niõidi sambale 1901. aasta juulikuul alus panna, kuna pidulik alusepanemine 7. sept. 1901 oli. Tänawune hiline kewade takistas Soomest raudkiwide toomist, mis alles maikuul siia jõudsiwad  ja kohe üles seati. 20. juulil seati brongsist inglikuju üles. 23. juulil auustasiroad mälestusesammast  oma Vaatamisega Keisri Majesteet jn Suurwürst kindraladmiral. Selle järele rutati tööga, et sammast 7. sept. awada Võidaks.  Nüüd on mälestusesammas walmis ja 7. sept. awati ta pidulikult. (Selle kohta leiab lugeja uuemate sõnumite alt kirjelduse.) Sammas seisab umbes 2 sülda kõrgel alusel, mis kaljude moodi wälja on nikerdatud. Kaljude wahelt pcnstawad laewa osad silma: ees laewa nina tumehallist raudkiwist ja tagasi wnb lai punasest raudkiwist tehtud trepp ühest kiwist wälja raiutud samba ümber olswals plattformile.  Plattformi päält ulatab 4 sülda kõrge sammas, mis punasest raudkiwist wälja raiutud, üles taewa poole ja tema tippu ehib ligi kaks sülda kõrge inglikuju, kel rist paremas käes on, nagu tahaks ta õnnetute tundmata haua pääle lehwida, et seda õnnistada. Samba ülemise jao merepoolsel küljel seisab kiwi sisse raiutud kapis kullatud rist ja samba tagumisel küljel „Russalka" reljesipilt ning selle all brongsist pärg. Samba külgedel seisab kullatud kiri; eesküljel teatas, kes 7. sept. 1893 „Russalka" lael wiibisiwad, taga küljel „Russalka"  pilt. Paremal küljel: „Asutatud Keisri Majesteedi Nikolai 11. õnneliku walilsuse ajal 1902 kõige kõrgema lubaga terwes riigis toimepandud  korjanduse waml." Pahema! küljel: «Wenelased ei unusta oma wügilasem eelseid kannatajaid." Pärja paeltel, pahemal pool «Tallinn 1899—1902," paremal pool «Sõprade ja seltsimeeste poolt." Aluse pääl seisab plattform,  mille ümber kaljude Lipul suurtükid ja ankrud seisawad, mida ahelad ühendawad. Mälestusesamba ümber all on läbi mõõta 14 sülda lai plattsorm, mis mitmswärwilistest raudkiwideft kompassi kujul kokku seatud, ja selle ümber seisab neli laleruaposti, igal postil 5 laternat, ja nende mahe! 16 malmist posti, mis kõik üksteisega ahelatega ühendatud on. Tulewal aastal tahetakse samba ümber lilleaeda  asutada ja ajajooksul peab ingli käes olew rist elektri walgustuse saama. Sammas maksab ühtekokku 67,159 rubla, millest 61,000 rubla korjanduse läbi on sisse tulnud. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaalt. Printsess Alice Jnglisemaalt,  Atbany hertsoginna tütar ja Koburg- Gotha hertsog Eduardi õde, wiibib ju kauemat aega Saksa keisrikojas. Kui printsess oma emaga Potsdamis wiibib, sõidab ta peaaegu iga päew uude palesse, kui keisripaar Ml on. Iseäranis suurt armastust awaldab tema wastu keisrinna. Üleminewal pühapäewal käis keisrinna nende juures ja wiibis Ml kaua aega. Potsdamis jutustatakse, et printsess  Mee kroonprintsi mõrsjaks olla määratud. Hollandimaalt. Transwaali endine riigisekretär  Reitz, kes, nagu Chamberlain Buri kindralitele  konwerentsil tähendas, oma wabameelsets  awalduste pärast, mis ta Jnglisemaa oleku kohta ilmutas, Lõuna-Afrikasse  tagasi minna ei tohi, on „Frankf. Ztg.'i" toimetajale seletanud, et ta sõnu, mis temale suhu pandud, mitte ei olla tarwitanud. Muidu on ta jälle õige wabameelseid sõnu awaldanud: „Mina ütlesin oma sõpradele, et ma ial Jnglisemaaga rahu ei tee, niikaua kui ülekohus  edasi kestab. Minul ei ole Jnglisemaa wastu midagi; ma mõistan ainult Chamberlaini  politika, tema waled ja need hukka, kes tema sabarakud on. Antagu meile meie maa tagasi ja ma tahan inglaste wennaks aada. Minul on paljude Inglise politika a sõjapidamise koleduste tunnistused käes ja wõin siis ka järele mõtelda, mis parem on: waikida ja rahul olla, wõi tõtt ütelda. Kindralid  ja saatkond onesimese walinud, mina wiimase, ja sellepärast olen ma nendest lahkunud. Nad on minu sõpradeks edasi jäänud  ja mina nende sõbraks, aga nad ei küsi minult enam nõuu ja ma ei tahagi, et minult seda küsitaks. Mina seisan praegu üsna üksinda; ma ei ole mitte enam oma maa elanik, sest et ma ennast Inglise walitsuse alla ei heida: kuda wõib siis Chamberlain teisa selle eest wastutama panna, mis mina teen?" Reitz läheb lähemal ajal New-Norki, kus ta kõnesid tahab pidada. Norramaalt. Põhjanaba reisija Swsrdrup on 6. septembril nelja-aastase äraolemise järele aurulaewa „Frami" lael Christianiasse tagasi jõudnud. Taanimaalt teatatakse, et Inglise kuninganna septembrikuu lõpul Kopenhagenisse sõita, kuhu selleks ajaks mana kuninga teisigi sugulasi tulla. Belgiast telegrahweeritakse „Rig. Rundschaule,"  st Buride kindralid Europas mitte retsisid ette ei wõtwat, sest mitmed riigiwalitsussd  olla seletanud, et nad Jnglisewaenulist meeleawaldusi ei salliwat. Buride meeleolu olla rõhutud. Ainus lootus olla neil kuninga Edwardi pääl. Loodetakse, et kuningas neile rahuloldawa seletuse kaasa annab, kui nad M 2. Testi postimees. 455