Saarlane maksab! V- . »>>2S » - '/. .. -.. I »I - I V. .. -»sv .. Üksik number S kop. Wmub kakskord» t!k»I-s'-igal keskuadalal ja laupKewal. Toimetus NurcfoareS, Piti«S aul. T«ff-ni ?najaS ?ii lg. Knulutuste waStuwõtmine kuni Kuulutuste p«tit-rida L kop. lehe eeSolsuS Ätt kop. 6V. Laupäewal, 33. augustil 1908. XXIV. aastakäik Kas mesi on ka toidus? Hiljuti ostis keegi Kuresaare turult halli ja walgekirju wõid. Ma hoiatasin teda niisugust wõid söömast, sest sarnase wõi sees wõiwad teab missuguse kardetawa haiguse idud sees elutseda. Sest niisuguse wõi walmistaja hapendab piima oma elamise  toas. Sääl magawad ja kõhiwad inimesed  ; kõik tolm oma sees olewate tõbs idudega heidab piima püttidesse koore pääle ja jääb wõi «valmistamisel wöisse- Niisugune  wõi on tõesti hirmus kardetarv süüa, sest tema läbi wõib wäga kergesti oma perelaStele ei tea missugust surmamai tõbe sisse istutada. Parem on wõi asemele mett osta. Mee nael maksab poodis ka 30 kop- Aga mesi on tükkis teine asi kui wör- Mett wõid süüa julgesti- Mee sees ei elutse mitte üks ainus tõbe sünnitaja  pisielulas, sest mee sees olem sipelga hapu ja etheri õli tapab ka weel sinu kohtus kurjad pisielukad ära, kui need kuidagi  sinna on pääsenud. Selle seletuse pääle sain weidra küsimise wastuseks: „KaH m«si on ka toidus?" See küsija ei ole mitte ainuke, kes wcel ei tea, et mesi kõige terwem ja rammusam toiduaine on ja päälegi weel odaw toidus,  odawam kui wõi, kuid koks korda rammusam kui wõi. Mest on kõige õrnem ja peenem taime mahl, tema sisaldab oma sees mitmesuguseid toitwaid olluseid, nii kui wiinamarja sukrut, pilliroo ja keeduwilja  sukrut ühes muna walge ollustega, raua olluseid sipelga hapu ja etheri õliga. Mesi oma tojtwate ollustega läheb kõik täiesti meresse, ilma et kõht säält midagi wälja heidaks. Üksgi teine toiduasi ei ole nii puhas, et meie organismuS ta nii täiesti wastu wõtaks, kui mett. Ka on see põhjuseta arwamine: Mesi olla kallis! Wiimast arwamlst põhjendatakse sukru hinnaga.  Kuid sukrur ei saa ialgi oma toitwa  rainmuga kaugeltgi mee ligi, sest meie igapäewane sukkur on lihtne pilliroo sukknr,  milles weel üsna terwisele kahjulisi jätiseid leidub, mida sukru wabrikandid sukru walmistamiftl sellele ilustamiseks juurde lisuwad- Pääle selle on sukkur nõrgale kõhule õieti raske ära seedida. Kes oma theed ja kohwi iga päew sukru asemel meega tahaks magusaks teha, sellele läheks see tüll kalliks, ning seda soowida ei maksagi, sest meie oleme sukruga nii wäga ära harjunud- Aga et meel nii wäga suur toidetaw ja arstlik omadus juures on, siis peaks mee pruukimine küll igapüewaseks tarwitarmjeks ja toiduaineks saama ja nimelt wõi kõrwale. Sööd kohwe ehk thee kõrwale wöidleiba, pane weel ka mett pääle- Küll tunned, missugust jõudu sulle sarnane wõileib annab. Kui ükskord seda oled katsunud, siis ei jäta sa seda terst kord enam tegemata. (Järgneb-) Nelja märk. Conan Doyle järele eestistanud J, Pikle p. 1. Järeldamise kunst. Scherlok HolmeS wvttis kamina paali pudelt ja wüikese naha wutrali, mille seest ta pritsi nähtawale wöttis. Oma pikkade walgete sõrmedega pani ta pritsi otsa peenikese  nõela ja kääris oma pahema käe waruka natuke üles. Paar minutit waatles ta mõttes oma kuiwetanud kätt, mis kordüle  mitmesuguseid armistd ja plekkifid täis oli. Siis torkas ta nõela terawa otsa endale naha sisse, litsus pritsi pääle ja langes nagu kergitatud südamega oma sametiga  löödud tooli leeni najale- Juba mitu kuud aega olin ma teda kolm ehk neli korda päewas sedasama näinud  tegema ja ei wõinud ikka meel oru saada, mis see pidi tähendama. Iga kord panin ma seda ikka rohkem imeks ja ööseti hakkas mind mu südametunnistus juba waewama: miks ma nii kartlik olen ja kordagi niisuguse termist rikkuma tembu wastu wälja ei astu. Ma regin omale kohuseks Holmefiga selle aSza üle rääkida, aga tema rahulik ja külmawereline olek sdül juures ei lubanud mind ta asjadesse ja toimetustesse end segada. Tema liig terane niõistus, imestamise wüäriline meele xüfimus ja palju teist omadust/ mida ma mitu korda olin tähele pannud ja ära näinud, hoidsiwad mind tagasi ja ei annud mulle wõimalust oma mõtet wälja öelda. Aga ühel päewal tundsin ma ometi, et ma enam seda wäljakannatada ei suuda- Mis tuleb täna, küsisin ma, morfium wõi kokain*) ? Ta tõstis pikkamisi pää üles ja wastas: Kokain, seitsme protsendiline sulatis. Kas soowite? Ei, ei, wastasin ma terawalt. Ma ei ole weel nii terme, et oma organismuse kallal wõikfin katseid teha. Ta naeratas- Muidugi on Teil õigus, Watson. Ka mina arwan, et kokain terwise pääle kahjulikult  mõjub- Aga ta puhastab ja teri» tab mõistust nõnda, et tema mõ,u organismuse  pääle ei wõi tähele panna. Lubage l ütlesin ma tõsiselt. Mis see Teile aitab! Teie pääaju saab üritatud, aga see on wäga kardetaw ja kahjulik abinõu. Wiimati tunnete oma organismuses üleüldist, haiglast nõrkust ! Teie teate ometi isegi, mis pääle selle tuleb- Harjunud  asja pärast tahate enda hnlgawatest waimuannetest ilma jääda! Tuletage seda meelde, et ma Teiega mitte ainult kui ei räägi: ma olen arst ja mu kohuS on Teie terwise eest mastutada. Ta ei pahandanud, maid toetas end küünarnukkidega tooli tugede najale ja pani mõlemate küte sõrmede otsad wastamifi  kokku, nagu tahaks ta pitkalt ja laialt jutustama hakata. Minu maimule on tööta olek waStit, ütles ta. Andke mulle tööd, kaS mõnda keerulist salakirja wälja uurida, ehk midagi lahutusteaduSlist katset, fiis on mu terme maim tööl ja ei tarwita kunstlisi ürituse abinõusid, aga igapäewane maimu laiskus on mulle wülja kannatamata- Minu loomus  nõuab waimlist Üritust. Sellepärast olen ma ka endale seesuguse ameti walinud,  ehk õigem ütelda, teda ise loonud, sest ma olen ainuke sellesarnane maailmas. Ainuke era salapolitseinik? küsisin »a kulmusid kergitades. Ainuke era salapolitseinikkude nõuandja. Ma olen nõnda ütelda wiimane, kõrgem kohtukobt uurimise asjus. Kui Gregson, Lestrade, Atelney, Johnes j- t. enam midagi  ei wõi teha mis ka enamisti ikka nõnda on, siis tulewad nad minu juurde. Ma uurin asjaolemised kõik läbi ja annan neile, kui asjatundja nõu. Ma ei püüa kuulsust; mu nime ei nimetata ialgi ajalehtedes. Töö ise on juba sellepärast  lõbuks, et olen endale tõSpvllu leid- mis omõ ikiiswo vmsduje päroft tähtis on. Tõlk. t. Kodumaalt Kuresaarest Minewal laupäewal jõudis  Liiwi kubermangu arstiinspektor siia, käis maalaatsaeetis ja jõittS pääle selle ühes talurohwa asjade kommissariga Kihelkonnale,  Audaku pidalitõbiste maja waatama.  Pühapäewal sõitis ta jälle Riiga tagasi. Kuresaare paadi .Frietjofi" Riia sõidu üle kirjutab „Arensb- Woch": Sslle aastastest paadisõitudest mäljaSpool Kuresaarde  on ka Kuresaare linn esimest korda osa wõtnud ja nimelt paadi „Fcietjofi" läbi. Tähendatud paat sõitis pühapSewäl 3 augustil kell 9. õhtul wälja ja jõudis esmaspäewal pärast lõunat kellu 2- Riiga. 6. augustil wõttiS ta paatide sõidust osa, kus 9 paati sõitfiwad. Paha ilma MM ei wõinud aga kõik paadid mitte kuni lõpuni kaasa sõita, nende seas ka «Frietjof."  Herra Msslim tungima palme pääle jäi paat meel sinna, et 10. augustil ka jõe pääl paatide sõidust osa wõtta, ehk küll teiste paatidega wõrreldeS „Frietjofil" wõlduks mähe lootust oli. WaStu arwamist  läks aga temal ometigi korda kaks paati oma klassist ja koguni 3 paati kõrgemast  klassist ära wõita, ja seega 5. klassi kolmapdamat. auuhinda saada- Kesknädalal, 13. augustil, kellu k hommikul sõideti tagasi. Ilm oli kuni Ruhnu saareni hää. Siis tuli kõueilm ja tuul jäi waikseks, mille läbi sõit takistatud sai; alles teisel päewel kellu 10 hommikul mõis paat manasse sadamasild» jõuda. Tänast numbriga hakkab jälle suurem jutt Schsrlok Holmefi üle ilmuma. Ehk küll miimasel ajal Eesti lehtedes Schsrlok Holmefi waStu palju on protesteeritud, siisgi ei wõi seda tähele panna, sest see on mõnede kehwade kirjanikkude äriajamise wastu räägitud. See jutt aga on Inglise kirjaniku Csnan Doyle töö, kes igal pool kiitust on leidnud ja kelle tööd ainult õigeteks Schsrlok Holmefi juttudeks tulewad lugeda.