Sakala w 16. Meebruarik. I9VS, Ilmub kaks korda nadalis, liga esmaspäew ja ueljapaew 28-as aastakäik. Poiitika, kirjanduse, põüu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hind: aaSta? postiga S rbl. S 0 kop. postita Srbl. 80 kop kuu pääle „ »S „ Wiiljamaale aaStaS S „ pooles aaStaS Z „ 80 „ Ükstk nummer maksab ii kop. KeS 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata ehk 7 protsenti Kuulutuste petitria ruum maksab S kop lehe eesotsas IS kop. Toimetuse adress: „Sakala" toimetusele, Wiljandis Wenekeeles: L?. pvAssm» rusvikl sik. Kewadised tuuled. Kahtlemise, isegi meeleäraheitmise talve järele  tuli järsku, üle öö, ilusam lootuste kewade; suretaw ja tarretav talwe-õhk kaob kewade maheda tuule ees, mis 18 weebruaril järSku üle ääretuma  Wenemaa õõtsus. 18. weebruaril algas Wenemaa uus vabastamine,  wahest weel suurema tähtjusline, ?ui esimene. Pühalikult ja waimuötatutt terwitas  terwe Wenemaa ajakirjandus Keisri Majesteedi  sõnu selle kohta, et kõige tublimad rahwa usalduse osalised ja rahwa ära Valitud  isikud seaduseandliste eeltööde läbi arutamisest  osawötma saamad kutsutud. Et sellest selget  pilti saada, missugused tundmused praegusel pilgul Wenemaa rinda täidawad, missugused lootused teda õnnestawad, selleks avaldame siin kohal mõnede tähtsamate Wene ajalehtede mõtteid: „Now. Wremja" räägib: „Waimlise rusutud  oleku asemele astus järsku rõõmus tundmus.  Rahwa walitud saadikute kutsumine seaduseandlisest  tööst osawötma kaotab nagu nõia kepi näitamisega kõike segadust, annab hiigla jöuudu -kõigile, kelledel isamaa kallis on. Tunnub,  kuidas Wenemaal tiiwad kaSwawad, ta sirutab neid välja ja lendab tema wägewusele, kohase kõrgusele. Meie vägevale rahwahulgale, keda nüüd mõistliku elule on kutsutud, ei ole enam välimised  ega sisemised waenlased hirmsad. Ei jaapanlased  ega anarhistid suuda enam rahwa mõistust murda, rahwa häält sumbutada Tööle, kallid inimesed, loomale, kafusaatwale tööle! Elagu ja õitsegu oma poegade waewa läbi kõigile kallis Wenemaa! 18. Veebruar teenib ära, et ta Wene rahwa seas, Wene ajaluoS pühitsetud päevaks saab Keisri Majesteedi kiri sisemiste asjade ministri nime pääle kuulutab niisugust uuendust wälja, mis oma olu poolest weel tähtsam on. kui talurahva  vabastamine. Ta on tulevate õnnestavate uuenduste pant, eelsaadetus ja ühtlast nende kõikide  kindlustus... Wenemaa rahwaS! Wabaduse  päev tuli, olgem selle vabaduse väärilised. „Slowo" kõneleb rahwa saadikute kokku kutsumise üle ja tähendab, et Majesteet nende sõnadega Wenemaa rahvale ammugi igatsetud asemiknde kogu väljasaatmist wöimalikuks on teinud. Oleme selles kindlad, et sellega kahjulikud  kõikumised awalikus armumises kaovad, mis riigi keha kõige raskematel katsumise silmapilkudel löhuwad... „B ir s h. W edom." seletab. Kõigekõrgema kirja põhjusel, et „mitte kõik rahwas esialgu seaduse  andliötest töödest osawötma ei saa kutsutud. Pannakse riigi mitme rahvus li st iseloomu tähele ja ka seda, et mõnes jaos riikline meelsus alles nõrgalt on edenenud. Aga see on ajaküsimus.  Ka Aleksander li. uuendused ci saanud mitte ühe korraga ja igal pool sisse seatud. Laialine rahwa hariduse edenemine piab aga ka ülejäänud osa rahvast seaduseandlisest tööst otsekohese  osavõtmisele viima." „Nowosti" ütleb, et see iseenesest mõista on. et uuenduste sisseseadmise raskus ilma riigi pöhjusseadusi rikkumata mitte uuenduste eneste sisseseadmist vöimataks ei tee Kõige suurem raskus seisis selles, et üles tunnistadi, et neid vaja on, ja kui see kord juba kui terwe rahwa püüete loogikalik järeldus  sündis,  siis võib kindel olla, et uuenduste sisseseadmine,  olgu ühel ehk teisel teel, kindel on. Meie rahwa haridus Rahva hariduse üle meie laialisel isamaal hakati viimastel aegadel ajakirjanduses elavalt rääkima, sest et viimaste aegade sündmused seda ülitähtsast küsimust, nagu palju teisagi, elavalt päevakorrale töid. Sel Põhjusel on wcStiSte huvitav,  selle küsimuse juures piatama jääda ja uuemate teatede põhjusel, mis selle aSja kohta ülepää  olemas on, rahwa hariduse üle WenerügiS mõne sõna kirjutada. Et meie laialise isamaa kirja oSkamatauS, õhtumaaga võrreldes, otse koletu on, see on ammugi kindlaks tehtud ja kõigile tuttav tõde. Nekrutide nimekirja järele, mis 1887—1891 aaStade kohta käib, on see hra Lewasseri raamatu  (Rahva haridus haritud riikides, 1. köide, eh? 436) järele järgmine? kirja oskamata nekrutide v/y Sakienis . . . 0,0 Baieris.... 0.0 Rootsis. ... 0,2 Saksamaal... 0,6 Schweitsis ... 0,8 Hollandis ... 7,3 Prantsusemaal. . 9,4 Belgias . . . 16,0 Austrias . . . 30,8 JtaliaS.... 42,0 Wenemaal . 68,9 Hilisemaid teateid meie kirjaoskamise üle leiame meie esimese üleüldise Wenemaa 1897 aasta rahwalugemise kommisjoni töödest. Selle materjali järele mis senini weel üleüldiselt Väljakuulutatud ei ole on üleüldine haridus järgmine: kirja oskajate protsent, linnades kubermangudes- Peterburgis . . . 62,6 (pole teada) Moskwas .... 56,3 „ Wologdas .... 54,0 19,1 Arhangelski . . . 53,7 23,3 Nowgorodis . . . 53,2 23,0 KalugaS .... 52.0 19,4 Olonetsis .... 51,7 25.3 Wilnas .... 51.4 28,8 Nishni Nowgorodis . 50,3 22.0 Pihkwas .... 50,2 14,6 WladimiriS . . . 48,0 27.0 WiitebskiS. . . . 45.9 24,6 Mustamere maal. . 45,8 31.2 Woroneshis . . . 44,4 16,3 Karssi maakonnas . 38.8 10.8 Astrahanis. . . . 38,6 15,5 UfaS 37.1 16.7 Amuri maakonnas 24.8 SahaliniS .... 26,8 Kalmükide ja kirgised maal — 4,8 Sellest tabellist, mis kirjaoskamise wähanemise  korra järele linnades kokku on seatud, on näha, et kõige rohkem kirjaoskajaid mõlemates päälinnades ja mõnedes põhjapoolsetes kubermangudes  on, ja kõige wähem lõuna ja ida piirimaades  (pöhja-öhtu ja õhtupoolsete kubermangude kohta ei ole, kahjuks, senini weel mitte täielikka teateid avaldatud). Koguni teise pildi saame fiis, kui rahwa haridust mitte linnade järele ei otsustada,  waid kubermangude järele, f. o. mitte Kolga-Jaauis on iseäraliku juhtumise pärast talukoht ja tuuleweste ühes korraliste elurumidega, põllu- ja karjamaaga sZ ja pool rbl. Põllu tvakamaaj, Jüripäewast 1905 rendile anda. Kaupa teeb Wöisiku wallas kaupinees Jüri Harjakas.