Muud iseäralikku ei tulnud siis sille tellimise juures enam ette? Ometi see oli mu meelest iseäralik, et tema ennast magades kujutada laskis. Et tema ennast aga, nagu tähendatud, nalja pärast järele teha laskis, ei pannud ma ka suuremat rõhku selle iseäralduse püäle. Tänan; aga, kas teie ei wõiks mulle kirjeldada, kudas see herra Kammaso wülja näeb? Seda wõin mina teile näidata. Minul on wiisiks kõiki kujusid Minapildiks ülesse wõtta selleks, et nendega relkamat teha. Herra Malussi tõi kohe oma päewapildi  kogu wälja ja andis teatud pildi säält seest kohe herra Barroti kätte. Wiimane  tundis silmapilk herra Kammaso ära. Kunstnik kmsus herra Barroti ka weel oma teisi töösid waatama. Wiimane pidi tunnistama, et nende loomutruus tõepoolest imestamise wääriline oli. Niipea, kui herra Barrot Pariisi jõudis, laskis ta komissar Madoni silmapilk enese jutule kutsuda. Kas kõik korras on! hüüdis tema juba eemalt siSseaSwjale rvaStu. Jah, herra prokurör! Kammaso on weel siin? Jah muidugi! Siis wõtke kohe kaks abilist üheS ja läheme sinna, ütles hcrra Barrot. Ja jälle söitsiwad ametnikud neljakesi kinnises tõllas Richeljen uulitsasse number 9 maja ette. Mõlemad politseinikud jäiwad uste ette, kuna herrad Barrot jaMadon sisse astusiwad. Herra Kammaso oli, nagu juba ette arwuta wõis, alles kodu, sest et aeg weel kaunis warane oli. Pool pahase pilguga waatis tema sisseastujatele  wastu. Teie auustate mind weel korra oma tulekuga, herra prokurör. Kas tohin küsida, missugune põhjus teie tänasel tulekul on? Seda saate kohe teada, Olge häüks ja laSke oma teendrid seda suurt, pitka kasti keldrist siia ülesse tuua. Mis kasti teie soowite? päris herra Kammaso näo karwa muutes. Herra Madon läheb juba ühes ning näitab seda neile kätte, wastas Barrot. See on seesama kast, teate Madon, mida teie mulle nunewal korral, kui midagi iseäralikku ülesse andsite. Tean küll, ütles komissar imestades oma käskija otsa waadaies. Mis see kast tähendama  pidi? Barrot kordas aga oma käsku uuesti, ning ütles, et Madon enne, kui tema keldri läheb, ühe oma kaaslastest siia tema juurde saatma peab. Kui politseinik juba toas oli, läks Madon teenriga keldri. Mõne minuti järele tuliwad nemad kastiga  tuppa. Mis teil selle kasti sees oli? päris herra Barrot kaSti püäle tähendades, herra Kammasolt, kelle rahu nühtawalt kaduma hakkas. Selle kasti sees, kordas herra Kammaso, selle kasti sees on muidugi kunsti tööd olnud. Teie näete wist minu eluruumidest juba ära, et mina suur kunsti sõber ja korjaja olen. (Järg tuleb.) Merelahing algab. Parisist teatati õ. mail: Jaapani laewaStikule, mis Formosa saarest lõuna pool seisab, anti käsk RoshestwenSki kallale tungida. Kas see sõnum tõtt teotab wõi on ta saatja enese wälja mõeldud, seda teab ta saatja. Tokios arwatakse, et merelahing ligemal ajal tuleb, sest et wemlased nüüd juba füsa ja moona on pääle wötnud ning edasi sõitma wõiwad hakata, kui admiral Roshcstwenski edasi sõita tahab. Mõned selctawad, et Roshcstwenski Formosa juurest silmakirjaks edasi minna katsub, siis aga ümber pöörab ja Waikse okeani kaudu WladiwoStokki sõita püüab. Teiste seletuse järele on Wene lacwastikul nõu otse WladiwoStokki sõita. Formosa merekitsuS  öeldakse miinist täis olewat. Admiral Togo asukoht on teadmata. Laewameestel on üra keeldud, sugulastega kirju wahcldamost. 28. aprillil kuuldusiwad Korea wäinaS 80 suurtüki pauku. Roshestwenskihaige. Teatatakse,  et RoshestwenSki nerwihaigeks on jäänud ja palunud, et teda laewastikkude juhataja ametist wabastataks. Uskumist see jutt leiab, sest et RoshestwenSki juba enne nerwlik inimene oli, nagu Inglise kalameeste laewade laskmine tunnistab. RoshestwenSki asemele nimetatawat kas Birilew wõi Aleksejew. Salalik admiral. Gaston Leruu telegrahweeris „Matin'ile" 28. apr. Peterburist. „RoshcstwenSki on kõige salalikum admiralide seast, kõige wähemalt  Peterburgi päästa bile. Neil päiwi! tahtis wiimane teada saada, kus kohal admiral on, aga kõikide sellekohalisie küsimuste  pääle, mida mnnipaatide kaudu kätte lükitadi, ei annud RoshestwcnSki mingit wastust. Siis pani Majesteet Keiser ise temale sellekohalise küsimise ette. Admiral wastuS: „Praegusel ajal peidan ma ennast." Tokiost. 5. mail. Jaapani aurulaew „Maikomaru" läks 28. apr. Port-Arturi juures põhja. Ta oli 1178 tonni suur. Inimesed tema päält said kõik ära päästetud. Lacwade ülestõstmise töö Port-Arturis läheb pikkamisi. Senini on ainult kaks kaubalaewa, kokku 10,000 tonni suured, üles tõstetud. Wene wäed on põhja Koreas kuni Kengschenini edasi tunginud, 80 penikoormat Tjumeni jõe suust lõuna pool. 3. mail läksiwad sõjalikud tegewused põhja-Koreas elawamaks. 4000 wenelast läksid üle Tjumeni jõe. Nende eeswägi on praegu Kõilshous. Wladiwostoki miinipaatisi  nähakse tihti Korea randade juures. Wene sõjamäed Possjeti lahes ja teistes kohtades on tugewamaks tehtud. Jaapanlaste nõudmised. Endine Jaapani minister graf Okuma, kes Jaapanis möjuwat erakonda juhatab, on ühele Prantsuse ajakirjanikule ütelnud : „Jaapan ei taha praegusel silmapilgul rahu teha, sest et see rohu ainult ajutine oleks ja Wenemaale aega annaks jõudu koguda. Meie ei jäü Korea, Kwantuni, Port-Arturi ja Sahalim ärawõtmisega rahule. Wladiwostokis peab Wenemaa, kui see linn tema kätte jääb, kindlused ära lõhkuma. Mandshuria peab niisamasuguseks  saama kui ta 50 aaSta eest oli, see tähendab, Wene piir peab Amuri paremal  kaldal olema. Okuma lisaS meel juurde, et Jaapan niikaua wõib sõdida kui maja on. Port-Arturis põhja lastud Wene laewade kohta tõi telegramm teate, et Jaapani walitsus neid müüa tahab. Nüüd täiendawad Londoni lehed Tokiost saadud teadete ärele seda järgmiselt: jaapanlased leidsiwad, et Port-Arturis. 22. Wene laewa meest ülestõstmine liiga kalliks läheb. Sellepärast kuulutuS mereministeerium  wülja, et ta soowijatele äridele 22 Port-Arturi laewa ära müüb. Ostjad peawad müüdud laewad ife oma kulu ja wostutuse püäle weest üles tõstma. Neljandama laewastiku kauge ida wetesse saatmise kohta teatab „Daily Mail" Peterburist, et mereministeerium  sellega seni wiiwitada tahab, kui RoshestwenSki ja Nebogatowi laewastikkude  saatuse üle täielikka teateid saadakse. Neljandama laewastiku loewadest on ärasõiduks  täieSti malmis soomuslaew„Slawa", kolm esimese järgu ristlejat ning kaheksa miinilaewa. Laewad kinni wõetud. „Berliner Tageblatt" sai Tokiost teate et jaapanlaste poolt koks teadmata rahwuse laewa üks Lõuna Korea juures, teine Peskadori saarte kohal merel kinni wõetud. Arwatakse, et nced laewad Balti laewastiku  omad on. Sel põhjusel arwatakse nüüd, et Wene laewaStik otseteel Wladiwostoki  pääle läbi Formosa ja Fukieni merekitsuStc minna mõtteb. „Bersh. Wed." kuulewad, et meie endine Mandshuria mägede ülemjuhataja kindral Kuropatkin minna Krimmi, kus ta wiletsat termist tahab parandada. Jaapanlaste wõitude põhjus  e d. Herre Balt, kes kümme aastat Jaapanis wiibis, Jaapani keelt hästi tunneb ja Jaapani pööranud ja awaldab „RusiiS" kirja, milles ta neid põhjuseid näitab, misläbi jaapanlased wenelaste  üle wõidu saiwad. Herra Bait awaldab, et need põhjused kahesugused  olla. Ehteks: Jaapanlaste soltatid ja ohwitserid on kõik hariduse-osalised. Paljud vhwitolla  ekslik aimata, nagu olcksiwad Ojama, Nagi ja Kuroki suured maimud olema. Nemad olla maal sisse on seatud, on nad ära õppinud ja tarwitusele wõtnud. Nad on tehnikus kõige wäiksemadgi  muudatusi tähele pannud ja neid järele katsunud. Kõige alamast astmest pääle on nad Möndasugust. Käte ja jalgade walmistami  n e. Mirte üksgi tööstuse haru ei õitse nüüd nii hästi kui kunstliste käte ja jalgade Valmistamine. Kõikidel suurtel ja wä.kestel wabrikutel, kuS käsa ja jalgu walmistatakse, on niipalju tööd, et seda ära teha ei suudeta. Töötellimised tulewad  kroonu poolt. Töötarwitajad on Wene- Jaapani sõja ohwrid. Zõuu i l m a st. Eesti jõuumeeS Georg Hackenschmidt on New-Uorgis suure wõidu saanud, niinelt on Amerika esimaadleja Jenkinfi kahel korral maha pannud, esimest  korda 31 min. 15 sek., teist korda 22 min. 4 sek. järele. Wõidu hinnaks olnud umbes 20,000 rbl. mis osalt sissemaksudest,  osalt piletite müügist kokku tulnud. Must ja walge. Keegi prantslane  on hiljaaegu huwitawa katse teinud. Ta seadis kaks soojamvõtjat üks harilikust  läbipaistwast klaasist, teisel oli klaas mustaks tehtud päikese paistele. Läbipaistwa  klaasiga soojamöetjas tõusis elawhõbe  kuni -j- 62° 0., teises kuni 6S kraadini. See katse näitab, et musta ülikonnaga  inimesed päikese paistel 7 kraadi rohkem sooja ära kandma peawad, kui walge ülikonnaga. M 20. Saarlane IsOZ