sugused tagajärjed sellel wõiwad olla, seda ei suuda keegi ette ära näha. Linnas walitseb rõhuw waikus, mis tormi tulekuga lõppeda ähwordob. Kõik raudteejaamad  on jhandarmide walitsuse all, nõndasamuti ka raudteed ja ijcgi PüräuS- ThalkiS'e ja Naupjlia «väesalgad olla kokku kutsutud ja marssida juba Athena poole. Kõik kasarmutes seisew jõjawägi hoitakse iga juhtumise jaoks malmis. ~Jsam." New-Vvdgift. Läänepoolsetes Ühisriiki» des on kaks pae roa tuisk möllanud, nagu seda enam 20 aastat ei ole nähtud. ChetseaS, Massechusets'i riigis, on 3 inimest surma saanud ja 1500 päüwarjuta jäänud- FiladelfiaS  on lund paiguti 22 tolli. Nes-DorgiS on tormi ajal 15 inimest otsa saanud. Surmasaanute  üleüldist arwu ei oie weel teada. »W." Uuemad sõnumid. Kuresaarest. Keiserliku Mereasjanduse  Seltsi Kure saare Ha r uselt j i awamise koosolek 5. detsembril. (Järg.) Läbirääkimistel wõeti lõige päült purjulaewastiku  elumõimalitkus arutusele. Läbirääkimistest wõtsiwadosa meie part madlaewaasjanduse tundjad. Hra Teär leiab purjulacwanduse meel eluwõimultse olewai, tuna aga rasked olud ta edenemist taliStawad. Hra Kahu armab, ct purjulaewandus aurulaewaStiku mõjul längu jääb ja ei soowita purjulaewade juurdeehitamist. Hra Prinz teatab, et suured atlandilaemad  palju ei teeni. Ta olla lugenud, et nad sagedasti ainult 0, 1, 2 ehk 3°/,, iõigeenam kuni B°/° puhast kasu järele jätawad. Rohkem sõib teenida, kui manu laewu odawalt osta saaks. Purjulaswad mõiifiwvd meel elada, kui kergemate tingimisiega ehitada wõits. Purjulaewade  alalejäämise poolt räägib ta hra E s j e r. Hra Teär toetab Hra Priuzst arwamist suurre aurulaewade wäheteeuimise kohta ja toob näitust, mis tõsndawad, et mädamaalt odawalt ostetud purjulaewad mõnikord wäga haSli tseniwad. Ta ise olla kaptenina 20 30°/°, aga kord 116°/° ning isegi 300 protsenti aastas teeninud- Meie peame purjulaewasütu juurde jääma. Purzulaewu lükkab tuul, aga auruloewad kahawad „?aeru" saada. Hra Kahu tuleb nüüd ka teittega enam ühele arwamisele, et meel purjulaewu maha jätta ei maksa, seni kuni nad üleilmlisele iontvrentfile,  mis purju- ja aurulaewade wohel walitseb, wastu suudawad panna. Mil tuleks aga ka aurulaewosid soetama hakata. (Järgneb.) Selle aasta sügisel müünud hr. T., kes puudekaupleja hr. Behrmanni RoomasaareS olewate priipropfide järelewaatajaks oli, mõned süllad nendest Roomasaare elanikkudele ära, mille eest T. nende päewade sees 1. jaoskonna rahukohtuniku poolt 4. kuuks türmi mõisteti. Et T. edafikaebtufe õigusest ära ütles, siis pandi ta kohe kinni. Ära müüdud puud wõetskse  aga oftjaie käest ära ning antakse hr. B hrmannile tagasi. - 11. detsembril pühitseti aadelisoost manade  preilile Bariholomäuse warjupaiga esimest aaStapäewa. Ülemõpetaja hr. Btõsisel dt pidaS tänujumalateenistust 106. Taaw. l. 1. salmi põhjusel. Homme kantakse kohalise poisslaste gümuafiustiS, mljandama klassi õpilaste poolt kuulsa Wene kirjaniku A. S. Puschkini draamast «Boris Godunowist" mõned päälükid ette. Telefoni sisseseadmist üle Saaremaale kirjutatakse Kuresaare Saksakeelses lehsS, et Ebisoni äri walmis oleks oma kulul Saaremaale telefoni, sisse seadma, kui 7S tarwitajat leiduks, kes siis 10 aaSta pääle nimetatud kauplusega kontrahi teckfirvad, Mille järele nad endid kohsLtaksiwad  igas aastat 30 rubla «aiSma. Esasi peatfiwad tarwilajad telefoni sisseseadmise torwis  töölised, postid ja aparatid muretsema. Tööde juhataja tuleks EVijani äri poolt, kuna tellfoni karwttajad temale ainult prii hobused sõiduks peatsiwad muretsema. Saaremaa landrali  kollegium on juba 25. nowembril ringkirja läbi teatanud, et ta awaldust selles asjas wastu wõtab Ning tarwuisi teateid annad. Nerd, keS ennast üles anda joowiwad, palutakse seda kuni 1. januarini teha. iases" on nimetatud kaardi üle mitmete armuelusid ära trükitud. Kõik ajawad kaardi huika. Ma ei pea aga seda tegu milie õigeis. Kaardi hukkamõistmine tuled orwuslajate teadmise puudustst. Meie ei wöi ju miile seda arwata, et see „ainuke Saaremaa rahwameelne vidäma, et siis, kui „Hääi'' ilmale sündis, maha istuli ja nõu peeti. See vii ju sel ajal, kui kõik isegi riigitark, uueks pidi tehtama. Ega siis Saaremaagi mana moodi seisma ei wõinud jääda! Sääl istuti jälle jälle. Kuresaarcst hakati pääie: „Linnapää", kui mõisnikkude  omandus, wisati Flambergi maja taha, Tahula mõis Upa ja Kirotse küla waheie, suur tee Kuresaarest Püha kirikule, niisama ka Meedia mõisa kaudu Kaarma poole, lasti õhku; Pamma mõis -visati Soela -väina. Salme jõgi tuubil! prügi täis jne., jne-, jne. Need iõöo tuliwad kohe ette wõtta ja märgiti hoolega üles. Siis oliwad wähemad wagudeajamise tööd ees. Nende kohta tehti huik rida täppisid (Hr. Sirp nimetab neid eksikombel teedeks). Ja nii pandigi „Hääle" Saaremaa  kaardile põhi alla. Tuliwad «kiisad" ajad, kus enam SVÜrublaiiSte sõnadega rääkiva ei -võidud ja «Hääl" pidi oma magude ajamisega Saaremaal putket tegema. Kuid „Hääl" tahtis ometigi näidata, mis ta Saaremaa parandamise plaanid on olnud ja last need ikkagi ära trükkida. Trükkimine, ise pidi küll -väljamaal -vist Saksamaal sündima; seda tõendas „Hääk" ise. Kuid ometigi on ta Tartus trükitud. See näitab, kui suured plaanid «Häälel" sel ajal oliwad. Wagudeajamise  tuhina! tahtis ta isegi terwe -väljamaa mleS Aga «Hääle" Saaremaa kaardi walmistamisel -võib ehk ka oma praktikal!! eesmärk olla. Jaapan näituseks tahab oma piirisid suurendada ning on selleks uue kaardi wälja andnud, kus ta need kohad, mis ta enesele omandada unistab, juba Jaapani riigi wärwiga ära on märkinud, näituseks Waikse mere kalda üheS Kamtshatkaga ja Wladiwastokiga jne. Nii ka „Hääl". Ega temagi siis oma wagudeajamise tööd Saaremaal nii kergesti maha ei jäta. Ta loodab oma plaanid tulcwikus ikkagi läbi -viia. Ja kui siis kord see suur Saaremaa uuenduse töö walmis on, kui teed ja jõed, mõisad ja kirikud, külad ja talud kõik oma uuele kohale on seatud, waata siis ci ole rahwal uut kaarti enam osta tarwis ja talumehel jääb siis nii mõnigi paha ühtegi pole ning et siin isegi tõsist rahwa kasu silmas on peetud. Kuid ühe asja poolest ei ole ma räägitama kaardiga miile rahul. Niikaua, kui „Hääl" oma suurt uuenduse tööd Saaremaa kallal weel mitte lõpetanud ei oie, ei wõi seda kaarti mitte Saaremaa kaardiks, waid «Hääle" Saaremaa wagutamtsc plaaniks Mustjalast. Kuhlbergi poolt ära surmatud  kaupmehe Kallase 4—L aastane poeg, kes elusse jäi, oli ka hoobi külje pihta saanud ja ei wõinud hakatuses midagi selgesti selle hirmsa sündmuse üle rääkida. Nüüd on ta aga juba täiesti terwe. Tema tõenduse järele olla „marusid" ikka mitu olnud. Mõned pidanud ukse pääl mahti. Laps näinud, kuidas wiimane „mart" meel raha lugenud ning siis ära läinud,  Kui isa haawatud saanud, hüüdnud ta: „Meid tapetakse täna ära-" Selle pääle tahtnud  tütar Pauiine teisest uksest wälja jooksta, kuid see olnud lukkus ja wõti eest ära. Siis istunud ta tuppa sohwa pääle ja hakkanud nutma, kus mõrtsukas tema noore elu kirme löögiga lõpetanud. M S 4 Saarl a n e, ISO9 AÜWSW» SWOD. ?. 1S M? e. S,?DWx. MttiMz «?!>.!., Wt'»?-»«i, 1?, Uus kauplus. Äsututud Kubermangu uul. nr Sl, endises Kumetze, nüüdse Leeri majas, VW- Soowitab kõike sorti kaupasid wõimalikult  odawate hindadega. Kaup on puhas ja segamata. Ostjad leiawad lahket wastuwõtmist. Kaup on nus ja warske. -« Hobuste ruum on õues. A Ebool. Tõrkus wõetatse „Saar!ase" tellimisi wastu hr. kaupmees Greppi juures ja Torgu Ühisuse poodiS. GGGGGKOOHGGGA L. SNkZUM pattvaplidi töökoda, Knresaares, Lossi uu!, nr. 8 päewapiltisid. Sõidan ka maale Sleswötma. Ette tulnud juhtumiste tõttu annab Kures aare Tuletõrjujate Seltsi nõukogu selleläbi teada, et praegu maksma lepingu järele korstnapühkijad  kohustatud on igas majas üks kord kuus korstnaid pühkima. Et see töö täidetud, mille järelwaatamine  muidugi majaperemeeste oma asi on, seda tõendawad majaomanikud  oma allkirjaga korstnapühkija  raamatus. Kaebtusi ja muid aWaldusitulcb korstnapühkimise jaoskonna ülemale, aptegi-rohumüüja  hra A. Johannsonile teatada. Potisepa töösid korstnapühkimise  juures ei ole korstnapühkijad  mitte kohustatud tegema. Tahawad majaomanikud neid ka seda tööd teha lasta, siis on selle eest iseäralist tasu maksta. Nõukogu. Saarlaste Kalender IM aasta Me AM" on ilmunud. "WW Teadaaidmised. mmm MMM kuni Sl. detsembrini. A. Wa-hotv. ..Zluuilisc" tlÄikijiist Sirwilauad 1910, Ploompuu ja Buschi Jõulualbumid. Jöulu pühadeks M" soowitan alandatud hindadega kõiksugu Wk»t- ja mljama wciaijid ja p«aW miaajid. R. Eitzfeldt, WL" Kauba uul. nr t, turu kaewu wastas. «V Tellimist Eesti ajalehtede pääle «Aetakse «Saarlase" trükikojas wastu. Wäikest noort «lp? sW tina soowitakse osta Suures Põllu N«l. nr. S. WSike poisikene on kesknSdaii õhtul kalossi iira kaotanud Palutakse leidjat seda «Saarlase" trliki- Kuresaare kiriklikud sõil. Piihapäewal, »«. detsembril. E-stik-eli jumalatesnistust kellu peab ülemõpetaja Blohfeldt. Iga pühapSewa õhtul kellu Eestikeeie piiblitund meesterahwastele kiriku käärkambris.