Päewaleht Ilmub Igal dripäemaL a Tallinnas, Suurel turul, raekoja ees. Vankri aalHfa w. t, Kõnetraat nr. 39a Toimetata ktartnad k«Ua U-L Rdrefs liht- ja rahaklrjadele t .Päeroalehe" toimet., Tallinnas, bt> r. Peseja. = Ükflh numwer 4 Kop. Rdr«n inuutmtk eeft 10 kop., telk juures endine adreis ehk kile nummtr Oks anda, q- .»,» Kuulutuste nanpareilk-rida maksad 1 kop, leke eesotsas 13 kop. WÄiled kuulutused o o o o o poole kallimad, a □ v o ö ======== «?äewatekt« mokfob ühes ftoasonnetega: ' Koju b«f< laate»« terme aasta peale S rbl. kop poole „ „ 3 „ 20 „ meerqiMi „ 1 „ 70 „ flhe kuu peale „ 60 ~ Tailtatuu taütdleft Sra «õllest terme aasta peale S rbl. kop. paak „ | ~ 79 „ roeerand „ „ t „ 40 „ ahe kuu peale „ SO „ Kes 2 Korda kuus llmuroot perehonnalehfe „Kodo" haota tellida loatrlb, kellel tuleb aastas I rbl., pooles aastas 50 haa., «veerand a. 25 K. juurde mollita, > Nr. Z««. UelfapäeWa!, 19. nowrmlirtt (Z. dsts.) 1908! IV. atsttkäik. Ei ole usku. Riigimolikogu näitab tänawu haruldase eduga löötawat: waemalt kuu aega on tema foffuii aktust Mööda, aga juba on kaks tähtsat seaduse-eelnõu —■ Maakorralduse ja kohalise kohtu seadused läbi harutatud ning kolmas isikupuutumatuse seadus on praegu harutamise all. Aga siiski huwitab molikogu töö rah ivast wäga mähe ja paljud ei taha enam koosolekute kirjeldiisigi läbi lugeda. -See on arusaadaw. Sest kaks aastat on molikogu koos istunud, palju kõnesid on peetud, koosolekute kirjelduste peale on palju paberit kulu-- laiub, aga tegelikka tagajärgesid ei ole wolrkogu tööst mingisugusid näha, meie elu ja olu peale ei awalda ta kudagi wiisi mõju. Inimestel ei ole usku molikogu töö masin, sellepärast ei ole neil ka huwitust tema tegemuse kohta. Aga meel iseloomulikum on see, et ka riigimokikogu  liikmetel enestel huwitus näitab kadunud oZe mat. Et koosolekult ärajäämise eest nüüd trahm määratakse,  siis sõidamad saadikud määratud ajaks küll Tauria paleesse kokku, aga tõsiste, asjalikkude kõnede aja! jalutawad suured hulgad kõrwalistes ruumides ning ainult siis on pingid täis, kui midagi iseäralist * oodata on. Ka siin on huwituse puuduse põhjus seesama, mis rahwa juureski: et ole usku! Riigiwolikogul ei ole usku, et tema tööst midagi Wälja tuleb! Otse liigutamalt kaebas seda riigimolikogu  esimees ühele ajalehe kaastöölisele. Kõik sovwid ja arupärimised, mis molikogu malüsusdc on ette pannud, on nagu tühjasse kõrbesse hüütud, ja ükski tähtsam seadus ei ole selles kujus, mis woHkogu  talle on andnud, kinnitust leidnud, maid riigi- Nõukogu on ikka mõnesugusid muudatusi nende kallal ette wõtnud. Igas riigis, kus seaduseandew kogu kahekojaline on, tuleb mõtete lahkuminekut alamkoja ja ülemkoja  wahel ette. Seks annab juba kummagi kogu iselaadiline kokkusead asja. Aga need mõtete lahku- Minekud tõuse ivad siis ikka tähtsate põhjusmõtteliste küsimuste otsustamisel ja Võrdlemisi harwa. Meie riiginõukogu aga arwab tarwiliseks ka pisikeste, tähtsuseta  eelnõude juures oma iseieed käia ja riigikoolikogu  poolt wastu wõetud seadustes muudatusi ja parandusi  ette wõtta. Mõnikord on parandused ainult keelelised. Nagu parandaks k oolmeister koolipoisi peastkirja! Iseäranis halwaks on Vahekord mõlemate  kogude wahel tänawu läinud, kus riigi- Nõukogu weel ühtainustki seadust Vastu ei ole zwõtnud. Riiginõukogu toimetab Volikogu poolt was- tuwõetud seadustega, nagu mõni talurahiva-asjade Lomissar wailawolikogu protokollidega. Rende muudatuste ja ~paranduste" tagajärg äga. mis riiginõukogu Volikogu poolt heaks liide t»d seaduste kallal ette Võtab, on see. et nad Im Volikogusse tagasi wõi iseäralise ühendiisekomisjoni lätte antakse, mille läbi nende kinnituseleaudminc ja Maksmapanemine nägemata aja peale edasi lükatakse. Nõnda ei wõi Volikogu ühegi paragrafi juures, mis ta wastu wõtab, kindel olla, et see ka tZesjtle kord elusse saab wiidud, waid peab ikka Valmis olema ootama, et sellest kriips läbi tõmmatakse. See wötab usu ja huwituse ära. Sest midagi ei mõju inimese maimu peale nii rusumalt, tui teadmine,  et tema tegewus ilmaaegu ja otstarbeta on. See üleüldine usalduse- ja huwitusepuudus paistab  iseäranis nüüd piinlikult silma. Sest isikupuutumatuse  seadus, mida praegu wolikogus harutatakse, on kõige töshtsam küsimus, mis rahwa-asemikkudekogul  tema termel keslmuseajal otsustada on olnuid, on õieti esimene seadus, mis 17. oktobri manifesti lubadusi ja vShjusmõtteid peab elusse wiimä. Sellepärast  peaks seaduse-eelnõu saatuse kohta kõigis ringkondades kõige elawam humitus ja ofamõtmine walitsema. Aga pessimistlikelt waatamad kõik ringkonnad  asjakäigu peale. Sest mitmesugused märgid ei kuuluta seaduse-eelnõule midagi head. Nõnda on ministritepingid alati tühjad olnud, mis tähendad, et nemad harutusel olemast seadusest teadagi ei taha. Ja" ometi on seaduse-eelnõu malitsuse  poolt Valmistatud ning ebte pandud, mispärast  ministri kohus oleks teda toetada ja Võimalikult läbi wiia. Meie teame, kudas maakorralduse ja kohalise  kohtu seaduste läbirääkimiste ajal ministrid, kelle wõrmukonda küsimus käis, alati duumas istustwad  ja läbirääkimistest osa Võtsiwad. et Valitsuse ettepanekute wastuVõtmist kindlustada. Aga nüüd ei näita sisemiste asjade ministrit Valitsuse seaduse eelnõu saatus mitte põrmugi huwitama. Ja igaühel on tundmus, nagu oleks see eelnõu enneaegu ilmake tulnud loomake, millest elulooma ometi ei saa. Sest missugusest isikupuutumatusest Võib praegu Wenemaal juttu olla? Riiginõukogu ei lubaks juba mingisugulid määrustd läbi, mis ametnikkude omawslile  kudagi Vöilsiwad piiri panna: aga kuigi läbi läheks ja kinnitatud saaks, siis jääks see ometi paberile, nagu uus nuhtluseseadus, mis juba aastat kümme kinnitatud ja wälja kuulutatud on, aga mille maksmapanemist weel ligemas tuleVikuski loota ei ole. Kus erakorraline Valivus Valitseb, mis elanikud armu ja hirmu peale ilma mingi kitsenduseta administratsioni  heaksarwamise alla annab, seal on isikupuutumatusest rääkimine pilkamine, sest selle nõudiilist  peetakse mässumeelsuse tundemärgiks, mis nuhtlust on teeninud. Sellepärast ei ole imeks panna, et riigiwokikogu wastu huwitus puudub, eh? ta küll nii usinaste töötab  ja praegu kõige suurema tähtsusega küsimust harutab.  Sest tema töö sisse ei ole kellegi! usku! Warguste wastu. Tänawu pandi hobustewarguste wastu waljein karistuseseadus riigiwokikogu ja riiginõukogu kaudu maksma, et wargaid kohutada ja wargust Vähendada wõi kaotada, kuid selle peale waatamata tuleb tänamu  hoopis enam hodusewargusi ette kui ennemalt. Igal nädalal on hobustewargustejt kuulda' ühel wiidud tallist, teisel rehealt, kolmandamal poe eest wõi söögimaalt ära. Mõnes kihelkonnas on juba ühe ainsa aasta jooksul tosina ehk tosinate Võrra hobuseid  ära warastalud. Ha aitade lõhkumist ja poodidesse  sissemurdmist tuleb liig sagedaste ette. Ühe politsei kätte olewat korraga 11 aidalöhkumise kaebtust  antud. See teeb juba inimesed hellaks ja araks. Sest kui palju ei saada selle läbi kahju! Igal pool küsitakse,  kuidas sellele halbtusele wastu panna? Mis tuleks wargate wastu ette wõtta? Marguse põhjused on Väga mitmesugused ja nende ärakaotamine nõuab pikalikku tööd. Sagedaste toowad  lapsed knritegewusele kalduwuse omadused juba sündides kaasa, iseäranis joodikute wanemate juures, sinna juure tuleb hallo kaswatus ja pärastine- alkoholi  tarantamine, mille tagajärjel inimene korralikku töötegemist põlgama hakkab, koha ja teenistuse kaotab,  nii et tal minnaks muud nõu üle ci jää, kui wargile minna, mis amet talle minnaks ka armsaks saab. * Teiseks aitab ka meie praegune ühiseluline kord margaid kaswatada. Maad on mähe, maata inimesi palju. Nahwa armuga wõrreldes on wäga wähedel Võimalik oma majapidamist sisse seada. Lahtine inimene  sattub aga palju kergemine paha tee peale, kui see, kellel oma kindel kodu ja perekond ning tööpöid  on, mida ta rõõmuga enese pärast möib harida. Alkoholi wastu Võitlemine, mõistlik lastekaswatamine,  kooliolude tõstiNnc, elukutseliste koolide asutamine,  mis inimestele.meed omab ausal wiisil iseseiswalt  ülespidamist saada, meie maa ja majandusliite  olude parandamine jne. aitab kaudsel ieel gga kindlalt ja möjumalt märgust laotada. Aga sarnase töö Vilja saab ainult ligemas wõi kaugemas tulemikus näha, luid missuguseid möiks kohe Varguste wastu Võitlemiseks tarmituscle wõtta? i-->ee on iseäranis meie põllumeeste päewaküsimus ja vömure.  Mina paneksin oma poolt ette kuritegewuse wastu Võitlemise ja warguse kordadel Vastastikku abiandmise  seltsisid asutada, kelle ülesanne umbes niisamasugune  oleks, nagu tuletõrjujate ja tulekahju kordade!  Vastastikku abiandmise seltsidel. Teda wõiks ehk nii teha: Teatan» ringkond hobuste omamkka astub ühendusesse.  et juhtuma wargusv läbi kahju saanud liikmeie  uue hobuse ostmiseks abi anda. Ei ole märgust, siis ei tule ka raha rvälja maksta, kuna warguse korra! paljude liikmete kaasabil kahjusaanud hobuseomanikule  uut hobust kerge on asemele muretseda, ilma et igal liikmel suurt summat kaotada oleks. Muidu aga on ka niisuguseid inimesi, kellel üksinda jõudu ei ole uut hobust omandada, kui endine ära roarastatud ehk lõppenud on. Nii tuleks seltsi ülesandeks kahjukandmi  st ka hobuste lrvõib ka sarryloomi arwata) lõppemise  korral haiguste ehk õnnetuste läbi, arwesse wõtta. Sellest oleks ka seda kasu. et ühe liikme hobu.se llra Viimise korral, ka teised liikmed just oma kasu pärast hoolsad oleksiwad Varastatud hobust taga? otsimas ja järele kuulamas. Saadakse hobune kätte, jääb tasumaks liikmetel järele. Saab ehk ühisuse liige hobuse kätte, siis langeks ..waew ap alk" ühisuse kassasse, kust tarwilisel korral raha Võtta oleks. Niisugune selts Võiks hobuste tarbeks olla, wõtks aga ka muu Varanduse Varguse korral abiandmiseselts  olla. Muidugi ei Või kahtlaseid isikuid seltsi liikmeks Võtta, sest nemad kaotaksiwad oma hobuse seltsimeeste"  kätte ära. ja wõtawad raha kahjutasumiseks seltsi kassast. Liikmete ja nende hobuste peal peab silma pidama ja maimus olema. Siis pandagu seltsi ehk küla peale ööroahid wälja. Hobuste laatadel tuleks jaoskondade wiisi Hobüste  ostmist ja müümist toimetada. Läheb Vist palju aega, enne kui see maksma saab. Laatadel oleks hobuste müümise juures niffugune  korraldus soowitam, et täkud, ruunad, märad ja sälud igaüks isepaigas seisakstmad. Sns teaks iga ostja, kuhu ta hobust otsima läheb. Ka müüjal oleks parem, kui seisukoht teada on. Aga Vargale teeks sarnane korraldus raskust. Sest tahab ta laadal warastatud  hobust müüa, peab temagi õigesse jaoskonda minema, kus tagaotsijal kergem oleks seda kätte saaha. Läheb ta Võõrasse jaoskonda, ffis äratab ta seda ennemine kahtlust. Ka muid korraldust tuleks laatadel ette Võtta. Hobuste tunnistustega on küll palju sekeldusi, aga kui Need sisse seatakse, siis sl juhtu aus ostja mWs Varastatud hobust ostma. Ilma tunnistuseta hobuse ostab kelm küll ära, aga ses on juhtumise asi, kuna ausad ostjad ka hobusewarast niimoodi tabada wõimad. Tunnistust püütakse küll ehk jälle Võltsida, siis aga ou süüdlasel suurem trahw oodata, kui see wälja tuleb. Igatahes aga on tunnistusega Hobust julgem osta. Ka tuleb wargaid enam üles anda, mida nüüd kardetakse kättetasumise pärast teha. Ei anta rvargaid üles. siis sünnitcrroad nad kahju kahju peale. Oldakse margale roasta leplikud, siis on nad julgemad  ja nende hulk kasrvab: aga kes oma ümbruses  nende kahju teab, see astub kõikide mõimaliVnde abinõudega rvarguse wastu Võitlusesse. Ia abinõusid  peame otsima ja maksma panema, sest see mädapaise  on meie seas liiga suureks kasrvanud. Seltskõüd,  laed tööle! kr- Ajakirjanduse ülewaade. Kooliõpilaste enesetapmisel» Selle küsimuse kohta käima anoustiku awaldamise puhul, mis hariduseministeriumi poolt on kokku seatud,  kirjutab „St. Pet. Ztg." pika kirjatüki. Saksa mõõdukas ajaleht katsub näidata, et siin mitte üksi praegune kool süüdi ei ole. mida sagedaste ajakirjanduses  ainukeseks põhjuseks peetakse, maid peaasjalikult  just kooliõpilasi ümbrilsewad praegused elutingimised.  Omal ajal ei ole koolid sugugi miittse varemad j olnud, koguni palju halwemad ja ometi tuli eiiesetapmisi õpilaste juures hulga rvähem ette. Nüüd olla aga koolielus mitmesugused uuendused läbi wlidud, siiski juhtub enesetapmisi aasta-aastalt ikka rohkem. Ümbruskond ja olud on tõeste muutunud ja kõik see ei Võinud loomulikult ka kooliõpilaste peale oma mõju awaldamata jätta, sest ka nemad claroad ju seltskonnas.  Wälimiste oludega ühes aga oleks pidanud ta meie koolid oina kaswatamisetoiisi muutma. Hulk uusi roaimlisi ja muid tarwidusi on tõusnud ja õige tooli otsekoheseks ülesandeks oleks olnud nendele tarwidustele  wastu tulla, seda ei ole aga mitte sündinud.  Oluliselt on meie koolide kasmakusewiis kiudlaste  endiseks jäänud ja ainult mõnes üksikus wähem tähtjas asjas parandusi tehtud. Meie praegustes koolides  Valitseb. nagu Varemaltki piiramata ametnikkude  isewalilsus. Wahe on ainult see, et nüüd ja just enam iseteadroamate õpilaste peale see kaswatusewiis  palju rõhuwamalt ja Valusamalt mõjub kui omal ajal, kus mitmesuguseid tarwidusi ja nõudmisi meel ei tuutud. i Meie koolid jci taunib just õpilaste tõsisemad ja tahtstiniad nõudmised täitmata ja kaugelt suureni I)u[E meie praeguseid koolianietmlkusid wantarvad iklvgi  õpilase kui ~rumala jõmpsika" peale, kellel peale oma ülesannete äraõppimise midagi waza ci ole ja kellega üleüldse mitte tõsiselt rääkida ei maksa. Kudas wõiks ka meie alam- ja keskkoolides lugu teisiti olla kui koguni ülikooli kaswandikkude peale sagedaste kui kergemeelsete noorte inimeste peale Vaadatakse, kellel roeel ~kaine mõistus" puudub. Parandust ei ole enam loota kui meie koolid! tõeste ajakohaseks saamad, nõnda et nad õpilase kõiki nõudmisi wõiksiwad täita ja kõigile tema tõsistele tarmt- düstele wastu tuleksiwad. See ei aita weel palju, kui meie amu.lt õpilase Väljaspool kooli feiswat elu katsuksime  parandada ja loomulikumaks muu seas ka roahekorva wanemateLa, suurem! jagu oma ajast on õpilane Magi kooli mõju all ja peale selle mõkks küll waewalt suuremaid uuenduff ilma kooliülemise poolt takistamata ette Võtta. Praegu  ei usalda kooliülemus oma õpilasi mitte roanjemate  üleroaaiuse alla jätta, waid teeb seal suuri kitsendusi, näit. on Ma meel keeld maksmas, tivifa järele keskkooli õpilased peale kella 7 uulitsatel Saial ci tohi. Missugust kasu see keeld toob on tead-, mata, aga et iga keelu üleastumine inimest demoraliserib,- tema peale, halwaste mõjub, iseäranis aga noore, wastuwõtliku  iseloomu peale see on kindel. Sarnast keeldu aga täita on ka kõige parema tahtmise juures hästi raske ja selletaolisi politseilisi keeldusid ja kas-, küsid on hulk olemas,- millel kõige Vähematki kasrva-> tuslist tähtsust ei ole. Kudas oleks Võimalik, et kõige selle juures õrn iseloom, kes Vahest eh? oma ümbruskonnas midagi paremat ja ilusamat on juhtunud nägema ehk kuulma»- siiski elurõõmsaks ja tugeroaks jääks. Selle pahg Vastu Võitlemiseks ei jää küll muud üle kui selts-, kõnd peaks ise, nii palju kui see praegu rvõimaW on, oma õppiVa nooresoo tõsiste tarwiduste eest hoolstseNia.  Niisama peaksiVad ka meie wancmateäomk-- teed agaramine tööle hakkama ja kooliõpetajate tegswnse  üle enam hoolsamalt walwama. Selle juures ei tohiks aga raele koolide põhjalikku uuendamist Umast  lasta, v Ka siin ieme jälle, kui tanvilik oleks, et seltskõnd,  iseärau s praegustel tingimistel, ise oma kaolfid  asutaks, kus temale kooliõpetajate roaliinise, õpeees  kama kokkuseadmise ja ülewaatuse õigused jäMZroad.  Wäljamaalt. Eaffa povlometlik hoiatus Jtaliale, Neil päewit on Saksamaa riikide nõukogus wfiV limiste asjade üle nõu peetud, muu seas on ka Saksamaa  wahekord Jtaliaga ja Nacconigi külaskäik kõne all olnud. Sellel puhul ilmus „Kölnische Ztg." Beilinist  tulnud poolametlik telegramm järgmise sisuga: ..Italras oldakse nähtawaste wäga laialt selles arroamises, et kolmikleping Jtaliale mitte seda ei ole andnud, mis temast oodati, niihästi politrkw- Irselt kui ka majandusliselt. Et niisugustel seletustel  head tagajärjed wõiksiwad olla. on wäga kahtlane.  Kui endistelt Saksa ministritelt nende arwamist  Saksa-Jtalia wahekorra kohta küsida, siis wõiksiwad  wiimased küll mõndagi ette tuua, mis näitaks,- et ka Saksamaal Jtalia wastu põhjust on nuriseda." Edasi antakse Jtaliale mõista, et ta tänamata on, sest et tema rahrousline edenemine ja sisemine korraidus  ainult kolmiklepingu tugema selja taga wõimalik  oli. Lõpuks lastakse Jtaliat juba hästi selgeste mõista, mis teda ootaks, kui kolmikleping uuendamata  jääks. Telegramm lasub: „Kui itallased nende majandusi iste kasudega mitte rahul ei ole, mis neile sõbralik ja Jtaliaga politikaliselt ühendatud Saksamaa  pakub, siis on niisugusel korral neil waewM rohkem loota, 'liu politikaline wahekord pahemakss muutub. Wäga Võimalik, et sellel puhul majandusline  wahekord nende riikide wahel raskeste kannataks. Nende ühiste kasude pärast tuleks sellepärast wahekorra  selgitusele jõuda. Kas selle läbi aga ka kakolikuwastane liikumine seisma jääb. -on kahtlane. Arwatakse wäga wõimalik olema, et tshehid kord heal juhtumisel mingis ettekäände  all ennast rahwuswahelisest katoliku kirikust lahti lööwad ja omale niisuguse usutunnistuse wõtawad.  mis nende rahwuslistele püüetele rohkenk peri on. Hussi -ausammas ehitatakse Praaga raekoja lähedusesse,  wähe maad sellest kohast eemal, kus aas-- tal 1622 27 tähtsamat protestantide juhatajat ära hukati. Selle koha peal on nüüd Praaga linnmvalitsus  mälestufekiwi üles seadnud. Matusekohale on nutu musta risti pandud. Httsjitisiittls ja tshehid. 6. juulil 1416 mõisteti Juhan Huss ttonstantsi linnas katoliku kiriku poolt ..roaleõpetufe laialelaotampe eest" surma ning põletati tuleriidal ära. «Elle sündmuse 500-aastase kestwusepäewal s. o. 6. juulil 1915 möeldakse  Praagas suurt Hussi-aujammast awada. muie ehitamiseks juba 20 aastat andeid korjatakje. Xtf* uini on umbes 125.000 rubla kokku tulnud. See summa on Võrdlemisi waese Tshehr rahwÄ kohta õige suur. Kui aga seda meel tähele panna, missuguste raskuste all korjandust to [vS Suitsetage patmosD JUifo" WW 10 tükki 0 kop. "fIäNS Need walmistatakse kõige paremast Türgi tkbakast  ilma schwarita ja pakitakse mhapabkrisse. mis neid ärahingamise eest takistab ja nende kõvget  headust alal hoiab. Tubakawabrik A. G. Ruhteuberg, Riias. MääaKse igal paal. mmmmmmmmammaßm | Uus!!! Uus !!! | M Kes paberossa 4 kop. eest 10 tükki soowib suitse- 3 =j tada, mis odawa aktststmasu ja stssepakkimise tõttu S«jj  Paremad on, fui paljude teiste wabrikute paberossid, j 3 3f mis aga 6 kop. 10 tükki maksarvad. s e nõudku M J " S? | 1 H- L. Kutenderg! wabrlfc ifias. 1 gj S J-ireltegemise eest hoiatatakse. '''— Sj UIZMUWZMIZIsWWWM.WNKWNMZK^sZ