kes ka ilma selleta maaderendi tingimistega  koormatud oliwad. Urjadniku Nõu ja õpetaja Kergi arwamise järele oli talupoegade  mitterahulolek ühenduses sellega, et 1905. a. lõpupoole Saaremaa kreisi mõisates tulesütitused hakkasiwad sagedamaks minema ja mis 1906 a. nowembrikuus kõigesuuremaks läksiwad. Alganud kihutusetööst  hakkasiwad Pärsama wallawanem Aleksei Reis ja wallakirjutaja Iman Rauk tegewalt vsawõtma- Wiimane kirjutas hulga proklamatsionisid, mis Wenemaal riiklise ja seltSkondlise sisseseade maha kukutamisele üles kihutasiwad, trükkis mid hektogrofi pääl ära ja saatis siis oma ja Reis'si allkirjadega wallawalitsuse nimel kroonukirjades  teistele wallawalitsuStele- Pääle selle andis Pärsama wallawalitsuS külakümuikute  tarwis mitu walitsuse wastalise kurjatöölise  sisuga ringkirja wälja. Need ringkirjad  saadeti pärast ka teistesse wallawalitjustesse.  Niisuguseid kirju sai postiteel Abroka  wallakirjutaja Jansen ja Kihelkonna walla kirjutaja Põder, niisama ka Pärsama wallawalitsuse ametlistes kirjades Lümmada,  Laimjala, Mustjala ja teised wallawalitsujed.  Nimetatud Pärsama wallawalitsuse kirjad oliwad rvalla walitsuse ümberkantimise  raamatu järele 25. okt- 15 now. 1736 ja 1834 all ära antud, aga wäljamine wate paberite raama .s M 17 3 6 all oli 28. oktobrist talupoja Kuusele wälja antud isiku tunnistus kirjutatud ja 1834 all Ir. nowembrist tunnistus talumehe Feodor Tilk ale. Proklamatsionides ja ringkirjades Näitasiwad Rauk ja Reis rahwale, et makswad  seadused mitte tarwilised ei ole, paniwad  ette. et kõik ennast ühsndalsiwad võitlemiseks walitsuse ja ülema wõimu wastu ja kutsufiwad rahwaft üles „enese päält ikket ära heita" ja makswa riigi sisseseade waStu wõidelda. „Wene Tsaar riisus meilt meie waimu, meie keele ära," kirjutastwad Rauk ja Reis, „ta saatis meie kurnajatele oma sõjamäe abiks ja Eesti weri woolas . . . meie oleme küll kannatanud, küll on meid koormatud, nüüd tahame ise oma üle walitseda ja õladelt oma koormajad ära wisata..Pärsama walla külakümnikkudele saadetud ringkirjas 15-now- 1905- a. milles praeguste seaduste isevalitsuse walitsusekorra puudusid näidates, kuljusiwad Rauk ja RerS rahwast walitsuse  wastu wõitlemisele streikimistega, niisama  ka kõigi maksude mittemaksmisele, omavalitsuse sisseseadmisele, mis ainult rahwa ees wastutaw oleks jnd. (Järgu ) Kaarma basaarist osawõtmine teljel nelipühi päewal oli suurepäraline. Rahwast  oli ligidalt ja kaugelt rohkesti kooS. Kuresaarcft oli ka rohkesti basaarile ilmunud,  nende seas ka palju supelrvõõraid. Müügilaudi kaunistas rohkesti mitmesuguseid  asju- Sissetulek oli ülihää, pääle 70V rubla. Seega wõib meie kirik peagi uste oreli saada- Suurt tööd, rohket waewa  ja hoolt on basaari elulekutsumifes ja korraldamises õpetaja hr. Pass ja tema abikaasa näidanud. Tänu neile selle eest! Ansekülast. Juba on sellest teatatud, et siin Ib. junil kurttummade koolitamise häüks basaari peetakse, uimelt aga siis, kui ilm iluS on ja midagi iseäralist takistvstette  ei tule. Siisgi tahaksin meel mõned sõnad selle ettewöite kohta ütelda ja mõned mõtted awaldada- basaar" see sõna on Saaremaal juba kaunis tuttaw. Mitmed basaarid kurttummade hääks llnnawad tunnistust, et saarlased oma kurttummasid  armaslawad, und nende ült kur» wast seisukorrast paremale sel- tahame  d tõsta. See on inimUku ametunnis- tuse tundemärk. Südi osawõtmine kurttummade  koolitamise asjast olgu meile kauniks eeskujuks abiandmisele üleüldse hariduse häüks. Oh. kui wäga tarwitawad meie rahwakoolid abi ja toetust! Aga seda ei anta ! Koguni põlglusega waadatakse koolide  püüle. Sellepärast ei ole ka sugugi ime, et meie koolid nii wiletsal järjel jeisawad. Ja ometi teeb haridus inimese olles inimeseks.  Kui keegi „kõigcparemat" svowiks, siis peaks tema tõesti haridust foowima; kui ta aga seda ei tee, siis on tema soow eksiline, eba soow. Elu on kord juba nõnda  seatud, et igaüks oma eest peab tööd tegema, enese eest muretsema. Ja kes peab siin asja edendama? KaS rahwaS ise. Päälegi tuleb ka riigiwalitsus rahwale selles asjas mõnes kohas appi. Ühisel jõuul asugu rahwas  hariduse kasuks tööle. Ainult ühine tegewus wõidab takistused, mis ette juhtuwad  tulema. See paistab juba basaaride toimepanemisest meile wäga hästi silma. Kui igaüks ainult mõned kopikad lahke südamega  hariduse hüäks annaks, siis kaswaks juba kaunis suur summakene. Need anded ei teeks oga kedagi andjatest waesekS. Oleks soowida, et eeStulewale basaarile, mis kurttummade hääks Anseküla kirikumõisa  parkis 15. junil ära saab peetud, ka rohkesti osawõtjaid ilmuks- Ka naabri koguduste  poolt ootame lahked osawõtmist. Sisseminck basaari aeda sünnib priitahtliku  maksu eest- Jutlust teeb sel basaari püewal kirikus Karula õpetaja hra W ü hner,  kes kohaliku õpetaja palwe pääle selleks pühapäewaks Ülemaalt siia tuleb. Ka kurttummade kooliõpetaja hraßahnel on lubanud mõnda kurttumma kooli kaswandikku  kaasa mõttes basaarist osawõtjatele  huwitust pakuma tulla. Koguduse liige. Pühast. Kui meie hariduse selts töötama  hakkab, siis saab tema päämure olema siia uut algkooli asutada. Sarnast kooli on siia hädasti maja. Tähendatud kooli ülemal pidamisest saada ka Pihtla wald osawõtma, kellel selleks juba pääle IWV rubla koos on. Juhime lugejate tähelepanemist ka fiin kohal tulema! pühapäewal ärapeetawa basaari  pääle. Basaaril mängib Kaarma pasunakoor  ja laulab kohaline meestekoor- Basaari  puhas sissetulek läheb oreli hääks. Tartust. Läbiotsimine politsei poolt pandi, nagu „Elu" kuuleb, laupäewal pääle lõunat, 24. mail eauä. J. Tõnissoni  korteris Wiljandi uulitsal toime. Ä. Tõnisson ise oli sandarmi ülema juurde kutsutud, kes temalt nende üliõpilaste nimesid  teada soowinud, kes Tartu wiiburianlastele  auuadressisid tõiwad. Et hra Tõnisson nõutud nimesid mitte ei awaldanud,  otsitud tema korter läbi, kust ka soowitud adresfid allkirjadega leitud. Endise kooliõpetaja ja pärastise telegrahwisti  Johan Lehmanni ja „Uudiste" toimetuse liikme A. Kotsari wastu oli kaebtuS tõstetud, et nad 1905. ja 1960. aastal rahwakoosolekutel kõnesid pidades rahwast «valitsuse wastu üles oliwad kihutanud  ja et Kotsar pääle selle weel kaks rewolutfionärilise sisuga juhtkirja Uudistes"  trükkida oli lasknud. Lehmann mõisteti  6. kuuks türmi ja Kotsar 2. aastaks kindlusesse wangi, ajaleht „ Uudised" tuleb aga jäädawalt seisma jätta. „Elu." Tallinnast. Keiser annetas Tallinna waeste hääks 4000 rubla. Kooliõpilastele, kes Majesteeti wastu oliwad «võtmas ja kcda üle 5000 oli, anni tati igaühele karbitäis  keisri püsiga kompwekkisid. „Pet. Gas." teatab, kirjutab „Pwl.", Parist lehtede järele, et pääle walitsejate kokkusaamist Tallinnas waStukülaskäik Jnglisemäale  pidada tänawu sügise järgnema. Püüle Jnglisemaal käimist pidada teekond  Jtaliasse ette wõetama, kus Jtalia kuningapaariga kokku saadakse. „Birsh. Wed." teatel, kirjutab „Õig", liikuwat diplomatlistes ringides jutt, et keiser Willem enne president Fallieres'i  Wenemaale tulekut Wene-Balti wetes Wene Keisriga kokku saada tahtwat. Türilt. Wäljarändajatest Wologda kubermangust  on nende päewade sees paljud jälle kodumaale tagasi tulnud. Maatükid, mida asujale kätte näidatud, olewat igasugustest  läbikäimise-teedest nii kaugel, et metsasaaduste müügist waewalt tööraha kätte saab. Maapinda katwat põlwekõrgune karusammal, nii et küll enne mõni hää aasta ära kuluks, kui põld midagi kandma hakkab- „Elu-" Lätimaalt. Riiast. Läänemeremaade kindral-kuberner  baron Möller-Sakomelski on Tallinnast Riiga tagasi jõudnud. Pää-wangikojawalitsus on, «agu Peterburi leht „Slowo" teatab, kirjutab „Pwl.", kubermangu ülematele ringkirja saatnud, milles määrused on, kudas ja millal mangisi raudu panna. Wongid, kes sunnitööle on mõistetud, peawad kroonu riides olema ja pääle selle, kui kohtuotsus seaduslisesse jõuusse saab, tulewad kõigil wangidel, kes eluajaks sunnitööle  mõistetud, käed ja jalad raudu panna, aga neil meeswangidel, kellel tähtajaline  wangistus on, tulewad jalad raudu  panna- Kaugemalt riigist. Peterburist. Kojaminister telegraferib Tallinnast: Keiser, keisri proua Aleksandra Feodorowna ja nende lapsed sõitfiwad 3<Z. mail Tallinna reidilt jahtlaewa „Sta«- dartiga" ära. Keisri ema Maria Feodorowna  ühes suurwürstinna Olga Aleksandrownaga  ja Oldenburgi prints Petriga sõitsiwad 30. mai hommikul Tallinna reidilt jahtlaewa ,Poljarnaja Swesda" pääl ära. Eelarwe kommisjon wõttis eelnõus wastu, mille järele alamate politseiametnikkude  palkade kõrgendamiseks 758,000 rubla määratakse. Wiiburi poole pääl, kirjutab „Pwl.", on terme rida läbiotsimisi toime pandud. Wiie päewa jooksul on ligi öy korterit läbi otsitud, mille juures 45 inimest kinni on wõetud, nende seaS ka 7 naeSterahwast. Kinniwõetute  hulgast saiwad 12 inimest lahti. Läbiotsimise juures on politsei 14 Browningi  ja umbes 1000 padrunit kätte saanud.  Kõik kinniwõetud on endised mehanika  wabriku töölised. Läbiotfimisteks andis  põhjust see, er «viimasel ajal Wiiburi poole pääle kaks rööwlite salkonda asunud arwati olewat, kes sõjariistus kallaletungimist  korda tahtis saata. Samarast. Stawropoli maakonnas häwitaS tuli kange tormi ajal 400 Tatari maja ära. Tistifist. Grusia kiriku ülempiiskop lasti maha, kui ta oma korterist wälja tull- Tema saatja munk' sai häawata. Kurjategijad  põgenefiwad ära. 29. mail päewa-ajal, tungifiwad  rööwlid riisumise mõttega Tiflifi tollimaja  hoiukassa kallale. Rööwlid, neid oli üle 10 inimese, tapfiwad hoiukassa juhata- M 39 S a a r l an e. 1903