suplemisest ära tulles peab terme keha tublisti üle õeruma, et werejooksu kiirendada, siis riided selga panema ja jalutama. KLrlalt. Õhtul, 6. julil, põles Sõmera külas Kristjan Mandeli elamise maja ühes aidaga m:>hc. Tule hakatus teadmata. Kahlu suurus ligi 800 rubla. Mahapõlenud  ehitused oliwad Kaarma-Suurewalla waStastiku tulekaitse seltsis 120- rubla eest kinnitatud. Kihelkonnalt. Öösel 12./13. julil kukkus Ado Namm Wilsandi tuletornist maha ja uppus ära. Tuulese ja uduse ilma tõttu ei läinud tema seltsimeestel mitte korda õnnetut surmast päästa. Waljalast kirjutab „Säde", et Wana-Lõwe  kroonumõis on 15. mehele, kes ISV6 a. palwekirja mõisa kohta sisse andsiwad,  rendile lubatud, ilma et mana rentniku  weel 5-aaStast kontrahiaega tähele oleks pandud. See sõnum ei ole aga mitte õige. Wana-Lõwe mõisa on Reo õigeusu kiriku teendritele pidamiseks antud ning wiimaste poolt hr. N-le ära renditud. Kontrahti aeg on alles maksmas- Reo kirikuteendrid tahta, nagu räägitakse, edaspidi tähendatud  mõisamaid rahwale tükkide kaupa ära rentida, et seega mõisast suuremat sissetulekut  saada, aga see wõib muidugi ainult päkast praeguse rentniku rendi oja lõppu sündida. Jamajast. 8. julil Jamaja kiriku hääks peetud basaarist wõttis rahwaS hästi rohkesti osa, nii et sissetulek basaarist wüga rahuloldav? on. Pääle 200 rubla on puhast  kasu järele jäänud. Jamaja kiriku torni pääle tahetakse edaspidi uus katus walgest plekist teha. Katuse tegemise pääle läheb ka basaarist sissetulnud raha- Muhust. Muhusse Eesti Põllumeeste seltsi asutamise küsimus on praegu soikus. Ettewõtjate tegewuft hakati „rahwameeste" poolt kahtlustama. RahwaS uskus ka neid ning arwas, et seltsi asutajad oma kasu tagaajada. Ja seega jätsiwad asutajad oma hää nöuu täide wiimata. Kuid „rahwa- ei tee ise ka Midagi ning nii seisab  asi. Seltsi asutamtse asja hakati sellepärast kahtlustama, et asutajate seas ka mõned mõisa omanikud ja rentnikud oliwad.  Ehk nad küll Eesti soost on, siisgi waadati nende tegewuse püüle kahtlustusega. Imelik, et meie juures wäike ja suuremapidajate  wahel lõhesid sünnitada püütakse, kuna Ülemaal paljudes Eesti Põllumeeste Seltsides isegi mõisnikud esimeesteks on. Erapooletu. Tartust. Eanä. jur. J. Tõnisson sõitis nende püewade secS Peterburi kaudu Stockholmi  karskuse kongressile. Tagasi jõuab ta 10-15 püewa pärast. Wäike-Maarjas on Eesti parem luuletaja ja elaw Eesti elu tegelane Jakob Tamm 13. juli hommikul kell 1, kus ta kaua aega kohalise kihelkonnakooli  juhatajaks oli, pikaldase ja raske südame- ning neeruhaiguse kätte ära surnud ja maeti pühapäswal, 15. julil, Wäike- Maarja surnuaiale igawesele puhkusele. Ajaleht «Laine", mis Tallinnas kaks korda nädalas ilmus, on nagu „Düna- Ztg." teatab, kindralkuberneri käsul sõjaseaduse  kestwuse ajaks kinni pandud. Lätimaalt. Riiast. Sõjakohtust. JulikuuS tuli sõjakohtus kaks asja harutusele. Sõjariistus  salk oli 7. webr. 1906 Borgbohni joogikauplusesse ja 11. webr. IH. hoiu- ja laenukassasse tunginud, kust ta 582 rubla 99 kop. ära rööwis. Rööwijatest saadi esiti Albert Mikelson ja pärast Eduard Leepin ja Karl Apfit kätte. Mikelson lasti sõjakohtu otsuse põhjal juba waremalt maha, nüüd mõisteti Leepsin ja Apfit poomise  surma. Teiseks oli kaebtuse all talupoeg Hugo Kausmann, keS üht taluperemeest ära tappa oli tahtnud ja kui see ära põgenes, talli ja küüni põlema oli pannud. KohuS mõistis Kaufmanni ka poomise surma, Kindralkuberneri teadaandmine. ,Rig. Z." sõnume järele on Baltimaa kindralkuberner  teada andnud, et Baltimaa kubermangudesse  uued sõjawäe-osad on jõudnud ja et nüüd sõjawäe tarwis uued sellekohased  ringkonnad sisse seatakse. Iga ringkond antakse sõjawäe osa juhataja walitsuse alla. Nemad peawad rahu ja korra järele walwama ja rahulikku elanikka kuritööliste olluste eest kaitsma. Kurjategijate  tagaajamisest peawad ka kohalikud maawahid ja urjadnikud osa wõtma. Sõjawäe-osad ja wahisalgad peawad sagedasti  oma ringkonna läbi käima ja peawad ka majaraamatuid kontroleerima. Kui kuritöö  korda on saadetud ja sõjawäe-osa ülemale sellest pole teatatud, tulewad asja teadjad kohtulikule wastutusele wõtia ja wallale administratiwliselt trahw päale panna. Läänemeremaades tahetawat tulewal aastal soosi kuiwatama hakata. Selleks olla siia põllutöö pääwalitsuse poolt juba juhatusekiri saadetud. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keisri Majesteedi kokkusaamisest  Saksa keisriga kõneldakse päälinna kojaringkondades. Kokkusaamine sündida septembri  algul Danzigi lähedal mere pääl. Meie Keisrit saatwat kojaminister ja suurem  saatkond. Wiisakuse nõudmine. Peterburi linnapüälik  on oma all olewatele politseiametnikkudele  järgmise päewakäsu annud : Tihti on politseinikkudele üteldud, et nad rahwa waStu mitte jämedust ja toorust ei tohi näidata. Sellegi pärast on «viimasel ajal sellest eeskirjast enam kui ükskord üle astutud. Kuna ma politsei tähelepanemist selle eeskirja pääle juhin, kordan ma, et politseiametnikud rahwa wastu alati auupallikud  ja «viisakad peawad olema. Linna maja-maksu asjas on senat seletanud, et liikumata «varanduse linnamaksu  mitte maja ehitamiste ajast ei wõi nõuda, waid maja hindamise päewast. Taganrogis häwitati hiljuti 24 waati wäljawaa wiina ära, mis «vennaste  Kowaleride päralt, sest et nad tolli maksu ei makSnud.Waadid «veeretati ladu aidast «välja merekaldale ja löödi säül puruks; wälja woolaw wiin wärwis «vee tüki maa pääle punaseks. Pärast hakati waatifid purustama ja põletama. Paljud tuliwad anumatega, pangide, kruuside ja teiste riistadega wiina wõtma. Kuid tolli ametnikud ei lubanud kellegil wiina tarwitada.  Kui waatifid purustati, kostfiwad rahwa seast hüüded: „MikS te waadid puruks lööte? Parem andke meile, meie soolame nendes kurkisid." Seda ei lubatud. Wälja walatud wiina hind on umbes kümme tuhat rubla. Stawropolist- Kange torm suure wihma ja rahega läks MihailowSkaja, Ladowka ja Worontsowka küladest üle; palju puid on maha murtud, arwata 1700 desjatini wiljasid puruks löödud ja 35 dessatini wiinapuu aedasid rikutud; kahju ulatad üle 46,000 rubla pääle. Pensast. Kubermangu semstwowalitsuse  statistikalised teated näitawad, et fiin 140. kogukonnas õige juurel mõõdul maad seisma on jäänud, kuna seemne puudusel wõimalik ei olnud wilja maha teha. See sõnum tõendab  meie minewase numbri juhtkirja mõtet. Irkutskist- Siberi ja Baikali raudtee  walitsus wõtab terme Irkutski linna rahwa, 60 000 elanikku, wastutusele- Rahwast süüdistatakse selles, et nad teades raudtee walitsuselt warastatud küünlaid juba kauemat aega ostnud. Eeluurimisel on awalikuks tulnud, et raudtee küünlaid nõnda määratumal suurel armul warastatud,  et neid lrkutski linnale, waid ka ümbruskonnale tarwitamiseks jätkunud. Bakust. Kuidas Bakus eksamineeritakse, sellest teatab „Okr. RoSs." järgmist: Linna gümnafiumi lõpueksami tegijad paniwad eksamil rewolwrid eneste ette laudade pääle. Eksamineerijad oliwad nõnda araks kohutatud, et nad koolipoissisid üksteise töösid takistamata  üksteisele edasi anda lasksiwad ja kõik tööd saiwad hääde otsustega kroonitud. Soome Kirjanduse Seltsil on ajalehtede teatel praegu mitmed kirjatööd käsil, mis eestlastele wäga tähtsad on. Dr. J. Hurti setukeste laulude kolmandamast osast on seniajani juba 30 poognat trükitud. Raamatu wäljaandmine on nüüd prohweSsor K. Krohni ja Dr. O. Kallase hooleks. Soome Eesti sõnaraamatut walmiStatakse trüki wastu. Sõnaraamat saab umbes 5 600 lehekülge paks olema ja seda püütakse wõimalikult täielik walmistada. Pääle selle tahetakse meel EeSti-Soome sõnaraamatut wälja anda, millega juba pääle algatud on. Siis on weel prohweSsor Krohn „Eesti nõiduse" «väljaandmiseks tööle hallanud. Juba paari aasta eest otsustati ka „Eesti lugemise raamatut" soomlaste jaoks wälja a»cha ja soowiti, et 33 Saarl a n e. 1907