12- Nende üleüldiste küsimuste arutamiseks,  mis wolikogu töökorras tärkawad, astub iseäraline nõuukogu kokku, millest wolikogu eesistuja juhatusel wolikogu eesistuja abiline, jaoskondade eesistujad, wolikogu sekretär ja selle abiline osa wõtawad. 13. Riiga-wolikogu liikmed annawad temasse astumise puhul pühaliku tõotuse järgmisel wormil: „Meie (allnimetatud) tõotame Kõigewägewama Jumala ees, oma jõudu ja mõistust mööda meie pääle pandud riigi-wolikogu liikme kohuseid täita; selle juures jääme Keisri Majesteedile,  Wenemaa Jsewalitsejale, truuks ning peame meeles Wenemaa kohusid ja hääd käekäiku. Selle tõenduseks kirjutame ise oma käega nimed alla. 14. Riigiwolikogu liikmetel on täielik mõtete ja nende awaldamise wormi «vabadus;  neis küsimustes, mis riigi-wolikogu otsustamise alla käiwad, ei ole wolikogu ise ega ka ta üksikud liikmed kohustatud oma «valijatele aruandeid andma. IS. Riigi-wolikogu liikmete isiklikku wabaduft ei tohita administratiwlisel teel kitsendada, nende wabaduse kitsendus wõib ainult kohtu teel sündida; niisama ei tohita riigi-wolikogu liikmeid wõlgade eest kinni pidada. 16. Riigi-wolikogu liikmetel on õigus «volikogust wälja astuda. 17- Wolikogu liikmed kaotawad oma woliniku-õigised, kui need Wene riigi alamate õiguse kaotawad, tegewasse sojawäkke  aStuwad, niisuguse ameti riigiteenistuses  wastu wõtawad, mille eest tasu maksetakse, wõi selle pärast ära kaotawad, mille järele neid on «valitud. 18. Riigi-wolikogu liige oma woliniku-öigused, kui tema kohta riigiwolikogu  walimiseseaduse Z 7. maksmaks wõib tunnistada. IS Ajutiselt kaotawad wolinikud oma õigused, kui neid nende kuritööde eest kohtuliku uurimise jwöi wastutamise alla wõetakse, mis walimiseseaduse Z 7. punkt g ette ära on nähtud wõi mille järele ametnikud oma kohad kootawad, niisama ka maksuwöimetukS tunnistamise korral, ilma selle pääle waatamata, kas see maksuwõimetuS kuritahtline on wõi mite. 20. Riigi-wolikogu liikmed wõetakse niisuguste  kuritööde eest, mis nad oma kohuste  täitmise juures wõi puhul korda on saatnud, just sellesama korra järele waStutusele,  mille järele riigi-nõukogu liikmeid teenistusekohuöte rikkumise pärast wastutamisele  wõetakse. 21. Riigi-wolikogu liikmed kaotawad oma woltniku-õigused päriselt wõi ajutiselt walitsewa  senati otsuse järele. 22. Senatis wõetakse woliniku õiguse kaotamise küsimus riigiwolikogu eesistuja ettepanekul arutamise alla ja otsustakse kõik need küsimused esimeses departemangus. 23. Riigi-wolikogu liikmed saamad nende  päewade eest, kus wolikogu töötab, kümme rubla päewas, pääle selle saamad nad aastas korra sõiduraha, nimelt 5 kop. wersta eest nende kodukohast kuni Peterburgini  ja säält Logasi. 24. Ministrid ja pääwalitsuste ülemad ei ole mitte wolikogu liikmed, kuid wõiwad wolikogu istuüiistest osa wõtta ja iseäralikult  wõi oma abide kaudu seletust anda. 25. Mmistrid ja pääwalitsuste ülemad on kohustatud niisugusid seletusi andma, kui riigiwolikogu seda tarwiliseks arwab. 26 —32 käiwad riigi-wolikogu sekretäri, tema jaoskondade ja kantselei kohta. 33. Riigiwolikogu alla käiwad: 1-need küsimused, mis uute seaduste andmist woi uute ametikohtade asutamist nõuawad, niisama  wiimaste muudatused ja täiendused, nende wõimu aiutine seismapanemine ja seaduste makswusetaks tunnistamine; 2. ministeriumide ja pääwalitsuste kulude ja tulude eelarwed, niisama ka riigi sissetulekute  ja wäljaminekute eelarwe, kui ka need kulud, mis riigikassast wälja maksetakse,  ilma et nad eelarwesse üles olek- siwad tähendatud; 3. riigikontrolli aruanne riigi eelarwate täitmise üle ; 4, kõik need juhtumised, kus osa riigi marandust wõi sissetulekust ära antakse, mis Kõigekõrgemalt poolt kinnitatakse; 5. kõik küsimused, mis kroonu eestwöttel ja kulul ehitatumatesse raudteedesse puutuwad; 6. aktsia seltside asutamine, kui selle tarwis makswatest seadustest erandusi tehtakse; 7. kõik küsimused,  mis wolikogu kätte Kõigekõrgemate  käskude järele arutada antakse. (Järg tuleb ) Sedawiifi olen ma isegi tihti mõtelnud ja ennast oma elu olekutest rõhutud tundnud  olewat. Ka olen ma soominud, et mu emakene, kes meid nii suure waewaga kaSwatanud on, korra seda rõõmu mattAa saaks, et ta mind õnnelikkudes elu olekutes näha wõiks. Seda ma juba ei karda, et ma ennast nende peenikeste daamede lõrwale ei oskaks seadida, aga sinu omakstele jääksin ma siisgi ikka alama seisuse lapseks. Nemad ei salliks mind omas seltskondas. Ma tean, et su õed wäga uhked on. Albert nikutas jaatades pääga. Tõsi kül. Ometi mis see meile teeb? Meie surnud wanemad oliwad lihtsad kodaniku seisusest äriajajad, ja siisgi on nende tütred selle õnne osaliseks saanud, et nad ülemate seisuste meeste abikaasadeks on wastu wõetud.  Kui see neile pähe on tõusnud, et üks neist esimeses nooruses ühele manale majorile mehele, teine ühe kunstniku kätte on saanud, siis ei wõi mina neile midagi parata. Neil ei ole mingit õigust minu toimetamistele wahele rääkida, ja ma tean, Johanna, et km nad sind kord tundma on saanud, nad sind ka kohe armastawad. Ära muretse siis asjata, mu kullakene. Õrnalt pani ta oma käewarre neiu pää ümber ja tõmmas teda soojalt oma südame mastu. Week kord awaldas Johanna oma kahtlust: Kui see ometi kõik nõnda ei saa minema, kudas sina, Albert, loodad, kui su õed mind ometigi ei saa sallima, mis siis? Siis saame meie ilma nendeta malmis, seletas Aibert, Mu õdede körkmeelsus ei saa mind mitte kcelma, mu eluõnne enesele wõitmast. Ja mu õnn, mu ainus täieline eluõnn oled sina, mu Johanna. Südamlik musu neiu huulte pääle kinnitas seda tunnistust. Õnnest särama pilguga waatas see nüüd, kus kõik ta tahtlused talt südame pääit mõstud oliwad, oma armsama otsa. Siis tule pühapäew. Ta mahe hääl sulas päris suures õnne tundmises. Nii palju, nii üleliia palju sai ta temalt; pidi ikka meel saama, terme elu aja: ta südame, käe, ta nime ja seisuse. Ja mis oli ta! selle wastu anda? Ainult iseennast. Ja siisgi mitte ainult iseennast. Ei, nii üsna waeselt mi wäga rõhutult ei tule ta talle siisgi mitte majasse: ta toob ka oma wanemate auusa nime ligi. Seda ütles ta talle siis ka. Albert nikutas tõsiselt päüga. See on palju, mu armukene, on enam kui küll. Nimeauu, mis õiglaste ja auusameeleliste tegude läbi ära teenitud on, on kõige suurem  rikkus maa pääl. Jah, hüüdis Johanna õnnelikult, ja selle eest tänan ma oma wanemaid auukartlikult, et nad omas alamas seisuses oma nimeauu ikka puhta on hoidnud. Oleks mitte sedawiisi  lugu, siis ei tohiks ma küll mitte sind wastu mõtta, seda suurt õnne maitsta! Niisugune mõttewiis tõstab sind, mu Johanna, mu silmis kõrgesse, waStas Albert siigawa liigutusega. Ma olen su pääle uhke ja soowikstn, et sa aga juba mu abikaasa oleksid! Teisel hommikul silinitsesiwad ta õedwennaksed  Johannal kui mõrsjat imetledes ja waatasiwad iftäralise lugupidamisega ta pääle, iseäraliselt meel ta wennad, kes siiamaani  ikka ainult ülemalt alla oma õdede pääle waatanud oliwad. Juba enne lõunat lagunes see uudis, et ZVeigelite wanem tütar suure õnne osaliseks saanud oli, naabruses laiali. Sel päewal käis poeuks wahetpidamata. Kõik tahtfiwad ise oma kõrwadega kuulda, kas Johanna Weigel ka tõesti ühe studeerinud mehe mõrsjaks oli saanud, wõi oli see ehk muidu tühi jutt. Wanemad pidiwad igale uuele tulejale ikka jälle uueSti asjalugu seletama, ja wötsimad  õnnesoowimisi õnneliku naeratusega wastu. Oli üsna loomulik, et see kihluse uudis terme uulitsa kihewele ajaS. (J t.) Sõda. Rahu on tehtud! 16 (29.) august on suure, merise sõja, mis enam kui poolteist aastat kestnud, lõpetanud. Wene ja Jaapani wolinikud on kõigi punktide  poolest täiesti kokku leppinud, nii et nüüd ainult meel tarwis on, wähemaid asju läbi harutada ja lepingut täiel kujul kirja panna. Iga silmapilk tuleb sõnumi siiajõudmist oodata, et sõjariistaderahu tehtud on. Ka nüüd on Jaapan oma ettewaatlikule, möõdupidawale wiisile uStawaks jäänud. Ta on sellcga leppinud, et ta Korea ja Lõuna-Mandshuria oma möiu alla sai, rohkemat  oleks ta enesele unts meriste lahingutega  wõitma pidanud, ja selle on tema tegemata jätnud. Sõjakulu-tasu oleks -talle armas olnud, aga sellepärast ei tahtnud ta enam sadatuhandate elu ohwerdada. Rahutegemise üle tulnud telegrammidest awaldame järgmised: Riigisekretäri Witte kõigealamlisem telegramm Keisri Majesteedi nime pääle. 16. aug. 1905. Annan Keisri Majesteedile  köigealamlisemalt teada, et Jaapan Teie nõudmised rahutingimisteS wastu wöttis, ja nõndawiisi seatakse siis rahu jalule. Teie tarkade, kindlate otsuste ja selguse tõttu jääb Wenemaa Teie kawatsemist mööda suureks riigiks Kauges Idas, nagu ta simmani on olnud ja igawesti jääb. Naljaks. Tütarlastekoolis. Kooliõpetaja  (maadeteaduse tunnis): „Meie oleme nüüd õige mitmeid rahwaid tundma õppinud ; kes meeldiwad teile enam nende seast. Wastake Teie, Amanda." Amanda: „Mehed meeldiwad." Oru Aadu: „Mart, sa ütlesid omal uus terase koera olewat. Ei minu pääle haukunud teine ühtegi." Mäo Mart: „Jah, waata mul on linnast toodud peenike koer; ta ei arwa sind selle auu wäärt olewat, et sinu pääle haugub !" M 34. Saa r a n e 190õ,