Päewaleht Ilmub igal ürlpüewal. o—,—_ Tallinnas, Sunret taral, rqdio|o m, tndiil uniltfa nurrul, gr.«, , ttSnetr aat nr. $9O. ' talmetefa hõaetuaš MU 12—& Mn(i liht- Ja rahakbjadele t ,Päen>alehe' toimet., Tallinnas, m» r. Peti&afc. Qfcflk mimma 4 kop. Wr«iB mwrtmlte er(t 10 kop., f«tk juures Endine odret* ehk kile nummer Ole* anda. Kuulutud nonporetile rida makJab 3 kop., leke cesotfas 15 kop. Wölikd fcuulutuled □ a o o □ poole kallimad, o o □ □ □ „?äewalekt" makfab ühes kaasannetega: Kaja hütte saates e terme aasta {teole S rbi. kop. poole .. . S „ M „ meerand.. 1 „ 70 „ Ohe kuu peale „ 60 „ Tallinnas talitutelt ära tollest terme aasta peale 5 rbl. kop. poole .. 2 70 „ meerand >. I „ 10 „ ahe kuu peale „ 50 ,» Kes 2 korda kuus llmuroat perekonnakhte „Kodu" Koola tellida faoaiib, lellel tuleb aastas I rbl., pooles aastas 50 kop., meerand a. 25 k. juurde maksta. Nr. S 7«. Tvisipäewal» I. (18.) detsembril 1909;, IV. aastakäik. Tõsisemate küsimuste juurde. Suurelaadilise politika ajamine on praegusel ajal wäiimistel põhjustel wõimata. Isegi mõõdukad wastasrinna  ehk oppofitskoni erakonnad ja politikawoolud ei pääse kuigi awaralt liikuma. Seltskonna politikaelu  on nüüd jälle peaaegu niisamasuguses selu korras,  nagu enne 1905. aastat seltskond seisab poi-tikast kaugel eemal. Ka riigiwolikogu tegewus ei suuda palju kedagi huwitada, sest rahwa laialisemad  ringkonnast ei looda sealt oma nõuete täitmist. Politika-elu tarretus on üleüldine. Kuid seltskond tahab elada, ja mitte ainult elada, waid ka edasi jõuda. Elamiseks ja edasijõudmiseks ou aga uusi tingimisi ja uusi jõudusid tarwis, sest iga mana olukord muutub wiimaks nii kitsaks, et tema juures päris wõimata on edasi saada, llnenduši  ja parandusi ühiskonua-elus läheb sellepärast alatasa tarwis. ja mida pasndumainad need uuendused' ott, nrida kergeinait nad inuutunud oludele järele tulemad. seda jõudsamalt edeneb seltskonna hea kaekäik.  Kui rahwas usu kaotas, et tal korda läheb oma seisukorda seaduseandlisel teel parandada, siis hakkas  ta ühest abinõust kinni, mis küll wast mitte igakord  rutulist tagajärgesid ei näita, mis aga oma loomu poolest kõige tugewam edasikandmise jõud on. Jse te gew u se st otsis seltskond enesele nüüd toetust  ja see on kõige õigem tee, kui tugemaks tahetaks saada. Majauduslisc ja hariduslise järje tõstmine isetegcmuse  alusel sai seltskonna edasipüüdwama osa juhtniõttels ligema tulewiku jaoks. Selle juhtmõtte põhjal hakkastmad hariduseseltsid ja ühistegewuslised asutused.elule tõusma ja sellesihiline edenemine kestab  edasi. Ei ole mingit kahtlust, et kõigil iiendql ettemõtetel ineie rahwa elujärje parandamise kohta suur tähendus on. Ainult weel rohkem jõudu tuleks nende korralduste loomiseks ja tuge nurinaks tegemi- seks tööle panna, sest see töö kannab head «Ma. Aga ekslik oleks arwata, nagu peaks seltskond ennast politika-küsimustest ?önoale hoidma ja ainult majandusliste ning haridusliste korralduste sega leppima. Kuigi seltskonnal praegu mõimata on erakondliste korralduste kujul politTa-elust osa wõtta, siis ei ole ometi mitte ühisuste asutamine keelatud, mis politika-. ühiselu- ja teisi küsimusi harutaksimad ja selgitakfiroad. Niihästi riigi- kui ka kogukomrapolitkka küsinnrsed  peastimad ärksamatele seltskonua-liKmqtele küllalt huwitust pakkuma, et nende üle iüjesloos läbi rääkida.  Ja läbirääkimisteks oleks wististe palju põhjust,  sest wõrb üsna kindluste ütelda, et kuigi Wöimalik  oleks politika-erakonda asutada, siis ei oleiks niisuguse era konna-eeskawa malmis tamine, mida inimesed  täie teadmusega omaks wnnistaksnvad, sugugi mitte kerge. Mell tahamad, näituseks, kõik kangeste rahwäja  wabameelsed olla. Kui aga seda rahma- ja wa!bameelsust  ligemalt uxratad ja iseäranis kui seda teos saad järelekatsumisele mötta, siis ei jää temast tUsti mitte udugi järele. Wiimased aastad on rahmä politikalist küpsust tõstnud, selle mastu ei saa maielda. Kuid seda Apsust peetakse sagedaste palju suuremaks kui ta tõepoolest on. Wõrb ilma liialdamata ütelda, et politikalise mõtlemise selgus ja järjekindlus meis seltskonnas alles üsna madalal astmel seisawad. Tegelik elu toob selleks alatasa näitusi, millest aga «malikult palju ei kõnelda.  . - Polltikaliselt on meie inimesed jälle üksikud isikud, kelle wahel mingit ühendust ei ole, kuna seda lahusolekut  ka teffed ühendused ei riku, mis awaliku elu piirkonda käikstwad, siis ei ole palju roõtmalrk teadagi  saada, missugune seisukoht teistel inimestel seltskonna-elu  päewaküfimuste kohta on. Igaüks asutab aga peale waikselt oma-ette ja kui tarwis on mõraes seltskonna-elu küsimuses otsusele jõuda, siis e ole Mõnelgi mehel mingit seisukohta wõi ta on üsna läbi kaalumata seisukohale jõudnud. See politikaline tühjus, mis seltskonnas walitseb, annab ennast ka awalikus hääles, ajakirjanduses tunda,  sest ainult politikalise mõttelageduse ajal wõiwad  niisugused kirjad awaldamist leida, nagu näituseks  nrõnes lehes haritlaste küsimuse kohta ilmunud.  .Peate wäiklase kadeduse ja labase rumaluse ei ole nendes mitte midagi olemas, äga ometi täidawad  nad tihti lehtede wsergusidi Küllalt on puhatud,' nüüd tuleks jälle politikalrse  mõtte elustamiseks tööle hakata. Wähemalt peaksiwad  need, kes amakikust elust kõrmal ei seisa, sellel eest hoolt kandma, et nende politikaline enesekaswatus  arenema pääseks, sest meil kellelgi ei ole põhjust oma waadete kindluse ja selgusega kiidelda. Waimuhaigete parandusemaja "Seewald." Waimuhaigete armust ik näitab, et Vaimuhaigete inimeste arm alatasa on kaswamas. Kas tuleb see praeguse aja rahutumast elust wõi on siin mõni teine tegur mõõduandew, see jäägu arstide seletada. Wailuuhaigust  tuleb meesterahroaste juures palju rohkem ette kui naisterahwaste juures. Enneroauaste peeti Vaimuhaigeid lihtsalt hulludeks. Zellel kurnvaim sees. ja fMepärast ei arstitudki neid, waid pandi kettidesse. Alles 1409. a. asutati esimene hullumaja Malentsias jaMenemaal 1776. a. Kudas nendes haigemajades hWdid arstiti, selgub sellelt, et rahwas weel 13. aaMfvjal hullude kargamise ja hulumise üle ennast, rõWustas. Alles 19. aastasaja esimesel Veerandil wõM .-.hulludelt" ketid ära ja mõeldi nende parandamiss  peale. Tiallmnas ehitati juba mõne aasta eest (1903. a.) Vaimuhaigete parandusemaija ..Seeroald", mis. umbes 235.000 rbl. maksma läks ja kuhu umbes 120 waiinuhaiget Võidi Mahutada. Aga ka priihospi-t balijs arstiti Vaimuhaigeid ja praegugi on seal Veel üle 100 wämwhäige. Möödaläinud survel hakati ..Seemäldi" juurde uusi ruumisid ehitama, sest et senised ruymid kitsaks hakrasiwad jääma, kuna haigete arm pä«v--Päeroalt kaswas. 1903. aasta juunikuul pandi neljale uuele hoonele alus, mis nüüd juba Valmis on saamas/ Taieste malmis on ainult üks hoone ja sinna asendatäkse  juba teijipäeVal, 1. dets. haiged sisse. Pühapäemal tutroustati uusi hooneid esiteks f itfa.  male ringkonnale: Valitsuse esitajatele, tohtritele jne., ning pärastpoole kella 2 —5 p. l. rah roale. Uued hooned on Väljastpoolt Vaadates kaunid teliskiwi-ehitused. Kõik neli hoonet on üksteisest umbes  100 sammu kaugel. Kaks esimest on natuke suuremad/  kui kaks tagumist. ■ t Esimesed kaks on täitsa ühekujulised pikergused ehitused. Esimesel on lõunapoolne osa kahekordne, kuna teisel jälle põhjapoolne osa kahekordne on: teise korra peal on haigetalitajate ruumid, alumisel korrai  on haigeteruumid. Põhja pool seisatu tagumine hoone on kahekordne, kuna läänepoolses hoones ka kolmanda korra peal ruumisid leidub. Hoonete Välimus on kena, ehituse juures on ka kunstimaitset tähele pandud/ nii et nad Vaataja peale head mõju aValdawad. Lõbusat tuju sünnitab ka Veel ligidal kaswam mets, mille wahiele hooned on ehitatud. Sest see on ju arusaadaw, et mitmekesidus, kaunidus ja roärwide rohkus ka haige peale parandama lt ja ülendäwalt wõib mõjuda . Meie astume esimesesse hoonesse sisse, jätame riided eestuppa ja läheme parandusmaja sisemisi ruumisid  waatamä. See maja on raskemalt haigete jaoks ehitatud, sellepärast on aknad üsna Väikestest ja paksudest ruutudest, millele raudraamid ümber tehtud.  Riisugusid aknaid ei ole Võimalik Vaimuhaigel nii kergeste puruks taguda kui harilikka aknaid. Siin on haigetel üksikud toad. milles üsna rasked raudwoodid  sees on ja mille toasjssesead nõnda on tehtud, et haige, kui tal hullustus peale Älõb, ennast Vigastada ei saa. Rahulikumaid haigcip paudaffe mitu liti* mest ühte ruumi. Peale selle ott siin ruumid, kus haiged  üheskoos wõnoad Viibida, juttu ajada ja ka tööd teha. Kõik ruumid on nõnda sisse seatud, et li ai getalitajatel kerge oleks nende üle walwata ja haigeid nõnda tähele panna, et Viimased seda ise sugugi ei Märka: haigetel- püütakse Võimalikult rohkeste Vabadust  anda, sest siis edeneb arstimine palju jõudsamine.  Ainult niisugusel korral tarwitatakse haige juures  wägiValla-abinõusid, kui inimlikumad abinõud enam ei aita. Iseäranis palju on niisugusid ruumisid.  kus Vannid sees. Wannid on üsna lihtsad, ühes otsas on kraan, millest sooja ja külma mett Vannr Voolata lastakse, kuna wanni põhjas auk on. kust wett tarwiduse järele Võib wälja lasta. Wannisid, iseäranis leigeroeewannisid. millel rahustav? mõju on, lastakse haigetel sagedaste wõtta. W«ga WÄjakäigukohad  on nõnda tehtud, et haigetel enestel nende p* hastooniseks midagi teha ei tule, ro-sega ühtumine vn teenijate järelroaätuse alla jäetud. Selle maja tagumisel  poolel on roeel iseäralised haigetoad maimühai-, gete tarwis, kellel külgehakkarvad haigused küljes> neid hoitakse üksteisest jä ka teistest haigetest tMa lahus. ' > Termes majas on elektriwalgustus sisse seatud. Sellejuures on nendes ruumides/kus rahutumad haiged  rviibnvad, elektrilambid üles lae külge seatud, sealt ei ole wõimalik haigel neid puruks lüüa: ruumidss  aga, kus rahülischnad ja terroemaks saanud haiged  miibiWad, on elektrilambid wädalamal. Et haiged, kui nad terme Maks o/i saanud, tööd ja tegeamst ihaldamad, siis ton haigemaja juures ka töötuba äsutawd. Kumstaw on see, et haigemaja! mööblid haigete eneske poolt asutuse meistri juha-, tusel on rvalmistatud. Mõned toolid ja lauad on puhtalt ja kauniste Valmistatud. Maja pealmisel korral on teenijateruumid. Seal leidumad ülemaataja ja teiste haigerarvitsejate ruumid,  mis ka eeskujulikult on sisse seatud. See on ju tosi, et teenijal niisuguses asuwses raske teenistus on, mis palju kehalist ja maimlist j õudu nõuab, selleparast  tuleb nende puhkuse sest ka rohkem hoolt kanda, sest ainult märske jõuga suudawad nad endi ülesannet  täita. , ' Terme maja soojendatakse weega ja palama õhuga. Igast toast lähemad soojamee- torud läbi ja annamäd ruumile sooja, aga mäljast tulem õhk tehtakse enne km ta ta tuppa pääseb, iseäralises ruumis soojaks. Igatahes on ses pareM kui et külm õhk otsekohe viinast  tuppa woolaks. Nõnda vn õhupuhastuse ?eesi hoolt kantud, ilma et lelleks talmel aknaid lahti oleks, tarwis teha. Termele majale annab sooja maja Mdriruumis  olewad üks suurem ga teine mähem katesi kuna keldrialused torud palama mee edasi saadawad. Kuna praegukirjeldatud maja Meesterahmaste tarmis  on ehitatud, siis on teine Maja karmapsält !niisamasuguse  ehitusewiisiga Vaimuhaigetele naisterahwastele  määratud. Kaks tagapool seismat wähemat Maja on natuke teistsuguse ehitusewiisiga: esimene nendest on nendele Vaimuhaigetele ineesterahmastele määratud/ kelle Zuu.res  haiguse tundemärgid ennast nii raskelt ei amaldä ja kes juba paranemisel on. Sim on ka ruumid selle järele sisse seatud: aknaruudud on suuremad, lambid on madalamal jne. On ju tarmis haiget aegamööda harilikule elule jälle tagasi miia. Teine wähematest majadest on nendele haigetele määratud, kes üksik kambnsid jõuamad üürida. Muidu  on selle sissesead teistega ühesugune. Nõnda on siis kaks Maja Meesterahmastele. pks naisterahmastele ja üks Mõlemast soost haigetele juurde  ehitatud. Terme ehitus saab, nagu öeldud. Varsti malmis ja läheb umbes 180.000 rbl. maksma. Igasse majasse mahub umbes 60 haiget. Seega wõiwad uutes majades umbes 240 haiget aset leida. Tähelpanemisewäärt on ka selle asutuse majandusehoone,  mis termele asutusele Valgust ja sooja annab, kuna ta ka toidumalmistamise oma peale on mõtnud. Seal on elektrijõu sünnitamiseks kaks aurukatelt, mis ühe aurutsilindriga ja auruturbiniga elektrisünnitajat dünaMo-Mvtorit ümber ajamad, miimane Valmistab elektrijõudü. Et asutuse manemaid hooneid auruga köetakse, siis läheb siit aur torusid mööda nendessle ruumidesse. Aga auru tarwitatakse ka toiduwalmistamiseks.  Köögis on keetmisekat!ad, kus mesi palama auruga  tiiraste keema aetakse. Nõnda on seal hil- Soome põllumajandusest. M. Marina. g Nõnda vii kodanline enamus iga seadusepunkti juures hoolas oma kasusid kaitsema ja Võimalikult kõike «male hoidma, mis rentnikkudele kasuks oleks. Sellepärast ei täida uus seadus kaugeltki neid soo«nsid  ja looteid, mis lorparite liikumine .äratas. Torparite esitajatel oleks rvõimatik olnud uut seaduA  järgmise saadikutekogu, s. o. 1. mail s. a. masitud  kogu kätte uueste harutamiseks edasi lükata. See küsimus oli ka juba pädwakorral. Aga see lasti langeda, ära nähes, et teistkordsel harutamisel seadus meelgi halmem saada oleks wõiuud. Siiamvalse olu- Zorraga Võrreldes täiendab uus seadus ikkagi sam- Mu edasi, Vähemalt selles mõttes, et rentnikud edaspidi  mitte enam täitsa maaomanikkude omarooli asi M seisa, maid seadus korraldab mõlemate wahekorha  nii, et inanvmaniku wõim mäliemalt piiratud on. Nagu juba tähendatud, ei suudetud lühemat «evinguaega 50 aasta pikkuseks teha. maid pidi poole lühemaga lepitama. Ainult uute, asutatawato rendi- Zohtade esimene rendiaeg ei tohi alla 50 aastat olla. D« maaomanik alaealine,- siis lubab seadus ka lühemat  rendiaega, aga mitte alla 5 aasta.  Töopäem  sai seaduses suivel II ja talmel 9 tunni peale Määratud, õnneks aga selles mõttes, et tLöpäew mitte öikem olla ei tohi, küll Ma hiljem. —. Loota VII, jet töölised seal, kus nad lühema tööpäewa juba kätte MÄZbnud, sellest kä kinni hoida snudamnd. Rendi Mrgust e> nläärck mitte, enam maao nr anik ja rent»ik  eneste mahch wgid selle määrab iga kogukonna rendllandkond selle jjÄele kindlaks. kudaS maa mil- Mus lubav. Üepinglth telZtakse kirjalikult - rendi- DazMoindade kmÄbegeomsel sa need malmamah ka Wduse täitmise Ue. Rent määratakse rahas kiudwŠSi  aigä mõkemipoolse foorm peale mRS renti ta lõõga tasuda. Tööpaiga määrab ka rendilaudkond FiMakSr kui lepinguosalised ise kokku ei lepi. Töö- rendist mõimad mõlemad pooled etteütlemise järele lahkuda. Tövrent jäeti esialgselt sel miiskl maksma.  armates, et see maksumiis kohati mõlemale poolele soorvitaw olla wõib. Wastasel korral on sellest  kerge lahkuda. Seadusel on tagasiuilataw mõju. Wanad rendilepingud seatakse uue seaduse järele korda.  Kelle leprnguaeg mäheM kui 7 aastat edasi kestab,  see saab uue seaduse mõjul sinnamaani pikendust.  Sellepärast oli uue seaduse sõpradel kalmel soow, et seadus lepingute ülesütlemise päcmaks jõusse saaks. Siis oleksirvad need rentnikud, kelle lepingud ülesse üteldud olimad, meel 7 aastaks oina kohtadele jääda Võinud. Aga senat ei tiiülutaiiud seadust selleks  päemaks wälja ja lootus läks nurja.  Rendilepingu  lõpul otsustab rendilaudkond, kui patju maaonranik  reiitilikule koha ja hoonete parandamise eest tasu maksma peab. Uue seaduse keskpunktiks onrendilaud konnad. Nende kaes on suur otsnstamisemõim. Rendilaudkondcrde  kokkusead ei ole niisugune, nagu torparid svowisimad. Juhataja nimetamine kihelkonna-kohluniku  läbi annab maaomanikkude klassi kätte otsustama mõju. Aga ometi on loota, et need laudkonnad stiski siiamaalsels kurnamisele tõkkeks saamad. Amalrku arroamise  kriitika saab laudkondasid enam-mähem maos hoidma." Juhatajate parteilik olek tuleb kibeda armustamise  alla ja sellel saab oma hea mõju olema. Maaharimise sundus. Uue rendiseaduse mastastc poolt on tähendatud, ärgu pingutätagu mibu liiga, see mõib murduda, s. o. ärgu tehtagu maaomanikkude viil seaduse läbi nõnda türp uks, et nad maad minnaks sugugi enam mäljja ei rendi! Ja tõeste: seda ongi märgata,- pt maaomanikud iKa rohkem torpisrd ülesse ütlemad ja maid eneste kätte mõtamad. Arusaodam, et häda ja MäanlÄg selle läbi meel enam kaswawad ja mälitsust ning parteisid ikka edasi maaküsimusega tegemist tegeura  sunnimad. Peaks ka juba kõige enam maimustwtud  maaomaujdamlse poolchoidjale selgeks saama, ei nende paari miljoni niargaga, nns Valitsus maata inimestele ruaa muretsemiseks ohrverdada wõib, seda küsimust mitte Võimailik ära kosta ei ole. Maaharimise  sundus tuleb sellega ikka tungiwamalt paewakorrale..  !lue nraarcndi seadu seg a ei lasknud see ennast ühendada.  Sotsialdemokratia tahab seda ise seadusena nõuda. Sotsialdemokratia arwates wõib ainult maaharimise  sunduse seadus Soomemaal maa nälga kaotada,  sest siin on. nagu nie nägime, alles 90%' maad harimisele tootmata. Selle hulgas on palsn imaadwiljaharimiseks  Väga kõlblik. Ja waeroalt on ükski teine maa sellepoolest nii õnnelik, et niisuguse seadusega maa nälga kaotada. Tõölistepariei ja kõik maaharimise sunduse sõbrad oo tarvad sellest aga weel paisu enam. Nad ootama d, et Soomemaa selle seaduse läbi lühikese ajaga majaudusliselt  õitswaks maaks muutuda wõiks. Sest selle järele, kui seadus riiki ja sraomanikka oma maiad kas ise harima ehk teistele uurija rentima sunniks, srrutaksiuuib endid sajad tuhanded käed maa järele wätsa, asuksiwad selle harimise kallale ja rnuudatsiwad  praegused karjamaad, padrikud ja muud jõudemaad  toitjast lokkawateks aasadeks. Kuna maa sisse vstukapitall panna ei pruugiks,- oleks maatahtjaid seda! rohkem ja harilikult maa hinnaks mineta kapital  Võiks siin kohe töökapita tiks pruugitud saada.  On ometi aritsaadaw, et see raha, mis maaomanikkudele  maa hinnaks innlsetakse, asijaid maaharimises  takistab. Neil ei ole tarwÄrkkuds tööde legenriseks raha, sest nad on oma raha maa hinnaks maksnud. Jääb aga see raha nende kätte, siis Võitvad nad hoopis suurema jõuga peale hakatd  ja nad jõuawad peagi kurgemale, liiati tui neil teada on, et nende töö kaduma ei lähe, kui nad julged  on, et keegi nende kohtasid nende kaest ara ei saa wõtta ja et rent, mida nad maaomanikkudele wöi riigile maksma pearoad, nende tööwaewa neilt Ara ei riisu, uurid mida nad hölpsaste maMit jõuawad. Wt et see ainult üks osa maa puhtast annist olla wõib. Sest fui maa enam sahkerdamise asi ei ole, kui kõik maatarmstajad maad saada mõimad, langeb selle hind. Ja see on maaharijate eneste asi, kindlaks teha,- kui suurt tulu maa annab. Iseenesest mõista, et maaharija  töö ja maem kõige pealt tasutud peab saama. Rent wõib alles sellest tulla.- mis maa peale harija tv õpaiga ja ettemõtmise tasu sisse annab.  Niisugune rent ei waewaks aga kedagi rent-- nikku, maid vlelks kerge maksta. Kuntt sajad tuhanded käed sellega kindla. Mespidamist  andma tsgewuse saakshwad, muutuks Soomemaa  tähtsaks kaubaturuks. Maaparanduse-töösidj hakataks suuremal wiisil toime panema.- uusi liikumiseteestd  ja abinõusid hakataks muretsema. Kõik ses annaks tööstusele suurt hoogu ja selle produktide tarwitamine  kaswaks. Maaomanikud, kes oma maad rent-- nilkude kätte ei taha minna lasta,- halkamad seda ise harima. Kuina nad sel kombel oma majapidamisi suurendawad,  tarivitawad nad ka rohkem tööjõudu,- mis läbi tuhanded nendest, kes praegu roaewaga tpöd ot« snvad, kindla tegewuss leiaksnvad. Sellega Väheneks tööliÄe tööstuselohtadesse rändamine, tööstuse töölised  wõiksiwad oma olukorda hõlpsamine lahedamaks, muuta, sest tööpaik peaks tõusma, kui pealetung hp odawam tööjõud wähemaks jääb. Nõnda paraneks rahma olukord mõlemil pool ja praegused näljaga mõitlewad sajad tuhanded saaksimad maksujöulistsks produktide tarmilajateks, mis jällegi tööstuse peale elustamast mõjuks. Maaproduttid peaksiwad odawämaks  saama, sest neid haritaks rohkem ja maaharknrine  muutuks põhjalikumaks. kuna aga maarent,- mis praegu maaprodukiid ülenraära kõrges hinnas hoiab,- langema peaks, sest et maad mitte enam kalli raha eest ostma ei hakata, kui seda odamast rendile saadä  m Arusaadavate! põhjustel on maaoinanikud selle seaduse wastu. On ju maa ja mets nende käies tähtfaks  sahkerdamise abinõuks, millest nad iga pSews ilma waewata skssetutekuid saamad. Neid sissetuleku» hallikaid ei taha nad enestel kinni toppida lasta. Mr s kop. M tSM. kui meis K kop. 20 t ÖDllus Z. G a # il, ISsfkwas.