on Kõige Kõrgema käsu järele kollegianõunikuks nimetatud. Esimese jaoskonna rahukohtunik hr. S. W. Worobjeff ja linnakodanik hr. N. Mehmel paniwad Punase Risti hääks 14. märtsil Salongis kontserdi toime lauljanna proua Olga De i st er- Issajewi osawõtmisel, mille läbi puhast kasu 141 rbl. 60 k. sisse on tulnud. Kuresaare Tulekaitse Seltsi esimeheks on jälle ülemkooli õpetaja hr. Wilde walitud, sest et hr. mag. Allik mõnesuguste  põhjuste pärast oma ameti maha pani. Kuresaare hoiu- jalaenu kassa eestseisuse  liikmeteks on nüüd walitud: linnapää  K. v. Seng b u s ch, J. v Hahn ja kaupznees K. Bergmann, asemikkudeks  kaupmehed hrd J. Zaunit ja K. W.e llig, raamatupidajaks E. Withol. Laupäewa õhtul, 13. märtsil oli „Lyra" seltsis perekonna pidu näitemängu, laulu ja tantsuga. Rahwast oli wähesel armul kokku tulnud. Pidu ise oli aga wäga meeldiw. Siin oliwad pidulised koos kui üks perekond. Näitemäng oli wähe harjutud, aga laulud kölasiwad hästi. Kuresaare näitemängu sõbrade poolt mängitakse  lähemas tulewikus suurem näitemäng „Mängumehe laulud", mis JurjewiS juba 00-70 korda mängitud on. IS. märtsil pidas Saaremaa Karskuse Selts oma aastakoosolekut. Päewakorral oliwad aasta  aruanne, eestseisuse liikmete walimine ja korteri küsimus. Aasta aruande järele on kassaseis minewal aastal parem, kui üleminewal aastal. Et endine esimees hr. Warwas, abiesimees hr. Kitt ja kassapidaja hr. Jõgi oma ameti mahapaniwad, siis waliti eestseisusesse: esimeheks C. Palk, ati?^meheks J. WarwaS, kaSsakreispolitsei  lauaülem Niit. Tehti otsuseks Seltsile uus parem korter enam käidawama koha pääle üürida. Toimetusele tulnud kiri: „Saarlase" nr. 10. on Punase Risti hääks töötamise kohta KuresaareS muu seas öeldud, et Kaarma lauljad ja mängijad teisel Ülestõusmise pühal siin kontserti  ja näitemängu korda seada tahta, mille puhas kasu ka Punase Risti hääks määratud on. See teade on ekslik! mitte Kaarma lauljad ja mängijad ei andnud 11. Ülestõusmise pühal kontserti ja näitemängu, maid Loona ministeriumi kooli juures asuwad lauljad andsiwad  nimetatud päewal piduõhtu, mitte aga Punase Risti hääks, maid, nagu koori juhataja teatas, on sissetulek ministeriumi kooli hääks määratud. „Kaarma lauljatel" ja mängijatel (nii nimetatakse ainult Kaarma kiriku laulu- ja inängu-koori) on kull nõu edaspivi (wist aprilli kuus) Punase Risti hääks ühes teiste lauljatega (nende hulgas ka Loona min. kooli koor) piduõhtut laulu, mängu ja näitemänguga toime panna. Muhust. 13-mal märtsil tegi Muhu-Suureivalla  ivvlikogu otsuseks 500 rub. Punase Risti hääks ja teist wiissada sõja laewaStiku suurendamiseks  kinkida. 15-mal skp. käis meis uus rahwakoolide inspektor Muhus koolisid rewidcerimaS. Muhust sõitis inspektori herra Wõnnusse oma perekonna juurde, kust ta siis tagasi tulla, kui loewad käima hakkawad. Nagu kuulda, jäänud inspektori herra kõige koolidega, kus ta käis, rohule, pääle S. mallakooli. Riiast. Keiserliku Wenemaa Aiatöö Seltsi Riia osakond on põllutöö- ministeriumill  luba saanud Läänemere kubermangudes  aiatöö kursuseid toime panna. „ Loodame, et need kursused selsamal mõõdul mõistuse najal toimetatud aiatööd saamad edendama, nagu fiiamaalsed piimatalituse ja mefilastepidamise kursused õiget karjapidamist  ja mefilastepidamist on edendanud" ütleb „Rig. Aw." seda sõnumit tuueS. Liimi kuberneril kindral-leitenant M. A. PaWowil oli õnn. nagu Wal. Teat. kirjutab, IS. märtstl Keisri Majesteedi  jutule saada. Läti kunstnikud Riias tahta omale kunsti-seltsi ehk mähemalt kunstide osakonda  Riia Läti seltsi juurde asutada. Nõnda kasivad see suurem ja tähtsam Läti selts osakondade poolest ikka perekamakS. Oma kirjanduse, mereasjanduse, põllutöö, arstiteaduse jne. osakonnad on tal juba töötamas. Rahwakooli inspektorid saatsiwad seni oma ülcwaatuse all seiswate koolidele kõiksugu ringkirju, nendes oma aimamist mööda seadusi ja koolialu korraldust seletades  ja täitmiseks ette kirjutades. Et ühes ja sellessamas kooliringkonnas mitmekesiseid,  wahest ka teine teisele otse wastu rääkiwaid eeskirju ei antaks, otsustas, nagu Rishk. Wed. teatab, meie õpekonna kurator, et kõik rahwakooli inspektorite ringkirjad enne laialilaotamist rahwakooli direktorile läbiwaatamiseks ette tulewad panna. Riia õpekonna inspektor tõsine riiginõuni!  N. Saiontschkowski on, nagu Riia lehed teatawad, Orenburi õpekonna kuratoriks  nimetatud. Peterburist. Kingitusedpühad  e k s. Keisrinna Aleksandra Feodorowna poolt on 5. märts, kauge ida tegewale maaja  meremäele järgmised kingitused pühadeks  saadetud: mune, theed suhkrut ja muid asju, üleüldse 9.204 tükki, postpaberit  68 kastitäit ümbrikuid 6300 tükki, 2000 mitmesugust raamatut ja 100.000 paberossi. . Wangidele on kohtuministri poolt luba antud ja wõimalikuks tehtud haamatud ja haigete sõjameeste tarwis kohalikkudes PunaseriSti seltsides asju walmistada. . PunaseriSti seltsi pääwalitsusesse on kuni 18. märtsini 1.094. 134 rbl. 25V- kop. sisse tulnud. Sõja puhul on wälja antud 1.035.114 rbl. 39 kop., seega on ülejääk 59.023 rbl. 86V- kop. suur. Tagawarakapital sõja-aegsete kulude tarwis on 2.278.731 rbl. 99V» kop. suur. Warschawist. Muu sõjamäe hulgas on siit umbes saua Eesti soldatit kauge ida sõjawäljalö saadetud. Irkutskist. Koolide kinnipanemine.  Kõik kohalikud algkoolid ja gümnasium  on kinni pandud. Koolide ruumisid tarwitatakse sõjameeste jaoks. Wladiwostotist. Selle Jaapani kaubalaewa  wäärtus, mille Wladiwostoki laewastiku  ristlejad 29. jan. Tsugaru kitsuse lähedal põhja lasksimad, määratakse 140.000 rbl. ja laema koorem 60.000 rbl. pääle. Hoolimata sellest, et laew mitte terwelt kinni ei wõetud, on siiski tema häwitamise  eest, nagu „Mosk. Wedom." teatawad 150.000 rbl. waewapalka määratud, mis nelja ristleja ohwitseridele ära jagatakse. Ohwitserid saamad ametikõrguse järele igaüks  300 kuni 800 rbl., komandörid igaüks umbes 1300 rbl. Wäljamaalt. Kopenhagenis, 30. (17.) märtsil. Seaduseettepanek, mille järele toorusesüüde eest ihunuhtlust tuleb anda, wõeti 4-hääleliss  enamusega wastu. Pärast lihawõtteid wõetakse wist seadus mõnede muutustega lõpu-otsllSlikult waZtu. Jaapanis. Sassebas on mitu sõjalaewa  parandusel, teiste hulgas ka ristleja „Noniva" mis wõitluses Tschemulpo all koguni ära sai rikutud. Pääle muu laskis „Warjag" säälsamaS ühe Jaapani miinilaewa  põhja, kuna ühel Jaapani soomuSlaewal  masinad purustatud saiwad. Jaapani  walitsus hoiab wõeraid kui ka oma rahwast Sassebast, kus ka palju haawatuid põetusel on, niipalju kui wõimalik kaugele, et teated Jaapani kahjudest laiali ei läheks. Jaapani Jokosuko sadamas ehitatakse suure rutuga uusi miinilaewu, miinide- HSwitajaid ja wäikesi ristlejaid. ÜkS miinidehäwitaja  on juba wette lastud, teisi walmistatakse  laskma. Pääle nende on meel Jnglisemaalt kaks suurt soomuslaewa tellitud. Räägitakse, et jaapanlased Inglise laewaehituse-kohtades  ka kümme niinilaewa ostnud, mida inglased aga maleks tunnistawad. Shanghaist. Praegu on Jaapani tegemas sõjamäes 260,000 meest. Pääle selle on meel linnades 60.000 meest kaitsewäge  ja ise meel tagawarawägi. Sõjamäe  päästaab ei awalda oma püäletungimiseplaanidcst  mitte midagi; arwatakse, et Jaapani sõjawägi kolmes jaos oma tegewust  algab. Jaapani walitsus wõtab sunduse teel tuhandete-kaupa hobuseid elanikkude käest. Igasse wäe-osaSse paigutatakse tugew ratsawäe-jaoSkond. Jaapani ratsawäe-mehed ja hobused ei seisa oma osawuse poolest nähtawaste mitte nõnda kõrgel järjel, kui Europa ratsawägi. Suuremal osal Koreasse saadetud Jaapani suurtükiwäel on wäikese kalibri suurtükid. Selle pääle waatamata arwatakse, et jaapanlasel mõned batareid suurema tüüpuse suurtükka on, mida kõige paremate sõjawälja-suurtükkidega wõrrelda wõib. Pääle selle on tal mõned batareid mägeStiku-suurtükka. Teed Koreas on kewade tulekul põhjataks  läinud. Wankrid wajuwad fügawasse sawi sisse. Ilmad on halwad, päewal küll mitte külmad, aga märjad ; tihti lõõtsuwad suured tuuled ja sadab märga lund. Jaapani  sõjamäes on palju haigeid. Sõjawägede  edasiliikumine on pikaldane. Jaapanlased  püüawad küll ruttu edasi minna, aga seda takistamad pahad teed ja suur mesi, millest ülepeasemiseks sildu tuleb ehitada. Ka toidumaterjali saamine on raske, sest et seda korealastel enestelgi mähe on. Moonamuretsejad tulewad tihti tühja kätega tagasi. Suuri kariloomi ei ole üleüldse leida. Uuemad sõnumed. Peterburist. 31. mättstl. Kindraladjutant  Kuropatkini telegramm Keisri Majesteedi nime pääle 30. märtsist 1904. Kindral Kashtalinski saatis öösel wastu 26. märtsi wabatahtlikude salkasid Jalu jõe pahemale kaldale, wastu Widshut. Wabatahtlikkude salk läks, porutshik Demidowitshi  ja alam-porutshiku Potjemkini juhatusel, Samalinda saarele ja sai äkkist Jaapani maakuulamise eelmäe salgaga kokku, kes umbes 50 meest suur oli ja sel ajal 3 paatis saare idarannale maale tuli. Selle järel kui jaapanlased maale tulla lastud, tungisiwad wabatahtlikud hurraa» hüüetega nende kallale; peaaegu kõik jaapanlased löödi wõi lasti surnuks, wöi uppusiwad ära. Paadid lasti puruks. Meil meeste kahju ei ole. Teisel päewal lasti Widshus Jaapani lipp maha, ja waremalt nähtud eelmäe salgad taganefiwad. Öösel wastu 27. märtsi läks 4 waba» tahtlikku JonampoSse, Wene asundusesse, kus nemad ratsawäge filmasiwad. Waba» tahtlikud anti, selle järel kui nemad Ml 12 tundi wiibinud, korealaste poolt wälja, mispärast nemad sunnitud oliwad mette hüppama, sest et nende paat madala pääle kinni oli jäänud. Selle juures sai surma jefreiter Roman Harkow. Paatis tagaajajad  jaapanlased puutufiwad meie paadiga,  mis ujujatele appi tuli, kokku. Nemad häwitati ära ja nende paat lasti Põhja. 14, Saarlane. 1904.