14 isikut maad. Pääle nende oli aga ka weel palju teisi maatamehi kokku tulnud,  kes aga loosimisest osa ei wõtnud. Üks neist neljastteistkümnest, kellel õnn oli maad saada, oli püris puumaakoha omanik  Kirill Kamm. Wist on teda kogemata juhtumisel ühes maatameestega loosi wõtta lubatud. Pidi ju mõis ainuüksi moatameestele  ära jaotatama. Pähkla kroonummsa platsi 5 dessat. suuruses, mis ühes sääl pääl olewate hoonetega ühiskondlise tarwituse jaoks pidi jääma, saab arwatawasti Kureiaare õigeusu kirikuwalitsus omale, et sinna kooli- ja palwemaja ehitada. Tähendatud 5 dessat. olla aga just kõige paremini haritud maaosa, mille kaotus Pähkla ümbruskonna maatameeStele  rohkesti meeletuska teeb. On kuulda, et neil nõu olla selle asjapärast ülemale poole edasi kaebada ja paluda, et ka see maatükk neile antaks. P. Hiiu Emmastest Juba paari aasta  eest, kui teataw rahutuse wool ka mõnes Hiiumaa nurgas inimeste meelesid rveidike segas, tahtfiwad siinsed hiidlased kohalist wallakirjutajat, kui mittemeeldiwat isikut, ametist tagandada ja teist ametisse seada. Kuid ülemus ei olnud kirjutaja ametist lahtilaskmisega nõus. Ta jäi ametisse. Nagu nüüd teada, lahkus wana kirjutaja ametist. Tema järeltulijaks waliti endine kooliõpetaja ja õige-usu köster  hra Kokla, keda aga kohaline talurahwaasjade  komissar mitte ametisse ei kinnitanud. Wist küll sellepärast, et hra K. üleelatud wabaduse liikumisest osa olewat  wõtnud. Hra K. saatis oma mittekinnitamise  üle kubermangu talurohwaasjade  komisjonile edasikaebtuse. Nüüd on wastus tulnud, teatega, K. ka kub. talurahwa-asjade komisjoni poolt ametisse kinnitamata jäetud on -- nimelt sel põhjusel, et ta oma edasikaebtuse palwes  omll ametioskamise üle sõnagi pole kirjutanud ja et sugugi soowitaw pole, et hra K. oma kodumaale ametisse saab. Hiidlane. Tartust. Tuntud Eesti helilooja, herra A. Sprenk-Läte on, nagu „Elu" teatab, Lõuna-Tirolisse, ilusa Garda järwe aarde jõudnud, kus ta waewast ja tööst puhata lahab- Tallinnast. Tallinna lehtede teatel läinud Kopli tee ääres puuivilla wabriku lähedal olemas majas nr. 40 elaw Jakob Matsel kell 10 õhtu uulitsale, kuS temale äkki strashnik kallale karganud, temale nagaikaga pähe löönud ja temalt raha nõudnud. Mehe kisa pääle jooksnud tema naene Leena toast wälja, kuid strashniku wile pääle ilmunud meel üks teine strashnik ja hakanud ka nagaikaga lööma- Matsel sai ühes abikaasaga majasse põgeneda, ja ukse kinni lüüa. Strashnikud tormasiwad järele, löiwad esimese ukse mõõgaga puruks, kuid teisest laudadega seestpoolt ära löödud uksest ei saanud nad jagu. Nad jooksiwad õue pääle ja lõhkusiwad aknaraami ära ja nõudsiwad surmaga ähwardades 10 rubla, mida naene ka läbi akna wälja ulatas. Kära pääle oliwad aga wiis töölist juurde rutanud, strashnikud hakkafiwad põgenema, kuid üks neist löödi kiwidega maha ja temalt wõeti müls ja möök ära, kuna teine põgenema pääsis. Töölised läkfiwad siis Matseli juurde, säält jälle mahalöödud  ftrashmkut otsima, kuid seda ei olnud enam sääl. Öösel tulnud siis strashnik Denis Redkowitsh kodu ja seletanud, et temale ja strashnikule Sasonenkole 5 meest kallale vlewat tunginud. Sasonenko wõeti kinni, Redkowitshil on haigemajas pääluu wiiest kohast katki, nõnda et' elulootust' wähe on. Nissist. Keegi Russalu walla talutaat  on Nissi laada esimesel päewal kelmide wörku sattunud, kus ta oma härja-rahast; 70 rublast, ilma jäänud. Lugu olnud nii: talutaat on oma wankri juures seismas,  kui korraga näeb, et eemal üks tundmata  mees tuleb, maast ühe rahakoti leiab wõi wõtab ja talutaadi juurde astub ja ütleb: „Kuule talvisa, ma leidsin rahakoti  maast." Kelm meelitab talutaadi leidust  pooleks wõlma, kutsub ta rahwahulgast  eemale ja ütleb: „Tule, läheme siit natukene eemale, rahwahulgast kaugemale." Talumees läheb, ei ole niisugust asja enne kuulnud jg et tea midagi paha aimatg. Läheb 100 sammu eemale, kus kelmi sõbrad  rahakoti leidjat ja talutaati juba ootasiwad, et talutaat nendele oma rahakotti  näitaks. Talutaat annabgi koti 70 rublaga tükis kelmide kätte, ja need tunniStawad,  et talumehe oma ja wõhras, rahakott  just kriipsu päält ühtemoodi osta, Waatawad la waatawad, talumees ryqatsb wõõra oma, ei pane pettust sugugi tähele ja annab wiimaks wõõra koti ära ning wõtab kelmide kciest oma wastu. Tuleb wankri juurde tagasi, hakkab rahakotti lahti tegema ja waatab ei olegi enam raha. Mis nüüd, 70 rublast ilma, härjast  ilma, poolt osa leitud rahast pole ka mitte! Kelmid oliwad läinud kus seda ja teist. „Pwl." 5. nowemvrtl leidis Keila ja Piisipere  raudteejaamade wahel konduktor Mgunist  ühe 9-aastase poisilömpsika, tzs enese söökasti taha ara oli peitnud. Küsimise  pääle seletas ta, et tema mmi Arseni  Stepanow olla, ta Peterburis elada ia ilma piletita Peierburift wälja sõitnud. Zsa täskinud teda poest midagi tUW W andnud temale 5l) kopikat, kusjuures poisikene  aga õnnetuseks raha ära kaotynM. waSti midagi enesele wõtnud. Olgu selle mõrtsukatöö põhjused missugused tahes, aga röõwimise otstarbeks ei ole nad nutte korda saadetud. Rinna taskudes ei olnud suud paberit leida, kui üks ainus telegramm,  mis kuu aja eest Clevelandist on tulnud. Telegrammi sisu on kaunis lühike, ainult need sõnad: „J, H. on Europas." Ka allkiri puudub. Ja muud midagi? küsis Holmes. Mitte midagi tähtsat. Woodi pääl oli raamat, mida kadunu wist enne surma oli lugenud ja tooli pääl piip- Laua päält leidsime klaasi weega ja akna laua päält wäikese karbikese mõningate pillidega. Scherlok Holmes hüppas rõõmu hüüdega  toolilt üles. Wiimane ahela lüli! hüüdis ta- Asi on selge. Mõlemad politseinikud ajafiwad silmad pärani lahti. Nüüd on kõik selle keerulise asja otsad mul käes, rääkis Holmes edasi. Teadagi, et mõnda arwamist wee! täiendada tarwis on, aga kõik paäaszad ja sündmused sest silmapilgust saadik, kui Drcbber ja Stangerson  maksaks üksteisest lahkusiwad, kuni selle minutini, kui ta surnukeha leiti, on mul niisama selge, kui oleksin ma kõik oma silmaga näinud. Ma wõin seda ka teile tõeks teha. Wõite pillid kätte saada? Nad on mul kaasas, ütles Lestrade Väikest walget karbikest wälja mõttes. Ma rvõtsin telegrammi, rahapuuga ja pillid kaasa, et neid politsei - watilsuSse anda. Pillid Võtsin ms üsna juhtumise kombel kaasa, sest, tõtt ütelda, minu silmas ei ole neil mingisugust wäärtust. Andke nad siia, ütles Holmes. Noh, doktor, mis Teie arwate? On need harilikud  pillid? Harilikkudeks pillideks oli neid wõimata nimetada. Nad oliwad halli karwa, wäikesed,  ümargused ja peaaegu läbi paistwad, kui neid wastu walget hoiti. Minu armates peakfiwad nad wees ära sulama, nende kerguse ja karwa järele otsustades, tähendasin mina. (Järgneb.) Seda ja teist. - Sule löö. Keegi ei suuda enesele  ette seadagi, kui juurt tööd kasi kirjutades  teeb ja kui pika maa ta jääl juures  ära käib. Nagu üks Prantsuse arwuteadlane  wülja on uurinud, wõib wähegi osaw kirjutaja läbiötiklu 30 sõna minutis kirjutada, mis kõigi keerudega kokku wns meetrit teeb. See oleks 300 meetrit tunnis,  3000 meetrit kümnetunnilijel tööpäewal  wõi 1095 kilomeetrit (umbes 1000 wersta) aaslas- Kui 30 sõna minut,s kirjutatakse, siis teeb sulg läbistiklu 480 keeru, mis 28,800 keerdu tunnis ja 10,512,200 keerdu aastas teeb. See on üsna tubli töö ja kellegi ime asi ei ole, kui mõni kirjutaja krambi käesse saab. Tütarlaps-mõrtsukas. Münchenis wõeti hiljuti 14-aastane tütarlaps  mangi. Ta on «itmes talupoja-perekonnas  Müncheni ümbruses kuus wüikest last ära tapnud. Ta pistis lastel juukse, nõelaga pääluust läbi. Mõrtsukas Hilda Sehnell oli lapsehoidja Ta ei tapnud aga lapsi mitte wiha pärast, waid sellepärast, et ta nende järelewaatamisest  ära tüdines. Talle oli «vastumeelt päewa otsa paigal ja öösel ülemal olla. Lapsed suriwad, keegi ei pannud tähele, et nad tapetud oliwad. Arst süäl surnud lapsi järele ei maata; seda teemad õpetajad. Hilda Schnell on kehaliselt terme, waimlises  edenemises aga wäga madalal järjel. Wälimus on wüärtuseta, pääafi tubli tuum. Kes sinu ees «vahetpidamata kummardab,  seda pane teraselt tähele; wahest otsib ta ainult sinu silmadele liiwa—  Jumal ei lase enesel kätt pigistada. Wälimine puhtus on sisemise puhtuse  pandiks—  Üksteist waStaStikku aru saama õppida, on elu kõige suurem kunst- Amerika kingsepa kuulu  tu s. Minu saabaste tallad on kõmad, km terasest laewa soomused, sääred weniwad, nagu parlamendi arupidamised, ja saapad ehimad jalga, nagu süütauS lapse palet. Kohane waStuS. (Kolm meest juudile wastu minnes.) Efim en e: „Tere, isa Abram!" Teine: „Tere, isa Isal!- Kolmas: „Tere, isa Jakob l' Juut: „Mina ei ole isa Ahpam, isa Jiak ega ka Jakob, mina ole» KiSfi poeg Saul, kes kolme ära kadunud eeslit otsib ja nüüd olen ma nad fiit leidnud.*. 66 Saarlane, 1907.