tarbeks on iseäraline amet asutatud - » mund. Ka teater on kaswataw asutus. Mõned Wene linnad, kes ei kooli ega haigemaja ülemal ei pea, kulukamad hoolimatalt siiski suured summad ooperietenduste  peale, kus muidugi mitte lai rahwahlllk ;,kaswatust" ei saa, sest et temal teatris käimiseks pega ega raha ei ole, maid siin Kiimad antult eesõigustega  seisused. Rahwameelne Zürich aga, kes nii lahtise käega tõsiste rahwa hädade jaoks raha wälja annab, on õige kidst abirahade andmisega teatrile, Misläbi siinsed teatrisõbrad otse meeleheitmisele kipumad  minema. Siiamaani sai linnateater (ooper) iga aasta 20,00(1 franki abiraha: käesolewal aastal tõsteti see abiraha üleüldisel rahwahääletamtsel 50.000 frangi peale, aga selle eest sundis linnawalitsus teatrit iga aasta 16 —20 etendust rahwa (täiskaswanute ja laste) jaoks ilma rahata andma. Ettetoodud tõeasjadele ei ole pikki seletusi tarwis juurde lisada. Kui meie oma pealinnadegi eelarweiv Zürichi omaga wõrdleme, siis saab selgeks, kui malev Need hädaldamised on, rahmameelsus olla kulturale kardetam. ~Russk. Wjedom." õhtupoolne äär on üsna korras, sellemasw aga on hommikupoolne uulitsa äär täitsa korratumas olekus. Et sellel poolel majad puuduwad. siis ei ole fiin kõnniega  jalgteed olemas, küll on ühe kraami jäljed leida. See on aga mõnest kohast uulitfaprügiga täis aetud nii et ainult paiguti lahtine kraam silma paistab. Selle kraami peaks lmnawalitsus puhtaks tegema ja pealt kiuni katma. Aga millal ta seda teeb?" ..Noh. küllap ta ikka teeb. kui meelde tuleb", trööstin mina oma kaaslast. „Siia majasse peame sisse astuma, siin leidsin nädala eest mustust, ei tea. kas on ära koristatud." Tähendatud maja oli kellegi Tallinna rohukaupleja  omandus. Astume sisse. Hoowi peal seisab lahtine prügihunik, kuhu pühkmeid. rämpsu ja muid asju kokku on aetud: teisel hoowi poolel on mitme sülla laiune sõnnikuhunik. sealt puhub tuul haisu meie ninasse. ..Miks ei ole need hunikud ära weetud?" küsib minu kaaslane kojamehelt, kes meile mastu tuli ja näitab sõnniku- ja prügihuniku peale. ..Ütlesin küll peremehele, et ta nad ära wedada laseks, aga ei tee teine sellega tegemistki." „Kus vn teil pühkmekast ja solgirest?" ..Meil pole seda olemaski, pühkmed ja muu mustuse  wiskame prügihuniku otsa ja solgiwee walame heinamaale." Tuleme sealt ära ja astume ühe teise majahovwi peale. Siin ei olnud suurt mustust näha. wäljakäigukoht  oli korras, hoow puhas, ainult pühkmekast oli katkine, lubati see ka ära parandada. Niisama oli lugu ka mitmes teises majas. „Aga nüüd tuleb meil jälle ühte kohta sisse astuda, mis mustuse poolest üsna algupäraline on." Meie astume maja hoowi peale. Selle- peremehel väis hästi suur krunt olema, mille peale ainult üks wäikene maja oli ehitatud. ..Kelle krunt see on?" küsin ma seltsimehelt. ..Keegi parun on selle omal ajal ostnud, et siid pudretiwabrikut asutada. Aga wististe ei ole ta seks luba saanud, sest siis oleks ta ju kõik linna haisu täis ajanud. Praegu on see krunt parun T-T. omavdus.  Selles lagunud majas elab wist tema kojamees." Hoomipealne oli must ja pühkimata. Wäljakäigukohast  oli wedelikku ümberkaudse muru peale moolanud  ja rohu seal lopsakuste kaswama ajanud. Wäljakäigukoht  ise oli wiletsaste tehtud i nõnda et mustus sealt wälja moolata mõis. ..Meie oleme selle tühjaks lasknud wedada,- nüüV on hoomipealne ja kõik kohad puhtad 7 pole siin mustust  enam olemaski." wastab mette kojamees.- kes ise natuke joobnud oli Meie tüheme lauda juurde: sealt on sõnnikut wälja aetud, lauda kärmal on kraam, sinna woolab laudast wirts sisse, natuke eemal heinamaa sees on sõnnikuhunik. Tiücuda tegin ma ka puhtaks," wastab kojamees rõõmust läikima näoga. ..Wirts jookseb sinna kraami ja sõnnik on hunikus." Ma tähendan, et see nõnda ei tohi olla. sest et wirts ka kraamis, kui see pealt lahti on. haisu sünuitab.  ..Kulla herrad. kas see natuke ka nüüd midagi teeb. see lahkub ju õhu sees kõik ära. Meie elame siin juba mitu aastat ja ei ole meil sellepärast midagi wiga. Sõnnikuhunik. mis seal heinamaal, on ju päris  knim. inimesed mag omad seal ööseti sees. Alles täna hommikul ronisimad sealt kolm sadama--meest wälja. On aga seal soe magada!" lisab ta naerdes juurde. Meie ütleme, et see nii ei tohi olla. ..Mina ei tea siin enam midagi teha?" ütleb kojamees kaheldes. Meie hakkame minema, nähes, et siin midagi ära teha ei ole. ..Noh, herrad, kas on nüüd kõik korras, kas olete nüüd rahul?" hüüab kojamees meile järele ja maatab  küsiwalt minu seltsimehe kes wastuse asemel pead raputab. Astume ühe teise maja müramast sisse. Hoomipealne  on koristamata, ka wäikene aed, mis selle taga. on kampsu ja pühkmeid täis aetud: pühkmekast ja solgirest puudub. Paksuwõitu majaperenaine tuleb meile mastu ja waatab wihaselt mu kaaslase peale. „Miks ei oke teie siis seda teinud, mis ma telle ütlesin? Hoow on meel must, pühkmekast ja solgirest puuduwad. Trepialune on teil ka pühkmeid täis'?" ..Kus see mustus siin on? Kõik on kuim puru,- ma pühin nad kokku, kuimatan ära ja põletan ära. Kes peaks siin mustust.tegema? Mina üksi olen naisterahwas,  teised on kõik poissmehed. Käiwad hatmaste  kodu. millal nad mustust teemad? Musta mee wiskame aeda rohu peale, maa tõmbab kõik oma sisse." „Aga maa läheb ju selle läbi haisema ja pühkmed  haisewad ka." Nüüd lõppes perenaise kannatus. ..Juba 35 gastat elan siin majas ja kõik on hea olnud, nüüd ütlete teie. siin olla Mustust. Mis te norite? Tahate mind mana inimest wististe narrida!" Perenaine läks ikka ägedamaks. Meie katsusime, et aga minema saime. Wäljamaalt. Söesõda. Suurbritannia mäetööliste keskühisus (Nmors Feäeration  of Great Britain) on otsuseks teinud kõikidelt  oma liikmetelt, keda ühtekokku 300.000 inimest vn, järele küsida, kas kaastundmusest Schoti söekaewanduste  tööliste wastu mitte Üleüldist streiki mälja ei peaks tuulutatama. See otsus käiks siis kõikide Inglismaa, Schoti ja lirimaa söekaewajate kohta. Km walstsusel mitte korda ei peaks minema töölist ettemõtjatega ära lepitada, on, tööliste meeleolu silmas  pidades, põhjust katta, et küsimus streigi mõttes ära otsustatakse. Kaubandusminister Churchill peab tööliste asemikkudega praegu läbirääkimisi, aga tagajärgedest  ei ole senini meel midagi kindlat kuulda olnud. Kuna ühed lched tõendämad, et lepitamisekatsetest  midagi wälja ei tule, arwawad teised, et streiki meel wiimasel .silmapilgul ära wõib hoida. See streik oleks, kui ta tõeste lahti peaks minema, Üks kõige suurematest ja Häwitawamatest Inglise majanduse  ajaloos. Peaks streik tööliste allajäämisega lõppema, siis öfefe „Trade llnionide" wõim lõpulikult  murtud!, arwab „Daily Telegraph". Seesama leht tuletab meelde, et ka wiimase Schoti streigi ajal Inglise töölised oma Schoti ametiwendi toetasiwad ja see neile iVs miljoni marka maksma läks. Oodetaw  streik läheks töölistele lehe wäljarehkendamise järele 7 miljoni marka nädalas maksma. See summa oleks aga isegi rikka ..Trade Unioni" kohta juba liig; wöitlus saaks sellep. juba häda sunnll õige lühikene, äga ühtlasi ka äge ja häwitaw olema terwele maa tööstusele. Hääletamise tagajärgedest antakse konferentsil teada, mida ühisus 28. juulil Londonis ära mõtleb  pidada. Schoti mäetööliste Ühisusel on 30.000, Inglise ühisusel 520.000 liiget. Nagu töölised, nii ei näe ka kaewanduste omanikud  järeleandmise peale mõtlewat. HjsMNbched MaWUos. Juba mlku päewa järgimööda teatab lahingutest hispanlaste ja Marokko pärisrahwaste mahel. Tüli tekkis riiust üksikute Marokko suguharude wahel. Kui sõekaemanduste peremees need sõekaewandused  on Hispania lellegilt mässuliste pealikult ostnud, kellel nende kohta wähematki õigust ei olla olnud  ja õhtupoolse Marokko ..kaitseingel" tundis Hispania ennast kohustatud olewat Marokkosse ..rahu ja korda jalale seadma ja oma kasusid kaitsma" minna. Kui Hispania Marokkos mäge maale hakkas saabma.  ei olnud tõsistest korra- ja rahnrikkumistest pea- aegü wcel midagi kuulda. RSägktk ainult. et Riffi Mägestiku kabelid rahutuks olla läinud, sultanit troo- Niit ära heita ja europlasi wälja tahta ajada. Troonkwõitlused ja europlaste Lhwardamised on äga Marokko» midagi igapäewast ja Neile ei wõiiseäralift  tähtsust anda. Tõsiseks muutus meeleolu nähtawaste alles siis, kui uued hispanlaste wäesalgad maale hakkasiwad  tulema. Kuulutati chhujate wastu püha sõda wälja/ tuli kokkupõrkamine kabilide ja hispanlaste wahel (Melilla lahingud). Lehed, kes küsimusel lähedamal  seisawad, arwawad, et hispanlaste sõjakäik millele warsti ehk prantslaste ~ekspeditston" järgneb, ühtlasi ka Marokko iseseiswuse lõppu tähendab. ~Kabil,  kes kokkupõrkamise juures süüdi on, ei ole mitte Riffi mägedest pärit," kirjutab Hispania leht „El Pais": ta on Prantsus-Hispania piiri peal sündinud  ja nimetab ennast suurkapitalismuseks. Selles seisabki nähtawaste terwe selle mõistatuse wõti. Kui hispanlased Marokkosse sõjawäge hakkasiwad saatma, räägiti ainult rahu ja korra jalal eseadmisest, nüüd on see toon juba natukene muutunud: suurem hulk Hispania lehtedest nõuab tungiwalt. et õhtupoolne Marokko Hispania maakonnaks tunnistataks, sest ta olla hispanlaste merega ostetud. Küsitav) on äga, kas hispanlased Marokko st jagu saawad,.sest mis tahu ja korra jalaleseadjätel enestelgi puudub, on rahu ja kord. Wene riigist. Wenemaalt» Peterburist. Endisel Baltimaa kindralkuber!ne  ri l parun Möller-Sakomelskil, kes nüüd riigi- Nõukogu liikmeks määrati, on au olnud 8. juulil Keisri jutule pääseda. Kollektori küsimus miUistrite-uõukogus.  Pealinna rveewärk wõtab oma wee Neewast. Pealpool weewärki kannawad aga hulk torusid linna mustust sinnasamasse Neewasse. Selle läbi sattub see mustus puhtawee torudesse jälle tagasi. Terunshoidsisest  seisukohast on sarnane asjaolek hädaohtlik, praegusel  kolera-ajal aga koguni kardetav». Et lmnoroalitsus  selles asjas qga mingisugust sammu ei teinud, pealinna terwishoiu-komisjon asja oma kätte. Waja oli. kas mustusetvrusid allapoole Weewärki toita rooi weewärki ülespoole mustusetvrusid. Mustusetorude  ümberehitamine oleks wähem töö olnud, lühema aja jooksul malmis saanud ja kõigist 300.000 rubla maksma tulnud, kuna uue weewärgi ehitamise peale 2 aastat ära oleks kulunud ja eWus ise 2 milj. rubla maksma läinud. Sellepärast Valis terwishoiukomisjon  täidesaatmiseks esimese ettekawatsuse ja pani liNnaValitsusele ette teatud ajal tööga peole hakata. Lmna-amet tegi ka wolikogule sellekohase ettepaneku, kuid Viimane lükkas, nagu teada, ettepaneku tagasi. Nüüd oli asi ministrite-nöukogus harutusel, kus otsuseks  tehti terVishoiu-komisjoni otsuse juurid jääda, kollektori ehitamise töösid linnapealiku hooleks anda ja kõiki kulusid Kõigekõrgema poolt kinnitatud määruste  K 15 põhjal linna omawalitsufe peale panna. Sinodi määrus munkade kongressi kohta. Einod olla munkade kongressi juhatajale piiskop  Nikonile telegrammi saatnud, milles selle järele --taise walwata, et kõrwalised inimesed, iseäranis aga ajakirjanikud, kongressi koosolekutele ei pääseks. Peale seda soowitab sinod kongressi töösid osakoNdade  peale ära jagada ja üleüldiseid koosolekuid asjata mitte kokku kutsuda. Kohtuotsuse kinuitamine. Wiibüri Keiserlik hoowikohus on Küwennepi kohtu poolt Aleksander Polownjewi kohta tehtud otsuse lõpulikul kujul ära kinnitatud. Nagu teada, mõisteti Polownjew  Herzeusteni tapmise pärast 6 aastaks parandusmajasse  ja '10 aastaks kodanlise usalduse kaotamisele. Kurb juhtumine Warssawi raudteel.  Warssawi raudteel. Pihkwa linna lähedal heitis  keegi tundmata noisterahwas ühes oma 7-aas- tase lapsega rongi alla'. R'ong lõikas õnnetu tükkideks,  kuna poisikene terweks jäi. Ta püüdis ema käte wahelt toa Vaks saada ja hüüdis: „Mamma, lase mind!" Rong peeti kinni ja kõik kogusiwad õnnetusepaiga  ümber. Suure waeroaga läks reisijatel korda lapsukest ema küte wahelt wabastada. Poisike toodi Peterburisse. Keiserlikkude teatrite näitleja Schaljapin, kes ka rongis juhtus olema,- wõttis wäikse o maga ühes- Surmasaanud naisterahwa isik jäi tundmataks. Niipalju ou aga teada; et ta Pihkwa  kubermangu talunaisterahvas oli. 5 aasta eest surma läbi mehe kaotas ja suurt puudust tundis. Lapsukese sõnade järele ei ole nad emaga wiimase kolme päewa jooksul iwagi suhu saanud. Nagu wäikese  kõnest märgata, on õnnetul naisterahwa! ka Veel teisi lapsi järele jäänud. >— Mida pealinnas loetakse? Aks raamatukirjastajatest  kõneleb ?,Peterb. Oas." kaastöölisele:  Raamatuid Asitakse ostmiseks wäga Mitmesuguseid. Intelligents loeb kõike, mõtetarkade ja klassikeride töödest hakates ja lugemata Pinkertonidega ning Scherlok Kolmesidega lõpetades. Korraks tungisiwad ?,salapolttseinikud" Jules Berned ja Maine Reidid, mis nooresoo hulgas nii kuulsad on, kõrwale. Nüüd on aga huwttus ?,sqlapolitseinikkude"  Vastu jälle Vähenema hakanud. Leonid Audrejewi tööd lähemad igal ajal, olgu see missugune töö tahes. Ka nilbe sisuga kirjandus leiab palju ostjaid. Näituseks läheb niisuguste uuemate  tööde hulgast iseäranis Kuprini .-/Jaama" (auk). Nõnda ei ole see mitte üksi pealinnades. Wiimasel  ajal/ kus postiolud faadetusi kergeste kättesaadawateks  teemad, püüab prowints kirjandusliste uudiste omandamises pealinnadega sammu pidada. Lastekirjandust tanoitatakse endist wiist: piltidega ilustatud muinasjutte, loomade kirjeldusi jne.? kuid kõige enaM läheb ikka kooliraamatuid. Niisugune on umbes haritud klassi poolt nõutud  kirjandus. Rahwas tarvitab odavaid raamatuid/ Mis heaste arusaadawal keelel on kirjutatud. Siin Võib jälle talupoegade jck Vabrikutööliste Vahel wahet teha. Talupojad loewad peaaegu ainult rahwaraamatuid, muinasjuttusid, muinaslugusid/ Vabrikutöölised jälle teaduslisi r ahVaraamatuid. Tühiste sisuliste kaartide  Valmistajad püüawad igasugusest päewasündmusest  kinni hakata. Eogoli juubeli ajaks anti kirjaniku tööde kohta terwe seeria pilta rõälja, peale seda weel kirjaniku enese näopildid. Pollawa lahingu mälestusepäew,  Persia sündmused kõik need andsiwad  pildikirjastajatele ainet. Suurt kahju saime meie Wene-Jaapani sõja läbi. Karilkkult huwitawad sõjapildid rahwast weel kaua peale sõda, kuid Wene-Jaapani sõda, mis meile nõnda suurt häbi tegi, ei katsutud mitte üksi sellega unustada,- et uued pildid ostmata jäeti,- Vaid et isegi Vanad ära häwitati. Ainukene pilt, mida rahwas suuremal hulgal ostis, oli ..Lihtsoldati Wassili Rjabowr Vägitöö".-  Nüüd pole ka. maal enam Viisiks .et talumajade seinad tühiste piltidega ära ehitakse. Neid tungivad odaroad ja wäga kenade joonistustega seinapaberid eemale. Laulikutest lähewad need kõige enam, kus Nekrassowi laulud sees on, mida nüüd iseäranis laialt luuletakse. Mis kirjanduse tarvitamisesse Üleüldse puutub, siis on see viimase '30 —40 aasta jooksul suureste tõusnud. Tähendab kirjaoskajate arm on kaswanud. Moskwaft. Toimetaja linnapealiku juures.  Paari päeroa eest kutsuti ;,Eolos Moskwöi" toimetaja  Vtoskwa linnapealiku juurde. Tähendatud lehes  olllkirjqtükk pealkirja all ..Öösel" ära trükitud,  milles näidati, et linnawahid linnapealiku käsu, inimestega Viisakalt umber käia, olgu need ka avalikud  naisterahvad, taieste tähelepanemata jätta. Kirjasaatja toob näitusi, kudas linnaVahid uuntsanaisterahwaste  peale jschti pidada. Nad käskida majahokdjaid:  ..Tõmba neile luuaga wastu nägu!" Nais- terahwad kaebasrwad kirjakirjutajale, et linnawahid !!fr+ puiesteel kära ei lubawat kui meelehea juhtuda aga nõnda, et kui sa ühele raha annad.  ftrs teme sind ikkagi ära ajab. toimetajat kaastöölise käest lii* toatoohiiite numbrid järele kuulata. Kui wiimane tähen- numbrid mitte kiles ei ole kirjutanud,  srrs kutsutaroat. kõik selle jaoskonna linnawahid lrnmlpealrkll kantseleisse, kuhu ka kirjatüki kirjutajat neid ära näitama palutawat. M«vist. Munk rahaga ära põgenenuti Nagu ..Retsh" teatab, olla Kiiewo-Petshora munk Aleksander mõne aia eest ära jooksnud ja mitme istw poolt kloostrile kingitud mõnikümmend tuhat rubla kaasa roõtuud. Munk põgenenud ühes kellegi noore naisterühma seltsis Väljamaale. Põgenemist! hoitawat kloostris suures saladuses. Wladnvostokist. Jaapani shoneri seadusewastaline  kinniwõtmine. Wälimiste asjade miniÄeriumis asutati iseäraline komisjon ,kes Wene Waikse vkeani ristleja poolt kinniwõetud Jaapani laia* laewa ..Mie Maru" asja järele peab uurima. Kinniwõtmine sündis.meie wahilaewade poolt nende  eeskirjade põhjal, mida wälimiste asjade ministermmi  esimene departemang wahilaewade tarwis wälia oli töötanud. Müraval kewadel wõttis suurtükipaat ..Mändshur  Hnlgesaare kohal wäljas meres Jaapani kala- i.Mie Maru" kinni, seda seadusewastalises kotikutepüügis  kahtlustades. Kalalaew toodi ühes meestega  Nikolajewskisse. Teel hakkasiwad Jaapani madrnsed  mässama, tungisiwad oma roedajate kallale ja haawasiwad neist mõnda wahti. Sel ajal oli Amurimaal  sõjaseadus maisem ja jaapanlased anti sõjakohtu kätte, kes nad surma mõistis. Äui Jaapanis Wladiwostoki konsuli kaudu sündmusest  teada oli saadud, astus sealne walitsus silmapilk  oma alamate kaitseks wälja. Ta tegi dokumentide selgeks, et kalalaev, ja selle mehed seadusewastaliselt  wangi on wõetud, mis wäljaspool Wene wett olla sündinud, ja nõudis silmapilkset laewa wäljaandmist  ja laewawäe wabastamist. Asi anti Wladiwostoki kohtu kätte, kes tõeks tegi, et kinniwõtmine Mll ministeriumi eeskirjade järele õieti sündinud, kuid et need eeskirjad iseenesest Wene seadustele wastu käia. Sellepärast otsustas kohus kalalaewa  wabaks mõista. Laewawägi, kes wasgimajas surmanuhtlust oodates kaua waewelnud oli, lasti toabaks  ja saadeti kroonu kulul Jaapanisse, Selle järele nõudis Jaapani walitsus asja läbi sündinud kahju tasumist, mis mõni sada tuhat rubla wälja teeb. Rüüd peab uuesteasutatud komisjon Jaapani kahju  õieti ära hindama ja kindlaks tegema, keda seadusewastaliste  eeskirjade kokkuseadmise eest wastutawaks  tuleb pidada ja Vpeaast. hallikat otsida, kust Jaapani kulude katmiseks raha Võtta. Lätimaalt. raudtee ehitamine olla siiski oU suseks tehtud, nagu r.Gold, Anz." teatab, ehk küll teekapitali küljest 200.000 rbl. seks otstarbeks lubatud  ei olla. Raha loodetawat Berlinist laenata Sealse rahamehe agent olla juba selle asja pärast Kuldigisse tulnud. LiibaVist. Kudas kärbsest elewant tehtakse.  Wäike hulgake lapsi, umbes S—ll-aastased läksiwad madrus Rulli saatel jalutama. Need oliwah Keiser Aleksander 111 sadama teenijate lapsed. Nad jõudsiwad Tosmarski järwe juurde, mis nüüd ärahä« witatnd kindluse piirkonnas seisab. Lapsed nägiwad järwekaldal mana paadi,- millel aerusid sees ei olnud ja tahtstwad paadiga sõitma minna. Nad palusiwad madrust,- et see neile seda lõbu muretseks. , Waewalt jõudstwad keppidega sõudes  mõni samm kaldast eemale.- kui äkitselt kindluse? sandarm Morosow kohale llmus,- rewolwri wälja roõt- Üks tagasiwaatamise päew Soomes. Ma. Üks tagasivaatamise päev, Soomes on 1.J20. juuli. Kümne aasta eest otsustasivad Soome töölisteseltside  saadikud oma kolmandal kongressil. Turu Imnas,  siiamaalsest Väikekodanlisest waate-seisukohast lahkuda  ja sotsialdemokratlistele põhjusmõtetele  asuda. Dr. Niels af llrsin oli juba teisel kongressil  niisuguse ettepaneku teinud, aga seal lükati see meel tagasi. Waheajal oli tööliste waatekaum sedawõrt  muutunud. Dr. Ursin Valiti seekord kongressi  juhatajaks, kuna siiamaalne tõölisteseltside kodanlik  sõber ja kongresside juhatas, von Wright kongressilt lahkus. Peab tõendama, ei von Wright sestsaadik töõandjäte  vrganisatsionisid nõndasamasugufe agarusega on asutanud, nagu ta seda enne tööliste seltsidega tegi. Sel ajal teatasiwad ka Eesti ajalehed, et Soome töölised sotsialdemokratliseks parteiks kokku on liitunud. Ja nüüd kõlbab meilgi selle peale pilku heita, kudas selle asutuse käsi sestsaadik on käinud. On meil ju siin wäga tähtsa ajajärguga tegemist, tähtsamaga Soomemaa hiljemast ajaloost. Turu kongressil oli 82 saadikut 34 seltsi poolt. Eeltähendatud otsus tehti 55 häälega 3 hääle wastu. Muist jätsjmad hääled andmata. Peale kongressi astusiwad 1899. a. jooksul 30 seltsi juurde. Partei liikmete ärro oli aasta lõpul 9.446, nende seas 1.009 naisterühmast. Järgmisel kahel aastal hinges liikmete arm 9.165 (naister. 1.607) ja 5.849 (n. 1.063) peale. 1902. hakkas liikmete arm jälle tõusma. Sellekohased armud 1902. kuni 1906. (naisterahwaste arm klamrites) on järgmised: 8.151 (1.496); 13.513 (3.013); 16.610 (3.895); 45.298 .(9.575); 85.027 (18.986). 1907. a. aruandes on liikmele arm 82.328 üles antud. See arm on arwatamaste suurem, sest 197 seltsi.ei ole onm liikmete armu partei juhatusele teada andnud. Et liikmete arm ka sel aastal peab kaswanud olema, näeme sellest, et sellesama aruande järel partei külge luutumate seltside arm 937 pealt 1.156 peale ja partei sissetulekud sellesama aasta jooksul  1.030.375 S. marga pealt 2.468.966 <5. marga peale tõusnud oli. 1903. ja 1909. a. kohta aruandeid  meel ei dle. Arwata möib aga. et partei kindlate liikmete arm nüüd juba üle 100.000 ulatab, kuna ta kindlate poolehoidjate arm rohkem kui kolm korda suurem on walijate häälte järele arwates. 1399. aastast kuni 1905. aastani oliwad Soomemaal  kõige raskemad ajad. Rootslased astustvad senatist ja teistest kõrZematest ametitest tagasi, sest et nad nende põhjusseaduste muutmistega, mis ilma sep süste asemikkude nõusolemiseta ette wõeti, rahul ei 01-« mid. Nad tunnistasnoad need põhjusseadusest kõrmale  kaldumised põhjusseaduste rikkumiseks ja ütlesnoad, et nemad endid selles rikkumises kaassüüdlasteks  teeksiwad, kui nad oma, kohtadele edasi jäcstsiwad. Need herrad, kes siiamaale selle wananenud.  1772. makswusele saanud põhjusseaduse waral maad Valitsejnoad, ilma et nad puudusi paranvada  vleksnoad püüdnud, astusnoad nüüd rahma sõprade nime all wastarinda. Needsamad mehed,- Ics siiamaale rahwast oluoad pidanud, oliwad  nüüd korraga suured rahwa sõbrad ja püüdsiwad rahwast wastnpanekule organiserida. Orgamseritud  wastupaneku abil, mis mõne mehe kawat-i semise järel isegi jõulise Vastuhakkamiseni pidi ulatarna,  arwati Wene walstsust sundida Wõiwat sedasama põhjusseadust uueste maksma panna. Kaugemale minna ei soowitud. Tööliste nõudmiste hurjutama seks seletasiwad nemad, et kaugemale minek nõndasama seaduserikkumine oleks nagu see, mille wastu nemad kmdlal õiguslisel alusel wõitlewad. Alles siis, kui endine  seaduslme kord tagasi Võidetud, olla aeg selle peale mõtelda, kudas põhjusseadust ajakohasemaks muuta. Seda aga juba prqegu nõuda, olla seaduseroastoitc  ja selleparast olla nemad põhjusseavuss f- roastu. Praegu olla põhjusseaduse tagaslwotmme  iga isamaalise püham kohus ja >el- I" 00 n ' nfl ta & K > a tuiewiku ning õnne pant. Bobrikowr aegsele polititale püüti iseäranis maanäljaste  maata inimeste seas poolehoidjaid leida. Soomemaa maaolud on kurjemad kui kusagil mujal .J i „4i- t.) ja sazad-tuhanded töõ-käed on ilma kindla tegewuseta, weerewad maal ümber, tööjuhtumift õnnekaupa  otsides. Nende seas oli rahutu liikumine juba ammu maad wõtmas, kellelgi ei olnud teadmata,- i j" 1 "® 11 ®'? nende meeled ärewil hoidis. Sellel ajal seletati alamale rahwale, et walitsus neile Maad muretseda mõtleb, nagu seda Wenemaalgi talupojad luba laanud oliwad. Et seda wõimalikuks teha, tullagi  Rootsi herrasrahwa ülewõimu murda. See minna aga kõige puremine korda, kui Wene seadused m Soomemaal maksma pandaks. Sellepärast olla praegune politika. mida rootslased nii hukka mõistaro(r  L iTV ult , ne "^ e . ~ rootslaste wastu ja waeste, rusnwd soomlaste seisukorra tõstmiseks sihitud. (lärgmb^ Rr. 154, H e tv a I e h t» 1909