Saarlane UU DleMine siöliliki ajaleht »,« ja linaarahvale. MW X- so. Teisipiiewal. Zö. detsembril 1993. XIX. aastakäik. maksab: Ilmub igalkoifi.H?äs»V«»t. ..Saarlase" toimetus ja wäljsandmine Knresaares Kauba-UNlttsas nr.l 7. Saarlase toimetuseleMnrefaarde. Kuututuste petit rida maksab F k. Isamaalt. Äuresaarest. Keisri Majesteedi Nimcpäewa puhul laupäewal 6. dets. peeti Meie linna kirikutes jumalateenistust, kuna linn lipuehtes ja õhtul ilutuledega walgustatud oli. Kuresaare wangikoja ukse ees on wäikene kast, kuhu armuandeid wangide häaks sisse pannakse. Hiljuti on sellele kastile põhja sisse auk aetud ja raha seest ära wõetud. Kui palju sääi raha sees on olnud, ei ole teada. Pühapäewal 30 okiobril 1303 oli siin wirmalisle wehklemist näha, mis kuresaarlastele  kaunis haruldane nähtus oli. Oligi selle tõttu uulitsatel kaunis rohkesti rohivast haruldast  looduse nähtust «vaatamas. Ja «virmalised oliwad seekord ka tõeSti waatamise wäärt. Terive põhsa poolne taewas oli täiesti walge, kus suures wirmalisle kiired sagedasti suurepäraliselt nähtumale tuliwad. Rahwa seas on «virmalised jällegi sõja jutud elule kutsunud. Ebausklik rohivas arwab ju kohe, kui midagi sarnast looduse imet nähakse, c! siis sõda lahti pääseda. Sel taimel käib post Kuresaare ja Pärnu ivohet: Tuleb iga pühapäewa, esmaspäewa, teisipäewa,  kesknädala ja reede hommikul, ning läheb iga pühapäewa, esmaspäeiva, teifipäewa, kesknädala, reede õhtul. Pühapäewa ja te«sipäe«va hommikul tuleb ja kesknädala õhtul läheb ainult kerge post. Nagu teada, seati Soomemaal uus sõawäe seadus sisse, mille järele ka soomlased üleüldises riigi sõawäes teenima peawad. Selle uue sõawäe seaduse järele saadeti mil päiwil Kuresaarde 19 Soome soldati. Saaremaa rüütlite lesknaeste ja waestelaSte  kassa kapital oli 16.' septembril 1993 a. 93,108 rbl. 31 kop. suur. Muhu saarelt kirjütaivad „Uudised Wist kuskil Eesnmaa nurgas ei tunta otsemat teed Saksamaale HMemeli) kui Muhus. Memel on muhulaste kaubanduse linn. Nad toomad saält salaja piiritust. Muhulane on nii maias piirituse järele, et ta kas wõi elu kaotab, aga ühe reisi peab ta sügise tormilisel ilmal ja pimedal ööl MennliS ära käima. Mida rohkem tuulesemaid ja wihmasemaid päimi ja öösid on, seda lopsakamalt muhulaste „äri" õitseb. Konderbandi wedamine on etukardetaw  reis. Sügise, kui torm õues puhub,  nii et puud raksuwad ja wihma ülewalt  kui oa warraft maha sajab, istub muhulane oma paari seltsimehega ühemastiga  purju-lootsikusse ja purjutab Memeli poole. Kui see teekond tal õnnelikult  läheb, s. o. kui torm teda ühes lootsikuga kuhugi mere randa puruks ei wiska, ehk kodumaa rannas teda randwahid  kinni ei wõta, missuguse wõidurõõmsa  näoga ta siis oma kodustele jutustab, kuidas ta mere pääl tormi ja laenetega wõidelnud ja maa pääle rand- «vahtisid petnud, kui ta oma maius-roa ankruid mereääre roogude sisse ära peitis. Ehk küll iga aasta konderbandi wedajaid hulga kaupa kinni «võetakse ja nad keeldud äri eest kallist trahwi maksawad, stiSgi ei jäta nad seda äri maha. Riiast. Nagu lehed teatawad, on Riia linna kuluarwe 1904 aasta kohta praegu trükist ilmunud. Sissetulekud on 4 040.837 rubla pääle armutud, mäljaminskud 20 rbl- 13 kop. wähem. Peterburist, 9. dets. Sisemiste asjade minister tegi otsuseks Riias ilmuwat Läti lehte „Deenas Lapat" kaheksaks kuuks kinni panna. Uutest linnawolinikkudest on 103 «volinikku majaomanikud ja 59 wolinikku üürnikud. Gümnasiumide õpeaastat tahetakse 200 päema pääle pikendada; senine õpeaasta  oli 180 päema, Peterburgis ainult umbes 170 päewa pikk. Kui seda tähele paneme, et näit. Preisimaal Lpeaasta kuni 240 päewa pikk on, siis selgub, et Preisis õpeaasta terme neljandik pikem on, kui Wenemaal. Nüüd tahetakse seda wahet selleläbi mahendada, et neli püha kooliaasta  sees ära kaotatakse ja kooliwahe- Armastuse pärast. s Arthur Hartwigi jutustus. Sellest õhtust saadik oliwad Tio ja Wassili sagedasti kokku juhtunud. Tio wana armastus  oli uuesti põlema süüdatud ning läks selle läbi weel suuremaks, et see keeltud armastus oli. Ta kuulis oma sees sagedasti häält: Ära tee seda, see pole õige. Kui Peeter talle meelde tuli, asus häbi tundmus tal palge, sest ta teadis wäga hästi, et Peeter tõsisel kombel ta pääle mõtles, aga Wassili oli talle ometegi ajutiseks ajawiitekS ka magus ja armas- Ta oli ju soldat, ei wõinud naist wöttagi. Ta mõtles: lühikese  aja wõin ma teda weel näha ja armastada,  aga siis pole teda enam, siis olen ma Peetri oma ning tema naene. Ta süda oli sellega kaheks kistud, mille sees Peeter ja Wassili tülitsesiwad- Aga see tüli oli talle siisgi armas, mille wastu ta mitte seista ei suutnud. Ehk ta Wassili tutnmst küll kõige suurema hoolega salajas hoidis, teadsiwad küla rahwas omitegi sellest rääkida, kudas Wassilit Tioga jutustamas nähtud, kuidas ta salajas Wassiliga kokku püüda ning teda armastada. Ainult Peeter ei teadnud sellest midagi. Ta uskus Tiot ning oli täiesti ilma kahtluseta tema wastu. Peeter tahtis kõigile tuttawale teatada, et Tio tema kihlatud pruut on, aga selle wastu seifis Tio kõwasti üteldes: Jätame teadaandmise  seniks, kuni koht meie käes on, olgu siis, mis on. Peeter täitis ka oma armsa pruudi soowi. Ühel päewal, kui Peeter ja Mihkel jälle kahekesi ühel põllul tööl oliwad, astus Mihkel Peetri juurde ning ütles tolle tasase häälega: Kuule wana sõber, waata ette, et kägu sinu pesase mitte ei mune. Mis sa sellega tahad ütelda? küsis Peeter mörudalt- Räägi asi selgemini wälja, muidu ei saa ma sinust aru. Nii palju sai ta juba aru, et Mihkli ütelus Tio kohta käis. Ma tahtsin sulle ütelda, et keegi muu ennast sinu Tio juures lõbustab, kuna sina siin oled, wastas Mihkel. Kas tõesti, kes see peaks olema? küsis Peeter kohkudes. See olla Wassili, nagu külas kõneldakse, woib aga olla, et see ka tühi lori jutt on. Mina ise ei ole midagi kahtluse wäärilist näinud, sõnas Mihkel. Wõi nõnda Wassili, sosistas Peeter iseenesele üteldes. Kas sa tead Mihkel, kui sa ise midagi näinud ei ole, siis oleks parem niisugused jutud omale hoida; rahwas räägib  ju palju. Ta jäi aga ometegi mõtetesse,  sest et Mihkli teaduStus ta pääle mõjunud oli- Natukese aja pärast päris ta weel Mihkli käest järele, kes seda kõike temale awaldanud, oli. See on mulle ju ükstakõik, wastas miniaks  Mihkel, aga ma tahtsin seda sulle rääkida; sa tead siis isegi, mis sa teed. Ole terwe, ütles Peeter, kelle süda juba natuke üritatud oli, tal oli juba see pahanduseks,  et Wassili ja Tio nimi enne awaliku  kihlumist kaheksi koos nimetati. Eks saa näha, sõnas Mihkel ning oli wagusi. Nii pea kui Peeter õhtul oli, läks ta Tio juurde. Ta süda oli rahutu ja ta pidi seda waigistama. Peeter mõtles esi- teks asjast, mis tal südame pääl oli, mitte midagi lausuda, waid mõnest muust juttu teha, aga ta ei saanud sellega ometi korda kauemini kinni pidada, mis südame pääl kipitses  Ta pani piibu põlema ning hakkas kohe küsima: Kuule, ütle mulle, kudas sellega lugu on, mis rohwas räägib, et sa Wasfiliga wahel kokku saada? See ootamata küsimus ajas Tio ometegi nii kahtlusesse, et ta mitte kohe waStada ei wõinud. Peetri silmad märkasiwad seda aga selgesti. Noh, mis sellest siis oleks, kui ma temaga koos oleksin olnud, wastas Tio wiimaks- Mis sest oleks? kordas Peeter, kuna tema huuled natuke wärisesiwad, sest tuleks seda, et sa mind siis mitte ei armastaks- Tio ivahtis enese ette natuke aega maha, nagu lollike mõteldes ja mõtles, kudas see ometi wõimalik olnud, et keegi neid Wasfiliga koos on näinud ja et nüüd seda ka Peeter juba teab. Pai Peeter! ära usu kõike, mis rahwas räägib, ma olen kord Wasfiliga kokku juhtunud,  see on tõsi, aga ma pole temaga peaaegu  sõna rääkinudgi. Aga näikse, et inimestel  paremat teha pole, kui waese tütarlapse  üle tühje juttusid wälja laotada. Ei, ei Tiokene, wastas Peeter, pole mitte üksi, mis inimesed räägiwad, waid sa pole tõesti minu wastu mitte niisugune kui sa peaksid olema. Ta wõttis Tio käest kinni ning waatas temale otse silmade sisse. Tio lõi omad silmad maha mõteldes, mis niisugused jutud tähendama peaksiwad ning milleks neid tarwitatakse. Ta pidi „Sliar!ase" tellimise wAtuwötmine a. pääle on awatud.