Kodumaalt. rledt. AädirtMst. 31. mail pani Kadrina hariduseselts  näitemüügi toime. Korjamiseraamatuid vii peale 70 raäljas, nii et andeid endiste aastatega raõrreldes  rohkem oli, kui kunagi enne. Et ilm kena ja soe oli, kogus rahwast hulgana kokku, nii et enamaste kõik asjad .enne õhtut ära müüdud oliwad. Pärast näitemüüki algas näitemäng ja laulud. Laulud, mis haridusesel.tsi koolilaste-ksor ette kandis, kõlasiwad puhtalt ja selgelt. Näidend ..Hans Hädawares" nähti hulgale Vaatajatele rohkeste meeldima. Kord näitemüügi! ja näitemängul oli eeskujulik hea. Puhas sissetulek ligi 1030. rubla läks hariduseseltsi  kooli heaks. Saksist. Mitmel pool kurdetakse wiletsate postiolude üle. kuna Viletsamat wist waewalt mujal sn kui Saksis. Siin on küll aupärast nõndanimetatud  külakuhjad sisseseatud, kes kaks kord nädalas wallamajast  posti rahwale kätte peaksiwad tooma, kuna need roast ei teagi, et see nende kohus on. Post Vedeleb  nädalate wiisi Vallamajas kapi otsas, kust iga- Ms, kes soowih, prii lehte ehk Võõrast kirja lugeda Võib. sest kedagi ju keelamas ei ole. Kirjutaja elab mõni werst Vallamajast eemal oma talukoha peal ja käib kantselei ja kohtupäewadel ainult seal. kuna waljamaja  hoidjaks keegi ivabadik on. ennemalt oli keegi lesk naine. Kui siiski Vahest post kätte toodaffe, on kirjad läbi loetud, ajalehtedel panni põhja asemed peal jne. Kas ei oleks aeg. külakubjadelt tungiwalt korralikumat lohusetäitmist nõuda? a. Worumaalt. Häwitaw Vihmasagar tuli pühap., 31. maik. kolme Versta laiuselt Kaseritsa walla peale mis mägesid .alla uhtus ja mitmes kohas suure feee peale kolme jala sügawused kraamid kaemas. Aeinamaad  on mitmes kohas suurte kiwide. Võsastiku ja mullaga üle kaetud. Enne oli ilm umbes 30 kraadi R. soe. pärast teisel päewajl jahtus 3 kraadini. Jääd oji sees wähe, rukistele kahju ei teinud. Wiljastdt Kõpust. Ko.hMe põllumeesteseltsi koosolekul,  31. mail. kohalises kihelkonna koolimajas kõneles  esimehe abi K. Palu pieremehe ja teenijate waheko.rrast.  Ta seletas, mis põhjustel meil praegu põllutööliste  puudus suureks ähwardab minna ja ojalt juba ongi. Äasta Viiekümne eest ohrud peremehe ja sulaste waheko.rd hoopis parem, sõbralikum, kui praegu. Nad mõlemad tunnud siis endid phesugufed töorühmajad olewat. Aja jooksul olla aga peremehed endid su,!astest eraldama ja nende peale kõrgilt maatama  hakanud: Viimased selle wastu näha Esimestes praegusel ajal eneste- rõhujaid ja wäljakurnajaid. Teiseks olla raudteede ehitamise läbi liikumisewõimalus  ühest kohast teise hästi kergendatud: jlinnades, nagu Tallinnas ja Pärnus, olla mitmed iwabrrkud ja ehitatud, mis palju tööjõudu maalt põllutöö  juurest linnadesse tõmmata. Kolmandaks olla ärakaotamise tagajärjel sündimiste arw Viimaste aastate jooksul palju Vähenenud. Kõneleja  lubab järgmisel koosolekul teesid näidata, kudas kobapidajate ja teenijate Vahekorda parandada saaks. Kirjatoimetaja P. Rubel seletab, et meie nurgas pSI-- li,usulistest weel mitte puudust ei olla, ja toob näitusi, ei j eal. kus töölistele sündsad karterid soetatakse ja nende eneste tarwituseks maad antaHe, töölepakku- laid rohkeni olla kuli tarwis. Gpetaja 3. Tischksc teatab, et sündimiste arv» Viimaste aastate faokfriS ühe kolmandiku Mõrra Vähenenud. Läbirääkimiste järele tunnistatakse talukohtade tükeldamine ja kandiwöi  rendikohtade asutamine tööliste puuduse wastu Võitlemiseks pea ühel häälel sopwitawaks. P. Rubel  lubab järgmisel koosolekul seletada, kudas sulaste ja rentnikkude tarroitz õige odawalt otstarbekohaseid hooneid ehitada. Selle järele seletab õp. J. Tischler  kali tarwitamisesr põlluwäetamise juures ja soowitab,  et .kohapidajad temaga katseid hakkaksiwad tegema. - Sellele järgneb K. Raidi seletus hoiu- ja laenuühisuse  asutamise üle. Järele kaaludes, kas on Kõpus  nimetatud ühisuse asutamine Vajaduseks ja kas ta mitte .Wiljandi ühisust ei nõrgendaks, tunnistatakse ..Kõpu Eesti hoiu- ja laenuühisuse" asutamine tarwiliseks.  Selleks peetaffe 28. juunil kell ? p. l. ko-- halises kihelkonnakoolimajas üleüldine araaltk koosolek  ära. .kus nimetatud ühisuse asutamine lõpuliku otsustamise alla .tuleb, millest kõiki, keda asi huwitab,- osa wßma tulla. Kõpu Nooresoo Ühisuse üleskutse ühise seltsiniaja ehitamise kallale asuda, loetakse  ette. Seltsimaja ehitamisega otsustatakse algada ja Valitakse kolmeliikmeline komisjon, kes ühes Nooresoo  ühisuse asemikkudega selleks eeltööd hakkaks tegema.  Komisjoni raalitakse hrad: A. v. Stryk, Pu Rubel ja ,J. Särsra. Lõpul harutatakse raähem tähtlaid  asju. Järgmine koosolek on 12. juulil. -n. Kohalik elu. WaNtstts Kuberneri tÄmmwaldus. Nagu teatud, leiti parun  Budbergi tapmise pärast sunnitööle mõistetud Jasn Tühjasmaa õe ja ema juurest, nende korteri läbiotsimisel 2200 rbl. rööroitud raha. Liivamaa kuberner  on nüüd ~Püna-Ztg." teate järele Pärnu pristawiabilisele Kosferile selles asjas üles näidatud  südiduse eest oma tänu käskinud arvaldada. Seltfieln. Tal'inna PatischatSSliste-Lhisuse kassa - aruanne 1. juunist 1308. «mii 31. maini 1909. Ühisusel oli raha 1. juunil 1903. Tall. W. Kredii-üh. 4 % p. 104 rbl. kop. Kassahoidja käes 15 33 ~ Kokku 119 rbl. 33 kop. Sissetulek. 1907./3. a. liikme maksud 11 .. 40 Sisseastumise raha 17 „ Liikmemaksud 1908./9. aasta eest 127 50 „ Tõöhinnakirjade ja põhjusk. eest 4 ~ 25 a Potiiepa teamandi elest 5 „ „ Tall. W. Kr.°ühisusest raha °/°«/° 7 ~ 19 .. Kokku 172 rbl. 34 fo|\ Tasakaal 292 ~ 17 ■,? Wäljaminek. Korteri üür 1. juunist 1903 kuni 15. juunini 1909. 23 r \, 74 <.( Ühisuste majahoidja palk 15. maist 1903. kuni 15. märtsini 1909. 10 „ 94 ,7 Ühisustemaja ühiskulud 6 ~ 89 ,7 Trükikulud 15 ~ 50 yy Mcjimduse eest 2 56 Ajalehtedele tuulutuste eest 10 .. 70 Anwentar 3 „ 35 „ Teamandi loosid .. 60 .? Kokku 75 rbl. 67 kop. Laenuks antud. Kiwitõöliste-ühisuse põhjuskiria kin. 4 50 „ Ähele seltsimehele 15 .. 10 „ Tööriistade tellimiseks Saksamaalt 30 .. Kokku 49 rbl. 60 kop. Ühisusel oli 31. mail 1909. Tall. W. Kredit-ühisuses 150 ~ 19 „ Kassahoidja käes 10 .. 71' >. Kottu 166 rbl. 90 kop. Tasakaal 292 „ 17 > .. R ew isjon ikomisjon. Kohtukoda J TaAwW rtnMnnakMn istumistel Narmas oli 30. mail Narma postkontori VI järgu postiametniüu  Dmitri Eurianom-Makejewi asi harutusel, keda postmarkide marguses süüdistati. Asjaolud on järgmised.- Narma linna kaupmees Mihailomski oli tähele pannud, et hulk tirjasid, mis temale Sise-Wenemaalt saadeti, kaduma lähemad. Kinnitatud kirjad tulimad talle küll kätte, kuid postmargid, mis nendes pidiwad olema, puudusiwad ikka. Ettewõetud uurimisel selgus, et postiametnik Eurjanow-Makejem  Mihailowskile saadetud kirjad lahti oli wotnud ja nendes vlemad margid oma kasuks tarwitanud. - Kohtus ei tunnistanud ennast kaebtusealune süüdlaseks,  maid seletas, et ta neid markisid, mis tema korterist leiti, oma menna käest ümberwahetqmiseks olla saanud. Ringkonnakohus mõistis Dmitri Gurjanom-Makejewi  (25 a. w.) üheks aastaks ja neljaks kuuks mangi. Segasõnumed. LWne talupidamine. Seltskond noorimehi kawatseb  Tallinna lähedal ühist talupidamist sisse seadida,  kus osalised kõik ühiselt talutöö ära teemad, majapidamist juhiload, ühislauas söömad ja põllusaaki  jagawad. Oma mõtte täidemiimiseks läheb lv osalist tarwis (8 on juba koos). Põllupanga abiga tahetakse Raasiku  jaama lähedalt ühte 50-tiinulist talukohta omandada.  Esimesed sammud on selleks juba astutud. Majapidamise sisseseadmiseks ja talu omandamiseks maksab iga osaline 25V rubla. See raha tasutakse aja jooksul ära, kui aga keegi ühisusest lahkub, siis jääb sissemaksu summast ilma. Majapidamist juhib nõukogu, kuhu iga osatähe pealt üks hääl raalitakse. Põhjuskiri on juba peajoontes kokku seatud. Saab näha. kudas see uudse asi meie juures kujuneb. Kas linnameestele maatöö minnaks raskeks ei lähe? Kardawad  ühisuslased isegi seda. et kas naised üksteisega läbi saamad, kui kõik üheõigusltsed peremehed ja tüdrutud  on. m. Läti ja Eesti ÕigeM Vaimulikud tahta, nagu Läti leht „£>simt. Wehstn." teatab, paluda, et mitte sisemisest riigist preestrid Baltimaadele ametisse ei pandaks. Seda olla wiimastel aastatel palju sündi- «uh ia fee olla õigeusulistel? kogudustele kahjuks,' sest et kaugelt tulijad preestrid kohaliku rahwa keelt ega siinseid olusid ei tunne. Et Riia Vaimuliku seminari  Eesti ja Läti soost kaswandikud ikka fagedamine ülikooli astuwad ja preestri-ametisfe ei hakka, tulla sellest, et neid kaugele Võõrastesse oludesse sisemistesse  kubermangudesse ametisse saadetakse. Endistel aastatel olla seminari kursuse lõpetajaid ikka 25 —30 meest olnud, mineraal aastal weel ainult L. Kiri toimetusele. Teadaandmine. 1909. a. algul päris ..Bergmanni Abiraha" roalitsus  P. E. Ü. seltsilt ja P. P. E. Ü. s. ..Ilmarile' käest seltsiliikmete arani üle teateid, mis nimetatud seltside poolt jaanuarikuul ka ära saadeti. Märtsikuul sairoad seltsid erakombel et „B. A." walitsus Peterburi Eesti üliõpilastele määratud summa käesolewal aastal mitte senise ja mujal maksma roiist järele üliõpilasteseltside, maid P. E. Hariduse-seltsi kätte üliõpilastele Väljajagamiseks olla saatnud, mida ka „B. A." Valitsuse kiri aprillikuul tõendas. Oma teguwiist põhjendab nimetatud walitsus  sellega, et tal 1) kindlad arwud Peterburi Eesti üliõpilaste kohta puuduwat ja 2) lõhedega, mis P. E. Ü. seltsis Valitseda. Alastuseks selle kirja peale saatsiwad E. 11. s ja P. P. E. Ü. s. ..Jlmarine" kirja, millesMWMMUesi motiwide põhjendamatust ette toodi ja ~B, A." Valitsusele  teada anti. et Hariduseseltsiga läbirääkimisesse astumine organiserstud üliõpilastele nende iseseiswuse mõtte kohane ei ole. Kirjas 13. apr. teadustas ~B. A." Valitsus, et tema seletuste peale Vaatamata oma otsuse juurde jääb ja seltside ettepaneku  üliõpilastele  määratud summa üliõpilasteseltside Vahelise komisjoni kätte, kuhu ka ..metsikute" esitajad oleksiwad kutsutud. Väljajagamiseks anda tagasi lükkab. Oma otsust põhjendab „B. A." walitsus stuä. Kanguri  kirja (~Pet. Teat." nr. 13) ja stud. Kusneri süüdistuste peale, kes P. E. Ü. seltsile p a r t e i l i kk u st asjaajamises ette heidab ja lõhesid nimetatud seltsis ütleb olewat. ning stud. Arro kirja peate, mis Peterbüri  Eesti soost üliõpilaste arwu kohta käib. Stud. Kanguri laimukirja P. E. Ü. seltsi wastu, kus ta terme rea põhjendamata ja Valesüüdistusi üles seab. on nimetatud selts ümber lükanud. Mis stud. Arro ja Kusneri poolt ettetoodud armude kohta käib, siis vn selle tõenduse hind enam kui kahtlane, kui nad seltsidest Väljaspool olewate Eesti soost üliõpilaste armu suuremaks loewad kui organiserstud üliõpilaste arwu Teisi süüdistusi, mis stud. Kusner P. E. Ü. seltsi mastu, ette on toonud, ei suutnud ta ei seltsi eestseisuse, ei ka peakoosoleku ees tõendada. Seesugust ~B. A." wallitsuse teguwiisi. mis rohkem tähendust üksikute isikute intrigedele sa salataebtustele kui üliõpilaste-seltside teadetele ja seletustele annab, loewad Peterburi Eesti üliõpilaste-seltsid eneste kohta alandamaks ja haaVawaks, waidlewad säherduse teguwiisi  wastu ja nõuawad ~B. A." Valitsuselt tema otsuse tagasiwõtmist. Peterburi Eesti Üliõpilasteselts. Peterburi Politehnikumi Eesti üliõpilasteselts ..Jlmarine." D lil OM tl S i t. Nr. IM i sas