üksi sünnib; selle läbi tuleks aga lastel haiguse pärast wähem koolist puududa, mis kooli tööd märksalt edendaks. Pääle selle harjuksiwad lapsed  maast - madalast haiguse waStu ainult arsti rohtu ja abi pruukima, mille läbi nõidade ja pomisejate siginemine ja rumal usk nende mäe sisse rahwa seast kõige kindlamalt ära kaoks. S. K. Meid palutakse järgmisele kirjale ruumi anda. Häämeelega ei tahaks meie seda küll mitte teha, sest et meie tulikirjadest -võimalikult eemale hoida tahame, et aga fiisgi mitte awaliku sõna wabadust kitsendada, täidame kirjasaatja soowi. Saarlase 12 seisis kuulutas, millega Kaarma laulukoori juhataja eksiarwamiSte eest hoiatab, et Kaarma lauljatel teisel Llhawõtts pühal olema piduõhtuga bürgerklubi saalis midagi tegemist ei ole. See olla Loona lauljate poolt. Ei tea, miks nimetatud laulukoori juhatajal seda tarwis teha oli ? Saarlase 11. ja pidu kuulutuste  pääl seisis ju selgesti, et pidu saamad tegema  Kaarma laulu»-ja näitemängu armastajad, aga mitte Kaarma la uluta  o r wõi lauljad nagu see koor ennast -väljaspool  kirikut armastab nimetada (Kaarma laulukooriks  nimetatakse Kaarma kiriku-koori). Kas siis sellest mitte ei peaks aru saama, et Kaarma laulu armastajad ja Kaarina laulukoor  kaks täiesti isesugust asja on. Ma arwan, et seda ka mitte arusaamatuse tõttu pole tehtud. Kaarma köster teab wäga hästi, et segases -vees on hää kalu püüda! Seda on ju sellest -varsti näha, et kuulutusele kohe juurde kisatakse  lähemas  tuiewikus saab Kaarma laulukoor pidu toime panema; ja et kõik jämedus, mis selle oleks, siis lubatakse seda pidu Punase Risti hääks teha! Ülepää on see pidu, mis Kaarma laulu ja näitemängu armastajatel linnas oli, Kaarma köstrile palju pääivai-i teinud! Kui Loona wallawanemat paluti seda pidu Palmipuude pühal kiriku juures kuulutada (nagu see pruugiks on), siis „hoiataS" ta rohivast awalikult, ehk tal selleks küll midagi õigust ei olnud, sest pidu oli juba lubatud selle nime all kuulutada j- pidada. Kui pidu kuulutusi trükiti, siis käis Kaarma laulukoori juhataja kreisi ülema juures palumas, et ära saaks keelatud pidu niimiisi kuulutamast, kuid kreisiülem ei leidnud selle palwe täitmiseks mingisugust  põhjust. Kõigest sellest on nüüd näha, et Kaarma laulukoort juhataja poolt teadustamiue ei olnud mitte eksiarwamiste eest hoiatamiseks, waid rohwa pidult ära hoidmiseks. Kõige suurem „pühade rõõm" oleks wist küll sellel koori juhatajal olnud, kui see Pidu täiesti rikki oleks läinud, aga seda meele hääd ta ometi ei jõudnud enesele walmistado,  sest Kimalased jäimad ettekannetega, kui ka pidu tegijad sissetulekuga täitsa rahule. Kaarma laulu ja näitemängu armastaja S. Kuk k. Kaarmalt. Õiendus. Saarlase 14. awaldatud kirjas ei seisa see mitte tõe põhja püül, mis kirjasaatja teise lihowõttepühal linnas ära peetud piduõhtu kohta teadustas, et seda L o ona ministeriumi koolikoor olla teinud. Pidu andsiivad ikka nagu Saarlase M 11. ja müürilehtede päöl piduandjate poolt selgesti kuulutatud oli Kaarma lautu ja näitemängu  armastajad, aga Loona ministeriumi kooli kasuks küll. (Wahest sce ehk ongi kirjasaatjat  eksitanud?) Nimetatud koolil on küll ka oma koolikoor, oga kooli waiitsus ei luba koolikoorifid  (19V3 a. saadik) mingisuguseid awalikkustd  pidusid raha eest toime panna, ka oma kooli Kääks mitte. Niisama pole selles kirjas ka see sõnum õige, et Loona ministeriumi koolikoor (ehk mõteldakse sellega siin Kaarma laulu armastajaid  ?) saada sellest pidust, mis Kaarma lauljad ja mängijad ühes teiste lauljatega mõllewad linnas aprilli kuus Punase Risti hiiäks anda, osa wõlma. Seda on kirjasaatja wist küll selle pidu reklaameks kirjutanud (et ta tegelaste rohkuse  pärast enam pidu armastajaid huwitaks), aga tõsi pole ta mitte, sest Loona ministeriumi koolikooril  pole selle piduga midagi asja, ja Kaarma laulu armastajatest (kes linnas pühade ajal loulsiwod) saamad aga mõned üksikud sääl kaasa laulma. S. Kukk. Riiast Maamõõtmise ja kaardiwalmistamise  töösid wöetakje Liiwimaal 20. apr. alates ette, mis terme sume saamad kestma. Kindrali KomerSki all töötawad 30 topografia-korpuse ohwitseri, 200 alam- wäelise abiga. Politsei ülemustele on ettekirjutatud,  tormilisel korral töösid toetada. Tallinnast. Ilus Eesti päewaleht  Tallinnasse. Nagu „Sakala" ustawast hallikast teate saanud ütleb olewat,  olla „Walguse" toimetaja ülemale poole palme andnud, et tal lubataks oma nädalalehte „Walgust" igapäem wälja hakata andma. „Sakala" arwab loota wõiwat, et palutud luba mitte tulemata ei jää. Sellega saaks meie juba kolm päewalehte, kuna meil nädalalehtede arm ikka wähemaks  jääb. Leo Tolstoi sõja kohta- Prantsuse lehe „Figaro" kaastööline käinud neil päiwil Jasnaja Poljanas Leo Tolstoi jutul. Muu seaS tähendanud kirjasaatja: See sõda ei ole ainult kahe rahma, maid kahe rahwasugu tüli. Missugused tagajärjed wöilsiwad ühe wõi teise poole wõidul olla? See ei ole tähtis, wastanud Tolstoi. Ma ei tee rahwaste -vahel wahet. Ma pean inimest silmas. Mis ka sünniks, mis kasu saaks inimene sellest sõjast? Kui paha, et inimesed kohuse ära unustawad, wõi et neil sellest koguni aimugi ei ole I Kõigist kohustest perekonna, isamaa ja inimese  waStu kõrgem on kohus Jumala wastu. Inimesed ei loe enam ewangeliumi, waid jääwad wisalt toorusesse. Nad algawad  selge mõistusega hirmsaid sõdasid, mõtlemata, et mõtlewate olemuste esimene kohus oleks sõjale ots teha. Pärast tulnud Jaapan kõne alla. Kirjasaatja  ütelnud, et jaapanlased hoolimatad ja wäga iseennast täis olla, mille püäle suur kirjanik wastanud: Kas jaapanlased tõesti niisugused on, nagu te neid peate? Meie tunneme kollast ilma halwasti. Kes meist on teda tundma õppinud? Hiinlased ja indulased ei ole söjarahwaS, waid põlgawad sõda ja neid, keS sõdiwad. See on juba suur asi, mille poolest need kollased meist ees on. Reisijate jutustustest tean ma, et nad ustawad inimesed  on, antud sõna peawad ja ei waleta. Seda tuleb Euroopas wühe ette. Jaapani rahwas on praegu metslistst olekust haridusesse  minemas. Wõib olla, et mõned pahad nähtused Jaapanis Euroopa eeskujul  sünniwad. Witebskis oli minema teisipäewal suur tulekahju. Ligi 200 maja põles maha, nende hulgaS JuljinSki kirik, kaks juudi palwsmaja, Mnuhini wärwiweSki, Butnikowi kahwliwabrik jne. Jlowaiskaja -vaksalist waraStati wedur ära. Waksalis seisis, nagu „Prias. Kr." kirjutab, mitu -vedurit. Kell 10 õhtul, kui waksalis kõik waiksekS jäi, ronis keegi naljahammas weduri pääls, tegi tule katla alla, ajas wee kuumaks ja lükas wiimaks korraldaja „pikaldass sõidu" jaoks lahti Wedur hakkas sedamaid Krimskaja waksali poole liikuma. Enne äraminekut annud. ta weel kolm tuttawat wilet, aga keegi ei ole neid waksalis kuulnud. Esimese wahimaja juures hüppanud -võrukael päält maha. Juba öösel hakkati masinat taga otsima, aga leiti alles teisel päewal stepist, 2 wersta Krimskaja waksalist eemal. Et aur otsa lõppes, ei wõinud ta õnneks enam kaugemale sõita- Jah, õnneks, sest missugune õnnetus oleks wõinud sellest rumalast naljast sündida, kui wedur -vagunite  selga oleks jooksnud, kus sees parajasti  töölised magasiwad. Tomskist. Esimene saadetus wangiwõetud jaapanlasi paigutati ajutiselt ühte tühja -väljarändajate jaoks määratud majasse, Tomski lähedal. Wiimasel ajal saadeti neid üksikutes wäiksemates  salkades Kolpashewo külasse, kuS neid kooli ruumidesse asetati. Et teed praegu wäga pahad on ja Tomski ligikonnas sündsaid kohte sõjawangide jaoks ei ole, siis on wangide saatmime esialgu seisma jäetud. 31. märtsil toodi 140 Jaapani mangi Siberi raudteel Tomski, nende seas 62 meeste-, 71 naeSterahwast ja 7 last. Mõned päewad seisawad nad siin paigal, siis saadetakse nad edasi Permi. Siberi sõjawäe-ringkonnaülem on käsu annud soojade riiete ülesostjaid ja alkoholi müüjaid Baikali jaamas 2. kuuks mangi panna wõi 2000. rbl. trahwimaksuga karistada ja neid säält kohast ära saata. Wladiwostokist wiiakse riigipangajaoskond  Habarowskisse. Wäljamaalt. Wiinist. „Petropawlowski" hukkamine! sünnitanud Wiini Jaapani sõprade seas suurt -vaimustust. Jaapanlasi lastud elada ja isegi kaisutust ja suuandmist rõõmu pärast tulnud ette. Morgen Ztg." toonud juhtkirja  päälkirja all „Budha on Kristuse ära wõitnud." Teistel lehtedel olla kunstnikust  Wereschtchaginsist wäga kahju. Lõnna Ahwrikaft Buurid teemad Lõuna-Ahwrikas inglastele hirmu. Hiljuti teatati inglastele, et buurid -vandeseltsi asutanud, kes kõik buurid üles kihutab mässu tõstma. Sõja ajal matsiwad buurid mõnda kohta sõjariistu maha. Need ladud seisawad alles puutumata. Mässuselts tahtnud  nüüd süalt sõjariistu muretseda ja inglased maalt wälja kihutuda. Mõned buurid on kinni pandud, nende seas ka üks endine Transwaali ohwitser. Mõne aja eest tellis Hiina, -valitsus Peterburi patroniwabrikust suure hulga patronisi. Nüüd on ta jälle 15 miljoni patroni tellinud. Uuemad sönumed. Peterburist. Maawalitseja telegramm Suurwürst  Aleksei Aleksandrowitshiis 20. aprillil: Teatan  Kõrgusele kõige alandlikumalt tagajärjerikkalt öösel wastu 20. apr. tagasilõödud uuest kallaleklppumisest,  mis waenlane Port-Arturi pääle sel otstarbel toime pani, st sadamasuud kinni panna. Kell 1 öösel nähti idapoolsetest patareidest kalda ligidal 5 miinipaati, mis patareide ja laewade tule üiewöimuse eest lõuna poole pöörasiwad. Kell 1,45 minutit ilmus mõne münipaadi saatusel  esimene põhjalaskmise jaoks määratud aurulaew,  mille pääle patareid ja laewad tuld andma hakkasiwad. Kolmweerand tunni järele nähti helgiheitjate  abi! terme kari aurulaemu, mis sadamasuu  poole hommiku ja lõunahommiku poolt lähenesiwad.  „Otwashnõi", „Giljak", „Gremjashtshi" ja rannapatareid lõiwad hästi sihitud ja wahetpidamata  tule läbi kõik auruiaewad tagasi. Miinipaatide  ja miinide lõhkemise läbi on 3 aurulaewa põhja lastud. Pääle selle pidada mitme kõrgema isiku teatuse järele 2 miinipaati patareide ja „Giljaki"  läbi ära hüwitatud olema. Kell 5 hommikul jätsiwad patareid ja paadid tuleandmise seisma ja lasksiwad wee! ainult harwa miinipaatide pääle, mis silmaringil seisawad. Kõigil aurulaewadel oliwad kiirestilaskwad suurtükid pääl. Meestest, kes endid luupidesse päästsiwad ja ka aurulaewadest  tuliwad, on 30 meie poolt kinni wõetud, nende hulgas 2 surmawalt haawatud ohwitseri. Reidi waatamine ja inimeste päästmine on suurte laenete pärast raskendatud. Meil kahju ei olnud. Kergeste haawatud on üks miinipaadi „Bojewoi" madrus. Esimese aurulaewade ilmumise puhul läksin ma sõjawälja staabiülema kindral-leitnant Shilinski ja I. järgu kapteni Eberhardi seltsis paadiga „Otwashnõi" pääle, et kallalekippumise tagasilöömist korraldada, kus juures kindlustes kindral-leitnant Stõssel ja „Giljaki" pääl kontreadmiral  Loshtshinski kui reidi kaitseülemad wiibisiwad.  Kindraladjutant Kuropatkini telegramm 21. aprillil: Kindral Kashtalinski teatab: Arwan oma kohuseks rgske, aga kangelasemeelse lahingu l7. Saarlane 1904.