Mcß dribma. Ute küsitaks* kohe z kumb see on, Durow wanem toõi noorem, järckaimaja? Tõtt teada saada on aga raske: kumbki tõendab, ei tema lee wanem, „päris" Durdw Vn. Sagedaste peab Wladimir dokumentidega omg ..esimese sündimise Algust" nõudma sa ära näitama, et tema ikka tõeste |ee ..päris" Durow on. Shiwotowski jutustab, kudas mõlemad wennad kord jotna sarnadusega terwe Moskwa imestama paniwad. Siis andnud Anatoli Mofkwas Salonowi tsirkuses tiksi etendusi. Teise wenna Moskvasse tulekust pole ükski teadnud. Peale seda kuulutanud aga Anatoli wät-a, et ta orkestriwäärilt silmapilgu uKüustl tsirkuse laekupli alla sa sealt jälle tagasi lendab. >Nahwas tõttas tstrku-- sesse murdu kokku. Muude seas oli kä selleaegne, linnapealik, wurst Dolgoruki wgatajate hulgas. Enne etendust peitis ta siis wenna, kes nõndasama Irimerstud  oli, tsirkuse lae alla ühe kasti sisse ära, kuna ta ise juba rahwa nähes orkestriwäärist teise sarnase kasti sisse puges. Üks, kaks, kolm! Newolwripauk käis ja .Anatoli peitis enese kasti. Selsamal silmapilgul tõusis teine wend lae all kastis üles ja hüüdis: ..Nagu näe ta, tokn ma juba siin ja lendan warsti tagasi.. ?' Jälle kostis pauk. kuid seekord juba tsirkuse lae all. See wend, kes ülemal oli, peitis sellepeale enese ära, kuna esi- Mine orkestri määril kastis jälle üles tõusis. Lae alla asja järele uurima minna ei tulnud muidugi kellegist Meelde ja .imestus oli otsata. Teisel päewal kutsub linnapealik Anatok Durowi oma juurde ja küsib, kudas ta oma lendu ometigi korda on saatnud. Asjjaloft Arajutustamise peale naerawad niuidugi mõlemad kordaläinud kelmuse üle. Sel ajal «liivad Durowid alles klounid ja nende Naljad süütad. Nüüd on nende naljad aga terawaks pilkeks muutunud. Ühest sarnasest süüta naljast kõneleb Shiwotowski järgnüst: Anatoli Durow lasi etenduse ajal ane tahtsi kes mööda are na äärt senikaua edasi sammus kui ta linnapealiku platsi ette jõudis,' seal halkas ta korraga kumardusi tegema. Küsimise peale, kudas ta ani ometigi  linnapealiku ette kumardama wõis õpetada, se- Zetas kiisitaw järgmist: „See kõik sünnib rociga lihtsalt  : harilikult söödan ma oma ani ikka linnapealiku tugitooli ees ja riputan sinna kohta ääre peale kaeru. Sel päewal, kui Dolgoruki tsirkusesse tuli, jätsin ma kaerad riputamata. Ani läks aga oma harjunud söögiplatsile  ja hakkas teri otsides peaga koogutama. Kui ta küll on asjata otsinud, tõstab ta pea üles ja jääb waatama. Sellest saab aga sarnane pilt, nagu oleks lani tõeste teretades kumardanud. Harilikult on tsirkuses  kõik wäga lihtne, ja kõik migurid mõnesuguse Zawaluse peale põhjendatud. Näituseks koerad, kes numbrist kottu mõistawad armuta ja millede üle Nõnda wäga imestatakse. Nendele vi isata ise numbritega ta hust id mööda tsirkusepõrandat laiali, mida nad nõnda  kokku pearoad kandma, et rahma poolt soowitnd summa kokku tuleb. Seda ei pane aga keegi tähele, et koer oma peremehe käsu järele numbrid walib, Milleks peremees sõrmelaljutamisega märku annab. Esiznene  oli Anatoli Durow seda wigürit Wenemaak näitarna.  Wend Wladimir uuris saladuse wäbja ja hakkas sedasama tükk! ka oma tsirkuses nUtanta. AmÄoki sõbrad pldastwad äga nõu kokku j d tegtwadj Madi- Mirkle naga. Nad istusiwad tema etenduste aegp« esimistes ridades ja hakkafiwad ka omalt poolt sõrmedega!  laksutama. Selle tagajärjeks oksi et koer enanl jek teadnud, missugust nummert ta pidi wStma jä jarw läks segamini. Huwitaiwaid lugusid teab Wladimir Durow sellesi kõneleda, kus ta kindral Dumbadse poolt Jaltast sä kindral SeHenõi poolt Odessast omal ajal wälja saast deti. Wladimir Durowil on praegugi meel suur koer, kes „mama" kõneleb ja peale muude tükkide ka o.ma saba püüab. Selle koeraga tegi Durow ka Jalta tsirkuses tllkkisid. Kui koer saba püüdma hakkas, hüüdis. Durow : „Hoia aga, et sa saba lagast ära ei tõmba, (A Koc:if,;i,nHro nonepa ue noKaata, .• no- Tony t ito npo xbocttj /JjMÖaane sanpeTam.) siis jääd niisama tõlpsabaks nagu Wene konstituision!" Asja kohta tehti protokoll ja anti Dumbadsele teada. Wümane kiljutas teadaandmise peale järgmise  ääremärkuse: ..Durowile kohuseks teha, et ta sabast mitte ei kõneleks." Järgmisel päewal oli rähmast,  kes protokollist kuulda saanud, tsirkus puupüsti täis. kelle hulgas ka Dumbadse oli. Kui koer kõik tükid sai läbi teinud, hüüdis Durow: z.Wiimast nummert  ma ei näita, sest saba üle kõneleda keelasj Dumbadse ära." Siin tuleb sõnade mäng i wälja, mida Dumbadse enese kohta õigusega Haa-Mumks wõis pidada. Rahwas oli terawa ütelust üle meeletümalt  waimustatud, kuna Durowi teisel pae-- wäl, ilma et teda reisijate laewa ,-ära owdatä oleks lastud, Dumbadse poolt terwet tsirkust hobustega  lknnast wälja sunniti kolima. Odessas oli selsamal Durowil jälle tuntud kinnapealiku  Sekjonõiga kokkupõrkamine. Etenduse/waheajal  ilmus kindral Sekjonõi körwalruumi, kus kä Durow istus. Kõik lähedalolijad tõusiwad püsti, kuna Durow Üksi istuma jäi. ~Üles tõusta!" kärgatas Sekjonõi temale peale. ..Wabandage, mina post aga Teiega mitte tuttaw!"  wastas Durow. „Miua olen Sekjonõi!" karjus Seljonõi weel tngewamiiii. (Seljonõi tähendab aga Wene keeles —• roheline ehk toores). ..Olgu siis", wastab Durow suure rahuga, „kui Test küpseks saate, tõusen minagi Teie ees püsti/" SeHonõi tahtis Duromit silmapilk wälja saata,- kuid kartis, et r ahmas skandali tegema W piletiraha tagasi uõudma hakkab. Sellegipärast tegi ta otsuseks, ot see Durowil miimane etendus Odsssas  anda ou. Kuid see armas seda juba isegi ette ja teadis, et tal midagi enam kaotada ei ole. Ta muretses kiireste kuhugilit rohelist wärmi, wärwis ühe oma sea roheliseks ja töi selle siis rahma ette. SeÄ sundis ta teisi loomi rohelise sea ette kumardama. ..KumardageTõik ühe põrsa ette, sellepärast,- et see roheline (seljsüöi) on." Selionõi ise oli sealsamas ja Durow pidi Odessa teisel päewal mitmeks heaks chaks jumalaga jätma. De. Kooli MbMiist na»«tvs«st, mille läbi ta kõigi südameid oma poole oskas Võita, teatataks Kopenhagenis kena lugu jutustada. JEfhncjte mees, kes Dr. Kooki põhjanaba Ales- Mbtnife lugu uskuma hakkas, oli arwatawaste Da-M Mõhja-Kröönimaa kuberner Kraul. Ühel ilusal päewal tormasiroad eskimolased kuberneri  juurde sisse ja teatasiroad, et keegi walge mees põhja poolt olla siia jõudnud. Kuberner tõttas Kookile  rvastu ja pakus teda oma juurde einele. Meafe söömaaega päris Kraul Kooki reisi Me järele. Dk. Kook tõmbas sõnalausumata põhjamaa kaardi taskust wülja, wõttis pliiatsi ja joonistas kaardile arwcrdawiä ärakäidud tee Üles, ning ulatas siis kaardi, ikka Vabsides,  kubernerile. See rvaatas kaartkl ja hüüdis imestades: 7,Siis dlite Teie ju põhjanabal!" Dr. Kook waikis ja tegi peaga waewalt margatawa jaatama liigutuse, mille juures tema suu ümber see kuulus naeratus mängis,- Millest otse liigutaw häbelikkus ja ühtlasi ka maikne iseteadwus wasw lehmlb. Kuberneri käest läks uudis tema ametnikkude keskel laiali. Nõnda leidis Kook vmale esimese poolehoidja, ilma A ta? karmis oleks olnud sõnagi lausuda. Dr. Kooki dokumentide küsimus humitas mõni Pvew tagasi terwet Daanimaa pealinna. Nagu meie teame, saatis Kook oma uukimisematerjali Kopenhageni  ülikoolile, kes oma otsuse tema reisi kohta pidi andma. Nagu dokumentidest selgus, ei sisaldanud need Mingisugust tõendusmaterjali, st Kook põhjanaba li-- gkdale oleks pääsenud. Daani õpetlased olsustasiwad selle järele Dr. Kooki, tema teadusemehe ja uurija Mhfctmfu peale waatamata, petjaks ja kelmiks tunuistada.  Ja Dr. Kooki kuulsad dokumendid! Neid mõeldakse Kopenhageni krimmalmuseumi paigutada ja nimelt sinna ruumi, kus Daanimaa kõige suure- Mate kelmide kirsasid ja muid kirjaiisi paber isi alles hoitakse. Tulemil»jfiaXenfoiff. Peaaegu kõigis Eurapa riikides  arwatakse aega Gregorianuse kalendri järele. Oma nimetuse on ta sellest saanud, et see ajaarwamine Nooma  paamsti Eregor XIII poolt 24. weebr. 1582.| aastal wälja antud käsukirja järele tarwitusele wõcti. Ilus kalender pidi roana Julianuse kalendri mõ- Nesugusid puudusid ara parandama ja ajaarwamift päikese käiguga kolknlvlasse minna. Selleks jäeti a. 1532 terme rida pärnu wahcle |ö mindi kohe 4. oktobri pealt 15. peale üle. Mitte kõik riigid ei wõtnud kohe uut kalendrit omaks: nõnva  seati Preisimaal see äjaarwamine alles 1700. a. sisse, luna siin 13. weebruari pealt 1. märtsi peale ple mindi. Meie päervil wõib Gregorianuse kalendrit õigu-- sega ..ilmakalendriks" nimetada, ainult mõned üksikud  rugid, nende eesotsas Wenemaa ja Grcekamaa, pecrwad meel rvanast Julianuse ajaarwamisest kinni. Ka see uuciN kalender ei täida kõiki nõudmisi, Meab kunstlikka abinõusid tarwitama, et paikese-aaskat  kalendriaastaga ühendusesse seada. Niisugustest kunstlistest abinõudest on lisa-aasta ja lifapäew üle- Üldiselt tuntud. Aga roäheM tuntud on wististe see? dsjaolu, et sellega meel mitte päikese käigu ja kalendri wahelinc lahkuminek kõrwale toimetatud ei ole. Nõnda  oleksiwad 1700., 1800. ja 1900. aastad lisa-aastad  pidanud olema, mida nad aga ei olnud. Edasi pecrwad aastad 2000, 2400, 2300 jälle lisa-aastav tffema ja peale selle iga 3600 aasta jooksul ätt) itfapaero wKlja kangema, kui ei taheta, et mahe päõ! kese- kalendriaastate toahel kiiga suureks kaswaks^ Täiuse eeskuju ei ole järjelikult Eregorianuje tender mitte ja kauemat aega juba on mSte liikumas/ keda parandada ja Ümber muuta. Peale selle kui muüi- Msers teaduslikud eeltööd lõpetatud on. LondowiS 1910. a. juunikuul neljandamal rahwus-- wahMsel kaubandusekongressil küsimus ise harutute dlla. Missugused need muutused wõiroad olla, ei teS kindlaste ette ütelda, aga arrvatawaste seatakse tule-- miku kalender G, ©. de Klerki poolt ette pandud alustel kokku. Kongressi tarwis määratud de Klerki märgukirja aluseks on see. et aasta 52 nädalat ja 1 paewa sisaldab.  Selle ühe lisapäewa tagajärjel kõigub ka see nädal crpäero. millega uus aasta algab/ sellest wöiks aga niiroiisi mööda saada, kui meie sellele päeivah iseäralist nädalapäewa nime ega anvu ei anna, wail seda lihtsalt uue aasta päÄoaks nimetame. Aacho päewads armumine hakkaks siis järgmisest xäemast peale uue aasta, ses on? nüüdse 2. jaanuariga pea!e< Aasta jaotataks nagu nüüdki nelja jakku. millest iga jagu, see on iga kolm kuud 91 päewa oleks. Iga jao esimesed kaks kuud oleksiwad kumbki 30 päewa vikkused,  aga wiimased kuud. see on märts, juuni, sep-l tember ja detsember igaüks 31 päewa. See 31 kuupäew laugeks alati pühapäewa peale. Uus aasta päewa eraldamise ja teiste päewads korraliku miss abil saaksime terwe rea kasulikka kergendusi kätte. 3conda langeksiwad aastäjagude nädalapäewad ühesuguste  kuupäewade armu peale. Näituseks: 1. jaan,; I.a prill, 1. juuni ja 1. oktober tuleksiwad esmast Päewa peale, 1. weebr.. 1. mai, 1. august ja 1. rai wember, aga ikka kesknädala peale. Et niisugusH punktipealsel ja järjekindlalt korduwatel wade jaotusel kaubanduses ja igapäewases läbikäimises  määratu fuur tähtsus on, sellest maksab küll waewalt rääkima hakata. Muidugi ei jää selle jaotuse järele kä aasta lisapäsw wälja. Seda wõib aasta keskkohta, see oH 31. juuni ja 1. juuli wähele asetada. Tema 'jääÄ nõndasama kui uus aastagi üleüldisest päewade nv> medest wälja. Waewalt wõib küll lihtsamat jaotamisewnsi leU da. kui seda Klerki oma pakub. Üleüldse oldakse aO wamisel, et kongress selle uue kalendri omaks H tormiliseks tunnistab ja tema siis kui ..Nahwiuswii helme kalender" tarmituiele wõstakfe. Sehotti rmki. Noor koolipreili oli kohtu ette kutsutud  ja kohtuherra püüdis 'teda kõiffugu kawalate küsimistega wõrgutada, aga neiu oli wäga terane ja ei lasknud ennast ühegi sõna pealt püüda. Tusaselt ütles minnaks kohtuherra: ..Preili. Teie olete tõeste roaga j tark." Äahkeste naeratades kostis neiu: ~Kahju, et ntq wanideg a olen tõotanud ainult tõtt rääkida. muidH ütlesin ma Teile sedasama!" Nr. 300, V 8 im ä t Ž ü t. 1909