Kõigekõrgemalt luba antud Rootsi Waasa-ordu I. järgu kawaleri-risti wastu wõtta ja kanda. Toompää müüri kindlustamisetööd  rahukohtu-kogu maja kohal on nüüd lõpule jõudnud, nagu kohalikud lehed teatawad. Uus kaitsesein on paiguti sülda seitse kõrge ja alt üle pooleteise sülla paks. Nagu kohalik Wene leht kuuleb, on kohtuministeriumi poolt selleks otstarbeks  8550 rbl. määratud, millega ehitusetööd ka walmis on saanud. Nüüd tehtawat parandusetööd parun Schillingi krundi kohal, ja aegamööda peab seda ka mujal ette wõetama,. sest et mõnel kalju ääre pääl seiswal majal juba wajumist karta on. Tähtis teade laewaõnnetuse üle merel seisab Tallinna lehtedes. Läänemere tuletornide walitsus teatab, et Stirsndeni tuletorni wastu seiswalt rannalt kinnikorgitud pudel leitud, kus sedelike järgmiste ridadega sees olnud: „Meie lähme hukka. Torm on hirmus. Elage hästi. Terwitusi kõikidele tutwatele. Palume meie laewa hukkaminemist ajalehtedes teatada. Jahtlaew „Hoffnung". 1. parun von der Pahlen. 2. meremees  Bilter. 3. meremees Harten. 4. krahw Hohenlohe.  21. mail 1902." Mis keeles sedelike kirjutatud, ei olla teates üteldud. Senini puuduwad weel ligemad teated selle üle, kes hukkaläinud laewamehed, kust nad pärit, kust nad wülja sõitnud ja muude küsimuste üle. Mõnelt pooli kaheldakse koguni, kas see teade oma sisu poolest õige ongi. Nii tähendab „Rev. Beob.", et tema teades krahw Hohenlohe'sid olemasgi ei olla (Saksamaal on würst Hohenlohe suguwõsa); juba seegi anda kahtlemiseks põhjust. On aga sõnum õnnetuse  üle tõsi, siis saame õnnetute üle wististi pea ligemaid sõnumid. Erutawa 100 jutustab keegi „Rev. Ztgsi" kirjasaatja. 4. skp. kella ajal õhtu hüppas  Pikal uulitsal noorepäraline töömees korraga woorimehe päält maha ja tungis wastu tulewa noore naesterahwa kallale, kes ennast päälekippuja wastu kaitsma hakkas. Tüli läks üsna ägedaks, kuni wiimaks möödaminijad, kes seda nähes hulgana kokku kogusiwad, wahele astusiwad ja naesterahwa ära päästsiwad. Ka meesterahwas, kes uulitsal nõnda jultunu! kombel teisele kallale oli tunginud, pääsis wabalt minema, sest et wahtipidawat linnawahti kusgilt leida ei olnud. Alles siis, kui kõrwalised inimesed  oma waheleastumisega tüli lõpetanud oliwad ja ise juba minema tõttasiwad, ilmus ka korrapidaja kohale. * Pärnust. Õnnetus sündis hiljuti meie raudteel  wähs maad siin pool Surju jaama. Keegi mees jäi kraamirongi alla ja sai surma. Et teda wähe aega enne rongi tulekut Surjus nähtud, siis on arwata, et mees eel astuma hakanud, lootes teel rongile mõne waguni otsa hüpata ja nii prii küüti saada. Aga sette katse maksis mees oma eluga. Ei lase ka kitsa rööpaline end nii moodi narrida. „Post." " Peterburist teatatakse 4. juunil: Jnkhous on kolera laialilagunemisest saadik ülepää 643 inimest  haigeks jäänud ja 477 ära surnud. Kesk-Mandshurias,  Schanghais ja Harbinis on ka haigeksjäämisi  ette tulnud. Harbinis jäiwad 18.—27. juunini 575 inimest haigeks; 223 nendest on ära surnud. Tsitsigari linna Peetakse kolera pärast kardetawaks. W. t. s. t. Kaubandus ja majandus. * Tallinnast. Kilusa ak on kuulsas „ Kilulinna"  lahes ja ümberkaudu tänawu kasinam kui ammugi olnud, kirjutatakse „Postimehele". Päris kiludest maksawad soolajad juba nüüd, kus kilu weel lahja, rohkem kui waremalt sügisel kõige paremate  kilude ajal maksti. Sääljuures peab neid püüdjatelt saja ja kümnegi kaupa kokku otsima. Päris kilude puudusel on hakatud kiluwörkudegn saadud noori räimeid toosidesse soolama. Wäikeste  räimete eest makstakse 180—200 kop. külimitust.  Muidugi seisab tooside pääl, milles neid müügile saadetakse. Saksa ja Wene keeles „Tallinna kilu". Ka püüdjad on õnnelikud, kui nad wäikseid  räimeid saawad, wäikeste eest saawad nad soolajatelt  ju nüüd pea sama hinna, kui rohke saagi ajal päris kiludest. Nõnda unustatakse siis räimeid,  keda noorelt ära püütakse, kilu nimega, on nad aga täiskaswanud, siis on nende nimi „Soome silk" ja on hoopis wähema hinna wäärt.  Kilusaagi  kahanemises süüdistawad püüdjad Tallinna lahes suurt sõjalaewade hulka, kelle suurtükipaadid tänawu iseäranis palju paugutawad. Wahel ei ole ööd ega päewä wahet, waid üks müts ja Põmm ühtelugu, nagu oleks linna lahes Päris sõda lahti. Ka laskwat märgilaskjad tihti lõhkewate kuulidega, mis märgile jõudes wõi wette langedes lõhkewad ja merd palju laiemalt ja kõwemini wapustawad, kui suurtüki pauk, mis laewas sünnib. * Malgast. Wiimasel ajal on siin täiesti ehitusepalawik walitsema hakanud. Majasid -tõuseb nagu seeni maa seest ülesse. Tööd on nii palju, et Malgast enesest enam töölisi leida pole ning ehitusmeistrid töölisi Tartust, Mõrust ja Pihkwa kubermangust palkama peawad. Ka tööhinnad  on märksa tõusnud. Töölised teenimad kuni poolteist rubla päewas. Manad, wilunud töölised saawad weel enam. „Tt." Kirik ja kool. 5 Tallinnast. Eestimaa kubermangu rahwakoolide direktor, riiginöuunik A. S. P atv l o w, Pühitses, nagu kohalikud lehed teatawad, 5902. Testi j) osti me es 358