ja seltskonnale koormaks saamad. Nemad harjuwad ära wälja rändama, harjuwad ära lapse pvlwes, kui neil meel täielikku wvimu oma tegewuse üle ei ole, oma teenitud rahaga halwasti ümber käima, Spiwad jooma ja uhkust taga ajama, nii et paljudel  kopikutgi ei ole teenitud rahast kodu tuua. Nii siis nääme, et SSrwe laste wäljarändamine  rohkem halbtust, kui hüädust sünnitab. Nimetamata olgu meel see inetu orja kauplus, mille üle juba hr. G. M. kaebas. Et aga wäljarändamine ikka aasta aastalt suureneb siis peaks siin wallawalitsuste  poolt hoolsaid läbirääkimisi käsile wõetama, kuidas seda asja parandada.  L. T. Herra Braddon ja mina uurime ta põhjalikult  läbi ning mina pistan temasse otsatumad  raha summad wana wärgi wäljakoristamiseks  ja uute abinõude sisse muretsemiseks  ja, kui kaewandus siis wiimaks oma kohut täidab, siis ütleb igaüks: ja jah, Dearborni õnn on ju tuttaw asi! Lõhkeb minul kuhugi aurukatel nagu see hiljutigi sündis kuS kolm inimest, surma saiwad, siis ütleb jälle igammees, Dearbornil  on ometi ikka onne, ainult kolm inimest saiwad surma! Ning tuleb minu juures wesi ühte kaewandusessc: öeldakse jälle: kas pole näha, et Dsarbornil ikka onn on, ainult üks kaewandus uppus temal ara, kuna teine, just sääl kõrwas scisaw, puutumata jäi. Läheb laew suure mere pääl minu all hukka, öeldakse, et ka see, mis iga inimesele ainult kahju ja kulusid toob, minule jälle õnneks olla tulnud, scst et mina säält herra Bcaddoni leidsin ja teda siia kaasa tõin. Noh, et wiimane asi mulle õnneks olnud on, ei salga mina ju sugugi, aga selle õnne asja esimese poole jätaksin mina häämeelega igale teisele ära- Roh, minu arwateS on fee teil, kus teie ometi eluga päästsite, praegu üsna huwitaw mälestus, missugust mina enesele ka häämeelega  soowiksin, ütles üks noor herra ratsaniku ülikonnas, piitsaga oma läikiwate saapasäürde pihta lüües. Mina ärataksin selle õnnetuse ja minu õnneliku pääsmise jutustamisega igas Njujorgi suures selts' konnas kõikide tähelepanemist ja et jutt igawaks ega ühelaadiliseks ei jääks, selle eest muretseksin mina omast pääst juba aegamööda uut lisa juure. Lisandusi sellele juhtumisele juure otsida ei olegi maja, juhtus ise oli nii ärarääkimata  ja kirjeldamata hirmus, et temal midagi muud ilustamist tarwiS ei olegi, ütles herra Dearborn. Pääle selle, ei ole maja, et ühte ilusat õhtut, kui meie tänast, näituseks, sarnase himsa 100 jutustamisega jumestatakse; sarnane jutustus segaks kõikide rõõmu ja ehk ka weel tagajärge mõne nõrgema närwidega inimese öörahu. See tähendab, et teie meile oma juhtumist  täna õhtul jutustada ei taha. Mina omalt poolt põlen otse, et seda lugu teie emse suust kuulda, kuna ma seda mitmelt poolt enne juba kuulnud olen, ning. minu uärwid ei ole, selle pääle wõite kindel olla, koguni mitte nõnda õrnad, et mina pärast mõne hirmsa sündmuse nägemise wõi kuulmise,  magada ei saa. Täitke ometi seda kord herra Collini soowi ja jutustage temale oma lugu, ütleS üks wanem herra; meie oleme täna juba tundide kaupa naljatanud ja naernud, nüüd wõime ju ka jälle korra tõsiseid asju kuulda ja rääkida. Herra Braddoni käest, ütles tema, ennast nimetatud herra poole pöördes, ei saa ju teatud juhtumise üle milgil tingi- misel sõnakestgi kuulda. Seega peate juba teie ise oma juttu kordama. Herra Braddon istus kõik see aeg, kus jutt selle juhtumise pääle pööris, sonalausumatalt  oma tooli pääl ja waatis nukralt enese ette maha. (Järg tuleb.) Sõda. Mukdenis, 6. (19.) augustil. Mannermaa sõjawäljal walitscb ajutine waikuS. Lõunas on jaapanlased Haitshöngi poole ära läinud, idapool ei ole nemad mitte wähem kui 27 werSta Ljaojangist eemal. Meie eelwäeosad ei ole Jaapani eelwäeosadest mitte kaugemal kui 5 wersta. JgapSew tuleb wäikseid tulewahetusi ette. Jgapäew wõib wõitlust oodata. 6. (19.) augustil. (Reuter.) Põgenejad  Port-Arthurist teatawad: „Pobjeda.", „Retwisan", „Pereswet", „Poltawa", Diana" ja „Pallada" tuliwad pärast 28. julil olnud merelahingut sadamasse tagasi. Selleftsaadik lasewad nad wahetpidamata Jaapani seisukohti tuimal  maal. 6. (19.) augustil. (Reuter.) Põgenejad  teatawad: 2. augusti äranägemise tagajärjel, kus 10,000 jaapanlast miinide plahwatuste läbi tükkideks lasti, ajawad nüüd jaapanlased suured loomakarjad nendesse kohtadesse, kus nemad arwawad miinid wäljapandud olewat. Seda tehtakse selle otstarbega, et miinisid lõhkema panna. Wenelased saamad sel wiisil suurel hulgal loomasid, mis tähtsalt toidumoona taga- wara suurendab. Nende ettewaatuse sammude päüle waatamata, saiwad jaapanlased pühapäcwal  koledat kahju. Põgenejad kinnitawad, et miinide plahwatuste  läbi üks ratsa suurtükiwäe pataljon, kaks eskadroni ratsawäge ja üks prigad jalaiväge täiesti ära häwitatud on. Wiimase kolme päewa jooksul on 200 granati linna kukkunud. Jaapanlased wõtsiwad Tuwilahe eneste kütte; kindlustuse püülin on aga meel wigaStamata. 3. augustil lasksiwad Wene suurtükipaadid  Luise lahest Jaapani mägesid ja sünnitasiwad arutu suurt kahju, Tokios, 7. (20,) aug. (Reuter.) Ametlik  telegram lausub : Wenelased päästsiwad mehed suurtükipaadilt „Otwashnõilt" ära, mis Port-Arturi juures põhja läks. Admiral Kamimura kõneleb, et wöitluse ajal Wladiwostoki ristlejatega tema nõnda manöwrceriS, et päike selja taga oli, mispärast  suurtükimeestel palju parem oli tegewuses olla. Kindral Stösseli telegramm Port- Arturist 3- augustil 1004. Jaapanlased tungisiwad Nurga (Uglowõi) mägedele, mis Luise lahe juures on, kaks päewa kallale. Kõik nende kallaletungimised  löödi tagasi. Nurga, Kõrge ja Diwisjoni mägi on meie käes. Waenlase  kahju on wüga suur. Iseäranis wahmad oliwad kindral Kondratenko, palkonini?  Jrman, alam-polkownik Olshin, suurtükiwäe kapten Andre ja kütuvüe salkade  juhatajad. Täna hommiku ilmus meie esimeste seisukohtade ette Jaapani saadik major Jamaoki kindral Nõgi ja admiral Togo poolt alla kirjutatud kirjaga, kus ette pandi, kindlust käest ära anda. Muidugi mõista, lükati see ettepanek tagasi. Mul on õnn teada anda. et sõjawägede seisukord ülihää on ja et nad kangelaste wiisi wõitlewad. Telegramm, mille Keisti Majesteet Port-Arturisse kindr.-leitnant Siösselile saatnud. Minu ja kõige Wenemaa nimel panen Ma Teile ette linnamäele, meremeestele ja Port-Arturi elanikkudele 13., 14. ja 15. julil hää tagajärjega kordaläinud wõitluste puhul õnne soowida. Mina olen kindlas teadmises, et nemad täiesti malmis on meie sõjariistade wõitluse-kuulsust  iseennast ärasalgawa wahwusega  alal hoidma. Mina awaldan kõigile palawat tänu. Õnnistagu Kõigekõrgem nende rasket, ennast ürasalgawat wägilasetööd ja kaitsku tema Port-Arturi kindlustust waenlase kallalekippumiste wastu. „Znkor«»i> Isamaalt. Kuresaarest. Suurwürst Auujärjepärija  sündimise puhul  kirjutab „Düna Ztg.": „Midatõsisemad ajad meie Keisrimajal praegu läbi elada on, mida raSkemine sõda riiki rõhub, seda suurem on puhas inimlik osawõtmine meie Keisri perekonna õnnest, seda südamlikum on palme, mis tuhandatelt ja tuhandatelt huultelt õrna lapse ja tema kõrgete Wanemate  hää käekäigu pärast taewa poole tõuseb .... Baki maakonnad on igal ajal, õnnes ja hädas, omale auuks arwanud,  et ustaw Keisri poole hoidmine tema elanikkude südametes elab. Meie rüütlikondades ja linnades, sakslaste, lätlaste ja eestlaste juures on wankumata riigitruuduse tundmused nagu iseenesest möistetaw osa meis olust, mille juures ka kõigekõrgemad ringkonnad ialgi ei ole kahelnud. Nõnda on nad, kui Jda-Aasias hirmus sõda algas, esimestena osa wõtnud, et haawatuid aidata ja laewastiku kahjusid parandada. Nüüd üleüldisel rõõmu tunnil soowimad nad kõikide teiste suure riigi elanikkudega ühtlasi, et noore lapsukese elu Möndasugust. Jaapani wanasõnad. „RuSfiS" awaldab herra Shebujew mõned palju tarwitatawamad Jaapani wanasõnad, millest mõned huwitawamad siin toome, sest et nad rahwa iseloomu kujutawad. „Laew, mille pääl palju kaptenist on, läheb kalju wastu puruks." „Rahus elades pea sõda meeles." „Jääd waeseks lähed rumalaks". „Parem kuke nokk kui härja saba olla." „Konn kes kaemus istub, ei tunne merd." Küsida —on silmapilkne häbi, mitte-teada igäwene häbi." „Kui tiigri koopasse ei lähe, ei saa tiigripoega kätte." „Alandliku näoga laenad, tusase näoga maksad tagasi." „Osaw kass ei näita hiirele küüsi." „Ka ahw kukub puu otsast maha". „Raha aSjuS on kõik inimesed  wõõrad." „Tuletorni aluse juures on ikka pime." „Naesterahwa südant mõõdetakse rahaga." „Ka seinadel on kõrwad ja kiwidel keel." „Kallis kiwi ei lüigi mitte, kui teda ei poolerita." „Käfi küünib sinna, kus sügeleb." „Ära peksa põõsaid kutsud ussid wälja." M 33 Saarlane, 1904