tuhande inimese pääle. Enamal jaol nendest  puuduwad kõik elu ülespidamise abinõuud.  Peterburis on 29. junil laewatööliste  streik alganud, nagu ..Herold" teatab. Streikijad nõuawad täieliku pühapäewa rahu sisseseadmist, palga tõrgendust ja töö- Päewa lühendusi. Nimetatud päewal sündis  töö-woörimeeste keskel tüli, mille lahutamiseks  kasakad kohale toodi. Kaks üksteise kõrwal sõitwat kasakat medasiwad ühte moorimeest  juukstest kinni hoides eneste wahel. See äritas rohivast ja hakkasiwad kasakaid kiwidega pilduma, mille läbi politseimeister, priStaw ja mitu gorodowoid haawata saiwad.  Sadowaja uulitsal sundisiwad 30. junil salkades käiwad kaupluste sellid kella 3 ajal lahti olewaid poodisi kinni panema. Meeleawaldajad aeti politsei poolt laiali. GoStinnoi Dworis jäiwad enam jagu magasinisi terweks päewaks kinni. Peterburis, 1. sulil. Hariduse ministerium  annab- ülikoolidele õiguse fakulteetide  hääkSarwamise järele üliõpilaSteks isikuid  wästu wõtta, kes mõne Wene keskkooli  lõpetanud on, ilma et tarwiS oleks täienduseksami teha. Selle juures ei küsita, kaS keskkoolis, mille ülikooli astuja lõpetanud on, Ladina keelt õpetatakse «õi ei. 30. junil ja 1. julil harutas riiginõuukogu  riigiwolikogu poolt wäljatöötatud puudust kannatawatele talupoegadele abiandmise  seaduse eelnõuu. Hääletamisel lükkas riiginõuukogu kõik ministrite ja nõuukogu liikmete poolt ette pandud seaduse eelnõuu parandused tagasi ja wõttis riigiwolikogu poolt wäljatöötatud seaduse eelnõu 74 häälega 47 hääle wastuolemisel  wastu. Professor Karezew, kes senini duumas meel kordagi rääkinud ei ole, pahandab «Retshis" selle üle, et duumas liiga palju räägitakse. Rääkijaid on liiga palju ja igaüks nendest katsuda wõimalikult palju rääkida. Karejewi arwamise järele on palju rääkimine Üks nendest põhjustest, mispärast duuma tööd mitte mi ruttu edasi ei jõua, kui soowitaw oleks. Et erakonnad juba warem kindlaks määrakstwad, kes nende liikmetest teatama küsimuse üle rääkima peowad, seda ei arwa aga prof. Karejew ka mitte soowitawals, sest see tähendaks, et ühel jaol duuma liikmetel rääkimise wõimalus täiesti üra wäetakse, sest teatawaSti  iaaksiwad erakondade poolt ainult need raaknna määratud, kes kõige paremine rääkida wõiwad. - Kõigil Wme riigi raudteedel korjatakse  sisemiste asjade ministri käsu püäle raudtcewalitsuse sandarmidelt püssid ära. Kuulujutud Hirvad ümber, et uue ministeriumi kokkuseadmine Jermolowi kätte läheb Jermolow mõtleb amnesti anda, et riigiwolitogu ja rahwa usaldust wõita. PeterhostZ kaheldakse selle üle. Pagarite streigi tõttu tuntakse mustast leiwaft puudust. Linnapüälik pani pagarite  ühisuse kinni, ning saatis esimehe ja kõnepidajad wäljä. Tuletõrjujate seas algas käärimine. Tööta töölistele muretseti kogukonna tööd, praegu töökamad 700 töölist. Kindral Kuropatkini klawerid. Nagu teada, on kindral Kurvpatkimmuufika-armaStaja.  „XX Wjeki" teatel sattunud möödaläinud  sõja ajal jaapanlaste kätte mitte ainult sõjariistad ja moon, maid ka ülemjuhataja  klawerid. Iga suurema taganemise  ajal jätnud Kuropatkiy jaapanlastele klaweri maha. Nii saanud Äaapan üleüldse  õ klaweri poolest rikkamaks. > Byfuluki polgu soldatite poolt wäljatöötatud  ja ettepandud nõudmised: 1. Kolmanda aasia mehed kohe koju lasta. 2. Pesu lubamise järele täielikult käite anda. 3. Tekid, linad ja käterätikud käsu nõuetel lätte anda-  Saapad peowad mustast nahast olema. 5. Teenistuseraha täielikult ja õigel ajal kätte anda. 6. Seep, thee, suhkur kõik käsu nõuetel anda. 7. Rahakirjad igapäew kätte toimetada. 8. AaSta munder ja katte-asjad täielikult  kätte anda. 9. Soldatile söök olgu hää; keedetud wesi olgu igal ajal saada, nii et tarwis ei õle lompide juurde wett otsima minna. 10. Igapäew 2 naela muSta ja 1 nael peenet leiba anda. 11. Nõuame tungiwalt arstlise abi korraldamist. 12. Kui linnas wahi pääl peame olema,  siis jaagu iga soldat 50 kop. päewas. 13. Jseäralikka tõõkohufid täita omawaheliss  määruse järele, kuid mitte üle 4 tunni päewas. Harjutustelt ja wahi päält tulijad on tööst wabad. 14. Nõuame täielikku wabadust pärast töötamist; kui soldat suusalt ja korralikult  käib, siis ei tohi herrad ohwitserid teda mangi panna. 15. Soldatid olgu sõna- ja trükiwabaduse  osalised, nii et nad takistamata raamatuid ja ajalehti wõiwad lugeda. 16. Nõuame, et herrad ohwitserid soldatitega ci tohi jämedalt ümber käia. 17. Soldatitel olgu kogumisewabadus, kui tarwis on ühiseid asju ajada. 18. Nõuame täielikku amnestiat ja surmanuhtluse kaotamist; meie isadele antagu maad ja wabadust. 19. Soldatitele kolme kuu eest lisapalka maksta ja terwele polgule Mandshuriast kojutuleku eest kuluraha anda. Niisugused m kartlikult kokkuwõetud nõudmised. Kroonlinnast teatatakse ajalehe „Mõs- Iile", et kõik madrused, tähelepanemise wäärt üheSmeeleS, Tjhuhmni eest ärapeetawast hingepalweft mitte osa ei wõtnud. Moskwast. Peksmiste ja teotamiste wastu, mille osaliseks wangid politseiwalitsuse  jaoskondades saamad, on linnapäälik kõige waljemad abinõuud maksma pannud. Ta seletab, et kui sarnane asi ilmsiks tuleb, mitte ainult süüdlased otseteel teenistusest lahti ei lasta, maid ka kõik need, keS nendele otseteel ülemad on, sest et nad seadusewastalisi  tegusid sündida lasewad. Rööwtöö sündis siin 1. juulil. Keegi 80-aastane rikas rauk Nagibow sõitis woorimehe wankril, kui korraga 3 inimest kallale kargasiwad ja temalt 520 rubla riisufiwad, nagu nad ütlesiwad, mässukomitee  tuluks. MoskwaS streigiwad praegu teiste hulgas ka pagarid. Linnapäälik pani neile ette streiki 24 tunni jooksul lõpetada; wastasel korarl lubab ta neid kõiki linnast wälja saata. Streikijad ei kuulnud aga mitte sõna- Kietvist. Kuberner kirjutas ette, et politsei  peawad kirjad kõmust" ja „maha surma nuhtlus/ mille läbi Üks elanikkude osa teise waSta ässttatakse, ära korjama ja kirjutaja, trükikoja ja wüljaandjad  kohtu kätte andma. Petrokoivis on 30. junil Katoliku kirikust Jumala ema ehted ära rööwitud. Woroneshift. Põllumajandusline liikumine  tõotab ähwardawaks minna. Jni- meste parwed käiwad ühest mõisast teisi, sunniwad töölisi tööd seisma jätma, weawad  wilia põllult ära, lõhuwad ja põletawad.  Kindlaid teateid on 15 suure mõisa mahapõletamise kohta saadud. Liikumine läheb edasi Tambowi kubermangu, mis naabruses  on. Endise põllutööministri Jermolowi  ja teiste mõisaid rüüstatakie. Omanikud  põgenewad ära. Nordowo ;aama on söjawägi kutsutud. Bakust 2. julil kesk päewal tapeti linna elawamal kohal pristaw Prokowitsch  ära. Nishni Nolvgorodist, 3- julil. Ööl Panina küla ümber Gorbatowski kreisis röõwiti sõjariistades meeste läbi monopoli  pood puhtaks ja wõeti 10,000 rubla raha ära. 2. juulil kell 10 ho«. algaS tulekahju,  mis kuus ruutwersta oma wõimu alla oli wötnud. Kell 4. p. l. tehti tulele tõke ette. Maha on põlenud 275 maja, mille tõttu 3000 perekonda ilma peawarjuta on jäänud. Inimese ohwrid ei ole olnud. Kahjusuurust arwatakse 800.000 rubla pääle. Tsherkassõist. Lebedini küla» pidafiwad  4000 töölist miitingut, millest ka talupojad osa wõtfiwad. Tragunid ratsutastwad  finna ja wõtsiwad mitmed inimesed mangi. Talupojad nõudfiwad wangide wabaStamist, mille tagajärjel korratused tõufiwad, k«S juures 1 ohwitser haawatud, 1 soldat surma ja 4 talupoega ja 2 soldatit  haawata saiwad. Wäljamaalt. Saksamaal on ka oma hädad. Nõnda kirjutab „Nationalzeitung" : „Wäga kahju on, et amnestia (armukuulutus) Saksa auujärjepärija sünni puhul wälja on jäänud.  Meie ei saa mõttest lahti, et üks wäga kitsas ringkond iga päew ikka kitsamaks  walitseja ümber end kokku tõmbab; ja see meelitab keisert Willemi, suitsetab jälle ohwri haisu, ilma et rahwas kaugelt märkabgi. Keisri waba liikumine on takistatud.  Tema Ümber on inimest, kes rahwa hingest midagi ei mõista. RahwaS aga tarwitab keisri armastust. Ikka enam on märgaja, et keiser paljut enam rahwa elust ei tea, mis ta teadma peaks." Ajalehed ütlewad, et „Nationalzeitungil"  üsna õigus on. Saksa keiser elab tõesti nagu suitsuses pesas meelitajate keskel  ja ei kuule õigest rahwa elust ega soowist midagi, ehk kui ta kuuleb, siis wähemini mitte tõde. Parifist, 2, julil. Peaaegu ühel häälel tegi parlament otsuseks Dreyfusi ja Pikardi teenistusesse tagasi wõtta ja nende auu kõrgendada. Jnglisemaal on sõja- ja soldati-seis alati paha olnud. Selle pärast on süäl wäga raSke soldatid saadagi. Keegi ei taha põlatud seisust. Üksi sõja ajal on lugu teine. Kui aga rahu tuleb, on mana häda. KeskseisuS ei taha mäemees olla ja ostab end lahti. Kasarmus on tal paha elu. Ta ei saa kudagi magadagi. Oma wäheseid  asju ei ole tal wõimalik hoida. Soldat ise ei taha ka walju korda- Pärast soldati-aega on tal koha saamine pea wõimata. Seda on ära nähtud, ja nüüd on sõjaministril nõuu soldati elu parandada  ja kergendada. Netv-Norstlst. Salvadori ja Guatemala  sõjawügede wahel on Plataua juures lahing löödud, mille Guatemala kaotas, 2000 inimest lahingiwäljale jättes. M 28 Saa r I a n e 1906 Wa?tuta« ioimetaj» ja Wäljaandja E. Palk.