likum, terwem ja lõbusam töö, sest et teda wabas looduses ja wabaduses tehakse. Nii tahtjas on põllumehe  tõõ, nii tähtjas on põllumehe amet! Ja see tõõ ja amet tahab meie juures kõrgeks peetud saada! Talumees, sina oled põllumees, sina oied selle tähtsa töö toimetaja, selle auusa ameti ajaja! W-Ska enesest ära roomawad kombed, tule pilkase pimeduse pesast wälja -vaigusele, saa enam iseteadlikuks,  ja wõida -vaenlane ära, kes sind selles tahtjas ametis ja töös waewab! Auustatud koosolijad! Teie olete siin põllumeeste  seltsi selleks elule kutsunud, et seda pimeduse  waeniast ära wõita, seda pimedust ära häivitada,  ja sellepärast on see ettewõte ütlemata tähtjas,  sellepärast wõib Waljala uhke olla, et ta jällegi  esimene terwel Saaremaal on olnud, kes selle pimeduse -vastu tegelikult ülesse on tõusnud. WaenlaSte -vastu -võitlemiseks oliwad manad Waljala  elanikud linna ehitanud. Mci! ei ole küll mitte karta, et meie kallale praegusel aja! -vaenlased  lungiksnvad, nagu 700 aasta eest, kus 20000 meest sõjariistatega ehitud, Waljala linna olla tuliwad; meil ei ole karta, et meie omandust teotama tullakse, nagu seda rahwajutt Waijatast räägib, et aastal 1710 ühel pühapäevi  al kassakad siinses kirikus rahwa kallale olla setia-ne wägewa Weae riigi marju all, ja sellepärast  pole meil m-t-e enam niisugusid kindlust tarwis. Meil pole mitte nnsugustd juhtumist karta, nagu seda -vana jutu järele Prantsuse sõja ajal ette tulnud, kus Waljalas Jurst põllu arus püssi rohu kirstud maas olnud ja susx sõjawägi leeris seisnud selleks, et kõike ära Käwi-aöa, kui -vaenlase poolt ära -võitmist karta õieks olnud. Aga sellegi pärast pole meie hävast priid. Meil on -vaenlase, mis weel wägewam on kui soooo sõjameest, kes niisamasuguse maimuga  meie paale lormab, kui see 700-800 aasta aasia eest oli. kes niisamma meie pühamaid kohli teotab kui kassakad omal ajal meie kirikut teotastwad. See waenlane on maimu pimedu  S. WaenlaSte wastu wõitlemiseks ehitastwad Teie estwanemad enesele kindluse ühel meelel. Ka selle pracguie aja waenlase wastu olete teie Ühte kindlust ehitama hakkanud. Teie olete hakkanud teaduse kindlust ehitama ja selle kindluse nähtaw märk on teie noor põllumeeste selts. (Järg tuleb.) Ja tema ei leidnud Mitte ühtainust lahket lõna. mida wärifeWgls lapsekesele ütelda; järsult laskis lema lapse lahti ja tõusis MM. Doora, ütles tema wanale naeSterahwale, WSta sina tema rsistriided ümbert ära ja wii teda tema tuppa. Ja ise pööriS ennast jälle poist pssle, keS hiilgawats silmadega lava säsl olcwaid ilusaid asju silmitses. Reed asjad oa kõik sinu omad Friedrich saata neid nõnda kana, kuni sööma Li-me, Mna palun herrafid nõnda kauaks kuur/, meie sööma läheme, minu elatis turra tulla ja teid, herra Oskar Kortum Km 7. mina kõigest südamest selle suure wacwa eest, mida teie minu pärast näinud wsatsiwad rutulise pilguga LkS- j ::77 Ma ;a noorem wend sosistas wanemale: I Z7.ir.ul an saesc tüdrukukese üle balemeel. I isi.-a-... ehk muudab asi ennast, waS- I Lct 7.77.77 wend. I O::ua allinna talitas oma köökis; sellepärast,  et tema tüdruk pesunaist aitas, keetis  proua täna ise süüa. Prae lõhn, mis ks»« alla kööki ulatas, ei teinud tusase proua tuju kuidagi wiifi paremaks ja kui «KM seel Frits kogum tuli ja uuesti küüs  et kaS tema siis Kesti mitte ülemal sMa ei tohtida, tüdi Riekc olla teda mee! t. 77: kutsuda lasknud Li tema paha-77:-i  lausa lõkkele. Tee, et sa Minema saadkisendas tema, katla kaast nõnda «sIK kivvi pannes, et terme köök waStu kajas. Ise läks tema pesumajasse ja laitis  igat pestud riideSM. Am tema Ml NL riielnud oli, läks tema oma tuppa, istus  aina alla leentooli päüle ja pidas selle üle sös, et oma õde pillamise ja raiskamise  Msft echseisuse alla panna lasta. Ja kaks, kaks ühekorraga! sossistas tema; ses teine on päriselt ilmaaegu, seda ei oleks tema teha tohtinud, et selle ka wcel wõttis. See on päriselt patt ja häbi ma lämmatan  ära, kuni mina selle pääle ainult mõtlen. Ja just sel silmapilgul kõlas ägedasti kisendades üks tigeda kõlaga lapse ja selle järele Rieke hääl, nõnda waljusti kui proua Röttger seda enne ialgi kuulnud ei olnud, läbi maja ja lõpeks oli ka weel Doora kõrget häält sääl hulkas kuulda. See on ju kõik wäga ilus! rääkis proua Minna oma ette. Issand Jumal, kui mina selle pääle mõtlen, missuguse näo Riccke siis igakord tegi, kui minu poiss korra natuke karjus! Nüüd oli kõik jälle waikne, aga ülcSkääritud käikstega jooksis Liisi proua juure tuppa ja hüüdis: Ju proua ka kuulis? Ja muidugi, ega mina ju kurt ei ole. Oh heidekene, olen mina aga kohkunud! Küll see aega wõtab, enne kui inimene niisuguse  kisaga ära harjub! See -väike tüdruk  sääl ülemal olla nõnda isemeelne, et temale selleläbi krambid pääle pidanud tulema,  rääkis Kähtsz üsna sinine olla tema juba näost olnud. (Järg tuleb.) Möndasugust. . Abielu kui elupi tkendaja. Uks kuulus arst on statistika teel selgeks teinud, et poissmeeste iga lühem, kui naesemeestel  on, ja ainult sellepärast, et nemad poissmehed on. Selle statistika järele wõidab  mees, kes kolmekümne aastaselt abielusse  heidab 11 aastat, 35 aastane mees 8 ja neljakümmne aastane mees 6 aastat. Pärast 50 kaub aga aastate juure Võitmine  ära. Abielumehed wõiwad selle järele nWd Välja rehkendada kui mitu aastat keegi oma elu pitkendanud js poissmehed, kes kauem elada tahtwad, wõiwad selle järele oma ea pitkenduse eest hoolt kanda. Südametunnistuse wõim. Keegi Inglise kirikherra oli oma wihmawarju ära kaotanud. Ta arwas, et keegi ta enese koguduse liige tarwilise asja on kaasa wõtnud. Waimulik tahtis wihmawarju tagasi  saada ja pidas sellepärast ligema! pühapäewal wihmawarjude Srawiimisest ja «vahetamisest liigutama jutluse. „Kui keegi teie seast," ütles ta lõpuks, „minu wihmawarju ekslikul wiisil on kaasa wõtnud, siis wisaku ta, kui ta häbi pärast et julge wihmawarju mulle tagasi tuua wihmarvari öösel üle müüri minu aeda. Ma annan siis ürawiijale andeks." —Teisel hommikul leidis kirikherra oma aiast 46 wihma warju. Konnasilma lõikamise juures haawaS katoliku preester Napiralla (Preisimaal) oma jalga kergesti. Haaw läks aga mõne päewa pärast nii raskeks, et preester pidi Brombergi haigemajasse minema. Jalga olewat maja ära lõigata. Naljaks. A. Ms teil uuriketi otsas karbikeses on? B. Juuksed, Mälestus oma ämmast. A Kuidas nõnda, Teie ämm oli ju walkja juukstega, need aga on mustad?! B. Need juuksed on ju minu omad! Öige palk. Kui wenda hädas, waewas sa Näed õnnetuses olema; Kui elu laewa lõhkuwad Tal kurjad tormid koledad: Siis käed lahti! aita sa! Ja ära seisa abita! Sest sinu abi andmises Saab pääsemist ta hädades. Ja kui sa temalt muud ei saa Su abi eest säält rõõmuga. Kui woikist tänu silmamees—, Su and siis makstud rohkuse»! ä. >ü>- iõkaltWSM!, Isamaalt. Kuresaarest. Kossatskij kohtuasi senaris. Endine Saaremaa talurahwaaSjade  kommiSsar ja maa-ülcm õuenõuunik Kossatskij mõisteti, nagu teada, Peterburi kohtukoja poolt Riias wöltsimiSte ja walla raha raiskamise pärast mõne õiguse kaotamisele ja IV- aastaks wangi. Kohtu koja otsuse pääle kaebas Kossatskij edasi senati, kus asi 12. weebruaril harutamisel oli. Juhatajaks senatis oli senator Repinskij, prokuröri kohuseid täitis senati ülem-prokuröri  abi Shidlowskij, kaitsjaks oli wann. adw. Bekmann. Oma edasikaebtuses katsub,  nagu „Herold" ütleb, Kossatskij tõendada, et tema oma isiklikkude waenlaste ja nende rahwakihtide kawaluste ohwriks olla langenud, kes Läänemeremaade walitsuse reformiga rahul ei ole. Senati ülemprokuröri abi ettepanekul lükkas senat edafikaebtuse tagasi. Kuresaare linna uued linna wolinikud  on kuberneri herra poolt juba kinnitatud.  Esmaspäewal 4. weebruaril wannutati  nad oma ameti pääle. Pärast seda waliti häälte enamusel ülemkooliõpetaja hr. A. Nagel uute linnawolinikkude juhatajaks, kelle juhatusel ka uue linnapää walimine saab sündima. 1. weebruaril peeti Saaremaa karskuse  seltsis aasta koosolekut, kus juures ka uue eestseisuse walimine ette tuli. Esimeheks waliti seltsi senniaegne esimees hr. Warwas abimeheks hr. Kitt, kassahoidjaks J Jõggi ja kirjatoimetajaks hr. Niit. Edespidi tahta karskuse selts südikalt tööd tegema hakata. Selleks olla ka tähtsamad isikud kokku heitnud,  kes eestseisust kõnede pidamisega ja muu abiga awitada lubawad. Ka tahab selts edespidi küsimistekasti seltsi ruumides  sisse seada. Et see tahtmine teoks saaks, seda on enam kui soowida. Sest selle läbi wõiksime rahwast enam mõtlemisele  wiia, mitmeid küsimusi harutamise alla wõtta, ning wõiksime seega rahwa mõistuse teritamise kallal tublit tööd teha. Ja mõistuse teritust on meie rahwale hädasti  tarwis, nimelt mõistuse teritust, mis läbirääkimiste kohta, suurematel ehk wähematel koosolekutel, puutub Mõni wõib ehk küll targa ajuga mees olla, aga kusagil koosolekul suud lahti teha, ja oma mõtteid kaitsta ehk läbi wiia selleks pole tal wvimu. See asi tarwitab aga harjutamist. Ning hääd harjutust selleks pakuwad meile küsimise kastid seltsides. Küll meil edespidi niisuguseid mehi tarwis läheb, kes oma mõtteid kaitsta ja neid wõidule wiia oskaksiwad. Õpetaja Sitzka on, kudas Liiwimaa  kubermangu ajaleht teatab, ülemalt poolt Pöide õpetajaks ja Jaani aseõpetajaks kinnitatud. 1902 M 7 Saarlane