Saarlane maksab: kroonupostiga! aastas s r. -. kop Vs „ I..ss .. V. .. -..75 .. maapostiga: „ 1„50 „ Vz .. 1.. - .. Vi .. -»50 .. Üksik number S kop. JlM«b kakskorda nädala», igal keswädalal ja laupäewal TvimetUs Kur-saar-S PitkaS uul., Kuulutuste waStuwõtmiue kuni Kuulutuste x-tit-rida S k»p.< M FK. Kesknädalal, 19. septembril 1997. XXI», aastakäik Meie posti olud maal on korraldamata. Selle üle oleme juba mitu korda rääkinud ning saame nii kaua rääkima, kuni asi üks kord õigele järjele seatakse. Ja et selles asjas parandust  tuleb, on kindel. Ka wäike Saaremaa  astud ju hariduse teed ning üks hariduse  tundemärk on õige posti korraldus. Kuda kuuleme, tahtagi meie südi talurahwa  asjade komissar postiolude korralduse küsimust peagi käsile wõtta. Posti olusid korraldades läheks ka see paha külg meie postitalituses ära kaotada, et mõnesse kihelkonda kirjade saatmine kallim on, kui teistesse kihelkondadesse. Praegu lähemad kirjad Kihelkonda, Waljala,  Poidele ja Muhusse kroonupostiga, kuna teistesse kihelkondadesse need maapostiga  saadetakse. Kroonupostiga tuleb aga kirjade saatmine palju kallim maksma. Kirjale, millele maapostiga saates 3. kopikaline  mark pääle pannakse, tuleb kroonupostiga  saates 7. kopikuline mark pääle panna. Muidugi on see kirjawahetusele nende kihelkondadega raskendaw. Iseäranis  ajalehe lugejatele on see koormaks. Sest neile, keS ülemal nimetatud kihelkondades  elawad, saamad oma ajalehed kroonupostiga,  ja see teeb ajalehe hinna kallimaks. Oleks tarwis, et kirjad nimetatud kihelkondadesse  kroonupostiga saates niisama suguste markide all läheksiwad, kui maapostigagj.  See Kergendaks kirwawahetust Saaremaal ning teeks Saare elanikud ühe õigusliseks. Sest kõige õigem korraldus see ka mitte ei ole, et ühes kihelkonnas elanik 3 kop. margiga kirja kätte saab, kuna teise kihelkonna elaniku kirjale 7 kop. mark pääle peab pandama. Siin peakfiwad need, kelle kätte maa elanikkude hää käekäigu juhtimine ustud, seda küsimist küll läbi rääkimise alla mõtma ning omalt poolt postiwalitsusele selle kohase ettepaneku tegema. Seega oleks siis praegu meie posti asjus kaks asja ära korraldada: korralik kirjade kätte muretsemine waldades ja kroonupostiga  kirjade saatmine niisamasuguste markidega, kui maspostigagi. Esimeses küsimises on asi selle poolest kergem, et siin aSjaotsustamine meie oma käes, s. o. rvaldade käes seisab. Wõctakse siin asi tõsiselt käsile, siis on kõik peagi korras. Teises küsimuses on aga selle poolest raskem,  et siin postiwalitsusega tegemist on. Kui aga maawalitsus selle aSja südisti ette wõtab, külap juba siis siin ikka midagi kätte saada wõib. Kättemaksmine. Inglis kirjaniku Conan Doyls kriminal- 10 jutustus kahes jaos. Herra Gregson, ütles ta, ma leidsin praegu ühe wäga tähtsa asja, mis wist oleks tähelepanemata jäänud, kui ma mitte seinu ei oleks hoolega järele waatnud. WSikese salapolitseinik» silmad hiilgasiwad;  tal oli wist selle üle suur rõõm, et ta oma ametiwenna jälle ühes asjas oli üle löönud. Tulge siia, rääkis ta edasi, tuppa tagasi minnes, mis nüüd mitte enam nii kole ei olnud, kui enne, sest saadik, kui surnukeha säält oli wälja wiidud, waadake l Ta tõmbas tikuga tule üles ja walguötas  seina. Näete? hüüdis ta. Ma ütlesin juba, et selles toas tapeedid mitmest kohast üra kärisenud oliwad. Just selles kohas puudus suur tükk tapeeti, nõnda  et kollane krohw näha oti. Krohwi pääle oli meriste tähtedega sõna kirjutatud. Noh, mis Teie nüüd ütlete? küsis salapolitseinik  oma leiduse üle hoobeldes. Seda ei näinud keegi, sest el pime oli ja keegi ei teadnud siia poole maadel pöörata. Mõrtsukas on seda oma enese merega kirju- tanud. Waadake, kuidas kõik sein mere plckkisid täis on! Igal juhtumise! aga ei wõi siin nüüd enese tapmisest juttu olla. Mikspärast oli nimelt toas just see nurk wälja waliiud? Silmapilk ütlen seda ka. Näete seda küünla otsa sääl simsi püül. Mõrtsukatöö ajal walgustas see seina, mis muul ajal pimedas on! Hää küll, Teie olete selle asja üles leidnud  ! Aga mis ta meile seletab? küsis Gregson. Seletab seda, et mõrtsukas on naesterahwa  nime „Rache!" tahtnud kirjutada, aga teda on selleks eksitatud. Pidage minu sõna meeles, kui asi ükskord selgeks tuleb, saate näha, et selles asjas keegi Racheli nimeline naesterahwas osaline on. Teie wõite naerda niipalju kui tahate, hra Holmes. Ehk Teie küll wäga tark ja osaw herra olete, siisgi tunneb wanakoer kõige parem asja, kui kõik materjal korjatud on. Palun andeks I wastas Holmes, kes oma naeruga salapolitfeiniku wihale oli äritanud. Teie olete muidugi see, kes selle kirja kõige esiti üles leidis ja ilma kahtlemata on seda üks kuritöö osalistest minewal ööl kirjutanud. Mul ei ole weel aega olnud tuba järele waadata ja teen seda Teie luöaga nüüd. Holmes wõttis sentimeetri suurendamise klassi taskust ja hakkas siis tuba pikka- sust umber käima, aegajalt seisma jäädes ja põlweli langedes; kord pani ta koguni palge põranda wastu- Ta oli oma järelewaatamise  tööga nõnda ametis, et ta meid sugugi tähele ei pannud. Kõik see aeg pomises ta midagi, rääkis iseeneses, köhatas,  wilistas ja julgustas ennast mitme trööSli sõnaga. Teda waadates tuli mulle ilma tahtmata hagijas meelde, kes metsas edast tagasi kargab ja wingub, kuni kadunud  jäljed üles leiab- Ta roomas arwata 20 minutit hoolega põrandat mööda, nagu mõõdaks ta sääl pääl olewate nägemata punktide wahefid; wahest jälle seina. Ma ei wõinud neist tembutamistest  midagi järeldada ega aru saada. Ühes kohas korjas ta kõige suurema hoolega näputäis tuhka põrandalt ära ja pani kuwääri sisse. Wiimati uuris ta weel läbi suurendamise klaasi seina pääl olewat merist kirja, iga tähte üksikult tunnistades. Nähtamasti oli ta kõigega rahul, mis ta näinud oli, sest ta pani sentimeetri ja suurendamise klaasi tasku. Räägitakse, et kaitsewaim inimest tähtsalt  mitmesugust raskusi kanda awitab, ütles ta naeratades. Lühikene otsus, aga salapolitseinik»!? siisgi tarwiline. Gregson ja Lestrade waatafiwad osalt uudishimuga, osalt põlgtusega Holmest tembutamist Mlt. WistiSti ei wõinud Kodumaalt. Kuresaarest. Nagu teada, otsustati Kuresaare Eesti seltsisid „Karskuse", „Lyra" ja „Rahwa hariduse" seltsisid üheks seltsiks ühendada ja sellele seltsile Õunsaare  Eesti Selts" nisieks anda. Nende päewade sees on ühendatud seltside uus põhjuSkiri kinnitatult tagasi jõudnud. Seega wõib uus seltõ nüüd oma tegewust algada. Loodame, et uue seltsi elule kutsumine Kuresaares „täiesti suikunud seltslise elu tegewust õigetele roobastele ajab ja kuresaarlaste  Ühiselule uut hoogu annab." Uue seltsi põhjuskiri on awar ja selts wõib oma tegewust laialiselt KuresaareS ja Saaremaal wälja laotada. Põllutöö ja kroouumaade ministeriumist  on Saaremaa Eesti Põllumeeste seltsile teada antud, et kroonu Tiirimetsa mõisat Saaremaale põllutöö kooli asuta» iniseks mitte ei anna, sest et need tingi» mised, milledega praegune mõisa rentnik hr. Markus mõisa seltsile annaks, mitte kroonu kasude kohased ei ole. Sääl juures on aga ministerium tähendanud, et selts põllutöö Mvfi" asutamist mitte katki ei peaks jätma, maid sündsal juhtumisel palugu ta uuesti kohast maad kooli tarwis. Ministerium saada seltsi kooli asutamises toetama. Minewal sügisel tegi neiu Ho llingern  Ruhnust kohases maalaatsaretis 11. järgu ämmaemanda eksami ära. Nüüd anti taie mõisnikkude kojast 300 rubla, et ta oma haridust Rootsimaal täiendada wõiks. Sääl saada ta I. järgu ämmaemanda  eksami ära tegema, et siis tulewal aastal Saaremaal töötama hakata. Neiu Holdinger on juba enne seda Rootsimaal üheS seminaris kooliõpetajanna eksami ära teinud ja pidi Ruhnus kooliõpetajannaks hakkama. Nüüd on tema enesele aga teise tööpõllu walinud. Meil pannakse ikka alles laternad uulitsatel kalendri järele põlema. Kui kalender näitab, et kuu paistma peab, siis pole laternaid mitte tarwis põlema süütada. Sagedasti juhtub aga, et sel ajal taewas pilwine ja aeg wihmane ning selle tõttu uulitsad täiesti pimedad on aga later-