sihitud olid. KooSolek nõudis Androssovi ja Pawlutski  wiibimatat kinnivõtmist, keS kubnner Neinboti kaasaitamisel 24. jaanuaril korratust toime olid vannud, pääle selle, et kõik kõrgemad ametnikud jalamaid lahti saaks lastud, keS Helsingi raekohtu otsuse täidesaatmist  nurja ajanud, mille järele Androssow ja Pawlutski  jalamaid kinni wõetud pidid saama, lõpuks, et Wene shandarmid Soomemaal jalamaid lahti saakfiwad lastud. Edasi nõudis kooSolek, et omal ajal sisse seatud  diktatur kui ka tsensur ära saaksid kaotatud, endine trükiwabaduS jälle jalale seatud ja lõpuks, et praegune maapäev liig wõimetu ja nõrk olnud, erakorralist maapäewa  kokku kutsuda, kes üleüldise walimise õiguse sisse seadmise küsimuse üle arutaks, mille läbi kodanikud? õigus ainult kindlustatud wöiks saada. Politsei ei puutunud mõtteawaldajaid, keS laiali läksid, kui nad oma otsuse ära teinud olid. Lett" Miitawist teadustatakse meile rahutuste'üle 1. augustil järgmist: Öösel 31. juuli ja 1. augusti vahel on Zilemi kirik (Suure-Autzi kiriku abi-kirik) põlema süüdatud ja maha põlenud. Pääle Hofzumbergi kirikumõisa on kirikuraamatud  ja aktid ka Läti Dobleni ja Sallgalni kirikumöisades  ära häwitatud. Kõik need 3 kirikumõisat on Dobleni  kreisis. Kaheskümnes wiieS Vallamajas  Dobleni kreisi kolmekümne kahest wallamajadest on aktid ja raamatud, pääasjalikult nekrutide sissekutsumise  ja maksulehed, ära häwitatud. Selle juures  on ka Keisri vildid ja viimastel päevadel isegi Õnnistegija pildid ära purustatud. Mõnedes vallamajades on mässajate salgad mitmel korral sees käinud, et oma purustamise tööd, mis veel mitte täitsa lõpul ei olnud, läbi viia. Walla ametnikka  ähwardadi ära tappa, kui nad uuesti töösse piaksid  hakkama. Ka on üksikud, niisamasuguste ähvarduste  all sunnitud oma ametit maha panema. Ka BauSke kreisis laguneb raamatute ja aktide hävitamine vallamajades laiali. Röövimisi ja põletamist ei tule mitte enam üksi mõisades ette, vaid ka taludes. 31. juuli ja I. augusti wahel ööl oli Miitawist 7 tulekahju maal näha. ,D. Zeit." Sõja kindral-kuberneri nimetamine Kuuro-, Liimi- ja Eesti kubermangude tarwis on, nagu meile Peterburgist teadustatakse, kaitse suurendamiseks ja korra jalale seadmiseks nõuuks wõetud. ,D. Zeil." Peterburgist. „Sõjawägi on, nagu „Rev. Zeit." kuuleb, Peterburg-Moskwa liini pääl raudteed kaitsma seatud. Rahwasaadikute kogu asjus wõtame „Birsh. Wedomosiist" järgmisi teateid, mis muidugi meel töendawift  tarwitsewad. Praegusel ajal saab riigi nöuukogu  kokkukutsumise manifesti projekt ühe iseäralise kommisjoni poolt malmis töötatud, millest muu seas palwekirjade kantselei ülem parun Budberg ja ministrite  komitee asjade juhataja parun Nolde osa wötawad. Tähendatud manifest saada Peterburgis kõige lähemail päiwil wälja kuulutatud. Põhjalikult täiendatud ja muudetud määrused rahwasaadikute kokkukutsumise üle on riigi trükikojas juba trükitud ja saamad ministritele.  üksikute walitsuse organide esimeestele, söjawägede komanderidele, kuberneridele, linna- ja maakogu walitsüstele  jne. kätte saadetud. Esimese riigi nõuukogu kokkukutsumise tähtaja küsimus ei ole weel lõpulikult otsustatud, ometi on põhjust, arwata, et see enne detsembri kuu lõppu sünnib. Rahwasaadikutele  saab woli antud, määrusi riigi nõuukogu üle, nähtawale tulnud majanduste järele, muuta, rus juures iga kord Kõigekõrgema poolset luba waja on paluda. ,D. Z-lt - Telegrammid. Peterbnrgist. Kuulujutud, nagu awaldataks rahwale  30. juulil rahwasaadikute kokkukutsumise käsk, ei ole õiged. Awaldamine sünnib hiljemine Portsmouthist. Niipea, kui rahutingimised Witte ja Roseni poolt läbi waadati, saadeti automobil Wene saadikute järele. Pärast bommiku-einet waatasiwad riikide saadikud rahutingimised läbi. Wõib loota, et rahutingimiste läbiwaatamine lootust rahutegemises  on suurendanud. Jaapanlaste poolt ettepandud tingimiste Põhjal jääb Harbini-Wladiwostoki raudtee tvenelaste kätte. Wenelased kutsusiwad, kui nad rahutingimised  kätte oliwad saanud, terwe saatkonna liikmed kokku ja pidasiwad terwe õhtu Jaapani nõudmiste üle aru. Sellepääle waatamata, et Witte ja Rosen Palju tööd oliwad teinud, sõitvad nad siiski riigisekretäri  abilise Percy juures õhtust. Jaapanlaste nõudmised  on Inglise ja Prantsuse keeles walgete kaante wahel Wittele ära antud. Witte ütles, et ta kirjaliku  wastuse annab. Laialises kõnes näitas Witte, missugused sündmused sõda kaasa on toonud. Hommiku- eine laual istusiwad Witte ja Komura körwu ümmarguse  laua ääres. Olek nende wahel oli wäga tõsine, mida senini ei olnud tähele pandud. Üleüldiselt piawad wenelased jaapanlaste tingimist niisugusteks, et neid wastu wõib wõtta; ainult kaks tingimist on põhjusmõttelikult niisugused, et Witte neid mitte ei wöi wastu wõtta. Need tingimised  on merewäe suuruse kitsendamine ja õigus, et jaapanlased Sahalini saare juures kalu wõiksiwad Püüda. Wene asemikkude hulgas walitseb see kindel arwamine, et Wenemaa neid Jaapani rahutingimisi, nagu sõja kahjutasu maksmine, jaapanlastele maa äraandmine ja teatud sõjalaewade hulga kaugel idas pidamine, wöimata wastu on wõtta. Ilma kahtlemata  annawad wenelased nende nõudmiste Pääle eitawa wastuse. Siiski ei wöi arwata, nagu lõpetataks  selle läbi läbirääkimised ära. Arwatakse, et jaapanlased wenelaste wastuse pääle oma lõpuotsuse annawad ja see siis kõige wäiksem jaapanlaste nõud-! mine on. Ehk kül jaapanlased sõja kahjutasu nõudmise  suurust üles ei ole andnud, teatatakse siiski, et see 650 miljoni dollari pääle tõusta. Wenelaste j wastus antakse homme hommikul kell 9,30 minutit Komurale ära. mille üle Witte ametlikult Komurale teatas. Sel ajal kutsutakse ametlikult Jaapani asemikud  koosolekule. Wenelaste poolt antakse täna hommikul wastus Komurale ära. Sõjakulu ja Sahalini ärawötmise  nõudmise pääle antakse eitaw wastus, kuna teised punktid arutamise alla wõetakse. Wastus olla õige pikk. Arwatakse, et jaapanlased aega nöuawad,  waadata. Jaapani parlamendi liige Matsumoto awaldas. et jaapanlased sõjakulu ja Sahalini omandamist nöuawad. Kui Komura need nõudmised maha jätaks, siis astuks Jaapani awalik arwamine tema wastu üles. Hommikune konwerentsi istumine oli lühikene  ja lõppes kell 10,40 min. Witte andis Wene wastuse ära. Istumine lükati selle tingimisega edasi, et jaapanlased täna kell 3 p.l. ehk homme selsamal  ajal wastuse annawad. Pääle selle andis Sato ametlikult teada, et täna koosolek kokku kutsutakse.  Wene wastuses waadatakse Jaapani nõudmised  selles järjekorras läbi, nagu nad jaapanlaste Poolt üles on kirjutatud. Waidlused sõjakulu maksmise  ja maa äraandmise wastu põhjendatakse selle pääle, et Wenemaa sõja eest wastutaw ei ole. Wenemaa  ei ole wõitnud, waid kaotanud, aga ta ei ole mitte kohustatud, iga hinnaga rahu tegema. Et sõja wastu walmis ei oldud, tunnistab seda. et sõdimiseks  nõuu ega tahtmist ei olnud. Nüüd on ta walmis  sõda edasi pidama, kuid tõsiselt rahu soowides wõtab ta ainult auuwäärt rahu wastu. Ainukeseks süüdistamiseks Wenemaa wastu wöib ainult see olla, et ta asja andis sõda hakata, mida Jaapan soowis ja mille wastu ta 10 aastat walmistas, mispärast wastutus sõja pärast Jaapani pääle langeb, aga mitte Wenemaa pääle. Kui jaapanlased wastuse kätte oliwad saanud, awaldasiwad nad imekspane» mise-wäärt tagasihoidlikku olekut; nad andsiwad märku, et nad walmis on, läbirääkimisi edasi pidama, kuid pääpunktides ei saa nad järele andma. Siin arwatakse, et Jaapan teistest, wähema tähtsusega nõudmistest tagasi wöib astuda. Witte wastus on üeldud, wäga wiisakas ja teeb wõimalikuks  läbirääkimisi edasi pidada. Kell 3 hakkas Wene-Jaapani nõuupidamine uuesti pääle. Arutamise!)  on õige elawad. aga arwatakse, et istumise saalis toimepandawad läbirääkimised kõige paremat lootust ei awalda. Peterbnrgist. Linewitshi kõige alandlikum telegramm  31. juulil: Jaapanlased tungisiwad 29. juulil Jandölini kõrgustikule, kust nad tagasi aeti. 30. juulil tungisiwad jaapanlased Mandarini tee ümbruses, säält lääne poole ja raudteest lääne pool edasi. Jaapanlased,  kes kahes osas Jandölini kõrgustiku ja Schihusi oru poole liikusiwad, löödi hommikul kella 11 ajal tagasi ja aeti kasakate poolt nende seisupaikadele  tagasi. Portsmouthist. Witte seadis täna uue ettepaneku rahutingimiste esimese paragrahwi kohta kokku ja saatis Komura juurde, kes ettepaneku wastu wõttis. Witte arwamise järele on kolm Põhjust olemas, miks ameriklased jaapanlastele kaasa tvnnewad: 1) jaapanlased  lubawad sõja läbi ka ameriklaste kasusid kaitsta; 2) Wenemaa on tingimata selles wia teinud, et praegust sõda rahwuswaheliseks asjaks ei teinud; 3) mõjuwad juudid püüawad Uhisriikisid juutide küsimuse  pärast Wenemaast eemale tõrjuda. Sõtjasast. Jaapanlased on Jandölini  Menhunhai  kõrgustiku liini oma alla wõtnud; suuremat edasitungimist ei ole märgata. 30. juuli õhtul hakkas waenlane omale kaitsekraawisid tegema. Meie wäe käes on Gujuschist lõuna pool olewad kingud. Ajastulise  teguwiisist paistab wälja, et ta oma uusi wäejagusid  maakohaga ja wastalisega tutwustada tahab. Portsmouthist. Wene ja Jaapani asemikkude üheskoos nõuupidamine algas hommikul kell 9,50 m. Laupäewasel nõuupidamisel ütles Witte, et jaapanlased Koread oma maakonnaks ümber tahtwat muuta. Wenemaal ei olla midagi selle wastu, kuid Jaapan pidawat awalikult oma püüded wälja ütlema. Jaapani püüded Koreas käiwad Europa ja Amerika tulude wastu; kui aga teised riigid Jaapani tegewusega  rahul on, siis saab ka Wenemaa nende eeskuju  järele tegema. kindlal wiifil - kui ka pehmetes ütelustes Witte sõnade wastu; Jaapan pidada Koreas ainult kaubanduslisi ja tööstuslisi  püüdeid silmas ning tahta Koread walitsuslise korratuse eest körwale hoida. Tokiost „Nitschinitschi Schimbum" ütleb, et Jaapani nõudmised parajad olla; kui mitte korda ei läha rahu teha, siis olla selles ainult Wenemaa wastutaw.  „Assaki" ütleb, et Wenemaa eksib, kui ta arwab, nagu tahaks Jaapan selleks rahu teha, et lähedase hukatuse eest körwale pääseda. Kui Wenemaa  niisuguses waates on, siis ei wöta ta Jaapani tingimisi mitte wastu, kuna Wenemaa tingimisteaa Jaapan mitte rahul ei wöi olla; sellepärast arwab leht. et rahu-läbirääkimistest õige wäha loota on. Portsmouthist. Mõlemad pooled wötsiwad pärast  hommikust istumist üheskoos hommiku-einet. Nad on täiesti rahu poolt. Kui rahutegemine mitte korda ei piaks minema, siis saawad muidugi mõlemad pooled süü wastaste pääle lükkama Jaapanlased annawad märku, et Witte neid läbirääkimistel ära püüab wäsitada ja selle läbi läbirääkimistele lõppu teha. Wenelased lükkawad selle süüdistuse pahameelega tagasi ning panewad jaapanlastele ette, läbirääkimistest  awalikult teada anda, et ilm otsustada wõiks, kummal pool õigus on. Rahameeste Jakob Schiesi, Oskar Strauss'i ja Jfaak Seligmann'iga rääkis Witte juutide-küsimusest, aga raha-asjandust ei puudutatud. Godsjadanist. Jaapani pataljon, kes 29. juulil Jandõlini kõrgustiku poole tungis, löödi enne tagasi, kui ta kõrgustikule jõudis. 30. juuli hommikul pandi tähele, et jaapanlased lõuna pool Schihusat edasi tikkusiwad, aga enne kella 11 löödi nad tagasi. Jaapanlased,  kes Tsuljuschtschu ümbruses edasi liikusiwad,  tõrjuti nende endistele paikadele tagasi. Meie kahjud on wäiksed. 23. juulil ilmusiwad Harbini juures hunhusid nähtawale. Meie piiriwahid pörkasiwad  nendega kokku, mis juures üks soldat ja 17 hunhusi surma saiwad. 30. juulil tungis meie ratsawäc-jaoskond lääne poolsel Mandarini teel jaapanlastele  pääle ja ajas nad kolmest külast wälja, laskis suurtükkidega Pabastunis olewat jaapanlaste laagrit, misjuures jaapanlased üle 200 mehe kahju saiwad. Pöhja-Koreas tulewad ühtelugu kokkupõrkamised  ette, mis jaapanlastele mitte kasulikud ei ole. 23. juulil tungis Jaapani osakond kolmesuguste sõjariistadega Schahari juures wenelaste kallale, aga ta löödi tagasi. 24. ja 25. juulil tungisiwad jaapanlased  uueste wenelaste pääle, aga löödi tagasi, mis juures nad ära pögenesiwad ja oma surnud maha jätsiwad. 25. juulil tahtsiwad Jaapani pataljon ja eskadron Sönpunsantsini ümber piirata ja törjusiwad  meie wahisalgad tagasi. 27. juulil läks meie jaoskond oma endisele paigale. 29. juulil wõttis meie jaoskond uuesti Schahari oma alla. 23. juulil pörkasiwad kasakad Ongi juures Jaapani jalawäega  kokku ja ajasiwad nad lõuna poole, misjuures  mitmed jaapanlased wangi langesiwad. Portsmonthist. Sato annab ametlikult teada, et rahutingimiste 2. ja 3. punkt wastu on wõetud; need punktid puutuwad Mandshuria mahajätmisesse ja kõikide sellekohaste õiguste ning lõuna pool Harbini  olewa raudtee ära-andmisesse. 2. punkt nõuab, et mõlemad riigid Mandshuriast Piawad lahkuma ning kõiksugustest eesõigustest sääl lahti ütlema; Hiinamaa tunnistatakse puutumataks. Odessast. Saadud teatede järele lastawat warsti Port-Arturi kaitsejad, kindralid Fock, Smirnow ja teised wangist lahti ja saadetawat Odessasse. Portsmonthist. Rahutingimiste kolme esimese punkti järele tunnistab Wenemaa Jaapanile iseäralised  õigused Koreas omaieks; Mandshuriast piawad niihästi Jaapan kui ka Wenemaa lahkuma; Hiinamaa  tunnistatakse puutumataks; tema jääb awatuks; Harbinist lõuna pool olewa raudtee annab Wenemaa Hiinamaale. 6. punkt räägib Sahalini saare äraandmisest  Jaapanile; wöimalik on, et selle punkti arutamine edasi lükatakse ja teised punktid enne läbi waadatakse. Ehk kül ajutisest pole räägitud, siiski ei ole lahingut Mandshurias mitte oodata, sest Ojama kardab oma mõju lahingu läbi kaotada. 1905 S a k a ! a 58 463 WaStutaw toimetaja ja väljaandja A. Peet