Kõige enne on tarwiS inimest tundma õppida, teate . . . Õppige teda tundma, ütles Stamford jumalaga jättes. See ülesanne ei oie kerge. Ma wkaa sellepääle kihla, et ta Teid rohkem tunneb, kui Teie teda. Jällenägemiseni.  Jumalaga, wastafin mina Stamfsrdils Kt! sirutades. Uus tuimus huwitas mind säga . . . fises walguscs." Ja maata, need sõnad sünnitasiwad imet! Kui .-väejuhataja" „poole aasta pärast tagasi .tohtis" -vaadata", siis nähti juba .kõrbenud söötmaades" .kohedaks küntud põllumaad, mille pääl tükati juba lootusrikas  oraS tärkab". Saaremaa, maata ja imesta! Kõik ses haridusliite töö, mis aastasajad Saaremaal  on liikunud, see rahma -valgustuse töö, mis kodu, kool, kirik, kirjandus siin kaua aega teinud, on kõik .asjata sinu tarwis olnud. Sa olid „alles kõrbenud söötma". Ja .Hääl" ilmus, ta .hakkaS esimesi wagufi ajama" ja „tõrbcnud söömaa"  muutus kohe ~kohedaks küntud põllumaaks".  Aga kui suurt imet ei oleks ~Hääl" siis korda saatnud, kui ta „mitte poolt suud kinni ci oleks pidanud". Ka ei suutnud sina, Saaremaa, seda suurt waimuiööd kõike wuStu -rõtta ega „wäejuhataja" järel käia, ehk ta küll „pools suuga rääliS". Kuid -väejuhataja ~ei tohi ka mitte ninakas olla, ja liig kaugele ecS minna". .Wäejuhataja peab küll wüe ees otsas olema, aga ta ei tohi wäge maha jättes ette rutata, muidu wõib ülfipäims waStase kätte sattuda." Seega kartus iseenese pärast on ka takistanud suurt töös tema tamsele wiia. Muidu oleks ehk Saaremaa juba kõik Hääle" -vagusid täis olnud. Jah, Saaremaa kõrbenud sõõtmvadel paistab  .kohedaks küntud põllumaa" ja Lootusrikas  oraS tärkab.". Kündja waatab rõõmsalt tulewiktu." TerweS Kaarma kihelkonnas, kes oma hariduse poolest esimesel astmel Saaremast  seisab, loetakse selle aasta teised pooles ainult lv eksemplari .Häält" (.Hääl M KL.) Süül on siis .Hääl" juba oma wägewad sõnad ära rääkinud. Saab näha, Millal ta ka teiste kihelkondadega täiesti walmis saab? Jah, suur on Ewessuse rahwa Tiaana ja suur oled sina .Hääl" oma tegude poolest. Kunst wäljawõtteid teha. Weic iäkfime järgmisel hommikul, nagu kokku rääkinud viime, Beckeri uulitsale ja waatafime korteri majas 221 järele, millest Holmes eile oli rääkinud. Korteriks oli paar magamise mba ja AS ruumikas, wäga Waitserükait möblscriLud- wõõrasteruba,  kahe suure sinaga. Toad oliivad igawiifi mõnusalt sisseseatud ja üür, mis nende eest nõun, mi wõrd odaw, et meie ilma pitkewa arupidamiseta korteri ära üürisime ja juba selsamal päewal sinna elama kolisime- Õhtul susin ma oma asjad pMrMrmajvft sinna ja marsi tuli ka Echerlok HokmS oma asjadega. Esi-mesed  päewsd olime oma asjade wäljapaüimisega  ja paigale seadimiscga ameris ja siis, km aszsd paigal olisüd, saime ivast mahu laiemalt ringi waadata. HolmeZ oli niisugune inimene, kellega Lisamise järele kerge on ühes koos elada. Ta oli rahuliku iseloomuga ja igas asjaS wäga karwapüülne : Hariva heitis ta hilsen'.,  kui kellu 10 magama ja oli igakord juba pruukosti söönud ja ära läinud, kui mina üles ärkasin, MMM oli ta terved päewad keemia labaratoriumis, ehk anatosias,  ehk ka muidu waljas, mi! ta oma jalutuskäikudeks kõige körwalisemad Londoni lõrwauulitjad ivalis. Tema ei tunnud wäfimast, kui La töötamas oli, aga ajuti, kui ta Laiskuse tujus oli, wedeles ta päewade  kaupa wõõraStetoas sohwa pääl ilma Liikumata ja ei rääkinud kellegile sõna. Ma märkasin aegajalt tema silmades niisugust  mõtte mõlgutuft ja tuimust, et ms kahtlema pidin, kaö ta mitte mõnda uimaöiawat  rohtu ci pruugi; fiisgi oli tema eluamsis igal sammul parajus ja karrvapüälsus  selgesti näha, mis minu kahtlustusele  põhjust ei annud. Mõni nädal läks mõõda ja Holmcs hakkas mind ikka rohkem huwitama. Mis oli tema elu cesKärk? Isegi ta wälimus wõiS igat Lähelepanejat huwitada. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuressaarest. Meie juhime laste wanemate  tähelepanemist Kuresaore meremeeste  koolide pääls- Säal on lastele wäga kasulik algusõpetust anda, ja nimelt kolmeklassilises cttewalmistamise koolis, milles õpetus 1. septembril algab. Saal antakse õpetust kõigis teadustes, ning kooliskäimine tuleb jääl hästi odaw. Waestmaiel koolilastel on sääl mitmesugused  kergitused. Hr. Prinzile on tema hõbepulmade  tõttu ka kohaliste Eesti seltside poolt õnncsooivi adress antud. Adressi käisi-vad Karskuse Seltsi abiesimees hr. Warwa s, Lp ra Seltsi esimees hr. Lii rv ja Hariduseseltsi abiesimees hr. Ku n jr mann kätte andmas. AdreSsiS tähend. wise selle päüle, et hr. Pri n z tubli juhatamise läbi Saaremaa Eesti lastele palju kasu on toonud. Automobili sõitmise läbi on nii mõnigi õnnetus ette tulnud. Kui palju ei ole Maal hobuseid selle tõttu kraami aetud- Tunaeile juhtus automobili läbi ka linnas õnnetus. Ühe -veawoorimche hobune kohkus automobilist. Ta wiskaS -voorimehe «mutrilt uulitsale nii suure jõuuga maha, et see mincstanult sinna lamama jäi. Juurde jõudnud linnnarst -viis õnnetu laatsareti. Hale oli waadata, kudaS mees walu pärast keerles. Jalgrattad oliwad maarahwale suureks nuhtluseks, sest et need hobused teede päül kargama ajasiwad. Palju suuremaks nuhtluseks  on aga nüüd automobil. Ja see selle tõttu seda rohkem, et automobiliga sõitjad sagedasti wäga ettewaatamata sõidawad  Iseäranis kardetaw on kiire sõit automobiliga meie linna kitsatel ja kõweratel uulitsatel. Meile on alamal seisaw kiri awaldamiseks  saadetud: Auustatud „Saarlase" toimetusi Palun järgnewale kirjale lahkesti Teie lehes ruumi  anda. Linnakool peab lapsele üleüldise hariduse  andma ja annab ka. Kohaliste elu nõuete järele on aga selle haridus puudulik, kes mitte Saksakeeli ei mõista. Oleks sellepärast tingimata tarwilik, et nimetatud koolis ka Saksakeeli õpetataks. Siis oleks isikul, kes selle kooli läbi teinud, eluõ palju kergem läbi saada. -s. Abruka saarel peetakse 2. septembril põdra jahti. Sinna sõidetakse aurulaewa  22. augustil tulnud T. hääs tujus teisemehega kodusse. Kodus leidnud ta, et tal taskust 38 rubla puuduwad. Kus raha jäänud, on teadmata. Meie linnas K- majas pidanud teenija  tüdruk oma „kopikad" magamise kotis. 22. augustil pannud ta kotti uued heinad. Sääl juures unustanud ta oma raha, 40 rubla, talli redeli pääle ära. Tunni aja pärast läinud ta raha ära tooma. See oli aga juba säält ära wiidud. Tähendatud päewal olnud hoowi pääl palju inimesi, mille tõttu warast raske leida on. Öösel 22.Z23. augustil on turu ääres R. jääkeldrist 6 seasinki, niisama ka Wildenbergi wabriku aida teise korra Seda ja teist. Walgei werd naeSterahwad  kaowad ära. ÜkS Inglise looduscuurija  tõendab arwuStikkude põhjal, et nüüd enam walgei wcrd (blond) inimesi ei sündiwat. Ta seletab, ei täiSkaSwanud inimestel juuksed ühtelugu mustemaks nunna. Meesterahwaste juures on juba 55°/° muSta paadega. Naesterahwaste juures ei olla see meel nii tuntud, aga laste seas olla wäga palju rohkem mustawerd,  kui walgct werd. Selle nähtuse põhjuscls on see, et muStawerd naeölerahwad  e. nem mehele saamad, kui walget werd, 8000, ««sest olla Znglisemaal 2 jagu walget merd ja 3 jagu musta werd. IVO. malget werd naesterahwast saada 55 mehele, 100. mustawerd naesterahwa seast 79. 700. aasta pärast ei ole looduse uurija arwamise järele mitte ühte walge pääga naesterahwast enam. Ka tark inimene wõib mõnikord rumal olla, aga rumal ei wõi millalgi tark olla. Kahtlus on esiti kirbu, pärast -- elswandi suurune. Inimene, pea loodusest lugu! Tema teenib sind kõige oma jõuuga. KeS ei ela maale, see ei ela la taewale. Palwe ülendab mõistust, hinge ja ka inimese elu. Kus kõikide jaoks hääd on, sääl on ka sinu jaoks. Ära siis inimeste käest palju nõua, kui neid armastada tabad- „Mimane tulekahju KuresaareZ oli nõnda juur, et seda isegi Riia sadamawaht  näinud." „Kas see peaks tõsi olema?"  „3ah tema oli juhtumise kombel sel ajal parajasti Kuresaares." Mõtted laiali. Wana herra seisab oma akna juures ja waatab tütarlaste kooli hoowi, kus õpilased wahetundi ajal parajasti jalutawad. „Pagan teab, kust see tuleb," mõtleb ta, „ma elan siin juba kakskümmend aastat, aga need tüdrukud ei kaSwa ega kaSwa suuremaks!" M 44. Saarlane 1907.