WladiwoStokt laewastikule on lälle õnnetu»  juhtunud. Ristleja Gromboi on wiga saanud.  Kui tõsine wiga on, ei ole weel selgesti teada. Mõne sõnumi järele on Gromboi wigastused  tähtsuseta, teiste järele aga niisugust, et laewa enam woimalik ei ole täitsa ära parandada. Isamaalt. Kvresaarest Pühapäewal, 14. now. peeti Keisrinna Majesteedi Keisri Ema Maria Feodorowna puhul meie kirikutes  tänupalwet. Linn oli lippudega  ehitud ja õhtul ilutuledega walgustatud. Meie auustatud ülemõpetaja herra Lemm on Keisri Majesteedi poolt EcStimaa kindraljuperndentendiks kinnitatud. Hr. ülemõp. Lemm on 13 aastat KuresaareS töötanud ja tema tegewus on fiin hästi järeldus- ja mõjurikas olnud. EdeSpidi  saame sellest ehk pikemalt rääkima. Teatawasti pandi õpetaja Lemm Eestimaa maapüewa poolt esimeseks kandidatikS kindralsuperintendendi ameti pääle ette; teiseks kandidadiks oli F. Luther. Hr. Lemm on 6. nowembril 1845 a. Peterburis sündinud, Peetri-kooli läbi teinud ja hiljemini Peterburis keeleteadust õppinud. Januari-kuul 1864 aStuS ta Jurjewiöse usuteaduse osakonda, mille õppimise 1868 aaStal kandidadi-auujärguga lõppetaS 1865. a- oli ta ülikooli poolt ühe teaduSlise töö eest hõbe-auuraha saanud. Alguses kodukoolitaja TsarSkoje SeloS, andis ta 1369. a- algades mitmes päälinna  koolis õpetust; 25. detsembril 1871 õnnistati ta BeSsarabiasse Klõstitsi õpetajaks.  AaStal 1875—77 oli ta õpetajaks Tallinna Toompea kirikus; 1877—36 Kadrinas Eestimaal ja 1886 aastast õlgades  KuresaareS ülemõpetajaks. AaStatel 1887—1890 oli ta ka asseSsoriks Saaremaa  konfistoriumis, mis 1390 aastal ära lõpetati. Kubermangu «valitsuse poolt on meile awaldamisels järgmine teada saadetud: Sõjaküigi mõjul «võimaliku sõjawägede kokkukutsumise juhtumiseks on sisemiste asjade miniSterium ühes sõja ministeriumiga  asja enese ja kokkutsutawate inimeste kasuks tarwilikukS arwanud ruttu ja laialt rahwale teatada 1) et Kõigekõrgemalt poolt on ainult nendele õigus kingitud sõjawükke waStuwõtinise alt wabaks saada, kes nõustamast tagawara-wäeliste armust üle jüämad, 2) üksikud pojad (eeueüuue oMnouun) ja inimesed, kellede suures perekonnas  pääle sõjawükke kutsutama weel ehk üks töömees (paöoraliui.) on, ei wõi niisuguse  õiguse pääle loota, 3) see õigus ei wõi ka niisugustele antud saada, kellede perekoilnaS 2—3 tööwöimetut liiget on ja 4) et kõik teised palju liikmelise perekonnaga tagawarawäelrsid ise wiiwitamatalt hoolt tannakfiwad, et nad wallawalitsuselt ja linnakodanikkude-walitsuselt, kaupmehed linna-walitsuselt, aga need, kes maa elanikud  ei ole, kaupmehed ja linna kodanikud politsei walitsuselt sõjawäkte kutsutama tagawarawäelise perekonna liikmete armu kohta tunnistuse saakfiwad, mis kutsutumale teatawatel tingimistel õiguse annab sõjawükke  waStuwõtmise alt wabaks saada. ÄheS sellega peamad nimetatud asutused, perekonna nimekirja ja tagawarawäelise poolt üIÄI antud teadete põhjal lahtilaskmise  piletite, elamiseks antud tunnistuste eht ta iseäraliste tunnistuse-kaartide pääle nende tagawarawäeliSte perekondade töö«võimetud  liikmed üles tähendama, keS tõelikult ainukesed perekonna toitjad on. Liiwimaa kuberneri kohuste täitja annab sisemiste asjade ministeriumilt 5. now. s. a. saadud telegrammi põhjal ülewalseiswast  üleüldiselt teada, et seda need, kelledesse asi puutub, täidaksiwad, Alla kirjutas: Kuberneri kohuste täitja wiitse-kuberner Nekljudow. TõekstunniStanud: Alaline liige Kram. Õige: Sekretäri kohustetäitja Peterson. Öösel 29./ZO. oktobril oli siin ägedat wälgulöömist näha. 27. oktobril põles Kuresaare linna ligidal Suure mõisa rehi täiesti maha. Tuli olla rehepiksu masinast hallanud. Sisse jäi palju wilja ja ristikheina, nii et kahjn wäga suur on. Õnneks olla kõik ära põlenud -varandus kinnitatud. 1. nowembril tegi Saaremaa Põllumeeste  Selts otsuseks suwel 1906 apõllu  ja käsitöö näitust Saaremaal korda seada. Laulukooride poolt on Kuresaar see kord hästi rikas. Meil on praegu terwe pooltosinat laulukoorisid ja nimelt hr. Linnamägi, Liedertofeli, Laulu seltsi, Karskuse Seltsi, Lyra seltsi ja Ew. Lutheruse kiriku laulukoorid Esimesed kolm laulawad Saksa keeles ja wiimased kolm Eesti keeles. Et meil pooltosinat laulukoorisid on, pole ju küll iseenesest mitte nii iseäralik.  Iseäralikuks läheb aga asi sellepoolest,  et paljud lauljad peaaegu igas kooris kaasa laulawad. Siis on mitmed lauljad ka osawad näitemängijad, ja mõned nendest mängiwad ka kahes Eesti näitemängijate  seltskonnas kaasa. Nõnda ei ole siis meil mitte see asjalugu iseäranis tähtis, et KuresaareS 6 laulukoori on, waid tähtis on see, et meil niisuguseid tegewaid isikuid kes iga waewa pääle «vaatamata hääd asja edendamas malmis on- Kõigekõrgema käsukirja asjuS, mis 11- augustil 1904 antud, awaldaS „Düna-Zeitung" Liiwimaa kameralkoja poolt, millele Liimi talupoegadelt palju järelpärimist ette on pandud, seletuse, et rahaministeriumi teatuse järele Kõigekõrgema  käsukirja esimese punkti järele antud kergitused ka Liimi kubermangu talumaa kohta maksawad ning sellepärast kingitakse: 1) Kõik lahtioStu ja kroonu kruntmaksu mõlad, mis talupoegadel kuni 1. januarini  1904 maksta ja kuni 30. julini ära õiendamata oliwad; 2) nende maksude pikendatud ja osaldi maksetawad mõlad, mille ära õiendamise aeg meel kätte pole tulnud, ja nende summade  osad, mis käeSolemal aastal kroonule  ära õiendatud pidiwad saama ning 30- julini meel ära polnud maksetud. Kameralkotta wõlgade tasumiseks 30. juulil ja hiljemalt maksetud summad loetakse  käeSolemal aastal ja järgnewatel aaStatel maksetawate summade (oklad) eest. Nende mõla summade üle, mis kingitakse  ja maksta jäetakse, antakse maksjatele  omal ajal kohaliste wallawalitsuSte kaudu teada. Et rahwaS ülemal toodud sõnumeid teada wõikS saada, palub kamcralkoda lehtede toimetust seda teatust üles wõtta Kaarmalt, Juba mõne aasta eest laskis keegi Kaarina elanik, kes ennast prohwet „HabakukckS" nimetab, oma haua malmis teha. Nüüd on ka haua kiri, ühe iseäralist tahwli pääl, malmis. Kiri käib sõna sõnalt ja täht tähelt nii: Oh surrelik mind mäleta. Siin hingab nüüd se hüidja häel. (Matt. 25, I—l 3 ja Sewanja 1,14—18. Ja 2, I—3. Ja Tan. 2, 41—» S.) Aleksander II k. (Habakuk II 1, 5. 2-4.) Sõddis kurratiga KuresaareS ja saadanaga Saremaal nähtawalt 1871—1878, Ja sõddis weel 1831—190 saatis Issand teda hingama Hauast hüüan weel: Pangem ometi tähele mis Jumala suu on räkind, mis Jesaia 55, 7—57, 53 ja 59 peat. lugeda. Lugcg- weel ja pange tähele 51 p. 423. Nenda teen hauast weel oma tööd. Kihelkonnalt teatab „ArenSburger Wochenblatl," et sääl praegu tsemendi wabriku asurus tõsiselt ette -võetakse. Kui asi nii, siis wöime selle üle südamest rõõmustada, sest et tsemendi wabriku asutusel  Saaremaa kohta suur tähendus on. Peterburist . Kuberneridele on üleskutse  saadetud, kubermangu- konwerenlfideS talupoegade  seadluse uuenduse eriplaani läbiharutamise alla wõtta. Sisemiste asjade ministerium teatab, et ta ei pea eriplaani weel sugugi täielikuks ja annab konwerentfi liikmetele oma arwamise awaldamiseks  täielise woli. Nahwaraamatukogude kohta käiwald reeglist hakatakse sisemiste aijade ministeriumis  läbi waatama. Kõige päält tahetakse nende isikute hulka, kelle ülewaatuse alla rahwaraamatukogusi  anda wõib, rohkendada. El üleüldist sunduslist kooliskäimist Wenemaal  maksma panna, selleks otstarbeks on hariduseminisierium  semstwowalitsuste käest rahwakoolide  inspektorite läbi järgmiste asjade kohta teatust nõudnud: 1) obinõuud ja sissetuleku-hallikad rahwakoolide ülespidamiseks 1. jaan. 1904 a. j 2) koolide arm, mida kohaliste ametnikkude arwamise  järele selleks tarwis läheb, et kõik lapsed koolis wõiksiwad käia; S) aeg, millal -võimalik oleks tarwilifi rahwakoolisid awada, ja kulud, mis see awaminc esialgselt ning pärast igal aastal saab nõudma, ning missuguste hallikate abil arwatakse wõima neid kulusid katta. Warssawist. Rahutused. 31. oktobril pandi Grshibowski platsil rahutused toime, mille alustajateks sotsialistid oliwad. Inimeste  salga seast, kus enamasti juudid oliwad, lasti püsfipautufi, mis üleüldist ärewust sünnitas- Ratsa-politsei ja sandarmid  tarwitasiwad sõjariistu. Husarid ja jalawägi seadsiwad wäewõimuga jälle rahu jalale. Politsei aruande järele olla 9 inimest surma saanud ja 40 haawatud. 4 politseinikku on haawatud- Wäljamaalt. Inglismaalt. Neil päewil pidas Inglise admiraliteedi esimene lord Seiborne Wene-Jndia oludest kõnet. Ta ütles muu seas: „Meie ei wõi eneste eest seda mitte marjata, et Wenemaa on tunginud. Wene ja India riit on nüüd ainult kitsa maariba läbi teineteisest lahutatud. Enne lahutas meid maa, kust mölinata oli üle pääseda, nüüd aga näeme, et Wenemaa kahed raudteeroopad Afganistani piirini on pannud, nii et nad ainult 400 penikoormat meie raudteedest  eemal on. Meie sõjamäe suurus peab tuiewikuS selle tähtsa nähtuse mõju all seisma. Pääle selle tuleb tähele panna, kui palju ja ruttu Wenemaa oma mäge Mandshuriasse saatis. Afganistani piir seisab aga palju ligemal kui Mandshuria." Kuresaare kiriklikud sõnumed. Pühapäewal, Sl. nowembril. (Surnute p.) Eestikeele jumalateenistust kellu peab Õhtul kellu 6 koguduse-, koori- ja soololaulud oreli kaasmängul. Trükitud laululehed on kiriku uste juurest saada. 46. Saarlane, 1904, WaStuia» t»i«»t-i- H«rtwi, o«. poi.