salapolitsei ülem juudi A. S. BrodSki 35 a. mana, kinni, keda selles süüdistati, et ta kolm seaduslikku naist ühel ajal pidanud. 8 a. tagasi oli B. juudi neiu E. Hitri enesele kosinud ja sellega 6 a. toos elanud, mille järele ta 4 last mDha jättes jäljetult kadus. Naese kaua» aegsed otsimised jäiwad tagajärjetuks. Hiljuti alleS sai ta teada, et mees teise naese on rvõtnud  ja siis Wene-õiget usku läinud. Ka oli tal teada, et mees praegu EkaterinoSlawiS wiibib  ja nüüd uuesti jälle juudi usku läinud. Siin kosis ta jälle juudi neiu Wertlini omale. Nagu Wertlin tunnistab, olla ta ennast Brodskiga  wäga õnneliku tundnud ja ei teadnud sellest midagi, et mehel pääle tema meel kaks naest oli. Asi on kohtu käes. m. Astrahanis tuli kahtlasi haigeksjäämisi ette, millele rutuline surm järgnes. Surnute lahtilõikamisel on kindlaks tehtud, et siin katkuga  tegemist on. Haigufehood on kõmad. Surm tuleb ühe päewa haiguse järel. Haigus kestab kolm päewa õige harwa. ,PM." Jaltast Hiljuti wöis siin haruldast pikset  näha. Maakonna haigemaja aknast tormas sinikas piksekera sisse ja keerles mööda tuba ringi. SeeSolijad tegiwad ukse lahti, kust piksekera  siis hoowi pääle lendas. Üks seeSolijatest minestas erkude põrutuse mõjul ära. Niisamasugune  kerafarnane pikne lennanud ka waStaStiku  kreditühisuse saali, kus püssina paukudes lõhkenud. Samal ojal oli igalpool elektrituli ära kustunud. m. Tobolski kub. Möödaläinud päewade sees läkk Koschukski linna kiriku wancm Efim Anpin sõbra Wassili Trepiniga põdrajahile. Metsas juhtusiwad nad suure taruga kokku. Mõlemad pidafiwad karu põdraks ja andfiwad püsfidest  kogu-tuld. Karu tormas nende kallale ja sellepääle waatamata, et neid 4 koera kaitsefiwad,  wiSkaS ta Anpina mahs. Seltsimees lõi karule kirmega pähe, kuid ta ei jõudnud seda weel säält wälja tõmmata, kui karu juba tema kallale tuli, tal käe otsast ära hammustas ja puusa wigaStaS. Sel ajal läks A. korda karule kirmega selgroo sisse lüüa, mille järele see kohe hinge heitis. Et lähemasse elukohta 3 wersta maad oli, siis langes A. liig werekaotusel surnult  maha. T.-Ie saadi abi anda, kuid paranemise pääle on mähe lootust. Karu nahk on halli karmaga ja pääst kuni sabani 4'/- arSstnat pikk. Kaela ümber on helewalge joon. Kütid tõendavad,  et niisugust suurt karu pole siin enne weel nähtud ja et walge joon kaela ümber iseäralise  tigeduse märk on. m. Wäljamaalt. Brüsselist. Belgia elatanud kuningas o« raskesti haige 1. detsembri hommikul lõigati  teda. Lõikus oli õnnelik. Kirjandus. „HäZle" Saaremaa kaardi kohta on meile mitmelt Poolt kirju saadetud. A usaldame nendest mõned: Kaua ootasiwab lugejad teda, seda lubatud kaarti. Juba tahtis tüdimus ootes tulla. Aga „kaua ootad, kauni saad", mõtlesin mina ja ootasin edasi. Teatati mõnikord, et sarnane suur tõõ rohkesti aega tarwitawat jne. WiimakS saadi ometigi kõikidest raskustest üle ja kaart ilmus. Õigusega wõisime nüüd oodatud kaardist ka rohkem loota, wõisime nii palju loota, kuipalju ühe wäikese maakoha kaardist, mille walmistamiseks rohkesti aega tarwitatud ning milleks «aremalt juba küllalt materjali käes oli, üleüldse loota tohib; wõisime loota meie saarekese õiget kujutust ning punktipäälset kohtade paigutust. Esimene pilk kaardi pääle annab õige haa muljendi. Tema walmistamine tehnilisest küljest, s. o. Bergmanni trükikoja töö, on kenasti korda läinud. Kui aga kaarti lähemalt tähele panema hakkame, siis puutub tema puudulikkus  igalt poolt selgesti silma. Wäga tähtsate wigads poolest on see kaart ütlemata rikas, nii et see «igade rikkus teda täiesti wäärtusetaks teeb. Kõiki wigasi ül-s lugeda on ivõimata, sest neid on liig palju. Toon mõned näitused. Kaardi mõõt on wale. Iga 8 werSta asemele tuleks 18 wersta wõtta. See oleks hoopis õigem. Praeguse  mõõdu järele ei oleks näituseks Sõelalt Kuresaarde rohkem kui 40 wersta, on aga S 0 wersta. Rohkem kohti ei hakka siin ette tooma. Wõtku igaüks, kes neid leida jovwib, kaart ja mõõtku tuttawad kohad järele. Wõib warsti leida, et kaardi pääl tee hoopis lühem on kui tõepoolest. Mõõtmiseks tulewad aga muidugi sarnased  kohad wõtta, milledest teada on, et nad walesti paigutatud pole. Mitmes kohas on teed üiestähendamata jäätud, näit. ei pääse Wecremäelt kust ometigi suur tee Koormale  käib. Loona kaudu Kaarmale. Kaarma kiriku juurde, põhjaõhtu poole külge on üks mõis ülestähendatud, aga sääi mõisat ei olegi. Peaaegu  selle koha pääl asub Kaarma seminar. Kaarma Wanamõis ja Kaarma UusmõiS seisawad kirikust wersta 2—3 hommiku pool. Kaart ei tea neist midagi. Samuti  ei ole Loona mõisa ülestähendatud, mis kirikust umbes wersta põhja.pool. Soela tee ääres asub; ta peaks sääl seisma, kus praegu Loona «vallamaja ülestähendatud  on. Loona wallamaja ei seisa mitte selle tee ääres, mis Kaarmait Sõelale wiib, waid Saarmalt Weeremäele  wiiwa tee ääres, mida kaardi pääl ei seisagi. Niipalju wigasid nii wäikese maakoha pääl! See on liig! Aga ka mujal pole wigadest puudu. Pamma mõis on Pamma küla juures, aga mitte Soela wäina ääres. Kandla mõis ei seisa mitte Järumetsa  järwe ääreS; sääl peaks JärumÄsa mõis olema, mida waewaks ei wõetud: ülsstähendadagi. Ka Nõmpa niisama palju ette tuua wõiks. Seesuguste ülestähenduste  poolest olimad küll endised Saaremaa kaardid märksa paremad. Et kaardil niipalju wigasid on, siis ei wõi teda sugugi usaldada. Ei wõi teada, mis siin õige on, mis mitte-- ja sellepärast ei ole kaartil seda wäärtust, ega tähtsust, mis tal loodetawaSti ning lubadust  mööda olema pidi. Teda teejuhiks mõtles, wõiks reisija wäga kergesti ära eksida, ega leiaks soowitud kohta naljalt üles. Ka linna uulitsaidgi ei ole õieti ülestähendatud. Nii, näituseks, puudub n. n. Puschkini uulits, mis TranSwali ning Landcati uulitsaid ühendab; puudub põikuulits, mis Ew. Luth. kirikukoolimaja juures Garnisoni  ja Komandandi uulitsaid ühendab. Kui meel terme Saaremaa asjatundlikult läbiwaataksime,  teab kui palju siis ebatõelist ülestähendusi ning puudulikkusid tundemärkisid awalikuks tuleks. Olgu aga neist tähendustest seekord. Kaarti wigade näitamine  ometigi enam ei parandaks. Waja ainult teada, et seda kaarti mitte palju uskuda ei maksa. „M i n a." Uuemad sõnumid. Kuresaareft. Täna, kellu S on kohalise  Mereasjanduse Seltsi awamine, kust ka wõörad  osa wõtta wõiwad. EeStikeele tundide sisseseadmise mõte kohalises poislaste gümnafiumis hakkab uuesti elule tärkama. Nagu kuuleme, mõllewad gümua» fiumi õpilased meie paremate laulujõudude toetusel selle asja ainelise külje häükS uue aasta algusel piduõhtut meestekoori lauluga toime panna, milleks  harjutustega pea algust tehtawat. Jõudu tööle! Tulema aasta algusel tahetawat Kuresaare  meremeestekooli kaswandikkude poolt suurem pidu-õhtu toime panna. Adamkewitschi surnukeha arstlisel läbiwaatamisel  2- detsembril ei leitud selle juures mingisuguseid wägiwalla märkisid, mille tõttu otsustada tuleb, et Adamkewittch uppumise surma on leidnud. 300 rublast paberi rahast, mis tal kaasas oli, leiti 23ö rubla mere äärest muda seest. Kuld raha on seega mere põhjas. Adamkewitschi surnukeha läbiwaatamise juures oli ka Tallmna salapolitsei ametnik hr. Mardi. Oma wiimases numbris kirjutab .Hääl," et kohaline posti-telcgrahwi waiitskS teatada, et postisaadetused kõwade, ühepaksuStest  laudadest tehtud taStikeste see» peawad olema,  mille ümber ühte seltsi ühewärwiline riie on õmmeldud. Niisugust teatust ei ole kohaliku poStiwalitsuse poolt küll mitte autud ja .Hääl" wöib sarnaste .riiete sisse õmmeldud kastikest ainult oma kuulja Saaremaa kaardi saatmiseks rarwitada, et sellel kallil aSjal teel mitte äpardust ei juhtuks. Hariliste saadetuste jaoks riide sisse õmmeldud tõwat kaSti tarwis ei ole. Asi on aga nii, et saadetust kas kõmade kastide ehk jälle riide sees saata wõib. „HMe" toimetusele saadeti sellekohane teatus Wene keeles, aga nagu näha, ei ole säät sellest õigesti zagu saadud. S. Põidelt. 30. nowembril pidas Pöide Põllumeeste Selts oma esimehe õp. C. Sits ka juhatusel Uuemõisa wallamajaS koosolekut.  Seltsi liige hra Toose kõneles „k o lme st põll« -umb r o h u st": sõrgrohust, põldmarjast  ja ohakast. Lühidalt setetaS kõneleja ära kuidas neid häwitada tuleb. Tähl.tte ainele järgnes muidugi elaw mõtteawaldamine. Et seltsil sel puhul palju jookswaid asju arutada oli, siis jäi teine kõne «taiwijeft loomadepldamisest",  mis ka päewakvrral oli, pidamata.  Muudest lähikõnelemistest olgu nimetatud,  et tulewa aasta algul Saaremaa teise põllumeestepäewa pidamist selts Poidel soowitas.  Põllumeeste päewa eelõhtul peaks siis selts koosoleku ära, millest loodetawaSti ta põllumeeste  päewa saadikud kõnedega osa wõtakfiwad. Põllumeeste päew lse oleks aga Pöide kirikumõisas, kus selle tegelasi seltsi esimees õp. Sitska kui oma külalisi waStu wõtta lubas. Jamajas peetakse homme Sw. Lutheruse usu abtkaSsa 50. aastast jubelipäha. Jutlust teeb Karja õpetaja Wöhrmann. 90 Saarlane 190» MlW»» sSWWWM s S-I««v I«M r. s»»«i. V»S,»»'»H. MM, ll>. Austatud linna- ja maarahwale soowitame pühadeks kõiksugu wärskeid nii kui: mitmst liiki Mu, lissä kolivi, tkesli js sulikllkt, igssugu tangusiä, jõulupuu vliteiä, kooicisill, lcomvekkisiö, pütiklill, küünlsä js Mtriü, jÄlemüüjstbie tovsikonveskicisiiZ. Palume meid ostmisega lahkesti austama tulla. Austusega Koppel ja Hennecke. Endises Hallika leimakanplnses, Bergmanni majas, rahukohtnkogu wastas. Saarlaste Kalender IM aost» Mc ilmub teisipäeval. Z. kNkISNt xäcwasildi tõSkodi, Kuresaaros, Lossi u«l. nr. S wälmistab kõige vdawawini igas suuruses päewapiltisid. Sõidan ka «aale SleswStwa. Teadaandmised. 8. jöulu-kuu päewal 1909 a. hommiku kellu 11 on Pihtla wallamajaS  walla ja kohtu kirjutaja malimine. Walitud saab nende hulgast, kes isiklikult ilmuwad ja kellel kohalise kommissari herra käest tunnistus on, et ta ameti pääle kõlbab on. 1979. Wallawanem J. Koppel. Kirjutaja J. Tuu ling. 1. öotss»nvrist müüakse odawate Jõulu hindadega riide-, il»- ja mtsl kWilft A. L. Lwgi poodides. Kuresaare kiriklikud sõ«. Pühapäemal, S detsembril. (Keisri Herra nimepäew). Eestikeeli jumalateenistus Ühes leerilaste  õnnistamisega ja iauarahwa waStuwõtmisega  kellu Jutlust peab õpetaja DrechSler. Iga pilhapäewa õhtul kellu V»» EeStikeele piiblitund meeiterahwaltels kiriku käärkambris.