kujalt otsima minema. Kõik meie praegused  tööstuste kohad on nii wäikesed, et need rahwa arwu kohta suurt midagi ei tähenda.  Tähtsas küsimus on nüüd see: kuidaS mõikS edaspidi Saaremaa tööstus mõjuwalt  edendatud saada? Muidugi ainult selle läbi, kui siin tööstuse kohti rohkesti asutatakse- Kapitalistid ei julge aga siin selle pärast ümbrikuid asutada, et Saaremaa kõikidest keskkohtadest ja renteidist kaugel ning merelaid on, kus talwel wöimatu on kaubandust  wälja wedada. Selle pärast oleks soowitaw, et walitsuS siin wabrikute tööstust  omalt poolt milgi wiisil toetaks Selle kohta annab H. baron Sasi „ArenSb. Wochenblattis" tähtsat nõuu. Tema soowitab, ei rahmas walitsust paluks Saaremaale 20. aastaks tolli priiust anda. Tolli wabaduS oleks asi, mis terme Saaremaa tööstuse peagi õitsma paneks. (l. kll. Teised ajalehed. Mis teha? Sell- pääikirja all kirjutab Läti ajalcht „Balss" oma uuemas numbris järgmiselt: Km wana kord lagunema ja äremus  kaSwama hakanud, küsinud igaüks eneses: mis teha, et tähtsat silmapilku mitte ilma tuluta mööda minna laiia? Mässulised tarwitannd meeleolu ja pakkuuu-d  erutatud rahwale otsekohe oma abi ja nõnu: ärgu hoolitagu waiitsnfe ametnikkudcft  midagi, kihutatagu sojawägi, mõiSnik«d  ja õpetajad minema, ärgu makstagu maksnud, ärgu sth-agu orjufi. wõetogu raln . .a:.:as'od<?t mälja, ivolite.gu uued or.m r.. :'"std ül. üldisel, ühetaolisel, otse» koveie. jU sai..-al hääleandmisel. keS Mda aostosojod sönakuulma harjunud,  Läikis ka nüüd antud eeskirju arwa» tcs, L«- tvgewam walitsnZ mana salitsme  Läicen ära heidab. Ta ei tundnudgi une korra põhjendajaid, ei teadnud  n-.nte nime, ei wsinnd ütelda, kust tulin ad ja kuhu nad läkstwad, oga -ende mrrkkalvotsle kömdele ei suutnud  m ...i. niaStu paima, sest talle pakust nüüd pa.ju rohkem, km ta ial oli lootnud, sta kui keegi mõnda sõna lvaStu julges rääkida ja M lemötkmist soowitad, sundlümad teda waljud ühwarduscd maikZNa."  Rüüd olewat uue korra tagajärg näha. Sõjswägi ujutawat Lätimaa üle ja panewat  endised ametnikud jälle ametisse- Kostide  inspektorid, kom»issarid, pristamid, möiömksd, õpetajas o.suwat jällegi oma endisesse tõssss. jääb ainult määratu suur kastus inimeste ja waranduse  poslest. Kuhu cn süüd need juhtd jäänud, keS kangelase kõmfid xidafiwad ja rahwaS eu?.cst sõjariistadesse pamma kihutasiwad? SkS ole nsd esimese püssitule  juure» endid ära peitnud, nagu mähid urgastesse? Kuida cn nende lubamised, et sõjawägi mitte li lass ja et mana walitsuS jõuetu on, täide läinud? See oli pettus ja wale. Rshwa põhjendatud küsimuse päält, mis tiba? ei õuna nad enam waSdch, waid Mawad waese petetud rahwahulga saatuse hooleks ja muresikwed ainult selle ccft, et oma uohk julge oleks. Rüüd saassd inimesed aru, et lamba saha secS rvaleprohwelld nende juurde oliwad tulnud  SellepsrsD hoidke eudid wsleproh- Wetits eest l Urge kuulaks mitte enam küpsuseta nocrrciuimcSte nõuu, waid u-ölke ise mõistust ja tchke sew, mida tuttowod js lvguxcerus mthed teis eneste keskel juhatan-ad. RiS Mawad veed teile wastama,  kui küfitc: rniS Ga?'Mst UU unib.S järgmist- Teeme seekord jälle kindlaks,  mis meil kuni 17 okt. oli. Paneme -valitsuse asutust tühcle, maksame maksusid ja käime kõikide maköwate seaduste järele." Tõsi küll, mitmed seadused olewat iva naks jäänud, uuendusi olewat palju tarwiS, koolid ja kirikud, omawalitsuftd maksude, ja maaolude.küfimused. Aga uuendust saawat paremini käite seaduslikul teel Riigiwolikogu  ja omowolilsuse asutuste lädi, kui wägiwalla ja waliisuse. wastu ülestõasnüsi  läbi. Nüüd tulla seaduslikud waldads koosolekud kokku kutsuda ja sääl tõsiselt ja jürelcmöteldcS walla ja maa larwiluSte  üle aru pidada. Koosolekute otsused antagu kirjalikult ehk saatkondade läbi kindralkubernerile teada, et temal wõimalik oleks rahwa tarwuusi müm külgselt tundma  õppida. Missuguses piiris nõudmised ja soowid wõikstivad liikuda, seda näitawat  konstltutsionell-demokraatia erakonna eeSkawa- „Kõige tähtsam on aga ja jääb siiSgi selge pää ja julge meel, mis ennast eksitada ega ära hirmutada ei lase." Kirikute teotamisest rääkides ütleb „Balss" muu seaS: „TcrweS riigis on peaaegu küll seesama wmmuliikumme olemas,  mis meilgi, aga kusagil ei ole sarnast Jumalakodade auutumast, seaduse wastasest  puutumisest midagi kuulda, nagu siin toime on pandud. Niisama on ka siinsed muu-usulised, Weneõigeusu, katoliku j ja Juudi usu auustajad oskanud oma kirikuid hoida, nii et neisse tusagi! ei ole puudutud,  aga lätlased on ainsad, kes ennast teelt kõrwale on lasknud wedada. Nii kahetsemise wäärt madalasse on lätlased selles asjaS langenud, nagu ei ükSgi rahwaS  tcrwes riigis, isegi terwes EuropaS mitte. Ei ole sugugi mitte arusaadaw, mispärast küll tarwis oli kirikuid teotada ja rüüstata. Kui usu kuulutajad ja juhid mitte kohased ei olnud, wõis neid karistada,  lahti lasta, aga kirik kui kirik jäägu puutumata oma pühaduse alusel. Kui kiriku sisseseades midagi parandada, uuendada tarwis, wõis seda paremini teha, ilma et temasse niisugusel alatul wiisil oleks Taewas maa pääl. Kirjutatud ISSV aastal. 2 Ja sitSgi, ehk küll kõik teda tulema nägusad, nüüd et ta siin oli, nüüd, kuS ta tõesti igaühe imestama silmade ceS seifis, nüüd pimeMaS ja segas ta oma häkilise ilmumise läbi kõikide mõistuse. Nüüd oli ta ometi liig kiiresti tulnud! Ja seda uut, mis mana asemele pidi seatud saama, seda ei olnud see! ülegi kätte saanud, tuhandet moodi wiiraStaS see uue elukorra loojat- . pääajudeS. Selle aja üle mõteldagu  ükskord mis taheS, üks osi aga paneb igarveSti igal ajal imestama, ning see os see, et neil niipalzu julgust oli wõi oli see lolljulgus? Mitme tuhande aastast elukorda purustada, ilma et selle wana purustamise asinule uuS lord kindlasti  ette walmiStatud oleks. Mis täna j nudima pidi, seda teadfiwad kõik; ainult üks ainus nõudmine oli ja ses oli see: Maha! Kõik ära purustada! Mis homme sündima pidi, seda ei teadnud keegi. Muidugi seda tuhifiwad nad köit: jälle, unes» Lks «hinda! Aga..missuguse plaani järele? Igal ühe l neist Zgö. ehitajatest oli oma plaan pääs walmis. Kell 12 lõuna ajal oli uuS parlament kolmekordse ettelugemise järele otsused seaduseks teinud: riigiwalitsuS oma prae, guste seadustega on kõrwale heidetud. Edaspidi on iga usulik toimetus keelatud. Karistusmajad ja wangikojad peab lohtv tehtama. Isiklik omandus on ära kaotatatud.  Uusi seadusi ja asjade korraldusi tttb parlamendi poolt wolitud 3l) liikmeline  komitee. Need lükin, d wolib parlament  igas kuus uuesti Komiteel on oma ametipidamise ajal woli teha, mis ta hääkS arwab. Tema käest ei wõt keegi waStutamist nõuda, niisama ka kõigi nende käest, kcs tema nimel toimetawad. Tema jääb nii kauaks tegewufeSse. kuni seltskonna ! uus põhi pandud on. Kell 12, ütlesime meie. oliwad otsi kd seaduseks tehtud ja kell 1 juba aStuS 6tl liikmeline komitee kokku. Tema liikmed oliwad: 12 endist figarikeerjat, 4 lahti lastud kirjaladujat, 5 endist rätsepa- ja kingissepa selli, 3 endist ajalehe-toimetajat, 2 endist adwokati ja meel 4 isikut, kellest ei teatud, mis nad enne oliwad toimetanudi Kaks tundi hiljem, kell 3 p. l. põriscsiwad suurtükid linna uulitsat?! ja õhtul oli juba kõigil wahe wahel: sotfialdemoiraatline parlament jäi lühikese mõrtsukalisi wõitlemise  jär. le wõitjaks. RiigiwalitsuS saatis kui ta parlamendi otsustest teatust sai, pataljoni soldatist wälja rahwa asemikkusi koost ära ajama ehk kinni wõtma. Parlamendi  maja ees algas wsitluS. Kuni wÜMase mehem löödi, ohwitserid ja soldatid mecltärahettwaS lahingus sadakord suuremast m isikust rahwa hulgast maha. Nüüd oli wõitlus igas uulitsas ja iga linna platsi pääl möllamas! Ilma asjata oli truuwide soldatite ohwrimeelsus ja furmakartmatus! Kuidas osiksiwad ka tuhanded sajatuhandite wastu süsta wõinud? Tund tünni järele sulaS wahwa pataljon ikka enam ja enam kokku, nende waStaSte arw ei wähenenud mitte, waid kaSwiS suuremaks. Wiimaks jzganesiwad pimeduse warjul pataljonid, sest waslupancmise ja wöidu pääle ei olnud enam loota. Oma keskel wüfiwad nemad riigiwalitseja perekonna ja riigiwalitseja enese ära. Oma truuwide soldatitega ees otsas, oli ta oma päälinna päästa tahtnud, milles tuhanded tublid inimesed halastamata  saatusele waStu lükfiwad, kui mitte riigiwalitsuS abi ei muretse. Kõik oli ilma asjata olnud. Raskesti haawatult wiidi ta oma lossi ja pärast päälinnost wälja. Nüüd oli kõik kadunud; lootus, et sie hirmuline mäss kord mööda läheks, oli lõpnud. Teistes linnades oli asi peaaegu nii samuti läinud, kui päälinnaS. Kui telegro» soifialdemokraatlaSte ' parlamendi wöidu sõnumid toi, siis tõufiwad töõrahwa hulgad ühe hoobiga ÜKS. Tööliste pataljon pataljoni  pääle seisis walmiS kindlalt ja tõsiselt uut walitsust kuni wiimaje meheni teenima, Mk hirmsad oma tahtmistes, kõik hirmsad oma sõnakuulmises. Missugune organisotsivn!  Asjata püüdis wana walitsu» jälle korda jalale seadido, asjata walafiwad riigi truuwid soldatite pataljonid oma merd. Oh vnnetuserikaStest päewadcst kõige õnnetum päew, millal sõjawäed ära kaotati ja soldatite  wötmine seisma pandi! Kuidas oli ses wõimalik, et kõik rahwa juhatajad nõnda pimedusega löödud oliwad, et seda ette ära ei näinud, et wolitsuS svjawäe ära kaotamisega  iseennast nõrgendas ja ise oma aluse ning terwe rahwa toe sellega ira wiskas? Jälgi ei ole ühel otsusel halwemai tagajärge  olnud kui sellel! Kolme püewa järele oli sotfialdemskqatia .N 2. Saarlane. 8