wav. Muude hulga» olla tal ldrnapealwi- pvoll MW antud õnnistus» et Arladt ÄefwomttM linnaßvHnikubs  on wälitud. Kohalik elu. Walitsus. RahwiaZovN keelMflmM. ..Rig. Reüest. Nachrichien"  teatawad, et nagu leht heast hallikast teada saanud,  olla nõu olemas, nõndanimetatud Lewschini ringkirja, Mille järele Baltiinaa rahwakoolides luba anti esimesel kahel kooliaastal emäkeeles õpetust anda, ümber muuta. Lihtsas kirkais raihaWatmine on nüüd. nagu ~Hc° rold" teatab, lubatud. Ümbriku peale tuleb rahasumma  ära tähendada. Nende kirjade kättewiimise eest nõuab postiwalitsus raha-saajalt kahekordset kin- Uitamise maksu. Neil päewil wõi tundidel, Mil postiasutused  kinni on. Võib uuendus kasu tuua. Dchu asjaliste tõenduste eest. Walga kreisiülenf on 30. septembril ringkirja Välja andnud, milles Jc= letatakse, et talupojad kaelakohtu asjus toodud asjalikkude  tõenduste (taarastatud asjade, wargufernstade  jne.) eest, mitte kubermangu maa-omawalitsuse! rahast, maid kroonult tasu peawad saama. Nõndasama! peawad talupojad ka haigete, sõjawäete-enistusest wabastatud  soldatite Vedamise eest nende sündimisekohta tasu saama. Kreisiülema noorem abiline Või politseikordnikud,  kes asjalist tõendust edasi saada road, pearoad  saadctusele kirja juurde panema, milles saadetud asjad täpipealt kirjeldatud on. Selle kaaskirja jarele  wõib wcrllawialitsus kreispolitfei-walitsufelt töendrrste  eest tasu nõuda. Wallawalitsused aga peawad õrna poolt kreisiülemale kirja soldatite wedamise kohta ära andma. Kirjas tuleb soldati nimi, koht, kust soldat  toodud ja kuhu ta wiidakse, ning tee pikkus ära. tähendada. WAjasiaWMuKs arumstik. Sisemiste asjade Mi- Nistri teadete järele oli administratiwlisel teel wäljasaadetute  arw 1. oktobril 1909. a. 14.460 inimest. Sellesama aasta 1. jaanuaril oli Väljasaadetute arw 17.218 inimest. Nende isikute arw. kes mitmesugustest kuber- Mängudest sõjaseaduse keskmisel wälja saadetud, on Viimasel ajal 10.000 kuni 1300 inimeseni kahanenud. Kool. WaibMÄoM arsttteaUHe sakultedi Tart»st ärttotsimise  kahtas, mille üle meie lehes teade ilmus, on kirjasaatjal Võimalik olnud wabaülikooli direktori  prof. Rostowtsewiga rääkida. Professor tähendanud,  et see teade Pihkwa ja Nomgorodi lm»- Nade ettepanekute peal, arstiteaduse salulteii sinnä tuua, põhjeneb: aga need ettepanekud ei ole nõnda kasnlikud,  et neid praegu täide saata wõiks. Küsimuse peale, kas ligemas tulewikus wabaükikool omale kõrgema  õpeasutuse õigused saab, Vastanud professor, et wabaülikooli lõpetajatele lõpetamise kohta tunnistused antakse, aga õiguste saamise küsimust nõukogus meel kõne all ei ole olnud. 46 kooli ftonipajntmii*. Bobriowski kreisi semstwdwalitslls  on kreisis 46 kooli kinni pannud! selle läbt tahetakse talupocgasid sundida, et nad oma wöla ära imaisaksnväd. Kreisi scmshvo peakoosolek oli semstwomalitsiise  tegervnsega nl>cl arwamisel. Kunst. EMi KmnstiselW eestseisuse liige Peeter Parikas sõitis neil päemil wälsamaale, et ennast graMakunstis  täiendada. Ta mõtleb Berlinis, Münchenis ja Miinis Pikemat aega peatada. Muusika. KaMinermMsW' õhtut, mis eila ..Estonias" seltsi keelpillide-orkestri inLrnete kegewusel torme pandi, wõid kui seda silmas pidada, et eilan? õhtu meil alles olflussamm seesuguse muusika edendamise teel on ettekannete täitmise poolest taieste kordaläinuks pidada.  Wördlemist head kokkumängu ilmutas nimelt keelpillidekwartett I wiiul (hr. Melzer), II roW (hr. Bock), biatshc (hr. Mullas) ja cello (hr. Käsper) nagu seda iseäranis Mozarti ~C-dur kmarteti" ja ta Boccherini ..Menueti" ettekande puhul tähele mõis panna, kuna aga Hapdüi ..Serenade", mis ettekandjatele suure mängu õrnuse ülesandeks teeb, just minnast põhjuse pärast teistest ettekannetest oma headuse  poolest taha jäi. Puust puhkpillide trio oboe (hr. Feoktistom). klarnet (hr. Bachmann) ja fagott (hr. Kirikall) oli oma ettekande - toudeks Beethoveni sellekohase ..Trio, op. 87" maimud, afilk ettekanne üleüldiselt kaunist tehnikast (is äranis oboe osas) tunnistust anhis,  kuid kokkumängus mähein punltipcalne oli kui keelpillidekwartett: ka ei olnud mänguriistad puhtalt häälde seatud (fagott oli liig kõrges hääles!). ülepea aga tuli eila uühtamale. et kõigest sellest hoolimata, et seda muusikaõhtut kordaläinuks mõib Nimetada, ettekandjatel oma kunstimõõdulise detail- Väljatöötuse täienemiseks meel küllalt arenemist karmis  läheb, nimelt soolopäralise jõu ilmutuse poolest, mis ju indimidualistli.se muusikastiili kammermuusika iseloomulisem mõjumusekülg ongi. - Osaroõtmine oli hoopis elamuseta. See nähtus paneb tõsisemalt järele Mõtlema, et kas meil ülepea kohane oleks oma orkestrimuusika-kontserktdega mõisttemale  tegemistele asuda ühel pool hr. Otto Hermanni  rahwalikud sinfoniakontscrdid. teiselpool ..Estonia"  kammermuusika-õhtud ja hr. Wirlhausi sinfvniakontserdid.  Hea asja kasuks oleks wististe otstarbekohascm,  et selles tegemuses ühinetaks, orkestrimuusika  toimeimuemist nõu ja jõuga wastastikku toekataks,  seda muusikat meie nmusikä-armastatzate mähe st armu silmas pidades mast harwa, agck seda küpsemalt pakutaks. Ühinemise tagajärjel tekkiwa  eluwöimsama, orkestrimuusikat pakkuma tsentrumi ümber koguneksimad siis kahtlemata ka kuulajad armukamaks  ühiseks liiduks. .W* Pidud ja koosolekud Eestimaa RMwlsharidikMW sM«sAft koosolek peetakse täua linna raekojas kell 9 õhtul ära. m. EesttinM Põllu nrcesteseltstdo KesttotlneVs-iiliO iviimosel koosolekul pli ühistegewuse instrukto  r i .ainet isseseadinisc küsimus päewakorral. luhalaja S\. Saral näitas, fui tormiline meil niisugune instruktor on. Mitmel pool mõeldakse küll laenu- ja hoinnhisusi asutada, aga asjatundmine puudubi  ei ole juhatajat. Niisama tähtis on ka kihutusetöö  legeinine. Suusõnalised seletused mõjuwad selleks palju enam. Ühistegewuse instruktori ülewalpidamine seisaks peaasjalikult laenu- ja hoiuüWuste ning! kaubatarwitajate  ühisuste öladel. Toetust rvõiksnoad ka põllumeesteseltsid oma jõudu mööda anda: sagedaste ongi põllumeesteseltsid asutajad. Osa roõtma pea?- siwad ka Vastastikused kreditühisused. LäbiMkimistel oldakfe instruktori äMÄisseseqdwise  poolt. Selleks otsustati hr. A. KaNkot kutsuda. Aastapalk oleks esialgul 1000 rubla. Otsustati Äh i stegewusTisiele asutustele ringkiri '««ta. kus instruktori tegewus Ära tähendatakse ja järele küsitakse, kas nad ametisseseadmise poolt on ja jaatawal korral, kui palju nad iga-aastast toetust määraksiwad. Hr. Saral kõneles põllutöökooli asutamise-Mõttest r.Warsahal!ika" koha peale TallinNa lähedale, ja mispärast Waida mõisast maaostmine katki jäi. Hr. Allmann seletas talwekooli töökamast. Hr. Rabison pani ette talwekooli programmi kinuitamist  ära oodata ja siis terme materjal teistele põllumeesteseltsidele kätte saata,- muidu ei tea nad abiraha määrata. Et aega wõita, otsustati siiski ringkiri saata, sest et kooli läimapanemise mastu kellegi! midagi ei ole ütelda. 13. juuni koosolekul tunnistati põllumeesteseltside asemikkude poolt Keskühisufe Või Kesttoimekonna kinuitamine  wäga tarwilikuks. Keskühisufe kaudu "saaksiVad  seltsid kindlama sideme ja terme.seltside tege- Vus käiks ühise kindla eeskcnva järele. Ühtlasis oleks ta ka waheto imetajaks ja põlluasjanduse njng karjakaswatuse  kursuste toimepanijaks. i Kirjatoimetaja Aitsam oli Peterburist sealselt põllumeesteseltside  keskühisuselt põhjuskirja nõutanud ja selle järele Eesti kubermangu jaoks projekti Välja kirjutanud. Otsustati põhjuskirja sel kujul mastu wõtta ja kinnitusele saata. Alla tlrjutawad iga kreisi kohta üks selts, nimelt seltsi wolinik. Kesttoimekonna kassapidajaks lahkunnd b. newaldi asemele Valitakse Wiru-Jakobi. põllumeesteseltsi  esimees parun Stackelberg. Summad, mida põllumeesteseltsid instruktorite üleWalpidamiseks ja kursuste toetamiseks määramad, niisama kä 13. juuni koosolekul otsustatud kefktoimekonna  kirjatoimetufe tasu tulewad Tallinnasse Scheeli panka instruktori kassasse sisse maksta. Kawatsetakfe jõulu ümber põllumeesteseltside asemikka  Tallinnasse kokku kutsuda. .Moore lapiMisnAse ohwrid." Selle pealkirja all pidas kesknädala õhtul ülemkooliõpetaja H. Lehbert Kanutigildes kõnet, mille sisu kokkuwõetult umbes järgmine oli: Kaubandust praeguses mõttes ei olnud looduse rahwaste juures mitte olemas. Nende tarmidused olijad  Väikesed ja nad elasiwad enamaste sellest, mis nad ise malmistasiwad. Kõige esmalt arenes nõndanimetatud  rõõm- ja juhusekaubandus wälja. Üks rahwas, sugukond, wõttis teiselt Vägise seda, mis tal enesel ei olnud. kui aga selleks juhtumist leidus. See rööwkaupluje Mõte on aga meie kaubandusesse edasi jäänud: meie püüame seal kaubelda, kus rohkem kasu saab. Esiotsa ei olnud kaubandust kapitalistlikes mõttes olemas, olgugi et kaupmeeste arw juba keskajal määratu suur oli. Aga siiski ei olnud keskaja kaupmehel  rikkakssaamise wõi mõtet olemas,' nagu meie aja kaupmehel. Ta kauples ainult nii palju, et ennast ja perekonda  wõis toita. Ta tegi sagedaste ka kõik kauba ise, mis ta turul ära müüs. Nõnda oli keskaja kaupmees ka käsitööline ja sellepärast oli tal wöimata rikkaks saada. Kauplemine  ei tarwitanud seekord palju raha, peale selle oli läbimüüdav? kaup wäga roäikene. .Raha laenati ka sel ajal, aga tema pealt ei wõetus protsenta. Laenatud raha pealt protsenta, s. t. kasu wõtka, selle keelas katoliku kirik kõmaste ära. Ka Liiterus on selle taastu olnud, et kapital protsenta tohiks kanda. Kaupmehe teenistus oli ka sellepärast wäikene, et sisemised  tollid ja halwad ühenduseabinõud kaubaweo liig kalliks tegimad. Sellest tuli, et kaupa mõnikord 2—3 korda kallimalt müüdi, kui teda ostetud oli, seal juures tuli kaupmees omaga waewalt wälja. Peale halina de teede maal, oli ka weeteel see halb külg, et kaubakaervad liig wäikesed oluvad; nii mahutasimad kuulsad kaubalaewad enesesse ainult 300—500 tonni Peale selle ci olnud ka mõistlust olemas, wõistlus aga on kaubanduse tõukejõud ja hing. Alles 15. ja 16. aastasajal on kapitali kogumist märgata. Aga seesugune kapitali koondumine ei sündinud  mitte kaubanduse läbi, maid teisel teel. Kapital mõis sel ajal ainult möim ja maliksus enese külge suuremake  summade kaupa kisiküda. 16. aastasajal hakati  kapitali pealt juba kasu rvõtma. S»uirmaä<- « nanduse ja maarendi kõrgcndamise läbi mõis rahä üksikute loõimumeeste kätte koguneda. Nende suurmaaomanikkude  järeltulijad, kes oma maa ehitusekohtadeks  ära on müünud, saamad rikkaks, sest et maapinna! wäärtus selle läbi suurel määral tõusis. Kui juba tööstus ja kaubandus natuke kaugemale edenes, wõis kaubamahetus asumaadega alata. Asu!n...rde  po liti kat aga mõib käieste tahmaste rööminMepolitikaks  pidada. Mitmel pool sunniti looduse-rahmaid  tühiseid asju kalli hinna eest ostina. Looduserahroad  rööwiti selle läbi paljaks, Europa rikkus aga tõusis.  Asutatakse pärastpoole istandusi ja miidakse sinna indianlasi ja neegrid tööle. Üsna tu ekslikul kombel maema  tukse neid töödega. Afrika, Lõnna-Aasia ja India pearoad oma pojad europlastele orjadeks andma.'Seklejuures  hämitatakse terme indianlasle rahmas peaaögu taieste ära. sest et need mabaduses elades orjatööga ei suutnud ära harjuda. Nad tapsimad endid ise ära ja mitmel pool tapeti neid ka europlaske poolt kui nad tööle ei kõlbanud. Igal pool malitseb omawoli  ja metslik ole? Europa noore kapitalismuse pärast.  Europa kristlikud rahwad on teisi rahmaid orjaikkesse  pannud, neid piinanud ja mälja imenud ja ainult selle läbi on Europas kapitalismus praeguse kõrguseni teKinud. Kristliku Europa suurus, rikkus ja kultura põhjeyeb teiste tahmaste rõhumise peast kristlikuks aga ei Mõi seda tegumiffi Mitte pidada. Tööstus ja kaubandus. WHÄaaigi anvustik, mis hiljuti sellekohase departemangu  poolt awaldati, annab meile 1999. a. lõistise rohkuse üle järgmisi teateida 1999. a. on wilja märksa rohkem saadud kui eelmisel aastal' (1979,6 milj. puuda ehk 32,3 prots.). Ainult põhjapoolsetes ja kesk-töõstuse kubermangudes  on wiljasaak natuke eelmisest aastast wähemj (22 mlkj. pl>. Teistes kubermangudes on lõikus igal pool suurem olnud kui eelmisel aastal: keff-mustamulla  ja Lõuna-Wenemaal umbes 637 miljoni p. rohkem. Kui tänamust lõikust eelmise 5 aasta omaga Võrrelda, siis on ka siin suur maha märgata/ sest tänawu on 1943 milj. puuda ehk 31.4 protsenti wilja rohkem saadud kui kestmiselt eelmiste wne aasta jooksul. TsNkvhM toimi a«, 19. skp. oti Tartu rahukogus  27 talukohta enamp!Mumise-teel inüügile määratud,  suuremalt jaolt Kredit-Kassa Võlgade pärast. -Kuid suurem jagu omanirka mafsiVäd mõla weel Viimasel silmapilgul ära. Ainult kaks kohta müüdi tõeste roälja: Weerewa talu Pilkuse wallas. 13 taalrit 73 krossi suur, 3.490 rubla eest ja Äkeesttmäe talu Räpina wallas 12 taalrit 44 krossi suur 4505 rubla eest. ..Post." Oodetaw ftchknlfaa? ja -Wähnistüs. Sellel aastal  loodetakse 420.170.350 puuda suhkrunaerid saadä.  Sellest oli 1. oktobril juba 322 milj. puuda maa seest Välja kaewatud ja Vabrikutesse ära saadetud 263 mllj. puuda. 12 puuda suhkrunairid annab umbes 63 naela suhkrut wälja. Selle järele wõib oodetaw suhkrusaak 60.655.790 puuda suur olla. Kui sellele eesolewat tagaVara 14.591.612 p. suuruses juurde arwata, siis wõib Wenemaä sel aastal 76.246.950 puuda suhkurt  sise- ja Väljamaa turgudele müügile saata. Kohtukoda. J. TaGnna rwgkonnakohGs oli 20. skp. Keila kaupmehe Tõnu Rägastiku asi harutusel, keda selles süüdistati, et ta oma märgukirjas, mille ta 1907. aasta nvVembrikuul Peterburisse. Põhja-Õhtu raudteede  ülemale saatis, Keila raudtee jaama ülema abilist  Aleksander Lehefit ülemuse ees laimanud oli, tähendades, et Lehek tema kaubanduse telegrammide sisu, rjfis ärisaladuseks peab jääma, ka teistele ilmutanud,  ja nõnda temale äriasjas kahju sünnitanud. Ringkonnakohus leidis Baltiski linna kodaniku Tõnu Rägastiku (51 a. m.) Leheki laimamises süüdlase  olewat ning mõistis ta üheks kuuks politsei! aresti. Leheki poolt oli süüdistajaks adw. Wassiljew, Regastiku kaitses eraadw. laanson. Segasõnumd. 70-mastase wauwmsche e«setWmw«> Walgas poos enese hiljuti, nagu „I. D. Lapa" teatab, keegi 70- aastane Manamees Schmidt üles. Enesetapmise põh'juseks  olnud'see asjaolu, et wald, kellelt manamees senini 10 rbl. aastas abiraha saanud, selle abi ära kaotas ja manameest walla waestemajasse tahtis asendada.  Manamees äga ei tahtnud linnast, kus ta enesele mõnda mäikest tööd leidis, lahkuda ja poos enese üles. C. Labwkswtn- ..Teaduse" kirjast»seSris. Ella, kella 1 ajal päewa! ilmus shandarmite korpuse ritmeister  ühes VI linnajao pristami abilisega, shandarmitega  ja linnamahtidega ..Teaduse" kirjastuseärisse ja teatas, et seaduse põhjal läbiotsimine käsile wõetaffe. Läbiotsimiseks põhjust andis ..Teaduse" kulul sumel ilmunud raamat: „A. Petristschew. Kolmsada aastat  Wenemaa ajaloos." Läbiotsimisel, mis ligi kaks tundi Vältas, waadati kirjastuseäri, isegi ka pööning põhjalikult läbi. Ära wõeti mitu pakki raamätuid umbes 500 rubla eest. Ärawiidud raamatute seas olnud, ülemal tähendatud  ..Kolmsada aastat", ja ..Kohtupidamine I riigimolikogu  liikmete üle, Wiiburi üleskutse asjas." Nagu juba tähendatud, on need raamatud juba mõne aja eest ilmunud' ja neid möis senini wabalt müüa. Etekter tuletörjunnse toemstuses. Hiljuti on meie linna uulitsatel eleltrikellad sisse seatud, mis tulekahju ajal helisema halkamad. Kui keegi möödamineja juhtumisi  tulekahjykella kuuleb helisemat, siis peaks ta sellest lähemale linna mähile teada andma. Linnawaht peab siis ära kuulama, missuguses linnajaos tuli on lahti pääsenud. Tähelepanemist tuleb liin pika .ja lühikese helisemise  peale panna. Kui teises linnajaos tuli on lahti pääsenud, heliseb tulekahjukell 2 korda pikalt ja 1 kord lühidalt, on tulekahju 3. linnajaos, siis annab kell 1 pika ja 2 lühikest helinat jne. Kui linnawahil head fuulmisewõimet ei peaks olema, ja ta lühikeste ja pikkade helinate mahsl mähet ei saa teha, siis peab ta tarwilikka teateid pritsimajast  küsima, ehk niikaua ootama, kuni lähem linnamaht  oma tulekaitsesarwe hakkab puhuma. Praegu ei tööta tulekahju teatamise-apparadid küll meel ilma migata, sest et nende juures meel mõned puudufied on, aga marsti kaotatakse need puudused ära. Tuletõrjuja. K. KoDqr, endine „ Uudiste" toimetuse liige, on teisipäewa hommikul ühes teiste wangidega Tartust Tallinnasse toodud. Mõned päewad enne seda on ka &. Ast Tallinnasse toodud. ■ Paatri mälestnsesamba chttannse-lapital oli 1. .'septembril 84.309 rbl. 34 kop. suur. Kõik senised kulud on siit maha arroatud. ! PiiMta sõitsacho kohta raudteel mõeldakse roaljemaid  abinõusid tarrvitusele roõtta. Riiginõukogu liige Krassorvski on raudtee teadetelorjamise alamkomisjoni  /koosolekul ette pannud, et piletita sõitjaid raha trahwiga ja isegi roangisistunrisega karistada tuleb: raha-trahw wõiks 5—20 rbl. suur olla ja rvangisistumise  aeg kuni 2 nädalani kesta. Õnnetused ja kuritööd. I. SprMkaha leidmine. Eila hommikul leiti Suure Epmatjeroi uul. ligidal olergas aias ühest prügikastist tundmata inimese surnukeha. Warsti tunti ära, et see talupoeg Jüri Liuda on. Et kadunu ilma korteriga oli elanud, siis wõib arroata, et ta joobnud olekus prügikasti magama heitis ja sinna ära suri. Mingisugust  Vigastust ei wõidud surnukeha juures tähele panna. Surnukeha Vaadatakse arstliselt läbi. f. Tulekahju. Eila õhtul oli Ratas kasvu uul. ur. 20 Aleksander Meibaumi tisleritöötoas tuli lahti pääsenud, mis aga koduste abinõudega wõidi ära kustutada. Tuli oli petroleumilambi plahroatuse läbi tõusuud. Kahju on 25 rbl. k. WargÄsed. Ella Varastati Püssirohu uul. nr. 3 taskukell ja teist asju 40 rbl. Väärtuses, Sadama uul. nr. 9 ka taskukell ja Wladimiri uul. nr. 5 riideid ja kaks taskukella ära. 8. Kotera. Kreenholmis jäi kolerasse haigeks 13- aastane tööline Praskowja Wassiljewa. «. ZÄBekahju. 20. oktobril põles Wirumaal Metskülas  Mäetaga mõisa päralt olewa talu elumaja ühes inWentariga maha. Maja oli selle talu karjane Leopold Tihane halroa ümberkäimise pärast põlema pannud. Kahju 1.500 rubla. Kiri toimetusele. MaMiKe lsMÄus Tallinnas on teiste manade koguduste keskel nagu laulukene. Ta on alles nelja aastane ja käib milet. Wäeti laps ei jõua ennW ise elatada. Ta sööb seda, mis talle antMe. Ta OB atmefff laps, W tal on kolm emtf: Isani. KaSrli ick Puhamavmu kogudused. Kui need kolmi ema tahaksiwao  armsalt oma kohut täika ja miks nad ei peafe tn *" S v® pedfs toidllfest ja üles- Pidamisest mitte puudus kätte tulema, Tulewal pühapaewal.  25. oktobril, on börsisaalis Pauluse kogudusel  naite Müük. Oma koguduse liikmed tulemad muidugi mumafeni, kellel aga jalal all. AgS nad ct taida weel ammugi suurt saali. Ruumi jääö weel kolmele emale: Jaani, Kaarli ja Püha Waimu kogudusele. Tulge siis, kallid emad. oma last waa-- wma. Tulge eMa-armastusega, armaistus on teie ilu! Astuge ligi ema heldusega; heldus on teie ehe! Pauluse  kogudus tahaks jälle kord teie rinna najale end toetada. Andke ennast leida. Tulge, rõõmustage Ma last. Tal e: ole weel hälli, ta puhkab wõõras nmus. Tulge, tooge midagi kaasa, millega hä'!- mõib reya. Tulge, ärge tüdinege oma lapsest enne. kui ta ,alale on saanud, oma kirikusse ja kogudusekotta ela!- Ma on asunud. M Kirjawastused pe d. Pida kirjeldnsed/6n wäga wähese tähtsuse ja nnwitusega, sellepärast ei tssi meie nendele ruumi lubada. T, ~' ® a ;T sc ' i ii li päewa" on juba mitmel korral itiestikeeises tõlkes ilmun dil, sellepärast ei maksa enam nueste ara trukkida. E. T. Looside nnmbrid wõite kunlntustes awaUada. Ilma- (meteorologia-) teated. Tallinna sadama meteorolog-iajaamast. 23. oktobril 1909. , telegrammid. Peterburi teiegrafl zgeaturi poslt ) WaWngtonist. Rahwuslik maadeteaduseselts au-, netas Pearyle põhjanaba ülesleidmise eest kuld-medaljoni.  Tifrisist. Osa grenaderi-suurtükibatareist läks Vaku  poole teele, seal ühinewad mõned teised sõjäroäejaod/  kust siis Ärdebilisss sõjakäik ette® Võetakse. Aühmast. Sö sel Vastu 22. okt. wõeti Tipaldos ühes seltsimeestega kinni. innoõtmise  juures rvastupanekut ei olnud. Tipainos ütles, et tal enesel nõu olnud ennast Valitsuse latLö anda ja oma teguViisi üle aru anda. Taibriseft. Linna jõudnud teadete järele olla Rahim-khan  Ardebilis turud ja suurema osa majasid, paljaks riisunud. Kuberner ja Vaimulikud olla 3Tene asekonsuli-ametis peidus. Mlmchenist. Maapäev) Võttis seaduse-eelnõu mastu,  mille järele Bawarias üleüldine progreDwilins sissetulekumaks sisse seatakse. Miinist. Slawlaste parlamentline llhendus andis teada, et ta Valitsusega, selle praeguses kokkuseades,- mingisuguseid läbirääkimisi ei alga, ta tahta ainult niisugusele Valitsusele konflikti kõrwaletoimetamises abiks olla, kes oma politikat selles mõttes muudab,- et kõigi rahwuste wasw õiglane oldaks. TiflW. 21. okt. õhtul, kui politstalise-polilset agendid kahte? ööwimistes kahtlustatud isikut taga ajasiVad, wastasiwad wiimased rewolwri paukudega. Mõlemad tagaaetawad saiwad laskmise juures surma ja üks politseiagentidest haawata. TlUvrkfist. Ardchifist ära põgenenud Sattar-Khan tuli tagasi. Selle peale Vaatamata, et ta ülesanne nurja läks. Võeti teda siiski pidulikult wastu. Pragast. Kõik Tshehi rahwasaadikud pidasiwad Kkoosolekut, kus otsuseks tehti üleskutset wälja anda,-, milles keeltefeaduse maksmapanemise wastu proteskeritakse.  Üleskutses awaldataffe Valitsusele usaldamatust  ja kuulutatakse sellele Võitlust. Seda ja teist Ätti palju mi <riklaste toredus maksab. Tummad mis nõndanimetatud toreduse peale wälja antakse,- tõusewad alatasa iseäranis palju antakse selleks otstarbeks  Amerika [ Ühendatud riikides raha wälja. ..Techn. Magas." toob nimetatud wäljaannete  kohta 1908.. aastal arwustiku, milles mõned arwud otse mumasloolised näitawad olewat. Selle arwustiku järele anti alkoholi eest. keeluseaduse  peale wasttamata, 390 miljoni marka wälja," teatri peale agatppole wähem. 369 miljoni marka! kulutati kinematografi, tsirkuse ja teiste sarnaste asutuste  peale. Autpmobilide eest makseti 88 miljoni marka ja wankriS ja hobuste eest ikkagi ainult 44 Miljoni marka. Maiusasjade peale on mõlemast soost ameriklased himulised; 1905. a. ostsiwad nad 89 mil-> joni marga eest; maiusasju, aga 1908. a. pooZÄ wõrra suurema summa eest. Aga naisterahmad? Need andfiwad ümarguse summa 320 miljoni marka ehteasjade peale wälja, 40 miljoni seepide ja lõhnaõlide, 33 Miljoni sulgede ja lillede ja 640 miljoni marka siidi eest. Klawei id Äksi maksiwad 240 miljoni marka. Kitsed metschdajttidels. Äalifornia metsadewaiitsusel  on kolmtuhat Angara-kitse. kes metsawahi ametst  peawad. Ette wõetud katsed näitasiwad, et see kitsetõug ennast , puuwõsudega mitte ainult ei elata,- waid et ta ka selle toidu peal hästt sigineb. Pazifikkriigi metsawalstsus tuli mõtte pealej niisugust kitsede toitmise rotist metsapolemise wastu tarwitada. Kitsed on tahte karja jaotatud, ja karjaste  järelwaatuse all söömad nad niisugustes kohtades,  kus imetsapõlemist kõige rohkem karta on, alu-! mised ja madalamad yuuwõsud kuni wiimaseni äxCL Peab ütlema, et nad oma tööd mitte ainust odawÄ-! mait, waid ka hästi põhjalikumalt ja paremast tew' wad kui metsatöölised seda üleüldse toimetada Mõkkst« wad. ! m. »4« PS- w « leht. 1909, 1 WaMtaw toimetaja G. (?. Luigtk. Waljaandja l)r. med. J. Buiga ja B. Mans, EÜa k. 1 p. Eila k. 9 5. Täa/k. 7. Jb. Barometer m/m. . 758,5 762,0 763,7 Termometer O , . 5 6 2,8 Niiskuse % . . 94 95 gz Tuule siht ja SE Tuult pole Tuult pole kürus km. 1 sek. 0 m. 0 sek. 0 m. 0 sak. Sademed m/m . » 66 6,6 61