Kell 4 hakkas „Hohe»zollern" liikuma. Tema ees läks „Stcmdart", järel „Steipner", „Pri»ts Heinrich", „Nymphe" ja „Polzärnaja Swesda". Reidile maha jäänud laewadelt kostsiwad lahkujatele suurtüki-paugud ja kaua kestaw hurca järele. Kui keiserlikud jahtlaemad „Standart" ja „Poljärnaja Swesda" Saksa laewastiku reidilt wälja oliwad saatnud, keerasiwad nad tagasi oma kohale. Selle järele käis Keisri Majesteet soomuslaewa „Pamjat Asowa" pääl, ja siis järgemööda kõigi sõjalaewade pääl, kus ta ohwitserisid ja laewamehi nende teenistuse eest tänas. Kella 6 ajal sõitis Keiserlik jahtlaew „Standart" jahtlaewa „Poljärnaja Swesda" ja ristleja „Swetlana" saatel laewastiku jumalaga-jütmise paukude ja mürisewa huraa kajal sadamast wälja. Keiserlikku laewu saatsiwad aurupaatidel reidilt wäljaminekuni  Eestimaa kuberneri kohuste täitja A. Bellcgarde, Tallinna sadamakommandsr  kontr-admiral Wulf ja Keisri Majesteedi saatkonna konlr-admiral Roshestwenski. Sellega löppesiwad Tallinna Keisritepäewad,  Tallinnale ja hulgale maalt sisse rännanud inimestele nähtud hiilgusest, toredusest, liikumisest ja awaldatud rõõmust, millega Riigiisa siinolemist auustati, armast mälestust järele jättes. Isamaalt. Kuresaarest. Suure wäina jäämurdja õnnistamist toimetati hiljuti Rügas, millest ka rüütelkonna asemik parun Freytag - Loringhowen ja Saaremaa kreisiülem  WaSsiljewosa wõtsiwad. Pühapäewal,  18. skp. hakkas jäämurdja Suures wäinas töötama.. Tallinna Nikolai gümnasiumi direktoriks on Kuresaare gümnasiumi direktor Bukowitski nimetatud. Kuresaare rannawahi brigadi riltmeistcr Meder on alampotkowiükuks tõsielud ning mundri-kandmise ja puhkepaiga saamise õigusega ametis! wabastatuv. 11. auuhinna, prongsauuraha, saiwad Jurjewi Eesti näitusel Joh. K i r r o t a r, Kaarmalt, mee eest, ja Jakob Niit, Kuresaarest, tooli eest; pääle seda saiwad weel Jüri L a u r f o n, Sander Krum »i ja Jakob Mölder, Kerlalt, oma tehtud wikatite eest Jurjewi Eesti Põllumeeste Seltsi kiitusekirja ja 5 rubla raha, - Praegu on põllumees oma põllul südisti töös. Küpsenud wili kogutakse kokku, ja uut seemet pühendatakse maa pinnale, edespidiseks lõikuseks. Sest ei pea ju mitte ära lõppema, külw ja lõikus, sm ega talw, seisab ju piiblis öeltud Pääle wilja põllu on meil ka teisel põllul tööd teha, see on maimu põld. Ka selle põllu Pääl ei pea lõppema ei külw ega lõikus, waid ka siin peame pale higi sees tööd tegema. Ja siin tehakse ka tööd. Üht asja tahetakse aga siin kesasse jätta. See on Eesti keele õpetust.  Kooli walitsuse loaga on Kuresaare  gümnasiumis luba antud Eesti keelt õpetada. See on tähtis samm Eesti elus. Aga sellele loale ei mindud mitte küllalt lahkusega wastu. Iseäralist leigust märgati  aga laste wanemate poolt. „OH, mis haritud inimene Eesti keelega teeb" üteldakse harilikult selle kohta. Aga mis haritud see inimene küll on. kes oma emakeelt  ei tunne. Nüüdne aeg nõuab juba eestlaselt täielikumat emakeele tundmist ja igaühele eestlasele on see haluks, kui ta oma emakeelt mitte õieti ei mõista. Nõnda on siis haritud inimeseks saamiseks üks pää nõudmine, et ta emakeele täielikult ära õpiks, sellepärast on Eesti keele õpetuse andmine gilmnasiumis möga tähtis ja sellepärast  peaksiwad Eesti laste wanemad siin südisti selle eest hoolt kandma, et nende lapsed gümnasiumis Eesti keele tundisid wõtaksiwad. Jätab põllumees wilja põllu halwa harimisega, siis hakab põld ohakaid ja umbrohtu kaswatama, jätame aga kooli põllul eestlastele Eesti keelt paremini tundma õppetamata, siis saab sääl meile selles asjas „kadakaid" kaswatatud. Jgapüew peaaegu toob uusi nähtusi, kudas inimesed sellega sisse kukkuwad, et nad kroonu talukohti ostawad ehk mahetawad,  ilma et seaduslikul korral selle üle kontraktisid teeksiwad Sellepärast olgu kord meel siin kohal hoiatuseks tähendatud, et kroonu talukohti ainult kroonupalati loaga müüa wõib ja et ostja ainult siis kindel ostu pääle wõib olla, kui ostu kontrakt  tema nime pääle kreposti raamatutes on kirjutatud. Oma all ehk walla kohtus kinnitatud kaup ei ole selleks weel mitte küll, ja kui ostu ajal kreposti jaoskonnas ostetawat kohta ostja nime pääle mitte ei lasta kinnitada, siis on ostjal sagedasti pärast seda palju kulu kanda ja tüli ning waewa näha. Töötegemine k r o o n u p ü h a d e l. Riigi walitsuse ehk politsei, maakonna wõi wallawalitsuse poolt kroonupühade töö kohta antud keelust üleastumise eest möistctawate nuhtlustemääruse seaduste läbiwaatamisel on Walitsem Senat seletanuv, et töötegemine pühapaewal nuhtluse maanime tegu pole, sest et niisuguseid seadusi autud ei ole, mis rahwule ette kirjutaks, kuidas ta lähendatud päinn mööda saatma peawad. Seadus -vabastab ainult sünnitamast tööst, see tähendab tööle sundimisest, kuna eraldused iseäranis kiirete tööde, nagu näituseks põllu-, riigi-, majapidamise- ja teistes tööde tegemiseks lubatud on. Karlalt. 3- augustil wõeti siin üks mees kinni, kes teise mehe maja põlema pistnud ja siis ise metsa putkanud. Kuritöö  põhjuseks olnud see, et ta maja pärandamises  omal õigusi oli arwanud, kuna selles aga seaduslikult eesõigus kellegi teise kätte anti. Mees elanud mõned päewad juba metsas, tulnud aga tähendatud päewa homikul kodusse uut kõhu moona ligi wõtma, kus aga küla mehed tema päüle waritsenud ja mehikese kinni tabanud. Liiwimaalt. Holmhofi wallas olla talupojad seatse mõisa omaniku soowitusel uut seltsi rukkit hakkanud kaswatama, mis läbistikku 10 seemet anda, kuna muidu liht rukkist ainult 5 seemet saada. Jurjcwist. Wäikepõllu meeste näitus  Tartus. „Olewik" kirjutab muu seas järgmiselt: Meie «väikepõllumeeste seltsid on «viimasel ajal hästi edenenud, niihästi oma armu, kui ka tegewuse poolest. Hääd tunnistust sellest annawad siin ja sääl tonne panvawad põllumeeste seltside näitused. Iseäranis jõudsaste on Tartu Eesli põllumeeste seits kaswanud. Esiteks on see seits kõige «vanem; teiseks, asub ta kaunis suures ja elaivas ülikooli linnas, millele hääd teed, nende hulgas ka raud- ja «veeteed, juurde toomad ja mille ümbruses rahivas aina põllu harimisest ja karja kaswatamiscst elab; kolmandaks on Tartus kaunis  hulk haritud eestlasi, kelledest paljud kohaliku põllumeeste seltsi tegewusest agaraste osa ivõtaivad. Need on umbes peatingimised, inskspärast Tartu Eesti põllumeeste selts nii tubliste on edenenud. SeltS muretses omate platsi, näituse hooue ja kuurid. Peaasjalikult selle tõttu on kaks minnast seltsi poolt toime pandud näitust hästi korda läinud, iseäranis aga tänamune näitus, mis 3. 4. ja 5. skp. siin ära peeti. Näitust käis kolme päewa jooksul ligilähedalt 12 tuhat inimest «vaatamas. Hobuseid oli näitusele umbes niisama palju toodud, kui mööda läinud aastal, s. o. 140 hobust. Suuri ja tõuu-hobuseid oli wähe, kuna suurem jagu nendest segamerd ja kaswu poolest keskmised oliwad. Kariloomi oli umbes 65, suurem jagu nendest oli angleri lõugu. Lambaid oli näitusel õige wähe, kuna sigu sugugi ei olnud. Selleasemel oli aga õige palju kanu näha. Iseäranis rohkesti oli näitusele kõiksugu põllutöö masinaid ja riistu toodud. Ka käsitöö osakond oti rikas ja mitmekesine. Et näituse buhwet ilma aikoholiliste jookideta oti, siis walitscs näitusele ilmunud rahma seas eeskujulik kord. Näitusel peeti 5 6 kõnet. Tähtsamad ja asjakohasemad nendest oliwad metsaülema hr. Franzeni kõne „soo kuiwatamisest ja turbamulla tarmiiamisest"; knituuc-inshener hr. Rosenstand- Wöideke kõne maaparandamisest; mõisawalitseja hr. Eisenschmidtst kõne kompostist ja selle tar» ivi taimsest. Pääle selle pidas kuukirja toimciaja hr. Kask kõne mesilane Kalewalas; kirikuõpetaja hr. Neimann kõneles hariduselooliselt  ja keeleteadliselt Eesli sepisest Kalewala lugulaulus ja rahwalauludes; oanä. pink. Põrk rääkis rahwusiisel alusel muistsest Eesti käsitööst ja selle kohta käiwatest mana rahwalaulu salmidest, neid ilulugemisena rahma ette kandes. Üleüldises kokkuivõltes peab ütlema, et näitus wäga hästi korda on läinud, mille üle aina rõõmustama peab. Näituse tegelased, seltsi esimehega eesotsas, on soosa tänu ära teeninud. Loodame, et tulewane näitus tänawusest weel suurem saab olema. Põhja-Liiwimaa augustikuu-näitus peetakse 23. kuni 26. augustini ära. Riiast. 1. aug. oli üks juut, kes ennast Gr. õigetusku oli ristida lasknud, turul teiste juutide poolt teotada ja piinata saanud: teda sülitatud täls ja tehtud muid tükkisid. Wiimaks on politsei wahele tulnud ja mõncd süüdlased kinni saanud wõtta. „Prib. Krai" teatel wõetakse asja üle kohtulik uurimine ette. J ä e meres. „Prib. Kr." toob järgmise põmmust äratama sõnumi.' Mõne Riiga tulnud laewa kaptenid olla teatanud, et nad BaltimereS suurte liikuma jne pankadega kokku puutunud, mis laemasid edasipeasemisel wäga palju takistanud. Peterburis, 4. aug. Kõigekõrgemalt poolt on käsk antud thee tolli kõrgendada. Saratotvist. Talupoegade rahutused.  „Saratowi kuberm. teataja" kirjutab, et sealsete talupoegade juures rahutusi  ette on tulnud, nii et kasakaid tarwis on läinud. Podolski kuberm. Jmpolski kreisis, Patsiarowa külas, sündis neil päewil järgmine jäle lugu. Talupoeg Iman Sswideröki  oli müüdud loomade eest 226 rbl. raha saanud. Sellest oliwad kaks poisikest kuulnud, kell.st üks 12, teine 15 aastat mana oli. Mõlemad poisid wõtstwad nõuuks elatanud talupoega ära tappa ja raha omale wõtta. Ühel päewal, kui wanameeS oina lehma karjamaale ajas, tikkufiwad poisid wanamehe kallale ja hakkasiwad teda kägistama. Mitu talupoega nägiwad wöitlust eemalt, arwastwad aga, et poisid nalja teemad ja ei tulnud ligemale. Poisid aga wedasiwad wanamehe kõrge rukki sisse, piftsiwad ta siin nugadega surnuks, rööwisiwad ta raha ära, mida ta oma juures kandis. Weel selsamal päewa! wõttis politsei poisid kinni; neil oliwad weel merised särgid seljas. Ülekuulamisel  rüäkifiwad lapsed oma koleda teo salgamata ära. 33 Saarlane 1902