wahel Valitseda kõige parem üksmeel. Iga Vastupidine tõendus olla wale. Inglise lehed räägiwad alalõpmatalt suurtest rahasummadest, mis Krüger Lõuna-Asrika wabariigi Varandusest enesega Hollandisse kaasa olla wõtnud. Nüüd teatab Buri saadikute ttrjatoimetaja Bruhn ajalehe „Haarlemsche Couranti" toimetajale järgmist: President Krüger on ainult wähe sularaha Europasse kaasa toonud. Enne Lõuna-Afrikast lahkumist on ta kõik oma sularaha, 30,000 naela sterlingi, Valitsusele ilma protsentideta laenuks andnud, sest et sõjamäe ülespidamiseks ja sõjakuludsks palju sularaha tarwis oli. Pääle selle on ta päriskohad lastele omanduseks  andnud ja hädakorral neid üleüldiseks kasuks ära anda lubanud. Enesele pole ta muud jätnud kui ainult wähe raha esiotsaliseks tarwitamiseks ja kaks talukohta, millede sissetulekust ta nüüd elab. Prantsusemaalt. Parist nuntius (paawsti saadik) on, nagu säälsetes asjatundjates diplomatika  ringkondades jutustatakse, watikanisse kirja saatnud ja tungiwalt palunud, et Prantsuse  kiriklast nende Vastupanemises mitte kõige wähematgi ei toetataks ja kirikliste-rahwusliste juhatajate protestid kõik tähelepanemata jäetaks,  mis need ähwardades Roma saadawad. Prantsuse piiskopid olla kooli tülide asjus endid meelega tagasi hoidnud, mitte ainult sellepärast,  et nad sellega watikani politika järele arwastwad käiwat, maid ka sellepärast, et nonnid  ka neile ju ammust saadik oliwad wastu pannud. Prantsuse piiskopid arwata maga kardetawaks praegu alamate kiriklaste olekut hääks Mta ja neid nende Vastupanekut julgustada.  Prantsuse sõjawäeringkondades räägitakse, et walitsuse äge wäljaastumine nonnide  wastu sõjamäe keskele rahulolematust wõiks tuua, millel raske tagajärg oleks. Sellepärast mõtleb walitsus sõjamäe nuhtluseseadust Valjumaks  muuta ja tahab seda nõudmist saadikutekogule  ette panna. Ühtlasi Valmistab sõjaminister  Andre uut „ohrvitseride kogu puhastust"  ette, nimelt wabariiklises mõttes. Palju teise mõttega kõrgemaid ohwitserisid lastawat teenistusest lahti. Parist lehed tõendawad, et Jtalia kuningas  sügisel ka Partsi külaliseks tulla. Italiast awaldab Londonis ilmun? «Central News" teate, kardinal Ramp olla olla Prantsuse kiriklastele paawsti poolt käsu saatnud,  et nad wastuwaidlematalt seltsiseaduse alla heidakstwad. Pääle selle olla kardinal Prantsuse usureiside toimepanijatele teatanud, et paawst sel aastal ühtgi Prantsuse usurändajat  n?astu ei wõtwat. Üleüldse pidawat kõigi awalduste sest hoitama, mis Prantsuse Valitsusele  wastu meelt wõiks olla. Martinique saarelt tulewad teated, et Mont Pelee mägi ikka weel tuld, tuhka ja laamat wälja ajada. Ka maa-alust mürinat olla kuulda. Wenetsuelast. Mässu kohta teatab Caracasift  tulnud teade, st mässajad Cindaddel-Bolivari  linna on lasknud. Paljud olla surma saanud. Nn hästi mässajad kui ka walitsuse mäed olla wägiwalda tarwitanud. Kolm tuhat inglast nöudwat tungiwalt, et Jnglisemaa nende kaitseks sõjalaewa saadaks. Kindral Nord on Luribe linna jälle ära wõtnud. Wõitlus  olnud palaw ja kahju mõlemal pool suur. Lõuna-Afrikajt. Kuna Botha Haagis seletas, et buride politik tulewikus niisugune pidada olema, mis Inglise politikaga kokku käib, sest et iga teine politik Buri rahwa ära häwitawat, on Madalmaade rahwakongressil (Brüsselis) endine Transwaali riigisekretär Reitz buride poolt Jnglisemaa wastu leppimata meelt kuulutanud.  Ta ütelnud muu seas, Milner ei suuta Hollandi keelt Lõuna-Afrikast mitte ära kaotada. Siis kõnelenud ta sõjakoledustest põhjalikult. 50,000 talu ja kirikut olla maha põletatud. Siis rääkis ta edasi: „Need koledused ja hirmsad  asjad ei lähe ial mu meelest ja wiimseni hingetõmbamiseni tahan ma Jumala needmist Jnglisemaa pääle maha paluda!" Kongressist vsawõtjad kuulasiwad püsti seistes wiimaseid sõnu, mis tormiliku kiitusega wastu wõeti. vr. K. v. Rennenkampff on Lõuna- Afrika oludest weel edasi rääkinud. Awaldame siin kohal ainult ühe Buri kommandandi kirja, mis see Dr. v. Rennenkampffile saatnud ja mille sisu meile jällegi näitab, kui armetumalt inglased oma auusate Vastastega on ümber käinud. Kiri on Pretorias 10 juunil 1902 kirjutatud ja tema sisu on järgmine: 20. now. 1901 sain ma Villiersdorpis, Waali jõe ligidal,  haawatud ja langesin umbes tundi selle järele inglaste kätte. Mu pandi wankrisse ja wõeti kaasa, ilma et minu haawatud jalga keegi oleks waadanud. Minu palwe pääle, mis ma meie arstile, vr. Snittersllle, awaldastn, andstwad nad luba minu jalga lahasse panna. Et tohtril tarwilift stdumisematerjali ei olnud, siis pani ta harilikud lauatükid minu jala ümber. Neljandal päewal pärast Vangilangemist  küsisin ma, kas ma kommandandiga kokku ei wViks saada, aga minu palwe pääle, et mu lähemasse haigemajasse saadetaks, wandus ta mind ja ähwardas surmaga, kui ma rahule ei jääwat. Wiis päewa weeti mind ühest laagrist teise, ilma et minu jalga oleks waadatud. Kuuendal päewal jõudsime Pretoriasse ja Inglise  arstid waatasiwad mu jalga esimest korda. 421 Testi postimees M 2