ilusa emaga jalutas, hüüdis lund nähes rõõmuga: „AH, kui palju suhkrut!" Siis wõttis ta peotäie luud ja pistis suhu, sülitas  aga arwatawa suhkru sedamaid maha. Inglismaalt. Inglise walitsusel on nõuu 1000 buri Indiasse asuma saata, et nad sääl põllu harimist edendaksiwad. Türgimaalt. Konstantinopolis oliwad mitmes kohas Türgi keeli sedelid mässulise sisuga üles pandud, milles praegust walitsust  laideti ja seega ähwardati, et wägiwallale  wägiwallaga waStu tahetakse hakata. Politsei kiskus sedelid sedamaid maha. Lõltna-Ahwrika sõjast. Deweti pääsemine inglaste käest on nüüd kindel. Ühe „Rig. Rundschau" eratelegrammi  järele läks Dewetil korda, umbes  400 mehega põhja poole pääseda. Tema mägi, mille juurde meel Frahncmanni all olew wäejogu jõudis, marssisid kiirkäigul Bultfouteini poole (umbes 80 werSta Blocmsonteinist).  Ka ühes Reuteri telegrammis öeldakse, et Dewet põhja poole minna. Ta tahta inglaste eest raudteesid ida poole kinni panna. Wist olla ta praegu kusgil Kroonstadift lääne pool. Ühe „Rig. Rundschau" eratcate järele püüdnud Piet Dewet oma wcnna Kristjan Dewctiga kokku saada, et temaga allaheitmise pärast kõneleda.  Kindral Dewet ei olla aga wenda waStu wõtnud ja nimetanud teda äraandjaks,  kcg ennast inglaste rahaga pista lasknud Kindral Dewet seletanud, et ta wiimase meheni edasi tahta wõidclda. Louis Botha allaheitmise kohta teatab  „Daily Express", et Inglise ametlikkudes  ringkondades seda sündmust nädala lõpuks oodatawat. Botha iie tahta kohe alla heita, soowida ago, et ka teised buride ju- hatajad seda teeksiwad; need aga tahia alles siis alla heita, kui inglased nende iseäralisi  tingimisi täidawad- Botha ettepanekud olla Inglise walitsusele ette pandud ja see seista Kitcheneriga elamas mõtewahetuses. Ka president Krüger ja Dr. Leyds pidada allaheitmise üle aru. Pääle selle teatatatakse:  Kui Dewet sõjariistu maha ei pane, tahta seda Botha siisgi teha. Buridel ei olla enam suurtükkisid. sest need, mis neil olnud, olla kõik maha maetud. Ka sõjamoonast  olla puudus. Ühe eratelegrommi järele Haagist teinud Krüger ja Dr. Leyds maha, otsustamist sõjapidamise üle sõjas olewate kindralite kätte jätta, sest et Jnglisemaa  ainult nendega rahu pärast tahab kaubelda. Laupäewal, 3. märtsil pidasiwad Louis Botha, Dewet ja Delarey koosolekut. Oranjc wabariigis wältob sõda edasi. 3. märtsil tuli järgmine sõnum: Dewet ei taha rahu teha. Kas Botha sõjariistad maha paneb on küsitaw. Inglise sõnumid ci räägi tõtt. Katkuhaigete arw kaswab Kaplinnas iga päewaga suuremaks. Ametlikult teatatakse, et rahu Lõuna- Ahwrikas otsekohe tulemas on. Rahu aluseks on järgmised Inglise lubadused: üleüldine armu  andmine sõjariistus ja wangis olewatcle buridele, omama litsus buri riikide sisemistes  asjus, Inglise mäe poolt ära rikutud buri talude uuesti ülesehitamine. Kui kaugele see omawalitsus läheb, ei ole selgemat teda. Üks teine Londoni sõnum ütleb, buri riigid jääwad kroonu asumaadeks, saawat aga waba walitsuse. Olgu kuida on, Inglismaa ei taha omawalitsuse asjuS enam järelandmatu olla. Dewet on mõne sõnumi järel Botha juurde tõttamas, mõne järel aga Namakwa maale wõi Saksa Lõuna - lääne-Ahwrikasse põgenemas. Hiina sõjast. Landshoust tuleb sõnum, et prints Tuan, Tungfusiang ja teised ametnikud, keda karistada tahetakse, Nintsi linnas on ja endid wangiwõtmise wastu wägiwallaga tahawad kaitsta. Tungfufiangil on 20,000 meest, Tuanil pääle 10,000 mehe sõjawäge. Hiina keisri käskjalg on teel Nintsi poole, et sääl kohtuotsust süüdlaste kohta kuulutada  ja neid sundida, keisri käsule alla heitma. Waldersee teab, et Ledeboari wäejagu suure Hiina müüri ehk wärawa pääle 130 wersta Paotinfust tormi jooksnud ja hiinlastest 4 suurtükki wõitnud. 28. webr- Waldersee teatab Pekingist,  et Hiina mäele Ansulingi õõneSteest lääne pool kokkupõrkamise olnud. Sakslastest  saanud 1 meeS haawatud, hiinlased, keS põgenenud, jätnud 250 surnut ja 4 suurtükki maha. Cloverporti linn põhja AmerikaS on täitsa maha põlenud. Kahju arwatakse 3 millioni dollarit suur olewat. Kuresaare kiriklikud sönumed. Neljapäewal, märtsil. Ecstikeeli paastujumalateenistust kellu 6 peab õpetaja BloHfeldt- Pühapäcwal, >B. märtsil. Eestikeeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. M 10, Saarlane 1901 W°swt°j° toim-t-jo Hartwig Satz, aaoä. oac:. poi. IS lövl s. z. 2»°---.°»..-!MU°d „««ek«° Md»l«i... MMM )» 17. Teadaa nd m ised. IM ilmus 10. märtsil Peterburis ja on selle paale kõigist müügikohtadest saada. Pääie suure huiga tähtsate niitide, millede kohta su ennemalt kuulutus iIMuS, on Albumil ka hästi tuumakas ja huwitaw lugemise sisu, milleks meie tuntud kirjanikud Dr. K. A. Hermann, M. J. Eisen, Friedrich KuhibarS, A. Kitzberg. P. Grünfeldt. M. Juurik. R-inhoid Kamsen, J. A. Feldmann,  G. Paju j. m. oma kaastööd on kirjutanud. Jutud, kirjelduled, laulud ja muud lugemise tükid on Albumis järgmised: «Hauast on meie elu tõusnud". Soome piiskop? lohanSion'i jutluse järele „Ta elab!" Willi Andi. "«Kewade hääled", Rmchold Kamsen. «West". P. Grür.feldi'i Lihawötte jutt. «Linnu petmine", kirj. M. J. Eisen' «Nelipühal", A. Kitzbergsi pühade jutt. «Hingekell sUuomion kcllo)", Juhani Aho jutustus, eestistanud  G. Paju. „Tüwi-Iõvu- ehk side-läishäõiikust Eesli keeles", kirj. vr. K- A. Hermann. Kus on see koht?" J. A. Feldmaun. «Koidula hauasammas Kroonlinna surnuaial", kirjut. G. Paju. «Ei oie sünr.ls", «surnuaial", L. Koidula. Kirjandusest paar soowi sõna Eesti iehtede toimetustele, kirj. s. «Ema süda", Willi Andi. Pillide seletus. Hinnamõistatuse seletus ja ülesanne. Naliad. Selle rikkaliku lugemise mu ja piltide ceskawa pääie lugejate lahket tähelepanemist tagast juhatades,  jään lootma, et Album ka seekord igas Eesli peres lahket wastuwõtmisl leiab. Ühtlasi tuletan ka kõigile raamatukauplejatcle meelde, et need, kes omale kohuseks on wõlnud Eesti rahwale lugemise materjali kätte muretseda, päärõhku selle pääie peakfiivad panema, et pakutaw materzal puhtasisuline oleks. Ja et Album lugemise hääduse kui ka kauni wäljanägemise poolest Eestikeelsete wäljaanuete hulgas esimeses reas seisab, seda on oma ka -võõrakeelsed ajalehed arivuSlusle iäbl ju ammugi otsustanud Kes 20 kop. eest pvstmarkistd eite saadab, sellele saadetakse Aidum koju. Auupaklikult J» Palmgren. Adress: Tuur-Konjmhenuaja nr. 8, Peterburis. Wallawalitsustcle! Plilzarchli kwiluigij! vk saada S sarlase trükikoja s." S rammukal komet Mm-tsömkl! kes kõige 4 aurulaewa mälja- ja sisselaadimist oma vääle wõtawab. mõimad ennast kuni 25. märtsi k. p. Theod. Lange juures üiesse anda. Härjapää- ja timutee-seenmeid müüb Konst. Nahri noorem kauplus. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmase juurest, „ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa j ewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. -M. 11. „Wask madu." Kirjutanud Kaarma õpetaja F. Ederberg. 12. „Tema pidi surema!" Kirjutanud  Muhu õpetaja A. Nerling 13. „Kui kallis on sull sinu hing?" 14. ~KaS Parabas wõi JesuS?" Kirjutanud Püha õpetaja G. Grohmann. » 15. „Anna ennast walmistada oma Jumala wastu, oh Jsrael". Kirjutanud Püha õpetaja G. Grohmann. lk. Tule Issanda püha õhtusöömaajale.  Kirjutanud Karja õpetaja K. Wõhrmann. Üksiku lehe hind 1 kop. "WE Hrd. Ploompu „Rahwalehe ja Palmgreni Lihawõtte Albumi" pääle wõtab tellimisi waStu ./Saarlase trükikoda^'. Enamostjatele kõrged protsendid.