s. k. ZÄ. l. juh. J. Pallo. 53. Lelle s. k., S 1., juh. H. Mikkor. 54. Wana-Koiola-Mammaste s. k., 12 k., juh. P. Jwask. 6) mängukoorid: 29. Suure-Kõpu pasuna k. 12 m., juh. J. Tari- 30. Tõrwa laulu ja mängu s. pasuna k. 10 m., juh. J. Kiilaspää. 31. Wahastu mängu k. 8 m., juh. A. Mahlapuu. 32. Paide priitaht. mängu k. 14 m., juh. J. Saar. 33. Kallaste pasuna, k. 8 m., juh. J. Jürison. 34. Astuküla mängu k. ii m., juh. kooliõp. G. Lauter. Kaubandus ja majandus. Hiiu Kõrgesaares oliwad 5. ja 6. nowember rentnikkudele  rendimaksmise ja töörahwale palgasaamise  päewad. Ennemuiste, manade sakslaste  ajal, toimetasiwad meil niisuguseid asju ikka mõisa „opmannid," nüüd selgitab aga meie „ armuline" kõik ise, ehk siin küll walitsejaid, kirjutajaid ja metsaherrasid nii palju on, kui mõnes mõisas moonakaid. Kubises ka Kõrgesaare  mõisa õus ülsmalnimetatud päewadel kui sipelga pesa. Kuid suurem jagu rentnikka, kes uute rendilepingute tingimistega mitte rahul  ei olnud ja sellepärast kontrahtisid, mida siin mi suure õhinaga pakutakse, mastu ei wõtnud  pidi niisama targalt tagasi minema, kui tulnud oli, sest renti ei wõetud mastu, ehk see küll juba mnes kord oli selle asja pärast sel aastal mõisas käia. Ka töörahad jäiwad selgitamata, selle pääle waatamata, et mõnel mehe! küll paari aasta palk saamata on ning naesed lapsed kõik nälgiwad. „Rsudimaks ja." Hiiu mõisates jäi sel aastal sellepärast  palju kartulisid maha, et raha ei olnud, millega tartuliwõtjatele päwapalka oleks mõidud  maksta. Nii olla Kõpus 11 ja Rõigi kirikumõisas  3 tiinu kartulisid lume alla jäänud. -A- Wiljandist. Wiljandi Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekust w.oembri 10. p. 1902. möksini  ad pääle mõvraste 56 seltfiliiget osa. Tähtsam  asi koosolekul oli põlluteadlase A. Johannsom  kõne „tööft", mille sisu ju minem akord «Postimehe" sõnumi järele teatasime.  Kõnelejale  sai nende kõigiti ajakohaste mõtete eest elaw kiiduamaldus osaks. Et Wiljandi maakonna põlluasjanduse komitee  meie põllumeeste seltsi oma koosolekust osa wõtma ei palunud, siis soowib seltsi esimees T. Härm, meie selts peaks oma arwamisi walitsufs  poolt saadetud küsimuste kohta meel tagajärele  kubermangu põlluasjanduse komiteele sisse saatma. Selts on ettepanekuga nõuus ja nimetab  kolm liiget, kes eestseisusega koos sellekohase kirja kokku seadmed. Kommisswn, kes Peipsi weepinna alandamise  küsimuse kallal harutas, on leidnud, et Peipsi suur wesi ka siinsete jõgede ning Wirtsjärwe  äärel elawatele põllumeestele kahju sünnitab.  Tingimata tuleb Peipsi weepinna alandamist  soowida. Näituse toimekond on mitu tähtsat otsust teinud, mida selts nüüd esimehe ettepanekul kinnitab. Pääle muu tahetakse seltsimaja õuele käsitööde jaoks uus hoone ehitada. Otsustatakse näituse auuhindadeks näitemüüki toime panna. Laenu- ja hoiukassa asutamise asjus otsustati  Tartu Eesti laenukassa põhjuskirja omaks wõtta. Asi wõetakse järgmistel koosolekutel ligemale  läbirääkimisele. Juhataja teatas, põllutöö kursuse pidamist ks 1903 a. juunikuul olla luba tulnud. Kursuse juhatajateks on kerrad A. Johannson ja Kullamaa. Soowiti, et selts seks ka katsepõllu muretseks, et see aga wäga kulukas oleks, jääb asi esiti ettewõtmata. Karskuse seltsile „Wabadus" lubatakse 50 rbl. üüri eest meie seltsi ruumides aasta jooksul niipalju pidusid ja perekonna õhtuid toime panna, kui see soowib ja wõimalik on. Lätimaalt toomad kohalikud ajalehed mitmelt poolt sõnumid, st tänawune aasta mullusest, mis põua pärast ka kehw oli, liigse. wihma järeldusel meel wiletsam olla. Minewal aastal olnud kõik, mis kaswanud, hää, saanud ruttu ja seega odawasti ära koristatud ja, mis pääasi, maksnud ka hääd hinda. Näituseks saadud koormast 10 wakast linaseemneteft 50—60 rbl., tänawu ainult 20—25 rbl. Wilja olnud kõrre pääle hästi paiguti kaswanud, terade wäljatulek aga üleüldse wäike ja enamasti  külmast wõetud. Ka tulewast aastast ei loodeta palju hääd rukkiorased olnud paljudes kohtades lume alla minnes liiga kehwad  ja teiseks olla hää suiwilja seemne saamisega  palju tegemist. Kirjandus. Soomemaal ilmub ühtekokku 217 ajalehte ja ajakirja. Nendest ilmub Soome keeles 144, Rootsi keeles 71 ja Wene keeles 2. Uuemad sõnumid. MeMöifeö tsateö. Tallinnast. Eestimaa kuberneri herra A. W. Bellegarde sõitis kohalikkude lehtede teatel 23. now. ametikohuste asjus Peterburisse. Linnawolikogu koosolek oli, nagu „R. B." teatab, eila, 27. nowembril. Harutusele  tuliwad 10 küsimust. Lähemas numbris pikemalt. 585 Testi Postimees 4902 Hossvllsso DpkSLi., 26. HosõpL 1902