siis puutükkide peal saarele. Kaunis pikal mereteel saab wiStist mõnigi neist otsa, aga sellest nad ei hooli. Soomes on see üleüldse tuntud asi, et orawad purjetada  oskawad. Oraw lükkab „hää tuulega" laaStu 'oette, astub peale, tõstab hänna purjeks selga ja lass käia. Tänawu sügise on neid mitmes kohas sedanmsi rändamas nähtud, sest et neid seekord rohkesti on ja toit ühest kohast otsa lõpeb. Isamaalt. Kuresaarest. 22. nowembril pühitseti siin Keise r l i k u Kõrguse, Troonipärija,  Tsesarewitschi ja Suurwürsti Michail Aleksandrowitschi  sündimise- ja nimepäewa.  Kirikutes peeti jumalateenistust, majad oliwad lipuehtes ja õhtul põlesiwad ilutuled. Nimenõuunikust kollegiaaSsessoriks  tõstetud on Kuresaare maakonna maksuinspektor Heinrichsen. Saaremaa wallad on palunud, teatab  Düna Z., et jäämurdja laewale, mis Saaremaa ja kindlamas wahel reisijaid ja postisaadetusi peab wedama ja mille ehitamiseks  Liiwi kubermangu teckapitalist 50 000 rbl. on määratud, õndsa Liiwi kuberneri kindral majori Surowtsowi nimi antaks, sest et laewa muretsemine peaasjalikult surnud  kuberneri tegewusel ette on wöetud. Laewasöitjatele arwame kasulikuks olewat teatada, et meresõidu asjus järgmised  muudatused on maksma pandud, Nagu seda Kuresaare tolliameti poolt wäljaantud  kuulutusest näha. Esiteks: neid, kellel mitte kipperi tunnistust ei ole, lubatakse  ainult niisuguseid laewu juhtida, mis alla 10 lasti suured on, suuremaid laewu wõiwad niisugused isikud ainult rahaministri  igakordse iseäraliku loaga juhtida. Teiseks: Wene plagu all sõitwate laewade laewakirjad hshurnalid) peawad tingimata Wene keeles peetama. Selle järele peab tolliamet kõrgema walitiuse  käsku mööda, kõwasti järele waatama. Pääle selle kaotatakse Kõige Kõrgemalt  kinnitub 8. juunil 1901 riiginõukogu  hääksarwamise järele 1. januarist l 902 a. Kuresaare sadamas wälzamaa sõidu laewade päält wõetaw iseäraline maks nõnda nimetatud „Ungelver" ära ja nõutakse ainult laewa maksu 20 kop. lasti päält. Seda maksu ei nõuta aga mitte Wene plagu all sõitwate laewade päält, mis alla 10 lasti suured on. Nõnda on siis Saaremaa iaewameest, ie mõnes asjas hästi rohkesti raskusi tehtud, iseärams mis laewakirjadesse puutub. Mustjalast. Siit on ühte asja nimetada.  mis meie noore soo pääle kahjulikult mõjub, see on: hirmus wiina armastamine. Enamisti iga pühapäewa ööse luuled niisugust  noone meesre wile ja töötsa-pilli puhumise kontserti, et ilm wärneb, sest keS mees tahab olla, joob ennast muna täis, ct siis teiste seast wälja paistaks. Et aga niisugustel juhtumistel wahcst palju pahandust ette tuleb, ei ole imeks panna. Nii lõhuti hiljuti ühel taluperemehel  teritatud wikatid ära, mis arwatawaSti  ööhulkujate ja wiina sõprade maiuse ohwriks langesiwad. Teine kord jälle weeti töö wankrid hoawist wälja. Mõni aasta tagasi oli W. küla talutaat, Aadama riietes I—lV21 —1V2 wersta kaugusele metsa saaniga sõidetud, ja sinna paljalt lume sisse pandud. - Ka wiimasel ajal on siin pahategusid kaunis tihti sündinud, rehede ja tuule weskide lõhkumist ou sagedasti kuulda. Kardetakse, et lugu eespoole, kus ööd pitkcmaks ja pimedamaks lähemad, wcel halwemakS  muutub. See on meie rahwa elus tõesti kurwastaw nähtus! Wäga oleks soowida, et ajalehed seda asja jutule wõtaksiwad, ja selle kaotamise abi nõusi üles leida püüaksiwad. Ja kui ka meie rahwakool oma südi tegewust rahwa pääle mõjuda laseks ja kõigest jõust meie noore soo waimu ja hinge hariduse pääle kuluda laseks. Rahwa koolilt ei tuleks mitte üksnes teaduste surnut pähe tuupimist nõuda, waid ka lapse südame pääle mõjumist.  Wististi wäheneksiwad siis ka kuritööd  jõudsasti. Wiljandist. Wiljandi kreisi karskuse kuraioriumilt palus mõisnik Kriivoschein Peterburist kirja teel luba, säälsetes theemajades  ettelugemist pidada. Kuratorium tegi otsuse, et niisuguseid ettelugemist wõib ainult rahwa keeles pldada, ja wastas Kriwoscheinile, et tema palwe pääle ainult siis luba antakse, kui ta tarwilikul mõõdul Eestikeelt oskab. Jurjewimaalt. Raadi walla nõukogu tegi 10- nowembril ühel häälel otsuseks kõigile Raadi wallas olewatele koolidele museumi asutamiseks lv rubla rahalist abi anda. Sellega on Raadi wald jälle ühe sammu edasi astunud, mis paljudelegi kodumaa  waldadcle eeskujuks on- Raadi wald on wiimasel ajal iseäranis hakkanud oma koolide eest hoolt kandma ja igapidi püüdnud oma kooliõpetajatele igas asjaS ja ettewöttes toeks ja abiks olla, mille eest need walla walitsusele südamest tänu ütlewad. EeSti Aleksandri kooli ümbermuutmise  aZjus on, kuuleb „Teataja", et Põltsamaalt täielikud seletused sisse nõutud. Koolikonna walitsus anda oma otsuse alles siis, kui Riia politehnikumi jaoskonna professorite kogu oma mõtted tulemase Eesti pöllutöö-kooli õpetuse eeSkawa  kohta on awaldanud, mis arwamise järele käesolewal kuul sünnib. Riiast. Rish. Westn. kuuleb, et Liimi kub. waldade poolt ministeriumi koolide asutamiseks  kroonu käest ligi 30 tuhat rubla oa palutud. Et palweid palju on, siis on mõned pakmed, ehk küll juba 1398 ülemale  poole saadetud, ikka alles täitmata. Riia uulitsatele hakatakse ka Lätikeelseid nimesid  üles panema ja selle läbi läheb siis Me üks lätlaste juba kaua awaldatud saamidest täide. Lätimaalt. Läti lehed kirjutawad kahest iseäralikust rööwimisest. Mõlemal juhtumisel  on rööwlid isiku käest, keS linnast puusärki wiinud, raha käest ära rööwinud ja siis puusärgiwiija puusärgi sisse pannud ning metsa maha jätnud, kust teised teekäijad  puusärgis oleja juhtumise kombel on üles leidnud ja ära peastnud. Mõlemal karral on kurjategijad pärast kinni wõetud. Peterburist. Karskuse kuratoriumi teatrites  oli nõuks wõetud L. Tolstoi näitemängu  „Pimcduse wõimnS" etendada ja juba tehu etendamise proowi. Nüüd on aga proowitegemine seisma jäetud, teatawad  Pct, lehed. Senatis oli hiljuti küsimus otsustada, kas töö tegemine pühadel keelatud on. Mitu Tauria kubermangu talupoega oliwad nimelt põllutööde tegemise pärast kohaliku! pühal wallakohtu poolt ja selle paäle ka kohtuuikkude-kogu poolt 20 rublaga  ehk maksujõuetusel 10-päewase kinniistumisega karistatud. Senat leidis aga, et seadus tööd pühadel tegemast mitte ei keela, ta keelab ainult Warssawi ajalehtedes on järgmine iseäralik kuulutus ära trükitud: „KeS siinse gümnasiumi 1. wõi 2. klassi õpilastest  minule (elukoht sääl ja sääl majaS ja korteris) hää tunnistuse koolis õppimise eest näitab, saab taimeks sooja palito." Lahkumisel. Nüüd lähen ma, mu koduke, Mu sünni paigake. Mu elu tee wiib kaugele Mind sust mu kullake. Küll mähe, mähe armastust Siin osaks saanud ma Ja palju, palju põlgamist. Mis polnud teenind ma. Küll palju, palju waewlenud Kuid selle wastu trehwanud Siin külmus, tuimus mind. Oh! õnnelik ma olnud ka Siin kord üks silmapilk. Üks silmapilk ja möödas ta. Siis marjas öö jälk. Hing, süda tarretas mu sees. Mul kadus waimustus, Waim uinus koles tuimuses Täis saj mu õnnetus. Nüüd lähen ma ja lootus nõrk Mul tõuseb südamest: Ehk kaob koleduse wõrk Sääl minu hinge seest. Ebk naeratab meel elu mull', Ehk ärkan uuesti; Ehk paistab kord see kole aeg. Kui kaugelt minule. . . Oh anna andeks sünnipaik. Kui näitab lugu nii. Kui tänamata oleksin Su wasta wiimati. Oh ei, ei, ei! Ma armastan Sind kuidas mõin ma meel! Sind kalliks pean, igatsen Weel truu on minu meel. Nüüd lähen ma, oh koduke, Ma murtud südamest. Jää hääks! Sa pühaks minule Jääd ikka igawest! Linsräa. Wäljamaalt. Lõuna-Ahwrika sõjast Suur buuride wõit. Kithener teatab  Pretoriaft: 7- now- läks Major Fischer  Kalkspruiti, et ühe kõrgendiku pääle seisukohta wõtta- Mehed, keS maad läbi waatama saadeti, tuliwad tagasi ja teatafiwad,  et buurid juba kõrgendiku pääl seisawad  Koidu ajal hakkas Fischer kõrgendiku poole minema- Buurid tungisiwad siis kahelt poolt korraga tema pääle. Ta leidis  wiimaks niisuguse seisukoha, kus tal hää oli woenlasele wastu panna. Hommikul  lüksiwad aga tema hobused äkitselt peruks  ja segaduse ajal wötsiwad buurid tema seisukoha ära- Fischer ja kapten Langmore on raskesti haawatud. Terme Fischeri wäejagu,  350 meest suur, langes waenlase kälte mangi- Pärast laskis waenlane mängid  lahti. Inglaste sõnumite järele on buuride wägi praegu 70 salgas, mis 50 kuni 400 meest suured on. Nendest salkadest on 26 salka Transwaalis ja 10 salka Kapimaal. Teised salgad on mujal laiali. Kitcheneril on ainult 45000 meest tarwitamiseks. Wiimaste päewade sees on inglased jälle mitu buuri surmale mõistnud ja üles poonud ehk maha lasknud. Timukaamet näikse inglastele meele järele olewat. M 48 Saarlane. 1901