hEesti Postimehe" sõnu meelde tuletades: .parem on kantslist auusa rahwa keskelt toimetuse-tvppa tulla, kui kõrtsileti tagat," tulevad meile „imelikud mõtted" paha. Kõige selle aja, kui .Sakala" toimetaja  enne trahteri pidaja oli, ei ole tema cga tema pere juureS ei vähematki varguse, veel vähem hobuste sõidatajate varaste jaama sallitud, nii et tema kõige suuremad vastalised pidid tunnistama: Kelmust ega vargust saal ei sallita, ja ma ise ütlesin alati Josua sõnadega: Mina ja mu pere jne.,— kantsli meeste juureS tuleb seda teiseti ette. Wiljondi kirikumõisa sepa juureS seisub aga alatine hobuse sõidatajate varaste - jaam. Alles 7 jaanuaril s. a. võeti nimetatud sepp hobuste varguse jaama pidamise pärast kinni ja hulk hobuSte värgid on praegu ülekuulamise all, kes oma iklrjategu on üleStunniStanud ja seda seppa on juba kaua aega sääl sallitud. Ütelgu .Eesti Postimees" nüüd ise, kaS piav meest, tema ameti koha või tegude järele otsustama, ja kas Josua sõnad seisavad igal üksi suuS või ka südames? „Wabaduse" jõulupuu pidust osavõtmine 6. skp. pöllum. seltsi saalis oli õige rohke. Pidu awaS esimees R. Hansson lühikese kõnega, muu seaS tähelepanuks.  mikspärast haritud rahvaste seaS ülepäa seltSkondlist  tööd tehakse, esiteks sellepärast, et see tegevus  töötajatele enestele lõbu pakub, mis aga ainult siis võimalik on, kui tegelaste keskel võimalikult üksmeel, armastus  ja vastastikku üksteisest lugupidamine valitseb, ja õnn iga seltsile, kus sellest juhtmõttest kindlaste kinnipidada  jõutakse. Teiseks tehakse omakasuiat seltskondist  tööd sellepärast, et see hariduse töö on ja inimesed seda oma kohuseks piawad terve inimesesuo, iseäranis oma järeltulejate vastu, selles töös ligi aidata. Laiemat  pilku üleüldise hariduse töö pääle heites lõpetaS ta selle sooviga, et Jõulu küünalte valgusel see suur mõte ja kõrge püüe kõikide rinda täidaks, et igaüks omast kohast, oma jõuu ja oma töõpöllu kohaselt suureS hariduse töös kaasa aitaks. Kõne võeti tänuga vastu. Selle pääle aStus kohalise maakoguduse abiõpetaja hra v. zur Mühlen kõnetooli ja pidas vaimuliku sisuga piduköne, mis paari kirikulaulu salmiga algatud ja lõpetatud  sai. Tõele auu andes piab ütlema, et kõne põhjusmõtted väga hästi välja olid valitud, mida näitused tegelikust elust veel ülendasiwad ja täiendafivad.  Et selle pika ja tuumaka kõne mõtete kirjeldamine  pikale viiks, siis olgu ainult üleüldiselt öeldud, et ta kõiki pidulist, iseäranis seltsiliikmeid täiesti  rahustas, paljuid ilusaid näpunäiteid ja kasulikku  juhatusi eluteel võitlemiseks sisaldas. Kõik mis öeldi, seifis kindla aluse pääl ja sellepärast võib kindlaste loota, et seesugune külv mitte ilma viljata ei jae ja mille eest .Wabaduse" seltsil kullalt põhjust on, lahke kõnepidaja waStu tänulik olla. Olid kõned möödas, kandis seltsi segakoor laulud ,Püha" ja „Tule koju," ja meestekoor „Ei saa mitte vaiki olla" ja .Kaljuvald" ette. Mõlemad koorid hra Mihkelsoni juhatusel -- said oma ülesandega hästi valmis, sest kõik laulud voeti elava kiiduawaldamisega vaStu ja „Tule koju" ja „Kaljuwa!d" pidid rahwa tungiva  soovi pääle korratud saama. Kui siis lastele üle 70 eks, Jõula „LaSte lehti", häa hulgake karsk. s. .Aastaraamatuid" ja maiusasju kingitusena välja oli jagatud, tuli lõbus ajaviide, kus tants, ringmängud ja lõbujalutused waheldafiwad ja mis kuni hää osake hommikust  õõSle kestis. Terve see pidu avaldas iseäranis wabat, armast ja kodust iseloomu. Pärnumaalt. Wändrast. 1902 aastal  ali sõnum, et WändraSje tummade kooliõpetajate  seminar asutakse. Nii oligi. Seminar algaS 1903 a. sügisel tööd, keStis ja lõppiS. Kõik see lats lühikese ajaga, paari kuuga. Mitte sellepärast ei lõppenud seminar, et õpilased oleks juba saksakeeles ja tummade õpetuses eksami ära teinud, ei, sest viimased õpilased ikka aStusid alles kooli, vaid nad tegid kõhu küsimuses nii hiilgavalt eksami ära, et nad koju laSti ja seminar lõpetadi. ÖpilaSte söök oli kooli poolt. Söök olnud aga sarnane, et sellega ei elada ega surra ei saa. Ka Wävdra tohter, keS oli kutsutud sõõkifi läbi katsuma, tunnistanud söökide kohta sedasama. Seminari ja tummade kooli ülemus mõlemad asutused on Lhise valitsust all olnud aga teiseS arvamises, ja nimelt sellepärast, et tummad sedasama sööki söövad, ! aga ometi elavad. Ja kui kõrge aatetandjad, ei wöij  nud nad kõhu küsimisele järele anda, vaid, et sellele j waSW seista, ohverdasid oma aated, ja kui ka oma k tuhanded, mis seminar oleks toonud, siis on kahju kül, olla, nendel enestelgi. Nagu teada, sai seminar UmaakaSsasi hääd abi. Jah, aga 6. dets. 1903 a. saa- Ddik ei ole teda enam. Hinga rahuS! § Wändra karskuse seltS . Hallik" pidaS pühap. 28. dets. poole osa liikmete osavõtmisel aaSta kooSole- Fut. Et esimeest koosolekule ei ilmunud, awaS abiefi» MeeS J. Rehtlane koosoleku. Kirjatoimetaja lugeS mt- Mevase protokoli ja aastaaruande ette, mis lühidalt koktn- Möetnlt järgmine on: Liikmeid on 23, neist 1S meeSte- Ma 8 naeSterahwast. ISO2 aastaga võrreldes on liit- meid vähemaks jäänud ja paäasjalikult sellepärast, et paljud liikmed oma elukohti muutnud on. Sellesama põhjuse pärast lahkuvad meel mitmed liikmed seltsist. Eestseisuse koosolekuid on peetud 23. üleüldiseid koosolekuid  11. Pidust on seltS toime pannud 7, neist 2 aiapidu, 4 näitemängu ja laulu õhtut ja ühe perekonna õhtu. Mängitud on 5 näitemängu, neist 3 kaks korda. Igast üleüldisest ettevõttest Eesti karskuse töö põllu! on Hallil" jõuudu mööda osa võtnud ja karskuse kirjandust  välja laotanud. Theemaja avamiseks on eeltööd  tehtud ja luba palutud, niisama on ka tuleva suvise kontserdi asjus algustööd tehtud. Sisse on tuln"d,  ühes mineva aastase kassasse jäänud summaga, 265 rbl. 8 kop., väljaläinud 248 rbl. 16 kop. KaSsoSse  jääb seega 16 rbl. 98 kop. Warandust on seltsil 121 rbl. 83 kop. eest. sellest tänavu muretsetud 36 r. 83 k. eest. 1903. aastal oli „Halli?u!" esimest aastat Wäudra alevis üüri korter. Et revisjoni kommiSjoni ega ühtki kommisjoni liiget koosolekul ei olnud, jäi aruande kinnitamine, kui ka revisjoni kommisjoni otsus tulevaks koosolekuks Sellesama põhjuse pärast pidi ka 1964 a. eelarve kinnitamata jääma. Korteri muretsemine tulevaks aastaks pidi mõnesuguste  takistuse pärast ka tulevaks koosolekuks jääma, mis 18 jaanuari pääle määrati. Kirjatoimetaja: H. Awikson. üks Wändra salawonopoli pidaja oli ammust  aega uurimise ja kohtu all. 19. dets. mõisteti tale 20 rbl. ja uaesele 5 rbl. trahvi. Wiimasele selleparast,  et ta esimesel korral kohtusse ei ilmunud. Wändra vabrikusse asutodi lugemise ringkond. See on juba neljas ringkond Wändras, Tori õpetaja H. v. Riekhossi wiis heinakuhja süüdati 19. dets. ööse põlema Hiljuti lõpetaS ta ühe oma koguduse liikmega protsessi, kus ta wöitjakS jäi ja teine pääle 200 rub kohtu kulust maksma mõisteti Et Wändra oma mitmesuguste asutuste, kui ka sündmuste poolest vea kõikidest teistest meie kihelkondadest  ees on, teab igaüks. Nüüd on jälle midagi uut, mis wist mujal alles kuulmata ja nägemata on. See ei tõsta teda kül sugugi sellele kuulsusele, mida Petlemm enesele wõitis, ei sugugi, aga uudis on ta ometigi. Senini andsiwad ajalehed oma lugejatele ju mõned kauplused oma ostjatele kalendrist kingituseks kaasa. Wändras anti kalendrist 31. dets. ohtu ja 1. jaanuari hommiku kiriku poolt kirikulistele, ei just kingituseks,  ei just raha eest. maid priitohtlikult lubatud käpikute eest. Ja kõik pidid neid saama, sest kalender on Wändra koguduse mälestuse lehe 1903 a. tagumine pool, ja sellest lehest tahtfiwad ometi kõik näha, kui palju meil surnuid, sündinud, sohilapfi saadud ja kui palju armastuse tööd tehtud j. n e. Mikspärast pastor niiviisi kalendrist välja laotab, ei ole mul teada, aga emb kumb, nii fee piab olema, kas sellepärast, et tahavad  igas asjas ärimeesteks hakata, või tahavad mälestuse  lehe eest selle läbi rohkem raha saada. Nagu mälestuse lehest näha, on Wändra koguduS 1903 a. armastuse tööde haõks 777 rbl. 54 kop. ohverdanud, sellest summast 257 rbl. 52 kop. kiriku ehitamise hääks. Need numbrid näitavad, nagu armastaks wändrikud rikkaid ligimest rohkem, kui iseennast, sest kiriku ehitamise  rahalised kulud ei ole sugugi kehvade, tööliste, vaid ainu üksi uende kanda, kelle vanker suurem on, kui kehva mehe saun. Waata selle kohased Aivi kubermangu  valitsuse otsused läbi. Torist. «Salme" seltsi pidul keskmisel jõulu pühal Tori vallamajas sai hääd muusikat kuulda mida seltsi oma puhkpillide koor hra K. Laast juhatusel  pakkus, seesama koor, kes möödaläinud suvel Pärnu laulupidul auuhinnoga kroonitud sai. Pidu teiue järk oli selle koori kuulde-tükid. See oli ka kõige meeldivam  jagu tervest pidust. Näitemängude ettekandeid ei või kordaläinuks nimetada; ka mangud ise «Jõulupuu" ja «Kuidas nõiaks saab- ei ole suuremad asjad, iseäranis  esimene. Mõni etendaja mängis siiski kaunis häSti. Pidu lõppes tantsuga, miS tervelt 5 tundi keStiS.  Tantsu aegeS mängis seesama koor. Jurjewifi kirjutatatakse «Rishsk. WedomoSti'le", et ülikooli koguni puudulikud? ruumide pärast söalsetes asjadesse puutuvates ringkondades küsimus arutuse alla on võetud, kuidas seda halbtust kaotada. Muu seaS tähendatakse ka selle võimaluse pääle, usuteaduse jaoskonda ülikoolist Srglahutada ja temast ühte iseäralist öpeasutust, nagu neid juba Roma-kotoliku waiwulikvde akademiatena olemas on, luua. WSruwaalt. Pölwas, 27 dets. m. a. Jõulupüha  kolmandamal päeval peeti Põlva Põllum. seltsi poolt kohalises kihelkonna koolimajas perekondlik piduõhtu,  kõnede, ettelugemist?, soolo- ja meestekoori laulude  ja muufikamSngu ettekandmisel ära. Osavõtmine sellest tähtsast pidust, mis seltsi kuue aastase kestvuse jooksul esimest korda toime pandi, oli seltsi liikmete ja võõraste poolt etteaimamata rohke, nii et ruumid ajuti kitsaks kippusiwad jääma. Kõik ettekanded oliwad rahuloldavad, pääle hra K. esimese ettelugemise, kuS õige rohkesti sõimu sõnu sees oli. Pidu eeskava lõppes Keisri ja isamaa lauluga. Pääle selle algasid ringlaulud  tantsuga ja pärast ka jalakeerutus, mis kuni ööse kella kaheni keStis Pidu toimekond ei olnud ka isu ja jänu kustutust meelest minna lasknud, oli selleks muretsenud kõike mis kohane ja kosutav Kõik pidulised  lahkusid pidult, selle hää korra ja lõbusa ajaviite eest tänades, ühtlasi soovi avaldades, et pidust veel toime pandaks. --- Nende päevade seeS kukkus Nawi k. wä»ke maapidaja 7 aastane laps kättpidi keeva vee katlasse, kus ta oma käe haledalt ära keetis. LapS läinud müüri päält sooja saama, kui emat tuaS ei olnud. Nii sünnib vaeste ja kehvade juures, kelledel soojus ja teised tarvitused  ilma elus puuduvad. Wörumaa kooliõpetajad andsid toreda pidusöögi  ametist lahkuvale rahvakoolide inspektorile. Auu kellele auu tuleb unda. Narwaft teatab „Narvski Listok" uue vee tee üle, mis meie maa majandusele väga tähtjaks võib saada, muu seos järgmiselt.- Praegu on ühe seltsi uurimise tööd teede ministermmi poolt saadetud insheneri E. König'i juhatusel Pihkva Jurjew Narva weeree üle löpikul. Töö otstarbe oli, Welikaja, Enna- ja Narowa jögesi, mis Peipsi ja Pihkva järwedepa ühisuses oli, läbi uurida, nende jõgede  pääl laevasõidu parandamiseks projekti kokku seada, nii et korralik laevasõit Pihkva, Jurjewi  ja Narva linnade, Soome lahe ja Baltimere vahel korrale saaks seatud. PääaSjaks oli muidugi, kuidas Narowa kärestikust ja kostest kaotada ehk neist mööda pääseda. Terve uurimise  töö ja esialgne üleüldine projekt pannakse hiljemalt  1. maiks s. a. ette. Lätimaalt. Aprikeni vallast teatab „Rig. Awise," et parast mitme aastast protsessimist valla! korda läks, mitu talu kohta tagasi saada, mida mõis kord ära kaotas ja oma külge liitis. See õnnelik asjaolu vähendab nüüd vallamaksust  ja talude pääl olevaid kohustusi. Maksufi tuleb siin üksinda iga talu pääle umbes 107, rubla. Ainult 31 talu piawad 27 versta teed korras pidama,  kuna paälegi omal kruusa ei ole, vaid naabri vallast vedama piawad. Nüüd olla vallal uöuu, kohtu teel mõisa käest nende talude eest ülearu makstud maksust  tagasi nõudma hakata. ' Marienburgi kogudus saab, nagu «Balt. West." teatab, omale nüüd marsi abiõpetaja. Oli ka juba viimane aeg, et kohaline kiriku eestseisja seda oma lubadust,  mida ta juba 1902 aasta novembri kuul andis, täidab. Selle koguduse eestlastel, keda sääl umbes 3000 hinge elab, oli detsembri kuul Hargla õpetaja Tiedemanni  poolt kaks korda jumalateenistus, missugusteks jumalateenistuseks õp. Tiedemann kontrahi järele kobys-' tatud on. Et aga selle juures mõnikord waStumeelsezö aSju ette tulla, siis soovivad eestlased, et Marienburgi abiõpetajaks Eesti keele tundja mees saaks valitud', nii et nad selle läbi õp. Tiedemanniga ühisusest wabastatatud  saakfiwad. > Seesama leht teatab, et Marienburgi sülitajate protsessi uuesti läbi vaatamine Peterburgis  9. veebruari pääle on määratud ja et need samad adwokadid, kes suüdiStatawoid Riia ring-, konna kohtus kaitsefiwad, nende aSju ka Peterburgi appe»' latsioni kohtu ees ajama saavad. , Ruhjast. Nagu Riia lehed teatavad, on Ruhja alevi maja omanikud ülemale poole palve sisse annud, et Ruhja alev linnaks saaks ümber muudetud, mil põhjusel sisemiste asjade minister praegu teateid kogub: 1) Kui palju isikuid selle alevi elanikudest täidavad  neid nõudmisi, mis 1892 a. linna seaduse § 22 üleS on pandud; 2) Kui palju on alevis ulepaa maad avalikuks tarvitamiseks, nõgu uulitsate, platside jne. all ja kaS need platsid wõiwad tulevase linna tarvituseks  antud saada; 3) KaS on Suure-Ruhja erawöisa omanik, kelle maa pääl üks osa alevist on, nöuus, et alev linnaks muutuned ja kas ta tulevase linna tarvis üle üldiseks tarvitamiseks maad annab; 4) Kui palju maad tahetakse tulevase linnale anda, nii HLSti liuna platsiks, kui ka karja maaks, ja 5) Kui kõrgeks võiks, ligikordselt, tulevase linna sissetulekuid ja väljaminekuid  määrata. Soomemaalt. Waasa politseimeistri, kapten Aksel af Enehjelmi vastu oli, Soome lehtede teate järele, kurjatõö nõuu plaanitatud ja pidi hiljuti ühel õhtul Gustavsborgi metsas toime saadetama. Politseimeister E., kes asjast haisu ninasse oli saanud, ilmuS salapolitseidega kohale ja tal läks korda, üliõpilasi Otto ErikSsoni ja Konrad Westlini vangi võtta, kelledel kiirlaskjad revolvrid ja 1904 Sakala. 21