teel isegi Prantsusemaalt tuleb palweid, st luba antaks, laenust osa wõtta. Rahu aSjuS kinnitab „Daily Telegraphi"  sõnumisaatja, et Wenemaa malmis olla järele andma. Sõnumisaatja näitab, et Jaapanil waja on sõjakulu nõuda, Wladiwostoki  ju sõidetud maade omandamisel ei yleks kindlust, kpi Wenemaa wõiks uut spurt laewaStikku ehitada. Sellepärast on sõjakulu tarwis: siss sayks Jaapan tugemama laewastiku  walmistada ja jämedat otsa oma peos hoida. -- 10. märtsil. Jaapani kaotused Muldeni  all on ligikorda 46,000. Wene w angifid,  keda Mukdeui ümbrusesse äramahutati, on 460 ohwitseri ja 48,000 alamwäelist. Isamaalt. Kuresaarest. Nimetatud on: Saaremaa  talurahwa asjade kommissari herra J. J. Sander tollegianõunikukS,  Kuresaare meremeeste kooliõpetaja  Brutan õuenõunikuks ja sellesama kooli direktor J. Prinz Nimenõunikuks. Haruldast muusika toodet saab meile Karskuse Selts 27. paastu k. p. pakkuma. Sest sel päewal kantakse hr. Linnamäggi juhatusel suur ilmakuulus Schilleri laul „DaS Lied von der Glock-" Bürgerklubi saalis ette. Wõtawad ju kontserdist päüle KV. laulja osa, ja on ju nimetatud laul oma suurepäraluse poolest maailma tähtsamate  laulude seaS. Tema soowitamiseks ei maksagi palju sõnu kulutada, waid see laul ise ja hr. Linnamäggi juhatus on kõige paremad soowitajad eestulewa lauluõhtu  rohkeks osawõtmiseks. Maalt kirjutatakse meile: K. walla wolikogu andis oma arusaamisest hariduse "MM kena tunnistuse. L. kihelkonna kooliwalitsus  palus K. walla walitsust wolikognle  otsustamiseks ette panna, R. walla koMe õpeabinõuusid muretseda, nõuutawad  asjad oliwad selles koolis wäga tarwilikud. sest sääl muud õpeabinõuusid ei ole, kui arwenullid. Ja mis otsustas wolikogu? „Kuni siia ajani ei ole wald selle kooli hääks midagi annud, pole tarwis  ka nüüd anda." Jah, seda moodi peab siis meie kooli asi edenema, kui wallad koolide hääks midagi teha ei taha. Waljalast. Waljala ärksamate isikute tegewusel on sääl lugejate ringkond asunud. Meesterahwast liikmed maksawad 40 kop, naesterahwast liikmed 30 kop, aastas. Raamatuteks  on paremad palad Eesti kirjandusest.  Karjast. Ebausk ei taha siit weel mitte kaduda, ehk küll kirikud ja koolid tema kaotamiseks tööd teewad. Küünla kuu wiimaste  päewade sees s. a- tehti meil Leppi külas P. talus lamba lautaS üks wanaaegsetest  ebausu wiguriteft ära. Keegi teadmata isik oli öösel, kui pererahwas magas, lamba lauta tunginud ja sääl mitmel  lambal kahe silma wahekohal kolmest kohast tüki willu ära lõikanud, muidugi teada selleks, et siis nimetatud perenaese lambad ei peaks siginema Inspektor käis koolisid rewideerimas. Mitmes kohas awaldanud sopwi, et koolid paremale järjele saakfiwah seatud Pärnust. Sindi wabriku kaubatarwitajate  ühisusel oli 6. märtsil aaSta koosolek,  kuS aaSta aruannet teada anti. Läinud  aastal saiwad osanikud umbes kasumaksu; läbimüük poes oli pääle «0,000 rubla. JNMwist. Jurjewi õllewedajad, kokku 23 meest, on oma seisukorra parandamiseks  kuulmise järele sammusid tegema hakanud ja pääasjalikult nõawad nad pühapäewa-rahu, mida neil praegu mitte ei ole. Ka olla JurjewiS lendlehti liikumas, milles teenijaid tüdrukuid lciwawanematele  oma nõudmisi ette panema ja neid ühisel jõuul kätte püüdma üles kutsutakse.  Ka majahoidjad tahta palga tõlgendust  nõudma hakata. Liitvimaalt. Nagu „Düna-Z." teatab on Liiwimaa mõisnikkude kvnwcnt kommissioni  maamarshalli juhatusel jalule seadivud,  kes Liiwimaa omawalitsuse seadust Muutma peab, nii et ka talupoegade saadikpd  maypäewast osa wõtma kutsutakse. Juba selle aaSta sügisel tahetakse seaduse eelnõuu maapäewa kätte harutada anda. Ka Eestimaa rüütelkonna wolikogu olla praegu, nagu „Rew. Z." kuuleb, sarnase seaduse üle nõuu pidamas. Peterburist. Rahwasaadikute kokkukutsumise  eelnõuu tahetakse 1. oktobriks riigipäewa kätte anda ja juba 1. jan. 1906 saadikute walimifi ette wõtta. Ministrite komitee enamus, mille eesotsas S. J. Witte oli, arwaS soowitawaks  Poola koolides Poola keeli õpetust andma hakata, sest praegune seisukord ei ei olla soowitamat wilja kandnud ja Wene keele wastu wõõristamist sünnitanud. Maksim Gorki süüdistamiseakt on Peterburi kohtupalatisse sisse antud. Teda süüdistatakse üleskutse kokkuseadmises, et riigis walitsewat korda ümber lükata. Gorki kaitsja on O. O. Grusenberg.  Asja harutamine on „Sõn. Ot." teatel 27. apr. Prokurör nõuab, et see kinniste uSte taga sünniks. Uus sisemine laen. 12. skp. anti Kõigekõrgem käsk, mille järele uus s°/° sisemine  laen 200 miljoni rubla pääls tehakse. Laenu oblikatfionid saawad 100-, 200-, 600-, 1000- ja 6000-rublalised olema. Laenu  läbi kokku tulew raha läheb sõjapiadmise  kulude katmiseks. Ususalliwuse aSjuS. Ministrite-komitee  on ususalliwuse asjus wiimasel ajal mitu koosolekut ära pidanud. 16. weebruaril  tehti otsuseks, luba anda Pühakirja Wäike - Wene keeles trükkida lasta. Wäljaandmiseks  tuleb aga igakord Püha Sinodilt nõuuSolemist küsida. See otsuS on 25. webr. Kõigekõrgemalt poolt kinnitatud. 23. webr. on Ew. Lulh. usu kindralkonfistoriumi  poolt sisse antud märgukiri ministrite-komitee istumisel ette loetud. Läbirääkimised kaldunud märgukirjas awaldatud  mõtete poole. Rooma-katoliku usu aSjuS tunnistas komitee, et kõik kitsendawad eeskirjad seisukorda  meel halwemaks teemad ja mõnikord  riigi põhjuSseaduSte waStugi käiwad. Poolamaal lubati uusi kihelkondofid asutada, kuna siiamaani ei ole nende kihelkondade preestrid mitte kinnitatud. Koolides lubati usuõpetust Poola keeles anda. Sel põhjusel anti Holmi piiskopile teada, et ühes tema all olewaS raudteekoolis Poolakeeli usuõpetuse  andmist sisse wõib seada, kuna enne sellekohane palme tagasi lükati, sest et kindral-kuberner Tsertkow selle täitmisega nõuuS ei olnud. Teaduste akademiale on ette pandud, et kirjanik M- Gorki (Peschkow) uuesti au-akademikusekS walitaks. Nagu teada, waliti Gorki mõne aja eest au-akademikusekS, aga teda ei kinnitatud. Selle tagajärg oli, et Koroleitko ja A. Tsch-how auakademikuSte  hulgast wabatahtliselt wälja astufiwad. Inglise ajakirjanikud tulewad Wene riigi kullatagawara waatama. Inglise ajaleht  „TimeS" awaldaS mitu kirja, kus Wenemaa makspjõu üle Zahtlüsit awaldati. Rahaminister Kokowtsew kutsu? sellep. „Timesi" toimetajat Peterburisse, et ta ise waatakS, kui suur Wenemaa kullatagawara on. Toimetaja lükkas kutse tagasi, öeldes, et niisugune rewideertmine ajalehe kohus ei ole- Pärast seda palustwad  paljud teised Inglise alalehtede toimetajad,  et nende asemikka lastaks riigipanga kullatagawara «vaadata- Nende palwe on täitmist leidnud. Uulitsatel on kindral - kuberneri üleskutsed müüridele kleebitud, kus töölisi ja kõiki Wene rahwuscst inimesi  üleS kutsutakse, et nad rahutustest osa ei wõtaks, waid praegusel raskel ajal isamaa kasuks tööd teeks. Kroonlinnast. Huwitaw käsk. Balti laewaStiku ülemjuhataja Birilew on järgmise  päewakäsu annud: Linna politseimeister  teatas mulle täna, et kui ma eila KoSje Boloto kohta waatamaS olin, päramees Feodor Prilutschi awalikult mind on sõimanud. Mina annan päramehele Feodor Prilutschile ja kõikidele teistele luba mind «väljaspool teenistust ja minu seljataga niipalju sõimata, kui nad tahawad,  politseimeistrile aga kirjutan ette, et niisugustel juhtumistel waja ei ole uurimist alustada ega protokolli teha, sest et politsei Prilutschi tegude üle peab walwama, mitte sõnade üle. Tublidus ei karda sõimusõnu ega laitust." Jekaterinoslawist. Määrused käsitöölistele.  KubermanguwalitsuS on järgmise  kulutuse awaldanud: „JekaterjnoSlawi  kubermangu walitsusesse tuli käsitööliste  meistrite ja sellide poolt kaeblusi, et töökodades mitte seaduSlist kord» tHele ei panda. KubermanguwalitsuS saoHtaS kaebtused läbi ja awaldaS kaebajatele oma otsused. ÜheS sellega peab ta ka tarviliseks,  awalikult teada anda, et politseimeistritele  ja kreifi-iSprawnikutel ette on kirjutatud, käsitöö töökodade omanikkudelt allkirja nõuda, mille järele need endid kohuStawad, Seaduste Kogu 2. osa XI. jao 430. ja 431. paxagrahwi nõudmisi täitma, mille järele käsitööliste tööpäewi nädalis kuus peab olema. Pühapäiwitt ei pea käsitöölised mitte tööd tegema, kui selleks mitte hädalist tarwitust ei ole; juutidel on küll neil päiwil töötegemine lubatud, aga sel tingimisel, et mingil tingimisel kristlasi selleks ei tarwita. Ristiusku meistrid ei tohi aga Juudi sellisid  ja õpipoissa neil päiwil tööle sundida, kui juutidel seaduse järele püha on. Aga selle asemel on lubatud juutisid tööle kutsuda, kui kristlastel püha on. Käsitööliste töõpäew on kella 6 hom. kuni kella 6 õhtul, millest pool tundi suuruse «võtmiseks ja poolteist tundi lõuna söömiseks maha tuleb arwata. Helsingist. Wiimasel Soome kirjanduse  seltsi koosolekul on otsuseks wöetud Kolga-Jaani õpetajat W. Reimani seltsi kirjawahetajaks liikmeks kutsuda, niisama ka Läti rahwalaulude wäljaandjat K. Baroni Riias. Eestlastest on ennemalt juba Soome kirjanduse seltsi liikmeteks õp. vr. Hurt ja M. J. Eisen. Pääle selle tegi selts samal puhul weel tähtsa otsuse: EeSti lugemise raamatut sõnastikpAa ÜheS koo? wälja anda. Lugemise  raamatusse «aetakse EeSti maa ja rahwa kohta käiwaid kirjanduse tükkifid, kui ka Eesti kirjanduse paremaid toodetd. Ühtlasi wõeti weel nõuaks EeSti-Soome sõnaraamatut wälja anda. Niisugusest raamatust on ammugi juba suurt puudust tuntud. Tähtsa tööde toimetust tahetakse l2. Saarlane. ISOS