ei ole toodud, maid ainult eraisikutele, ja et wallawanem need puhta raha eest on ära müünud,  ilma et see raha walla summade sekka oleks pandud. Püüle seda otsustas wolikogu endise wallawanema M. tegewuse üle talurahwa  asjade komissarile teada anda. Et ülewel  nimetatud trükikojal õigus on oma raha nõuda, see on ju igal ühel selge, aga kes seda raha maksma peab ja kelle käes ära müüdud raamatute eest saadud raha praegu on, see on küsttaw. M. seletab, et tema on ameti äraandmise  ajal raamatute eest saadud raha ja müümata raamatud selleaegse «vallakirjutaja kätte annud. Kuidas raha andmisega lugu on, ei ole teada, aga et äramüümata raamatud matkamajasse jäänud, on täieSti õige, sest et neid praegu meel hää hulgake wallawalitsuse kantseleis olemas on. Parast W. ametist Üraastumist  müüfiwad neid raamatuid niihästi «allakirjutaja, kui ka tema abiline, aga kus kassasse nemad selle raha paniwad, see on nende herrade oma teada. Endise wallawanema M. pääle on ka tetsie asjade pärast walla wolikogu  poolt komissari ees kaebtust tõstetud, n. Waljalast. Koguta walla wolikogu ou oma otsustes, mis hariduse edenemise küsimuse waSLu puutub, küll Saaremaal esimeste reas. Kõik küsimused selles piirides kukuwad ikka läbi. Hariduse pääle waadetatse siin üleüldse paha pilguga. Haridus sünnitada „hobusewargaid/' Hiljuti tegi wolikogu jälle iseäralise otsuse «allakirjutajat hra Tamme ametist lahti lasta. Tähelepanemata jättes, et kirjutajal asjatoimetus korras on, põhjendati otsust selle pääle, et ta mitte wallamajas ei ela. Meie teada ei ole wallawolikogul mitte õigust niisugust otsust teha, sest «allakirjutaja ametist lahtilaskmine on ülemuse asi, ning wolikogu juhataja ei oleks wõinud seda küsimust sugugi harutamise alla laStagi. Walla wolikogul  on küll õigus kirjutajat palgata, aga teda lahti lasta, seda õigust temal ei ole. Muidu  oleks ju kirjutaja mõnede meeste tujude alla antud, kellel walla wolikogu pääle teataw Seda ja teist. Rööwikute ja tõukude wastu, mis kewadel sagedasti wiljapuuaedades suurt kahju sünnilatvad, soowitawad paijud aednikud järgmist  rohtu: 1 ämbri wee pääle wõetakse nael lehetubalat (mahorkal) ja 2 naela keedusoola; seda segu keedetakse tund aega ja «alatakse siis õhukindla riista sisse. Paari päewa järele wöib juba seda rohtu puude pääle pritsimiseks tarwitada. Tähendatud abinõu on ka tikerberi rooStehaiguse wastu wägaj soowitaw. Wöib ka sügisel pritsida. —rg. Mere laente pikkus ja kõrgus.  Saksamaa teadusemees Shot uuris omal reisil Londonist kuni Häälootuse ninani, täpipäält  mere laenete pikkuse ja kõrguse ära. Passat-tuulde  puhumise ajal ulatab laenete pikkus luni 24 meetrini*) ja weerewad 27 wersta tunnis, mis harilik purjulaewa sõidu kiirus on. Kange tuulega ulatab laenete pikkus kuni 78. ja enam meetrini ja kiirus wahel kuni 110 meetrini sekundis. Tormihoogude ajal ulatab pikkus kuni 130 metr. ja kiirus 52 wersta tunnis- Ainult 28° lõuna laiuses ja 30° hommiku  pikkuses nägi Shot laineid, mtllede pikkus kuni 315 metr. ja kiirus 85 wersta tunnis oli. Mis laente kõrgusesse puutub, siis ei ole need Shoti ütelust järele, kes okeanis tormi waStu pidas, mitte mi kõrged, kui neid reisijad  peawad. Kange tuule ajal ei tõust nad üle 10 meetri, arwa tõusewad nad üle 15 meetri. —d. Kell' kirjand»» on wõõraS eeS, see kõnnib tuima mõtte sees. Kes õpetust ei taga püüa, ei sellel pole tarkust müüa. KeS waimuwara põlgab, see tarkust ara salgab. Kus raamatuid ei pole, on maja tühi kole. Kes ei Otsi teaduse Mi, la»geb mõistmata  loomade liiki. ") t Mestil S j»IM sr'/M tilli. mõju on. Iseenesest mõista, ei ole Koguka walla wolikogu poolt tehtud otsusel «allakirjutaja  lahtilaskmise kohta mingisugust tähendust. Kuid fiisgi rvõiwad niisugused otsused kirjutaja elu walla rohiva seas raskeks teha, ning sellepärast  oleks tarwis, et talurahwa asjade ko.  missal Kogula walla «volikogule sellekohast tähendust  tehes teiste «valdade walitsuStelc ette kirjutaks, et niisuguseid küsimusi mitte wolikogudes  harutamise alla ei «võetaks. Kirjutaja wastu «vaenulisi mehi wolikogu liikmete seas juhtub ju ikka olema, kes wolikogus niisuguse küsimuse ette wõiwad panna, olgu kirjutaja ei tea kui tubli oma ametis. Tähendame siia juurde, et hra Tamm Saaremaa «vallakirjutajate hulgas üks nendest on, kellel laiem silmaring ning igast asjast kaine arusaamine on, mida juba see asjalugu tõendab, et teda sagedasti talurahwa saadikuks on walitud, nagu riigiwvlikogu liikmete «valijaks,  kindralkuberneri juures olnud iseäralise nõukogu liikmeks, kuS ta asjatundlikku tööd tegi, j. n. e. Muhust. Kooliõpetajate lahtilaskmine. Oma talwijel rewiderimise-reisil leidnud rahwakoolide  inspektor SawarenSky, et Muhu-Suurewalla  Wanamõisa kooliõpetaja, kes juba pääle kahekümne aasta tähendatud koha pääl ametis on olnud, peaaegu sugugi Wene keelt ei mõistwat,  lõigest muust weel kõnelemata. Tagajärjeks oli, et manamees nüüd kooliõpetaja kohustest wabaStatud on ja 10. oktobril uus «valitakse. Samasugune saatus tabas nüüd ka kohalikku ministcriumikooli kooliõpetajat A. Wana't. (Hra Wana astus suwel Gr-kat. usust E«. Lut. usku). Wiimasega kaotas Muhu seltsielu Ühe tegelase. „Post." Tartust. Nagu „Post." luuleb, minewat adwokat Teemant, Tartu wangimajas kinni on, oktvbri lõpul Tallinnasse kohtu ette. Asi tuleb sõjakohtus harutusele. Tallinnast. Nagu „Wir." kuuleb, on Eestimaa kuberner oma rewiderimise-reifil leidnud,  et mitmetes waldades perekonnakirjad Eesti keeles peetakse, ja käsu on andnud, et need kirjad 1. märtsiks Wene keeles malmis kirjutatud  peawad olema. Uue laewasõiduliim käimapanemise kohta on Tallinnas Bristoli sadamaülema hr. Girdlestoaiga läbi rääkides otsusele jõutud, et otsekohene laewajõiduühenduS Inglise õhturanna ja Balti sadamate wahel tarwilik on ja et laewad  suwel Peterburis, talwsl Tallinnas käia wõiwad. Hr, Girdleston sõitis Tallinnast ära Peterburisse. „Wir." Lätimaalt. Riiast. 27. septembril tuli, nagu „J. D. Lapa" teatab, Riiga sisemiste asjade ministeriumi  ametnik tõsine riiginõunik K. K. Stcfano. witsh ja algas talurahwa ametipaikade rewidsrimist.  Kõige päõlt rewideriti kubermangu talurahwaaSjade  komisjoni, siis wõetakse talurahwaaSjade  komissaride juures ja wiimati meel mõniw» gas mallawalitsuses rewiderimine ette. „Wir." Kaugemalt riigist. Peterburist. Rahaministri Kokowtsowi teekond Kaugesse-Jdasse. Enne oM st Kokowtsow selleks Kaugesse Idasse sõidab, et Jda-Hiina raudteed jaapanlastele ära müüa. Kuid nagu tema kõnest, mis ta Moskwa börse» seltsis pidas, näha, ei ole walitsusel raudtee äramüümise  nõu mitte- Kuid raudtee aSjpd teemad  Ministrile fiisgi muret: tee ülespidamine nõuad määratut kulu. Palja kaitsmise pääle antakse ligi IV miljoni rubla aastas wälja. Raudtee kõrgemad ametnikud saamad määratuid palkasid: 30-40 tuhat rubla aastas. Nüüd tahab minister oma silmaga näha, kas tee neid kulusid wäärt on, mis tema pääle tarwitatakse. Ka Amuri raudtee ehitamine edeneb wäga wisalt.  Ehitajad wõtwat korralikult renteift raha wälja, kuid ehitamine ise ei nihkumat paigastgi, kuna aga ehitajate eneSte elujärg õige kenasti Rahaminister on suure hulga usaldusemSSrilifi  ametnikks kaasa mõtnsd, mis «ii- hästi Amuri kui ka Ida Hiina raudtee asju rewiderima peow.ad. Ka Wladiwostoki priisadama  ärakaotamise küsimusega on ministri reis ühenduses. Esimesel aastal oldakse prii sada ma ärakaotamisega wäga rahul: poole aasta jooksul on üle miljoni rubla tolliraha sisse tulnud. „Post." Korterid on päälinnaS praegu kuulmata kallid. Üsna wäikese toa eest tahetakse 20—30 rubla kuus üüri saada. Muidugi on linna serwas  alewikkudes korterid odawamad, aga neil, kes südalinnas töötama peawad, ei ole wõima» lik alewikku korterit wõtta, sest et kaugeks jääb tööle käia. Iga päew sõidab kodumaalt inimesi päälinna, et siin tööd leida, aga paljud leiawad  endid siin küll oma lootustes petetud olema:  ei ole sugugi nii kerge teenistust leida, nagu mõni wahest kodus arwas. Inimesi, kes tööd otsiwad, on palju, kuna teenistusekohtastd palju wäh-m on. Sellepärast oleks wäga soowida.  et see kes mitte pärast kahetseda ei taha, ärgu kergemeelselt päälinna teenistust otsima tulgu. Raske on seda siit saada, aga kergesti wõib puuduse ja õnnetuse stzse langeda. Kolpinos,  Peterburi lähedal, on praegu päris tõsine näljahäda. Umbes 1000 tööta töölist on nälgimas.  Asutati sinna küll augusti kuus semstwo poolt maksuta söögimaja, aga warsti pidi see ainelise jõu puudusel oma tegewuse lõpetama. Nüüd, septembri esimeste päewade sees, awaS Punaseristi-seltS sinna tööta tööliste jaoks maksuta söögimaja. Kui pikalt see oma tegewust  saab jätkama, wõi kui palju ta suudab nälgiwatele töölistele abi anda, saab aeg näitama. „Pwlht." - 14,674,000 rubla «ute sõjalaewade ehitamiseks on riigi 1910 aaSia eelarwesse fissc wõetud. Sõjalaewastiku alamwäeliste arm on 41,800 mehe pääle kindlaks määratud. Wene-Jaapani sõja tagajärjel tekkinud kulude katmiseks nõuab mereministerium 2,291,212 rbl. Wme-Korea piirilt. „Russk> Jnwalidi" teatel on Jaapani walitsus sõjawäekafarmute ehitamiseks Wsne-Korea piirile 6 miljoni jeni määranud. „M. K." Sõjalaewade ehitamise üle on SeivaStopoli  pidustuste ajal pikki läbirääkimist peetud. Pääle 4 hiiglasoomuslaewa, mis praegu ehitusel  on, tahetakse ligemas tulewikus meel 4 „Dreadnougthi" kujulist soomuSlaewa ehitada. Selleks otstarbeks määratakse 600 miljoni rbl. „P°St." Hariduseministeriumis töötatakse praegu õpekonna kuratoritele saadetama iseäralise ringkirja  kokkuseadmise juures, mille järele keskkooli direktoridelt nõutakse, et need kõige lähemal ajal kõigi oma all seiswate kooliõpetajate isikute kirjeldused  ministeriumile saatmiseks walmistakfiwad. Pühade wähsndamise küsimus, Wsnemaa  waimulikud wõimud, nagu teada, on pühade  wähendamise mastu. Nüüd teatab „St. Pet. Ztg.", et küfimuS olewatgi nende wõiduga lõppenud. Järeleandmine pühade wähendamise asjas pidawat Vaimulikkudele nagu tasuks usuwabaduse  küsimuse poolest olema. WalitsuS lootwat, et pühade wähendamise mõtte üleswõtjad  oma projekti tagasi wõtawad. Ühtlasi olewat  ka mõttest, Wenemaal uut kalendrit maksma  panna, tagasi astutud. Waimulil walitsuS on seletanud, et uus kalendri sisseseadmise puhul kõik kiriklikud raamatud ümber teha tulekfiwad. «Wir-« Moskvast. Ausammas esimesele trükikoja  asutajale Moskwas, Feodorowile awati 27. septembril: Ausamba seadis üles Mõskma archäologia selts, kes tema linnale kinkis. Ausamba  alusele pqndi üle 50 pärja, nende seas mitu hõbedast. Keisri Majesteedi poolt tuli SrchSologia seltsi presidendil? ausamba arvamise puhul terwitusetelegramm. »PoSt-" Moskvast. Baku naftawabrikandilt Schamei-Assadulajesilt  waraStati korterist BKOVV rubla raha ja määrtpaberid ära- Wäljamaalt. Hispaniaft. Hispania seltskonna- ja politikategelane Fcrrer, kes ka keskkooli ja algkooli  uuendaja ja hulga kooliraamatute kokkuseadja  on, on sõjakohtu poolt surma on mõistetud, 7Z Saarlane, 1909