Smolenskist. Kiiduwäärt tegu. Kostenki külas Dorogobushi maakonnas sünnitas kroonu wiinapood säälsete elanikkude  seas nurinat, sest et joomine, awalikud käratsemised ja sala wiina müümine,  mis talupoegade waranduslisele seisukorrale suurt kahju tõi, ikka enam ja enam maad hakkasiwad wõtma. Wiimati saatsiwad  talupojad palwekirja kubernerile, et see wiinapoodi kinnipanemiseks sammusid teeks. Nendele wastati, et nende palme ainult siis täitmist wõib leida, kui nemad kroonule wiinapoodi ehitamise ja sisseseade eest tasu maksawad. Ja küla, milles ainult 40 talu on, tegi otsuseks, 800—900 rbl. wiinapoodi äraostmiseks wälja anda ja sinna kooli sisse seada. Rostowist Külma ohwer. Rostowis  on praegu üle 20 graadi külma. „Nowoje Wremjale" kirjutatakse, et külm Ml ühe uulitsa, raudtee masinajuhi ära wõtnud. Mees, kes 7 tundi ühte järgi ametis olnud, kaotanud korraga mõistuse ja langenud uulitsale maha. Kukkumine olnud nii õnnetu, et mees sääl juures enese pää lõhki lõi. Tihwlifist. Noor naiskangelane.  Wladimiri kalas Tihwlisi maakonnas  wihkas 38-aastane Dsina Skajew juba ammust ajast enese naabrit Nena Skajewit. 9. nowembril läks Nena kodunt ära. Dsina nägi seda. tungis noaga Nena perekonna kallale ja sidus Nena 10-aastase poja Woniku kinni. Ta tahtis poisikest ära tappa, kuid selle 13-aastane õde Aleksandra  ei lasknud seda sündida. Nuttes ja paludes hoidis ta Dsina käest kinni ja palus teda poisikest elusse jätta. Wihaselt  püüdis Dsina tütarlast enesest eemale tõugata, kuid sääl juures pillas ta pussi maha- Nagu wälk wõttis tütarlaps pussi maast ja pistis selle Dsina selja sisse; Dsina tuigerdas mõni samm tagasi ja kukkus surnult maha. Aleksandra jooksis merise pussiga wallawalitsusesse ja andis sääl enese teost teatust. Siberist. Kawalabielumees. „WoStotshnoi Westmkus" leiame järgmise naljaka 100 Siberi maarahwa elust. Petrowka  küla elanik N. saatis maakonna pristawile hilja aegu järgmise palwckirja: Mändlikult palun Teid, kõrgeauuline herra, wälja kuulutada, et minul Petrowka külas 20-aastane noor naene ja paar põrsaid kokku 23 rubla eest müüa on. Naene on wäga ilusa kaswuga ja hää perenaene, kuid armastab palju riielda ja on tujukas ning tige; põrsad on hästi rammusad. Kui keegi soowib, wõin ka järelmaksuga saata." Säherdust palwekirja saades arwas pristaw kõige päält, et naise müüjal kruwid muidugi õiges kohas ei wõi olla ja kutsus ta oma juurde. Pristawiga rääkides jutustas mehikene, et naene temaga alaliselt riielnud ja turtsatas olnud ja et teda wähegi hirmutada, kirjutanud ta eespool  tähendatud palwekirja. KawaluS olla aitanud. Naene pugeda nüüd wõõrast inimest nähes eemalt kaugelt juba kõrwale ja tõotanud mehele wagaseks ning hääks kaasaks jääda. Soomemaalt. Üheainsa Hangö sadama  kaudu on möödaläinud aastal 15,521 soomlast wälja rännanud; kui palju teist teesid kaudu, seda ei ole õieti teada. Suurem osa rändab neist Amerikasse, aga säälgi ei oota neid õnnepõlw ja keegi Amerika soomlane kirjutab ühes Soome lehes oma suguwendi hoiatades, et nad mitte Amerikasse ei rändaks. „Meid on siin kaunis rohkesti," kirjutab ta »ja parwetame palka. Hommikul tõuseme meis kella 4 ajal üles ja töötame wahet-pidamata, kuni kella kuueni. Meie eluhooned on nagu Soome heinaküünid. Meie magame heinte pääl. Palka maksetakse mitmel wiisil, aga üle ühe dollari ta päewas ei tõuse (dollar—2 r. 34 k.) Inimesi rändab miljonite wiisil siia, nii et neid enam Amerikasss sisse ei taheta lasta. Suured ühisused on palju kraami walmistada lasknud, nii et see mitmeks ajaks ette lööb. Kui asjad sedawiisi edasi lühemad, siis ei tea töölised, mis pääle hakata. Oleks palju parem, kui wäljarändajad kodumaale jääksiwad." Wäljamaalt. Jtaliast. Sitsilias on meeli  putus. Kolm mägestikujõge tõusiwad üle kallaste ja tegiwad palju kahju. Katanias  langes palju majasid sisse. Uulitsaid katab mesi. Rahwas põgenes majade katustele.  Ära uppunute hulk on suur. Leantinis  kukkus üks maja sisse, misläbi 6 inimest surma leidsiwad. Wiinamäed on suuremalt osalt rikutud. Berlinist. Jda-Asia seisukord on praegu  ikka meel hoopis tume- Sellepäale waatamata, et Peterburist rahustawad teated tulewad, niisama ka Japani müümiste  asjade ministri kinnitusest hoolimatuta,  et rahu nähtawasti kindel olla, kegtawad sõja kartused ikkagi edasi. Inglise ajakirjandus peab seisukorda wäga põnemaks,  sest et Koreas muutmised kiiresti toime pannakse ja Japan nõuab ikka rohkem järelandmisi. Hiina hoiab täitsa Japani poole ja Ühisriigid nõuawad lepingu põhjal Hiina otsekohest Jalu jõe sadama awamist. Inglise walitsus seletas, et ta Wene Mustamere sõjalaewastikule sõja wõimuga wastu astub, kui see Dardanellidcst  katsub läbi minna. Nende põnewate teadustuste pääle waatamata, loodetakse ometi, et wiimane Japani märgukiri kokkuleppimist  trob. 2. (15 ) jan. New-Dorgi kaudu on Peterburist sõnum siia jõudnud, Wene Keisri Majesteet ütelnud uuel aastal diplomatia liikmeid wastu mõttes, kõik saamad sündima, et waen Kaugel Idas rahulikul teel ära õiendatakse. Ka mikado soowida rahu. Tokios, 3. jaan- Kõik tähtsamad lehed  kirjutawad, et nüüd täiesti wöimata on sõjast kõrwale põigata. Nemad nõuawad,  et ettewalmistamiseks mingisuguseid kulu ei kardetaks- Lehed juhiwad tähelepanemist  Jaapani tugema rahuliku seisukorra  pääle ja kutsuwad terwet rahwast üles, maale kõik ohwerdada. Riigiwaraamet  saab erainimestelt rohkesti wabatahtlikka  summasid. Londonis, 17. (4) jaan. Asjateadwatest  ringkondadest teatatakse, et Jaapani walitsuse asemik suure kogu nisude ostmise kohta kontrahi olla teinud ; nisud on nimelt Maritoba maakonnast tellitud. Pekingis, 17. (4) jaan. Nagu Briti konsul Niutschwangist teatab, kogutawat Wene wäe-osad Ljaojanesse, Haitschenesse ja Tjanschuanesse kokku. Nendest kohtadest on Wenemaal wõimalik Ljao jõe ja suure müüri wahelist maad oma mägedega täita ja Niutschwang-Schanghaiguani raudteeliini  oma wõimu all pidada. 15. jan. Siia jõudis Amerika kindral Allen, selle eesmärgiga, et sõja alguse puhul Wene wäe tegewust tundma õppida. —2. (15) jan. Inglise walitsus teatas Jaapanile, et ta igat katset, Wene- maa Mustamere laewastikku läbi Dardanellide  wiia, takistada tahab. Miks sõda ei alga? Keegi tähtjas riigimees, kes kauge-ida asju üli heasti tunneb, on küsimuse kohta: Miks sõda ei alga?" järgmise seletuse annud. Mõlemad riigid wiiwitawad sõja algusega sellepärast, et nad mõlemad teawad: Sõja läbi saadud wõit on wäikene, kahju aga selle wastu määratu suur. Tõsi, Japani rahwas on praegus küll wäga sõjakas, aga walitsuS selle wastu hoiab kõigest wäest rahu poole. Japanlased teawad, et nad praegu hiinlaste  silmis õige suures lugupidamises seisawad, aga sellest saadakse ka wäga hästi aru, et kaotamise korral nemad hiinlaste silmis lugupidamise ja oma mõju sääl täitsa kaotawad. Aga ka teiselt küljest asja pääle waadates, ei näe japanlased lootusrikast tulewikku. Kui nad wõidawad, siis on edaspidi Europa ja Amerika Võistlejatel küllalt asja neid Hiinast tagasi tõrjuda ja säälseid turgusid nende käest ära kiskuda. Waata asja pääle kust küljest tahes, iga tahes saab Asia olude tundja wäga hästi aru, et wenelastel ei ole wõimalik Japanit ära wõtta ja japanlased ei suuda wenelasi MandshuriaS ka ammugi ära wõita ja neid sääl wälja kihutada. Wõitlused on ainult merel ja Korea pinnal Võimalikud ja sääl ei saa japanlased misgit niisugust kätte, mis nad aeg ajalt ka ilma sõjata ei suudaks kätte saada. Arwata on, et edaspidises wõitluseS Hiinamaa mitte erapooletumaks ei jää, olgu küll, et Hiina walitsuS seda kinnitab. Rahwa hulgas walitseb Europa ja osalt Wene waStaline liikumine ja wasn. Pekingis kaswab Japani mõju igapäew suuremaks—  3. jan. Washingtonist telegrahweeritakss:  Riigidepartemangule olewat Jaapanist  teatatud, et sääl wäga südisti sõja wastu walmistatakse. Teised teated ütlewad,  et kuna Wenemaa rahu alalejäämise soowi awaldawat, jääwat tema seisukord siisgi põhjusmõttelikult üheks ja sekssamaks. Wenemaa ei näitawat mitte üles, et tema Jaapani ettepanekutele järele annab. Türgimaalt. Tuntud rööwlipäälik Boris Sarafow ütleb enesel Makedonia liikumise kohta suure mõju olewat. Ta jutustanud ühele ajakirjanikule, et kui riigid mässajate eest hoolt ei kanna, siis mäss kewadel uuel hool lahti läheb. Sõda Türgimaa ja Bulgaria wahel olla wäga karta. Pääle seda tähendas ta: „Meie kannatus on otsas. Türklased peawad meie naesed ja lapsed rahule jätma. Makedonlased pole mitte rööwlid, kelleks neid nimetatakse, waid waesed rõhutud inimesed, kes oma wabaduse ning iseseiswuse  eest wõitlewad- Meie pole ühtegi Türgi küla muidu maha põletanud, kui naestele ja lastele enne wõimalikuks poleks teinud ära põgeneda. Türgi soldatid teawad seda ja auustawad meid. See on wale, mis üteldakse, et meie Saloniki pahandustest tegeliselt osa wõtsime. Kas Europa tahab kauemini tuimalt säherdust metsikuid tegusid päält waadata?" Tshikago teatri põlemine, millest hiljuti  teatasime, oli üks kõige hirmsam seda laadi õnnetustest, sest Wiini ringteatri põlemisel 1881 saiwad 450 immest surma ja Parist nalja-ooperi põlemisel (1887) ainult 69 inimest, kuna Tshikagos umbes 700 surma said, pääle selle on meel umbes 300 kaotsil, kellede allesolemise pääle ka mähe lootust on, ja pääle selle lõpmata hulk wigastatuid. Teatris oli selkorral umbes 2000 immest. M 2 Saarlane, 1904.