witamise suurus on igaühe isiku kohta umbcS arwates:  Kuresaares 1,08 wedru. maal 0,08 wedro, läbistikku aga lerwe! Saaremaal 0,22 wedru iga elaniku kohta. Enne monopoli sisse seadmist oli wiina tarwitamine igaühe elaniku kohta 0,33 wedu suur. Kuresaare linna kohta ülesantud arm 1,08 wedru inimese pääle oleks küll wäga rohke olewat, kui see siin kõik ära peaks tarwitatama. See on aga kindel, et suur osa linnas kroonupoodidest ostetud wiinast maale wiidakse,  mida maal mähesel armul tarwitatama wiina juurde tuleb lugeda. Meie arwame, et üleüldiselt wõetud, linna ühe elaniku kohta sellegipärast rohkem wiina tuleb, kui ühe maa elaniku kohta. Hiljuti oli kohases rahukohtus asi harutamisel,  mii jällegi kurba pilti meie noorest soost tõi. Kaebtuscalusena seifis kohtu all wäikenc poisikene, keda warguses süüdistati. Harilik on ikka see, et wanemad oma laste eest ennem asju hääks püüdwad käända, aga siin oli asi just ümber põvrtud. Selles asjas oli isa poisikesega  ühes kohtusse kutsutud, aga siin ei seisnud isa mitte oma poja õiguste eest, maid palus just kohut, et kohus tema pojale hästi kõrget nuhtlust määraks,  sest et ta ise poisiga wol mis ei saada. Kui küsiti, kas ta poissi oma kätte karistada wõtab, ei tahtnud ta seda mitte. Kohus määras siis süüalust poissi paranduse majasse saata. Tallinnast Kuresaarde sõites suri neil päiwil aurulaewa „Jmperator Nikolai II." pääl kalakaupleja järsku ära. Mehel olnud mitu sada rubla raha ühes, mida ta saapa sääres hoidnud. Mees on Tallinnast pärit. Saaremaa karskuse selts tahta" cdeZpidi ühe suurema pidu toime nanna, näitemängu, laulu ja kõnega. Kõnet saada Kärla õpetaja herra Kerg pidama: „Saaremaa läinud aaSta-100  kaswandikku. Neist on peaaegu pool osa rahwuse poolest eestlased. Teine osa on teistest rahwastest: sakslastest, wenelastest, poolakatest ja juutidest koos. Augusti kuu! suri endine Saaremaa rentmeister von Wegner KuresaareS 9t. aasta wanaduses ära. Kuresaare parkis sõidawad mitmed jalgratta sõitjad õhtutel, kui juba pime on, ilma laternita, mille läbi kergesti õnnetus wõib juhtuda. Kuresaare gümnasiumi direktor hr. B ii strof  pidada ikka sel aastal oma ametist lahkuma, ehk siin küll kindlasti räägiti, et ta üheks aastaks ametisse jääma pidi, nagu meie minemas numbrisgi  teatasime. Et kohase Ew. Lutheruse ülemõpetaja haiglane on, siis käiwad siin maalt õpetajad jutlust  ütlemas. 29. Augustil hommiku wara tuli siin laewa õnnetus ette. Kolme maStiline purjuta ew „Fevdor" sõitis Tallinnast Liibawi. Pääl oli tal 35,000 puuda wanat rauda. Tee pääl hakkanud  laen? wett jooksma. Sellepärast tahetud temaga Kuresaare sadama alla purjetada. Kuid niikaugele ei saadud temaga mitte enam tulla. Piskurahus ivajunud ta mee alla. Inimesed on kõik ära päästetud. Mustjalast. Et sarwloomade laadad sel aastal  ära on keelatud, siis pole ime, et talumehed rendiga  ja muude maksudega kipuwad mõlgu jääma, kuna nad enne loomade müümisega hääd raha teenisiwad.  Mustjalas on augusti kuu wiimaste päawade  sees rohke räimesaak olnud, nii et külimet 25 kop. on maksnud. A. V. N. Poidelt. Nagu omal ajal teatatud, laisimad  Poidel kolm õpetajat proowijutlust tegemas. Nüüd on, kuda kuuleme, kaks kandidati, pääle õMtsja Sitzka, teatanud, et nad Poidele tulla ei tahta. Nendel olla lootust paremaid kohti saada. Tallinnast. Karskuse kuratoriumidele on, nagu tuttaw, muu seas ka see ülesandeks tehtud, etnad rahwale sündsat löbupüüaksiwad pakkuda. Seda ülesannet täites pani kohaline  karskuse kuratoriuni minewal pühapäewal  wäljanäituse hoones ja platsil Nunne wärawas siinsete Eesti seltside tegemaks liikmete ja mõne teise auulise muusika- ja rahwasõbra lahkel kaastegewusel suurepäralise  rahwapidu toime, mis kõigiti hästi korda läks. Kui paar ametlist kõnet ja kaks soololaulu maha arwata, siis oli pidu terme programm Eestikeelne. Dr. Hurt lahkuwat õpetaja ametist ja tahtwot ennast täielikult wanawara wäljaandmisele pühendada, ütleb „UuS Aeg" kindlast hallikast kuulnud olewat. Riiast Eesti jõumehe Georg Lurichi ja Wene jõuumehe Moori wahel oli Riia lehtede teatel 6. skp. otsustaw wööwõitlus. Mõlemad wastased maadlesiwad ägedusega, kus juures Lurich enamasti pääletungijaks oli. Mitmel puhul pidi Moor langema, aga wiimsel silmapilgul laskis ta ikka käed möö küljest lahti ja wõitlus pidi katki jääma,  sellepärast nõudis Lurich, et see -võidetuks  saaks tunnistatud, kes meel käed möö küljest lahti laseb. See otsus oli oga Lurichile enesele õnnetuseks, sest warsti pääle selle kukkusiwad Lurich- käed põrandal  rabeledes lahti ja ta pidi ennast -võidetuks  tunnistama. Wõitlus kestis 30 minutit. Eesti Aleksandri kooli kohta kuuleb „Rishsk> Westnik," rahwahariduseministerium  olla käsu andnud, plaani ja kulude eelarwet koolimaja kesk-põllutöökooli tarwis ümberehitamiseks walmistada. Põllutöökoolil  saada kaks ettewalmistuse- ja neli pärisklassi olema. Ülemasse pärisklassi wõetawat linnakoolidest läbi käinud õpilasi ilma eksamita waStu. Sellest teatest selgub wististi, nii tähendab „Rig. Rundschau",  et kool Põltsamaale jäl!d, sest et Aleksandri kooli maja tahetakse tarwitada ja teiseks, et harutused põllutöökooli laadi üle lõpetatud on. Wäljamaalt. Saksamaalt Juba on Hiina lepinguprints  Tshun Saksa keisri ees käinud. See sündis Potsdami Unes palees Saksa printside, wülimiste asjade ministri, teiste ministrite, wäeülemate ja keisrikoja liigete juuresolemisel- Prints Tshun pidas keisri ees esmalt kõne, milles ta oma ülesannet seletas, ja awas siis tollase siidiriide pääle kirjutatud kirja, mille ta keisrile ette luges. Selles kirjas awaldas Hiina keiser Saksa keisrile oma sügawat kahetsemist, et Saksa saadik von Ketteler Pekingis ära tapeti, ilma et Hiina walitsus seda jõudis keelata. Kirjas puudutakse ka mälestusesammast, mis kuritöö paigale saadiku auuks üles seatakse. Prints Tshunile tehtakse ülesandeks,  keiser Wilhelmi selle eest tänada, et tema kaastegewusel rahu Hiinas jälle walitsema hakanud, sest et poksijate mäss maha on löödud. Oma wastukõnes tähendas  keiser Wilhelm, et ta Hiina keisrit mitte süüdlaseks ei pea Hiinas ette tulnud meriste sündmuste juures, küll aga keisri nõuuandjaid ja walitsust, kes mässu sallinud wõi salaja toetanud Need nõuuandjad pidada nüüd meelt parandama ja oma edespidise tegewuse läbi näidata püüdma, et nad rahwaste-õigust ja haritud rahwaSte komblust enam jalge alla ei taha tallata. 3. sept. hommikul kell V«9 reisis Wene Keisripaar ./Standardi" pääl Keiser Wilhelmi kanali kandu Prantsuse maale. Wene Keisri Majesteedi Saksa- ja Prantsus maale mineku pärast on Wene- Saksa-Prantsuse sõprusest kõnelema hakatud, mis Jnglisemaa wastu käib. Nii kirjutab uus rahwussotsialistlaste nädalileht „Zeit." : Kui kölni mannermaa wäeriiki, kel kokku ka tugew merewägi on, ühendust teemad, siis tähendab see, et Inglisemaale halwad ajad tulemas on. -- Saksa keisri ja Berlini linnawolinikkude  wahel wältab wastolu, milles wabamõttclised berlinlased suurt kangekaelust  näitawad. Nad walisiwad omal ajal linnanõuuniku Kauffmanni Berlini teiseks  bürgermeistriks, keda aga keiser Wilhelm  ühe tühise põhjuse pärast mitte ei kinnitanud. Nüüd on linnawolinikud Kauffmanni  teist korda maimud ja nimelt peaaegu hääleühisusega. Lõuna-Ahwrika sõjast. Mõned Saksa lehed teatawad lõuna Ahwrikast saadud sõnumite järele, et sõjaplatsil  ligemal ajal midagi sünnib, mis imestust äratab. 15. (2.) sept- tahtwat kõik buuride wäejaod Kaplinna poole edasi tungima hakata ja siis tõttawat kõik Kapimaa  hollandlased buuridele appi. Kapimaa  toowat buuridele wõidu ja sundiwat Inglismaad järeleandmisele. Esimehe Krügeri asemik Transwaalis awaldab Krügerile saadetud kirjas lootust, et buuride seisukord iga päewaga paremaks läheb, sest et buuridele Kapimaa hollandlaste  seast ühtepuhku abi juurde tuleb. Üks Peterburis elaw Wene ohwitser, kes waremalt buurisid sojas aitamas käinud,  sai Löuna-Ahwrikast kirja, mis juba 30' juunil (13. juulil) ära oli saadetud ja milles öeldakse, et buurid Kapimaal igal nädalal läbiStikku 2000 mässulist hollandlast  abiks saamad, kuna Inglise mägi sellesama  aja sees läbistikku 1000 meest sõja ja haiguste läbi kaotab. Kirikuõpetajad Murray ja Botha käisiwad  Steijni ja Deweti juures, et neile Kilcheneri wiimse kuulutuse tähendust ära seletada ja neid allaandmisele manitseda- Õpetajad tuliwad, nagu Bloemfonteinist teatatakse, tühjade kätega tagasi, sest Steijn ja Dewet ei ole neid lõpuni kuuldagi wõtnud.  31. aug. kippunud buurid Thersni juhatusel suure julgusega Heidelbergi linna kallale, oga neid löödud tagasi. Oranje wabariigis olla wiimase hirmukuulutse mõjul  234 buuri Inglise walitsusele truudust mandunud. Põhja-Amerikast. President Mac Kinley on reedeööse wastu laupäewa (31. aug.) ära surnud. Mac Kinüy surnukeha lahtilõikamisel  tuli ilmsiks, et surma põhjuseks kuulihaawa põletik olnud. Mõned arstid  arwawad, millega Czolgosz presidenti  laskis, kihwtitatud olnud. Mac Kinlcy surnukeha maeti tema kodupaigas, Ohio riigis, maha. Abipresident Noosevelt, kes presidendi surma ajal New-Dorki riigis jahi päül oli, jõudis 1. sept. kiirrongiga Buffalosse, kus teda presidendiks wannutati. Teda peetakse auusaks, südiks ja kindla iseloomuga meheks kes Ühisriikide politikat igapidi oma eelkäja agaras maimus edasi juhtima saab, nagu ta seda ka juba oma ametiwande juures tõotanud olla. Mõrtsukas Czolgosz ei lausunud musta ega walget, kui ta esimist korda oma kohtunikkude ette ilmus. Kohus andis temale kaks kaitsjat abiks, aga ka nendega ei wahetanud ta sõna, maid wahtis tuimalt enese ette maha. Protsess -.N 37, Saarlane. 1901