«ee! praegu iga uuendus, wastu, mis rahwa filmarinai laiendada tootab. Ja tõsi ta on: rumalad kaed odawad kaed. .. õ Saulepa wöisaS põles 18S9 aaSta sügisel he,na küün kõige heintega maha. Uuri. onse! ei saadud seekord kurjategija jälgile. Nüüd on, nagu ,UuS Aeg- kirjutab, tanowu 3. skp. üks Saulepa elanik 3 , südame tunnistuse piinamise järel, dusel, kohalise wallawanemale üles tunnistanud, et tema tähendatud kuritöös paa süüdlane on; tuld sütitas aaü tema kasu paale. Saulepa talupoeg M. H. Mõlemad võeti kinni. Soomemaalt. Waasa kuberner Kuipowitsh andis Jakobstadi unnale,a Lztorkiro ja Närpes'i waldadele käsu kätte, et need kolme nädali jooksul nekruti kommisjoni liikmeid  piawad Valima, sääl juures ähwardades, et kui see käsk täidetud ei saa, siis linn 10,000 ja mõlemad Vallad kumbki 3000 marka trahwi maksma piawad. Armastaja õpetaja. „Rev, Beob." kirjutatakse: Somero ringkonna kohtu ees tuli minewal detsembri kuul iseäralik osi arutusele. Jlmq kohata õpetaja Halme swististe seesama, kes omal ajal oma nurjaläinud katsete  läbi, sõjamäe seadust Helsingi kirikutes ettelugeda, tuttawaks sai) oli ühte abielusse astunud naesterahwast üheS selle mehe ja wanematega kohtu ette kutsuda lasknud.  Enne, kui see naesterahwas mehele läks, oli õpetaja Halme teda armastama hakkanud ja taie mitmel  korral oma kosja plaani ette pannud, aga igakord lükati seda tagasi Sellegipärast ei kaotanud ta lootust, oma ärawalitut omale naeseks saada. Tüdruk kihlas ennast ega peagi ühe teisega. Kui kihlatud paar laulatada  tahtis lasta, püüdis õpetaja Halme seda takistada,  seletades, et ta! pruudi kohta suuremad õigused on. Tal läks ka korda, tükiks ajaks laulatust seisma panna, kuid wiimati pandi laulatus ikkagi toime. Nüüd oleks Võinud uskuda, et abielu paar rahu saab, aga wale! Õpetaja Halme nõudis noore proua, selle mehe ja wanemad kui ka õpetaja Aalmanni kohtu ette, miimast sel põhjusel, et ta seaduse Vastalist laulatust toi.ne on pannud. Kohtu ees lükati asja arutamine edespidise aja pääle, kuni arstid õpetaja Halme kohta tunnistuse annawad, kas tema mõistus korras. Kriitikused. WaStuS, A 9k.-Ie „Sakala" 49 1903 a. ilmunud laulu pääle. Et kaswaks Eesti kirjandus Piab kasurma ühes kriitikus. Ka kõige parem kirjamees Piab jeisma kriitikuse ees. Kui puuduks pölgtud kriitikus, Siis puuduks meil ka kirjandus. Sest mustad tapped walge paal Ei kirjandus ju ole weel. Ei targa mehe nime ka Wöi kirjatööd hääks tembelda; Ei mehe nime usku wõi: Wõib olla wast ta kihwti tõi! Jah, seep see wiga: tuuakse Ju kiwa, ussa hoolsaste Meil leiwa, kala nime all Nii mitmelt poolt ju nüüdsel a'al. Ma hüüan: häda, häda sel, Kes astub nõnda pettus' teel. Kuid häda, häda sellel ka, Kes pettust siin ei takista. Kes näeb, et pettes antakse Siin kiwa, ussa rahwale, Siis on sel pühaks kohuseks Pea minna kritiseerijaks. Kui aga jätab rahuga Ta oma kohust täitmata, Siis on ta kurjategija, See petja kirjamehega. Ta süü saab fiiS veel suuremaks Ja patukoorem rõskemaks, Kui väärtuseta töõdelgi Ta laulab kiidulaulust. Sest kui me' anda tahame Hääd vaimutoitu rahvale, Ja kiwa, muda korista Siis piame kritiseerima. Ja jah, siiS kasvab kirjandus, Kui üheS kasvab kriitikus, Ei ükfi paitegija, Waid korwustaja sama ka. Sest kuule, laulik, kirjanik: Kui kriitikus on vaenulik, Siis hoolsamine tööta sa Ja püüa hääd, hääd pakkuda! H. WSs«. Kirjawastused. L.R.4-eiate tervelt, kubu paar sõna piäime juuräe lisama. Riimuv ka. 3.L.-?. l)ks teisel kujul, teiue ei ilmu. 1 0.-IV. Lsimest piäime natuke kärpima; teiue ei ilmu. —D. V.-k. Bönumeä  ledes, luuletusi võid mönäa tarvitaäa —X L. Bõuumeä ledes, kuiä öieuäus suuäiZu selles lsdes, kus esialgus eksitus on tsdtuä. läuu tsleArsm ilmus mineval aastal, „Sakalas" As 45, sellepärast koräamiuv asjata. 3.8-2. 3õnum ledes; kiri tuli. 3 d.-L. d-eiate paar tükki teisel kujul. 3.8.-?. Lsimens sõnum ledes, teiue ei ilmu. 3 K. -I'. LirusjA jutukest võid tarvitaäa. 3aaäetuä jutukest vöid tarvitaäa Wene telegrahwi agenturi telegrammid. Port Arturist, 20 jaan. „Nowõi Krai" seletab,  kui raskes majanduslikus seisukorras Jaapan praeguse  meeleäraheitliku politikalise umbteaduse tõttu on; kaubandus seisab täitsa, laewasöit on niisama seismas ja kahjud määratumad. Tokiost, 20. jaan. Rahwas on praeguse seisukorra  üle ülisuures ärewuses ja ootab, et eesseisaw Wenemaa wastus Jaapani kirja pääle sõjalistekS tegewusteks  usja annab ; räägitakse, et ühte suurt wäekorpust  FusaniS maale tahetakse saata. WladiwoStokist, 20. jaan. Reidi pääl seisawad  söjalaewad „Gromboi," „Rosfie/ „Bogalõr," ja „Leena" asusiwad sõjaseisukorda; kõik puust jaod toimetadi laewade paält ära. Laewad on malmis, miibimatalt wälja sõitma. Kanal on puhas ja läbisõit  peetakse jäälõhkujate abil lahti. Paristst, 20. jaan. Mew-Jork-Herald" teatab et Wene Mustamere laewastiku pääjuhataja admiral Skrödlow Peterburgisse on kutsutud, mis juttudeks ja arwamisteks palju põhjust annab. WladiwoStokist, 18. jaan. Kõikide kauge ida maakondade tagawara mägede sõja jalale seadmist oodetakse, nagu kuulub, lähemate päewade sees. Tehakse ettemalmistusi, et hobuseid kroonu tarwis kokku oSta Weebruari kuul oodetakse enam kui 50,000 meest Wladiwostokis  olema mäe suurendamiseks tulewat. WladiwoStokist, 21. jaan. WladiwoSrokiS elutsewad jaapanlased. kaupmehed, sellid ja teenijad sõidavad täna kiirelt Inglise aurulaewa „AfridiS'e" pääl ära, kes nendele järele on saadetud. Siinse reidi pääl seiSwad söjalaewad värvitakse  mustaks. Port Arturist, 20. jaan. Räägitakse, Peterburgist  olewat 17. skp eeskirjad saadud, et kitsa ja rardetawa sadamast väljasõidu, kui ka mee madala seisukorra  pärast söjalaewad sadamast välja piawad sõitma. Täna sõitsiwad sadamast wälja söjalaewad „Sewasto« pol" ja .Pereswet" Kolm sõjalaeva, 4 suurtüki paati ja miinilaewad jääwad weel sadamasse. Pääle 9000 mehe ära mineku jääb siia weel 10,000 soldatit, kes ainult kindlustes asuwad. Äraläinud sõjawäe asemele tuuakse kohe uuS. Tokiost, 21. jaan. Tänased sündmused näitavad, et edafikestaw ärewuS wiimafe tipule on jõudnud. Markii Jto kutsuti öösel keisri jutule. Pärast oli nöuu pidamine, millest 5 wanemat riigitegelast, pääminiSter, sõjaministri meremäe asemik ja 3 admirali osa wötstwad.  Nõuupidamise ajal, mis 7 tundi keStiS, oli wälimiSte  asjade ministril ja pääministril keisri juurepikem  nõuupidamine, mida wäga tähtjaks pee* takse. Otsust ei ole teada. Port Arturist, 22. jaan. Kolm Siberi küti polku saadetakse väiksemates salkades Jalu jõe piirkonda. Suur jagu suurtüki mäge sõitis raud-teel sinna. 4 uueSti kokkuseatud Siberi polku, kes praegu Haiptshengis wiibiwad, saiwad käsu Port Arturisse minna säälse sõjamäe tuetuseks. Tsinfu lahe kindlustuseks, mida sõjapidamises wäga tähtjaks peetakse,  saadeti 3000 meest. Wene ohwitserid oStawad  igal pool Mandshurias hobuseid. DalniS ja Port Arturis on veolaevad valmis pandud, et tarvilikul korral söjawäge Koreasse wiia. Urali kasakate polk jõudis siia. Tokiost, 22. jaan. Jaapani walitsus sai teate, et kõik Wene sõjalaevad, pääle nende, mis parandusel,  eila Port Arturist välja on sõitnud.  Kuhu nad saadeti, ei cle teada. Jaapani  ametliste teatede järele on Mandshurias sõjalik ettevalmistamine täies hooS. KaojangiS ja teistes kohtades  seatakse Wene vägede tarvis majast walmis, Laojangis on umbes 1000 weowankert sõjamoona vedamisega  ametis. Wene väed lähawad Jalu jõe poole edasi. Jukau Hiina elanikud seadwad endid põgenemiseks  walmiS. Peterburgist, 24. jaan. Hariduse minister v. Sänger on oma palve pääle, haiguse pärast, ametist vabastatud ja senatnriks nimetatud. Täna sai parun Rosen Aleksejevi kaest ühe kirja ühes kõikide juhatustega Jaapani Valitsusele  ära andmiseks. Kiri on täitsa rahulikul toonil kokku seatud ja saab vistist täna ära antud. Sõda!... Wälimiste asjade ministri telegramm Wenemaa asemikkudele wäljamaal: Peterburgis, 24. jaanuaril 1904. Jaapani saada? Peterburgis, andis oma walilsnse käsul meie keisrikojale  märgukirja ära, milles teada antakse, et Jaapani walitsus Wene walitsusega kõik läbirääkimised ära löpetab  ja oma saadiku ühes saatkonnaga meie walitsuse juurest Viibimata ära kutsub. Wene Keiserlik MajeStee:  andis selle pääle käsu. et Wene saadik terwe saatkonnaga  sedamaid Tokiost lahkuks. Niisugune teguviis  Jaapani walitsuse poolt, kes mitte ära ei ootanud, kuni neil päewil ärasaadetud Wene walitsuse wastuS tale kätte jõuaks, teeb Jaapani walitsuse kõikide nende tagajärgede eest waswtawaks, mis igasuguse diplomatikalife  läbikäimise lõpetamise Pärast ette tulla wõiwad. Linahinnad. RiiaS, 24. jaanuaril. Wiimasest teatest saadi? on linaturu seis muutmata  ja ei wöida, ehk kül Väljamaa edespidistest ostmistest  eemal hoiab, hindasi suruda. Juurdewedu on wiimasel ajal õige kehw, sest tagawarad on wäga Väikesed,  osalt hoiawad ka kauba omanikud müümises tagasi.  Hinnad on peaaegu endisteks jäänud ja on praegu järgmised: Livonia 2. R, 57 —5B rbl. kaal „ 8.?. IL. 51-52 „ ?. k. 45-46 „ 30—32 Pärnu j- R. -j- 57-58 -j-11. v.-j- 52-53 v. 47—48 38—39 1.. v. 30-32 26 ,Düna Zeit.» 1904 Sakala)k4 47 HossoR«»o u«s»?pnio, A 3. SMSPS !904 WaStutaw toimetaja ja wäljaandja A. Peet. > I II soowitan odawaSte kõiksugu riide- 2 22021(8 kaupasid: Talwe pukskim kasuka IAUUHI» ITT»AH»iRv riideid igag wärwideS la uutes mustntes  ua.sterahwaSte kleidi riideid, suuri,- siidi, ja willaseis rätikuid, hulbleini, mad - polami su loilsugu kol««ial kaupa, UueSti olen saanud partii lõige paremaid muSte ,a wat. geid rihmu, igas pilkus-s raugi roome ja lõi «sugu hobuse riista ja luukasid Suures wäljawalikus kõigeparemaid Belgia rewolwrid. OStan maha, jõhwa, rebase,- saarma,- nugise- ja «vasika nähku ja maksan haa d, kõige paremat hinda. A W Wern <ke Uange tähels! Mõned randawad küladest mõõda ja müüwad Hmblttsmastnatd minu nime all, sellepärast annan teada, et õmblusmasina müümine sõidu läbi maal on kSwaSte keelatud, ja mina ei ole kunagi masinaid walja saatnud. Äks ümberrändaja. keS salaja masinaid müüb, wõtab alati S—lS rbl. rohkem kui masina hind ladus on. Minu lodust wõib wee! saada: Kudumise masinaid, jalgrattaid, rattagummi  ja üksikuid tükka. Ka parandan wanad õmblusmasinad ruttu ja oma wastutamise all. Grünwatll,