Pole siiski kahtlust, et kui Tiibet wäljast tuetust ei saa, siis ta wiimakski Inglise mõju alla langeb, nagu omal ajal Suudan, Transwaal jne Ja wöib olla, on inglased selles arwamiseS, et praegu selleks oige aeg käes on. Saksamaa. Jälle kord on üks waba looduse rahwaS ühe öhtu-Europa haritud riigile meeleäraheitliku sõda kuulutanud ja metsiku, piinatud ja tagaaetud metsalise wihaga häwitab ta praegu oma .hariduse kandjaid." MikSpärast,— seda mõistab wistist juba iga lugeja. Wiimased Inglise lehtede numbrid toomad löuna-lääne Ahwrikast tõesti kohutawaid teateid. Hererod on, nagu üeldud, meele äraheitliku wih le aetud ja teemad koledaid tegusi. Saksa ajalehed püüawad asja kül pehmendada, aga ümberlük ta ei suuda nad pea midagi. ütleb, et kõik pärisrahwas, Kappmaa piiridest paale hakates kuni Portugalis asumaadeni, mässamas  on. Windhuki, Saksa asumaa päälinna, piirawad 8000 hererot ümber ja on ta juba mitu päewa muust maailmast täitsa ära lahutatud Raud-tee liin ja telegrahw SwapkomuudiS on purustatud. Kõigilt poolt tulewad wägiwalla ja hirmutegude teated, mida mässajad Saksa asujate, wahest isegi naeSte ja laste kallal toime on pannud. Saksamaa poUtikast Vihale aetud hererod on lausa metsalisteks läinud. Ühes kohas wöeti 20 meheline Saksa wäesalk mangi; neid piinati enne hirmsal musil ja pöletadi siis elusalt  ära. Nsil" teatab, et ühel ohwitseril  käed ja jalad otsast ära lõigati, siis silmad paast wälja pisteti ja teda niiwiisi lageda wäljale  surema maha jäeti. Hererod hooplewad awalikult, et nad igat sakslast, kes nende kätte sattub, piinawad ja ära tapawad. Mässajate söjawägi on umbes 15,000 meest suur, aga neil on halwad sõjariistad. Uuemad teated ütlewad koguni, et ka kahwrid endid hererodega on ühendanud.  Asja seis on koguni wilets ja Saksamaa piab rasket kulu kandma ja palju oma poegade elusi ohwriks tooma, et seda kauget asumaad alleS s hoida, mis kül mõnelegi Saksa ärimehele kasu on toonud. Saksa riigile aga muud midagi kui kahju. Hererod ei wöta kedagit mangi, maid tapawad neid MlsamaS ära, ja nüüd tunneb Saksamaa ära, kui kasulik seesugune politik on, mida ta paari aasta eest Hiinas foowitaS. Mäss läks paäasjalikult 20,000 marga pärast lahti, mida Saksa liiakasu wötjad ärimehed  hererodelt nõudsid, need aga enam wälja- § maksta ei suutnud ega tahtnud. Nüüd määras j Saksa walitsus hererode mahasurumise sõjakäiguks  juba Z miljoni marka, aga maga küsitaw t on, kas seegi ette lööb. Iseäranis mure on saks- l lastel oma säälse kuberneri Leutweini pärast; see pidi löunapoolt tulles, juba 10. skp. Windhukile i appi jõudma, aga senini pole teda meel kuskil j nähtawale tulnud. Türk ja Bulgaria. „Mir" kirjutab, et olud Türgi ja Bulgaria wahel praegu õige halvad on. Türgi kommissar Sohwias ei kinnita isegi nende bulgarlaste passisi,  keda Bulgaria valitsus teenistuse asjus KonstantinopoliSse tahtis saata. Teiselt poolt sai Bulgaria pääminiSter Ratsho - Petrowitsh Bulgaria diplomatia agentilt KonStantinopoliS, Natshewitshilt, koguni rahutuma ja halva kirja. Selles kirjas kaebab hra Natshevitsh, et ta ennast  sunnitud tunneb olevat, oma ameti maha panema ja KonStantinopolist ara sõitma, sest et Türgi valitsus seniajani veel ühtki tema ettepanekut  täitnud ei ole. Türgi ministrid  kaebab  Natshevitsh omas kirjas naeratada teda vastu wtzttes tui ka ära saates pilkavalt. Sohwiast kuulub, et asjatundjad ringkonnad waStaStikuliSte olude üle õige mureS on. WalitsuS  seletab Türgi olekut ähvardavaks ja piab oma kohuseks, sellekohalist abinöuusi ette wötta. Wäljamaa lehtedes liiguwad jutud, et Türk ida Aasias sõja lahtimineku korral wiibimatalt Bulgariale  sõda saaks kuulutama, et niiwiisi Makedonia  uuenduste sisseseadmisest pääseda. Türgi walitsuS teatas suurriikide saadikutele,  et Makedonia mässu päämees Boris Sarafow  Inglismaal ja BulgariaS kogutud rahaga dünamiti oSta, et sellest pommisi teha ja nendega  Adrianopoli walitsuse majasi, idaraud-tee waksali StambuliS ja ka ühte Konstantinopoli sadamas seiswat Inglise laewa purustada: niisama  ostwat ta suurel hulgal sõjariistu ja Türgi sõjamäe mundrist. Wiimaseid tahta ta oma meeleliste  keSkel wälja jagada, nii et need, türklaste mundrites, arwamist plaksid äratama, et Türgi sõjamäed mäsfuliSteS maakondades wägiwalla tegusi  teemad. Hispania. Hiljuti awati Hispania riigipäew, kus Romanones  wiibimatalt Nozaledese Walentsia piiskopiks  nimetamise kohta seletust päris. Pääministri  Mara wastuse kõne oli tagurlaste enamusele  meelt mööda ja sünnitas Vabariiklaste, rahwuSlaste  ja Vabameelsete ridades ärewust, kes selles uue wooluse märki näewad: tagurlaste püüete uuesti wöidule püüdmist. WalitsuS tahab  iga hinna eest, isegi wägimaldselt, Nozaledat Walentsia piiskopi ametis pidada. Ajakirjandus on iseäranis wihane nende tagakiusamist? üle, millede alla wabameelsete häälekandjaid heideti ja mida suured rahwa koosolekud, mis Madridis ja teistes linnades Nozaledese wastu toime pandud,  tunniStawad. Ometi on kindlad jutud liikumas.  et paawst Nozaledest sunnib, kiriku ja tema kasude pärast Hispanias, omast ametist lahkuma,  seda enam sellepärast, et Varemalt neli mtnisteriumi keski seda meest piiskopi ametisse ei kinnitanud, kelle läbi HiSpania oma ilusad asumaad kaotas. Tucinis oli 13. s.k.p. raske tulekahju, mis ka säälse raywuslije raamatu kogu täiesti ära häwitas. Kahju on wäga suur, sest palju kallid käsikirju said otsa. Tuli tekkis elektri walgustuse-apparadi wia tõttu. Doktor Nimeta. Poll de Jvoifi roman. Eeesti keelde B. R „Tänu sulle. Wischnu eluhoidja!" hüüdis Nimeta. „Ma tänan sind! Sa oled oma armsa pojale oma tahtmist ilmutanud! Rahwasalk wastaS rõõmsa kisaga; igaüks tõttas ligemale. Aga Nimeta piatas neid ühe kae liigutusega. „Wennad," ütles ta, „laske brahminid ligimale  astuda, et nad mind fakir Beyladi juurde juhiwad." RahwaS andis ruumi, et preestrid lähemale aStuda wöisiwad. Kuu kahwatult hüüdis Aitar: „Nii on Wischnu tahtmine! Sinu soow sundigu, aga tea, et meie ei wöi Ellora wahtisid taltsutada." Indias teab iga lapS „Ellora templi Vahtidest"  pajatada; need on kiskjad metsloomad: pantrid, otselootid ja häpardad, kellede päälik määratu tiiger on. Need elajad on wabad ja wõiwad maaaluse ruumi otsatutes käikudes ja koobastes priilt ümber hulkuda. Inglis ohvitserid ja kõik ligiolejad teadsiwad  seda ja jäiwad ootama, miS Nimeta waStab.  See kehitas ölasid. „Sa juhid mulle teed fakir Beyladi juurde, Aitar: Ma lähan sinna oma kaaSlaSta hrade ohwitseride saatel jala ja ilma sõjariistadeta." Kuna hrad inglased selle ootamata reisi üle mitte isearams rõõmsad ei olnud, jätkas Nimeta: „Hädaohtu pole mingisugust, mu härrad!" See kindlus hakkaS ka ohwitserideSse. Kui l see meeS Wischnu kuju teelt körwale ajada mõis, . siis saab ta kiskjaid mögadeks teha wöima. Päale > selle piinaS neid meel uudishimu: nagu europlased,  ei uskunud nad muidugi, ei Nimeta Wischnu > abil wöidu sai. Nad uSkusiwad, et doktor pa.  rajal ajal mõnda uut elektri kamalust pruukinud oli, aga mäherdune see oli, seda ei teadnud nad, kuna see just neid huwitaski. Sel ajal oli doktor Nimeta rodult saali astunud ja sammus wööraste eeS läbi maja teisele  poole otsa, kust ta treppi mööda alla astnS, mis pääle seda kohe iseenesest üles kerkis ja hermetilikult  seina sisse ära kadus. Tema ees langes rahmas silmili maha ja igaühe suust kõlas järgmine tuntud palme: Visellnou äapi öradma, adaä eksoor Biva... deitoolor!" See tähendab: „ Alandlik Wischnu, Brahma wääriline, Schiwa isand, olgu sinu tahtmine ilma tahtmine!" Nimeta naeratas tahtmotalt: need lihtsad inimesed arwasiwad teda lihaks saanud jumaluse olema. jSel pilgul oli ta wägew; oleks ta rahwast  käskinud kõiki brahminisid ära tappa see oleks kohe sündinud. Pikaldase sammuga astus ta Ludwigiga edasi, nende taga kätsiwad Anoor ja Rohusirts; kõige wiimaks ohvitserid. Brahmin Arkabad astus kärmesti Aitari juurde ja sosistas: „Mine sina nende kaasa, mina jään siia!" Miks?" Ma tahan waheajal selle põrgu masina sisse tungida, et teada saada, kes meie wägew wastane on!" „Kas sa mõtled, et Schiwa loomad teda elusse jätawad?" „KeS teab. Aga kui ta elusse jääks, siis piame me hoolt kandma, et ta ometigi otsa saaks." „See on tõsi." Brahminid astusiwad igaüks oma teele. Arkabad kadus rahwa hulka ja Aitar sammus Nimeta wastu. „Sa wöitsid," ütles preester. „käse, ma täidan  su käskusid!" „Wii mind fakir Beyladi juurde!" „Sa julged siis Ellora templi wahtidega kokku saada?" Nimeta kehitas põlgavalt õlasid. „MiS teemad tiigrid ja pantrid Wischnu pailapsele?.." ütles ta. „Wii mind, kuhu ma käskisin, muu ei ole sinu mure!" Doktori walitsew hääl peletas drahmini. Aga pea sai ta endise kindluse kätte ja läkS mait olles koopa suu poole. KuueS paatükt: Pühad tiigrid. Brahmin sammus ees, teised tema järele, koopasses Wait olles läks Aitar mõnusat wilu ja poolwidewiku walget kaljulöhet mõõda edasi, miS esiteks walgusega harjunud silmale täieSti pime näis olema. Kohati woolas mesi ojana laest alla, kohati pidi terwest pritsete pilwest läbi mindama. Nüüd paistis paremal käel kalju sisse raiutud  trepp. Kolmsada järsku, laia aStet wiisiwad üleS ja iga astme mõlemal küljel seisivad kiwist lõvi kujud, keS oma liikumata silmadega vaikselt äh. wardadeS ja liigjulgesti otsa wahtima näifiwad. Aitar näitas wait olles trepi paale. „M:nel" lausus Nimeta käskivalt. Brahmin astus edasi. Trepi lõpul oli laialdane plats ja vastu seisvas küljes oli granit kalju seina sees mustendav  auk. 1904 Sakalas 4. 41