Päewaleht Ilmub Igal Arlpüewal» fallinnas, Suurel turul, raeftaja ees. Punkri enJHfd mtgat. ttt.«. Kõnetraat nr. 390, Taimttaja tonctnnd tulid li—t, fldrcfg liht- (a rahaklrjadelej «Häewolene- toimet., Tallinnas, sa» r, Peea/ft, assa Ükfilt NUMMK 4 koo. ***** tUntii muutinils s«N lo feop,,(*ll«tuur«» Äidineadrek ehk lelle-fiummcrülea ondä, ~■. >0» ."°» Kuulutuste nonpareille-rldo maksad S Kop» leke eesotsas 15 kop, Wõiifed Kuuluiuled ä <t o o o poole kallimad, s o © 6 © mahfab ükes kaasannetega: Koju kfitte tutffii terwe aasta peale 6 rbl. kop. poole „ 20 „ roeeraud.. t 70 „ Öhe kuu peale „ 60 „ Tallinnas talitafcft ära õllest terme aasta peale 5 rbl. hop. poote t „ .. 2 .. 70 aieerond „ „ l .. 40 .. ahe hau peole SO Kes l korda kuus Ununsaf perehonnalehte ..Kodu" haaki tellida loomib, lellel tuleb aastar 1 rbl., pooles aastas 50 hao., mecrand a. 25 h. {uurile maksta, 124, Keedel, S. (18.) jnmrU ISVS. tv, aajtuSlft. Sõnad ja teod. Ühe kohaliku kiriku kaksikomisjoni poolt pandi koguduse peakoosolekul uus kiriklikkude talituste maksusistem  ette. ..Laulatused ja matmised oliroad klassidesse jagatud, nii et koguduse lehtsematel liikmetel  odawam. jõukamatel kallim on. Ka oli mõnesuguste  toimetuste eest hinda maha kärbitud. ©.. P. ja mitmed teised oliwad uue maksusistemi wastu. Ei mahtunud kudagi nende hingesse, et rikas waesema eest maksta aitab ja wiie rubla maksja kolmekümne rubla maksjaga ühel ajal kirikus matmisest osa tohib  saada. Uus maksujaotus lükati tagasi." Kirik on meil alles sunduslik asutus, nagu wallaja  lmna-kogukonnadli. Kvdanlised õigused seisawad kiriklise korraldusega ühenduses. Wäljaspool kirikut olemine sünnitab kodanlises elus palju raskusi ja seleidusi.  Wast ainult üksikud iseseiswuse-tugewad inimesed,  kes kiriku sundusliku korraldusega rahul ei Vle. katsuwad kodanlises elus ilma kirikuta läbi saada. Laialdased rahroahulgad aga ei julge kõiki koormatust enese peale wõtta, mis kirikust eemalejäämise  kaasas künnad, isegi kui kiriku-kord nendele ei meeldi. Sellepärast wöib küll ilma eksimata ütelda, et inimesed meil oma kodanlises elus kirikust mööda ei pääse. Kus aroalikkude maksude ja kohustuste asi harutusele  tuleb, seal lähemad üksikute seltskonna-ringkondade  mõtted möga lahku. On ju awalikud maksud ja kohustused koormaks: meie seltskond aga ei ole oma ühistundes meel ammugi nii kaugele jõudnud, et inimesed alati lahke meelega ja roalmisoleroalt seda koormat tahaksiroad kanda, iseäranis seal, kus suur osa rahrva käest roõetaroatest maksudest niisuguste otstarbete  peale läheb, millest maksude-maksjate enamusele  mingit lasu ei ole. Kuid ometi on õigluse-mõte juba sel määral  maksma saanud, et kultura-maades isegi mõõdukates  ringkondades enam selle nõudmisega ei tihata roälja astuda, kui peatsiroad kõik rikkad ja roaesed, noored tööwõimulised mehed ja roanad wäetid raugad  ühel rotis il aroaiikkude kohuste kandmisest osa roõtma. Igaüks roähegi mõtleja inimene peaks mõistma, et see lausa ülekohus on, kui rikas roabrikant ja roaene päiroiline ühepalju riigi-, kogukonna  roõi kirikumaksusid maksaroad. Ärgu unustalugu,  et kõik seltskonna rikkus ja roarandus lõpuni  ometi terroe seltskonna tööroili on ja et ; ;fs feltslonnaliige rahroaste rikkuse loomisest osa toetab. Üksik inimene roäljaspool seltskonda ei oleks oma jõuga midagi kätte suutnud saada, roaid ta oleks päris Robinsoni elujärjele jäänud. Kuna lugu nõnda on, siis ei ole siin mingit ülekohut,  kui need, kes majanduslise korra tagajärjel suuremate roarade omanikud on, üleüldiste tarroiduste kandmisest suuremal mõõdul osa roõtaroad... Tallinna seltskond tahab kodumaal kõige rahroameelsem  olla. Teiste tõesti maanurkade peale roaatab tallinnlane harilikult nagu roanameelsete ja tagasikiskujate  peale alla. Rohkeste ilusaid sõnu on roiimastel aastatel tallinnlased oma rahroameelsusest teinud. Ja seni oli asi kaunis korras, kui sõnadest küllalt sai. Tuli aga tarrois tegude juurde astuda,- siis hakkas  Tallinna seltskonna rahroameelsus taganema ja põgenes mõnes kohas koguni ära. Maha jättis ta Tallinna ..rahmameelse" kogudusegi. Koguduse enamus ei saa sellega leppida, et kehwemad koguduseliikmed wähem maksusid maksilkstoad kui jõukamad. Nõndasamuti  talitawad mujcl ainult puruwanameelfed. Sellepoolest  on siis miini aste teguwiis meie rahwameelsete  omaga sarnane. Ehk mast mõnes muuski asjas?..- Üheks rahmameelsufe pea-pShjusmõtteks arwatakse  tugewat selgroogu. Kuidas sellega meie seltskonnas  lugu on, ei söanda kõneleda. Ei tahaks siiski tunnistamata jätta, et küürutada meie mees oskab,' isegi wäga hästi küürutab ta. Näidatagu ainult .sõrmega  !... Oodatagu ainult ära! Seda mööda, kuidas elu sõnade asemel tegusid nõuab, kuimab meie rahwameelsus ißka enam kokku ja hulk kaunid eeskawasid, suusõnalist kui ka paberipealseid, jääb ainult  tühjuse ilustuseks ja minemiku mälestuseks järele.  Ja tõepoolest mis inimestelt ikka nõuda! On ju nii ennast seni rahma sõbraks ja rahmameelM  lasta nimetada, kuni su käest selle eest midagi ei nõuta. Teadagi muutub asi koguni tekseks,  kui karmis on oma rahmameelfust tegudega üles näidata. Siin md toad juba isiklikud kitsad kasud  kannatada, ja õrna kasude pärast unustatakse kõik muu ära. Ü!e§klMe meie mereaslandufe tegewaieft  oia viima. Sapjien J. Pitkü. 4 1. Meie kodumaa seisukohi ja mereasjandus ning nende tähendus  meie tahmale 2. Meie mereasjanduse mmewiku ja olemiku  lühike ülewaade. 3.! Miks meie mereasjandus enam sel» mnisil ei edene kui seda tänini on aetud? 4. Mis veame eneste mereasjanduse korraldamiseks ja edendamiseks tegema? 5. Kuidas  peame seda korraldamist ja edenoamist peale hakkama ning kes peawad need korraldajad ja edendajad meie hulgas olema? 4. Mis peame meie meste mereasjanduse korraldamifeks  ja etendamiseks tegema? Mereasjandus on tarwis meie kõige rahwa asjaks  teha, sest üksikuid ettewõtjate asjana see meil enam ei edene. Sellepärast peame rahwast laialdaselt  mereasjandusega tütwustama, teda merele lähendama,  temale selgeks tegema, et meri temale laialdast  ja tulurikast tööharu pakub ning peame mereasjandusliste  ühisettewötete läbi teda tegelikult selle tööharu sisse juhtima. Sest mida tugewama jõu ja suurema kapitaliga mereasjanduses töötatakse, seda tulusamalt wöib seal töötada ja seda suuremaks ning laialdasemaks see tööharu meile paisub. Meil on tarwis Võimalikuks teha, et noored mehsd,  kes meremeesteks soowiwad saada, hõlpsamine merele pääseks ja nimelt niisuguste laewade peale, kus nad kõlblisteks, tublideks ja osawateks meremeesteks  wöiksiwad õppida: ja selle eest tuleb meil hoolt kanda, et meile osawaid ja hakkajaid laewajuhatajaid,  nende abisid ja masina-käitajaid rohkem tuleks. Peale selle peqme püüdma ka enestele oma rahwa hulgas tublisid ja osawaid raud-teras laewade ehituse- ja paranduse-meistrisi soetada ning raud-teras  laewade parandus? ja ehituse tehaseid asutada, misläbi enestele teed teeksime sellele suurele tööstusele,  mida ..laewade-patandus ja -ehitus" meile meie kodumaa seisukoha pärast pakub, kui tähele paneme, et Kroonlinnast Riiani ühtki otstarbekohast laewaparanduse-paika  meie pandades ei ole: Kroonlinna ja Riia, samuti ka Sohme sadamad oma parandusepaikadega  aga on täiusel kinni külmanud, kuna meie sadamad Tallinnas ja Baltiskis talwe läbi lahti on, kust kaudu sel ajal peäle sisemaa kauba ka Kroonlinna  ja Peterburi sadamate kaup Veetakse, kusjuures  harilikult Soome lahe jää sees palju laewu wigastatud  saamad, kes aga nüüd kõige ligemaid' parandusepaikasid  alles Rootsi lõunapoolsetes sadamates  lemmad, kuhu Vigastatud laewade wiimine suurte raskustega ja kuludega! koos seisab, mille pärast kõik need parandusetööd meste jääksiwad. Raud-teras laewade  tehaste asutamiseks on praegu just aeg käes, kuna riigiwalitsus laewade ehitust (oma riigis) praegu  kõige jõuga toetada tahab. Kes nüüd kõige kärmem  ja hakkajam, see haneks selles tööstuses põhja, mida järeletulijad Võistlejad waewalt kõigutada suudaksiwad.  Meil on tarwis noorimehi, kellel tahtmist, eelharidust ja ärimehe annet on, kes ärimeesteks soowiwad  saada, toetada ja aidata, et nad wäljasmaal keelesi ja äriajamist ära õppida wõiks ja siis kodumaal ärilisi ettevõtteid toime suudaks pqnna, kusjuures meie noortel ärimeestel peaasjaks oleks just h,kauba edasitoimetuse" äridega hakatust teha ja ..wahetalitusi"  ette wõtta, sest njeeb seisawad mereasjandusega ühenduses ja ei tarwita suuri kapitalisid, waid asjatundmine,  hoolsus ja äus asjaajamine on neis peatingstnisteks.  Meie peame mereasjandusesse puutuwate kantseleide  õhus kaswanud smduste asemele tegelikka, elunõuete  kohaseid seadusi j nõutama. Kuna need meile meie mereasjanduse edenemise pärast ülitähtsad ja tarwililüd on,- peame hoolt kandma, et riigiwolitogusse  tubli, mereasjandust esitaja rahwasaadik saaks, keda meie aina kõige suurema hoole ja südidusega mereseaduste eeltööde Kokkuseadmise juures aitama peaksime. Meil on karmis mnnaelanikkudele tarbekohaste sadamate ja laeroade Varjupaikade asutamises albi muretseda, neid nõu ja jõuga neis ettevõtetes toe- tada. .Peame selle heaks tööd tegema, et meie rannakülad  ja saared suuremate sadamalinnadega, wäiksete  aurulaeroa-liinide läbi ühendatud saaks, misläbi roärske ja ..eluwöimuline liikumine" meie soikuwate ja tarduwate saarte ning rannakülade ja sadamalinnade rvahel elule tärkaks ning 7,elu wabalt neis rvoolama saaks". Meie peame enestele mereasjanduse ajakirja asutarna,  Mis waimliseks keskpaigaks meie laialdasele me«asjandusest  osarvõtjale ringkonnale oleks, kus kõik küsimused, mis sellesse tööharusfe puutuwad. harutamise  alla wleks ja laiali laotatud saaks: kes terwet mereasjändust teraselt tähele paneks ja sellest teateid ja seletusi tooks Meie peame ise endid aitama! ja seda wöime meie, kui meie tahame. (Järgneb.) Eest! Keele Kõnelemisest. Eestis oli kord aeg, mil „Eestr keel ja Eesti mõte" see oli. Millest luuletajad laulusid ja kuulsad mehed pidukõnesid pidasimad, aeg, mil eestlasena sündimist suureks auks ja Jumala armuks peeti ning kahjatfeti, et lvajja ei olnud Eesti keele ja Eesti meele armastamise-täheks  kas Või surma minna. Siis oli Eesti rahwuslise ärkamise kewade, ja kewadel  köhisewad ikka suured mood. Endise aja suured eestlased oliwad ausamõttelised, Vaimustatud isamaälased, kes rõhutud Eesti rahwast ja halwaks peetud Eesti keelt tahtsiwad tõsta. Endise  aja eestlased on meil peale hulga isamaa, priiuse ja emakeele auks lauldud laulude wsel palju muud suure Väärtuslist päranduseks jätnud, mis eestlasi ka pärastpoole edasi püüdma on Vaimustanud. Aga kes Eesti keele ja Eesti meele. Eesti rahwuslise mõtte Vastu külmaks on jäänud, need on kuulsate Eesti meeste lapsed olnud, Nende pojad ja iseäranis weel tütredl. Miks? Sellepärast, et Eesti keeles ainult ilusaid pidukõnesid  peeti ja koosolekutel räägiti, sellepärast, et Eesti meeste Vahekord liig platonilik oli, sest igapäewases  ärielus ei kõnelenud ükski haritud eestlane Eesti keelt: Eesti keel ei olnud ühegi kuulsa eestlase perekonna- ja kodukeeleks. Nüüd on suured meed ära woolanud ja silmapilkline  Vaimustus peaks olema tõsiseks kohusetruidmuseks  muutunud, mis eestlasi Viljakale tööle sttnniks  oma rahwuslise kultura tõstmiseks. Kõrwaltwaatajale aga paistab, nagu oleks ka praegused eestimeelsed midagi ära unustanud. Kui asja peale i lustamatalt tahame waadata, siis julgeme Ml ütelda, et ka meie linnas need Eesti sugust jõukama  ja haritud klassi perekonnad sõrmede peal wõime  üles lugeda, kus Eesti keel üsna õiges mõttes kodukeeleks on, need ise teadma Eesti ringkonna perekonna-emad, kes oma lastele Eesti keele tõeste emakeeleks tahawad anda. Kaugelt suurem hulk kõneleb  kodus mõnda Võõrast keelt. Kui põhjuse järel  Mid, siis kastetakse harilikult: „Laps peab ju Võõrad keeled. ära õppima, ja Eesti keelt kuuleb ta teenijate käest küll niipalju, et seda kõnelema õpib." Ja niimoodi saab Eesti perekonna-keeleks wõõras keel, niimoodi ostame oma lastele Võõraste keelte mõistmise kõige kallima hinna eest, mis iial Võimalik on anda: meie anname o ma Eesti keele ära, selle ainukese keele, mille arendajateks ja edendajateks meie oleme määratud, pealegi ainult meie. Meie ehitame Eesti kunstitemplit, kus Eesti kunst kord peab elama, Eesti keele heli keldrist katuseni kõlama,  aga eneste lastele laseme s eda tuleWat kunstisa  teaduse-, kirjanikkude ja luuletajate keelt ilma hariduseta  teenijatel õpetada! Ometi teame, missugune suur wähe kultma-inimese ja ilma hariduseta rahwa inimese keelel on. Jgapäewases elus ajame Eesti keele oma saalist Välja kööki, Väljas, Eesti s eltskonnas  liikumisel ja uulitsal jalutamisel toome ta sealt jälle ära ja püüame oma eestimeelsusega hiilgada. Kauplusesse ehk restorationi sisse astudes jätame ja küll jälle ukse taha, sest poeteenijad ja hotelli-uksehoidjad  määrawad enamaste, mis keelt haritud eestlasel  sünnis on niisuguses paigas kõnelda. Kõige selle tagajärjeks on. et meie suured eestlased  tulewale põlwele niisamasuguse suure päranduse jätawad, kui wanemad meile on jätnud: hulga luulsate  eestlaste kuulsate nimedega lapsi, kes oma rahwa keelt ei oska, kes oma rahwa püüetele kaasa tunda ei suuda, sest see Võõras keel on rohkem ahenenud, selles keeles on nad lapsest saadik mõtlema harjunud, see wõõras kultur on kõrgem ja hiilgawam ja pakub peenikesele maitsele rohkem rahustust kui noor ja õrn Eesti haridus, mis alles ainult meie armastuse ja töö toetusel püsti wõib seista. Siis on weel suur hulk meid, iseteadVaid, eestlasi,  kes meie Eesti keelt niihästi kodus kui Väljaspool  kodu tarwitame, kes raudteejaama teise klassi einelauahoidjalt julgeme Eesti keeles theed paluda, kes kaupluseteenijate ehk Võõrastemaja kelnerite wiisakuseta  olekü Eesti keelt kõneleja wastu süüta kannataja  näoga Vastu Võtame. Aga ka meie oleme pidanud wõõras keeles mõtlema õppima ja meie eestikeelne  kõnelemine on sellepärast ümberpanek mõnest teisest keelest. Meie ei leia kohaseid, eestikeelseid sõnu oma wõõras keeles kawatsetud mõtete Väljaütlemiseks,- sellepärast Võtame ühe sõna Wene keelest, teise Ladina keelest,- tarwitame kordamisi eesti-, saksa- ja Venekeelseid sõnu mõte saab igal juhtumisel arusaädawäks.  Wiimati harjub meie körw niisuguse keeltesegadusega  ära: meie mõttelend' lepib sarnase puhtusetusega  kokku ja see barbarlik keel saab meile omaseks.  Keeleteadlased ja kirjanikud pearoad küll Lhiseid  koosolekuid,- katsuwad Eesti keelt uute sõnade sünnitamise läbi rikastada ja mõtete wäljaütlemW selle läbi kergendada: aga need sõnad -on nii uued' ja ei jää meelde ja kuuldumad Võõralt: kunagi  ei Või kindel olla, kas neid ka õieti tarmitanud oled. Ei ole waja mingit eestikeelset sõna tarwis Võõrakeelseid tarwitades on mõte pealegi palju selgem. Nõnda mõtleme ja sõneleme eneste Vabanduseks,- je|t palju hoolt ja palju meelespidamisewaewa nõuab Eesn feelt tõeste Eesti keeles kõneleda katsumine. Nn tülikas on manast harjunud miisist lahkumine ja keelemeeste Tapa mõi Tartu kongressi otsuste tegelik lämwiimine. Meie ei mõtle selle juures, et niimoodi keeleteadlaste töö surnud kirjatäheks jääb, et meie keel sel kombel Väikesena, sõna- ja mõttekehmana kii!astesse  piiridesse jääb. kust ta tõusma ei pääse, sest keele puhtalt kõnelejad puudumad. Tallinna Eesti ringkondadel oleks tõepoolest juba aeg Eesti keele kõnelemise 'peale rõhku hakata painema,  pealegi, kuna meie linnas Eesti õpekeelegä kooli ei ole. kus Eesti noorsugu oma enese keelt mõiks armastama ja lugu pidamisega kõnelema õppida. Eesti perekonnaemad peaksiwad katsuma Eesti rahwuslise hariduse mõttest sügawamalt aru saadä ja peaksiwad selle Üleüldise kombe ära heitma, et Eesti kodus wõõra keele õpetus ema enese käes; ja Eesti feele õpetamine palgatud teenija, enamisie ilma hariduseta kõögitüdruku käes seisab, et laps Võõraid keelesid saalis, aga Eesti keelt teenijate toad ehk köögis kuuleb. Keel areneb ainult kõneledes, jä Eesti rahwuslise haridusepinna tõus käib käsikäes keele arenemisega seda pidagu iseäranis meie linna haritud  Eesti perekonNa-emad meeles. L. P. Wäljamaalt. Abdul-Hamidi sissetulekud Mõni päew tagasi, kirjutatakse ..Birshew. Wed."? oli nende rahasummade edasitoimetamine sõjaministeriumist  Ottomani panka, mis omal ajal Jldiz-kioskist  leiti. Sinna juurde tuliwad mee! summad,- mis endine sultan Väljamaa pankadesse oli qfetanub ja mida ta nüüd uuele Türgi Valitsusele wälja laskis maksta. Selle määratuma summa Vastuwõtmiseks oli komisjon nimetatud, mis seitsmest riigiametnikust, kahest  ohwitserist ja ühest Vaimulikust mehest koos seisis,  kes juures pidiwad seisma, kui pangaametnikud raha sorterisiwad ja lugesiwad. Terwe Varandus oli kaheteistkümne suure kasti sisse mahutatud, millest 1Q kuldrahaga, 2 pangapilertitega täidetud oliwad. Iseäralikuks  nähtuseks selle juures oli, et 2 L j 2 -- ja 5-naelalised  Türgi rahad, mida muidu peaaegu nähagi ei olnud, Jldiz-kioskist üles leiti, kus neid rohelistes  siidi kottides alal hoiti 20, 40 ja 100 kaupa igas kotis. Nagu näha, oliwad need summad äraostmiseks  ehk ..bakschischiks" määratud. Kuid kõige suuremad ..bakschischid" sai siiski Abdul-Hamid  ise. Kõik maakonnad Europas kui Aasias pidiwad sultanile teatawat maksu maksma. Peale selle sai sultan tolliametilt iga aasta oma 200 tuhat naela ning weel suuremad summad põllutöö-ministeriumilt, sadamawalitsuselt jne., kuna rahaministerium temale iga aasta 50 tuhat naela pidi maksma peale selle, mis ta sultanile juba riigi eelarwe järele maksma  pidi. Edasi sai igast uuest laenust, mis riik sel ajal tegi, tähtjas osa sultanile. Sellest on weel wähe. Määratumad summad, mis wälja.maa kapitalistid oma teades „õueametnikkude  määrimiseks" ära kulutasiwad, et selle ehk teise ettewõtte tarwis luba saada, läksiwad kõik Abdul- Hamidi enese kätte. Sultani kammerherrad ja sekretärid  saiwad ainult Väikese osa sellest ..määreft" omale, kuna lõwi osa ikkagi sultanile enesele pidi jääma. Ja kõige selle juures nuriseti seltskonnas,- et Türgi Valitseja ..müüdawatest" isikutest ümber olla piiratud! Iseloomulik Abdul-Hamidi isiku kohta on lõpuks  weel see, et ta kõige oma otsata rikkuse peale Vaatamata õige korratu maksja ja halb Võlgnik oli. Nii ei saanud näituseks kuulsad Prantsuse politseiagendid,  keda ta oma kaitseks Parisist wälja oli kirjutanud,  aastad otsa oma palka kätte. Niisamuti jäi sultan oma poegade Prantsuse keele kooliõpetajale hulgaks ajaks 1600 naela wõlgu. Sarnasid juhtumisi  on p alju. Praegu on Abdul-Hamidi Vastu mitu nõudmist sisse antud. Nii nõuab näituseks üks kullasepa-ari Salonikist 40 tuhat naela asjade eest, mis Abdul- Hamid temalt oma sultani-põlwes tellinud ja kätte saanud. Teine kaebtus on endise sultani Mürad ® poja prints Selah-eddini poolt,- kes nende summade Väljamaksmist nõuab, mis tema isa ülespidamises määratud oliwad, keda mitu aastat Vangis peeti; Nagu nüüd selgub, on Abdul-Hamid ka seda suMMÄ.■ tähtsalt kärpinud, nii et tema Vangis olM' Mnd sellest üksi Väikese osakese sai! Mamvärisemim Lõuna-PranGtsmaak ott rohkem kahju sünnitanud kui seda esialgsete sõnllmite  järele anvata wõis. WMm kannatanud on suu- ■ HHHH m ■ n ■ H ■ ■ BMkt paberossisid _ ■ f „FAMOS" . H «d n __ s ■ pikad W M S m - H Ottomanol wabrlh B ü ü Peterburis» g mmmmmmmmmmmmm pirita! = salborter ia üftsikud toad = ssoowi peale mööblitega) üüritakse wälja. Teatust antakse „K uld-L ö w i" hotellist. 2juurtMjnMti soowitakse osta, umbei 70 jalga pikad, ivõiwad ka ilma masfibcra  olla. Pakkumised saata õpelaewa „Peeter Suure" reale, tl vt. leitn. Kedrotv. (yieöu. cymio „Ilsrga, Bejimtift'' i;aim- T .'i!rb-,ieöTOHatiTy Kejiposy). Palutakse hinna suurus Llesse anda. Sitimm raMee DWlm on ilmunud. Saada «Päevalehe" gLl n h K !«*« kontorist. Jällemüüjatele protf. fftttÖ O B0|j»