kestis pool tundi ja siis läksiwad meie ristlejad sadamasse. Waenlane laskis weel mõni minut aega ühte patareid ja hakkas siis kaugemale minema, aga jäi kindluse wastu seisma, kaugemale, kui laSta ulatab. Selsamal ajal lõiwad neli waenlase ristlejat  teistest, lahku ja läksiwad Tuwi lahte, lps nad warSti sääl olewat meie miinilgewa  ja randa laskma hakkasiwad. Pärast saatis komandör sinna sõjawäge. Tuwi lahes keStis laskmine 20 minutit. Maale minna ei saadud. Waenlase ristlejad läksiwad  ära. Abinõuud on tarwitusele wõetud, et waenlane merel pääle kippuda ei saaks. Meie kahju sel päewal on üks haawatu patareil. Maawalitseja telegramm Keisri Majesteedile 13. webr. Köigealämlisemalt annan Teie Keiserliülle  Majesteedile teada, et 11. webmäril  Port-Arturi all 17 lahingulaewa, 12 miinilaeMa ja aurulaewu oli, mis aga mitte laskmise alla ei puutunud. Sel päewal käisiwad ristlejad „Bajan", „Askold" ja „Nowik" merel. Wiimaste juurde jöudsiwad Port-Arturisse meie miinilaewad Tuwi lahest tagasi, mille juures 2 Jaapani  ristlejat „Nowim" taga ajama pöörsiwad, aga kaugele maha jüiwad. Õhtut tuliwäd meie ristlejad sadamasse. Öösel läksiwad meie miinilaewad merele. Öösel ilmusiwad Jaapani miinilaewad uuesti reidile. Nendele andsiwad „Retwisan"  ja patareid tuld. Patarei nr. 18 annab teada, et ta ühe waenlase miinilaewa  põhja olewat lasknud. Kell 9 hommikul oli waatepiiril Jaapani laewastikus  14 laewa näha. Waenlase auru- ll. webr. puruks lasti, on Port-Arturi ja Kollase mere kaardid leitud. Ühe laewa pääl, mis põles, leiti elektri traadid ja patareid. Traadid lõigati katki ja tuli kustutati ava. Port-Arturis, 13. webr. Laewade järelwaatamine, mille abil jaapanlased läbikäiku kinni tahtfiwad panna, näitas, et nemad kiwisöe ja lambiõliga täidetud oliwad. Seesruumis on nähtawasti miinid malmis pandud. Ühtlasi leiti elektri traadid,  Mis patareide juurde wiiwad. 13. webr. kell 1 hommiku lähenesiwad mõned Jaapani miinilaewad purjede all, Ä-oma laewakehafid ära peita. Neid märkas „Mtwisan", kes tuld hakkas andma, kuna teda kindluse suurtükid toetafiwad. Tuleandmine  keStis kuni hommikuni, mis järel miinilaewad ära läksiwad. Täna on Jaapani  söjälaewastik waatepiiril näha. Kxü V»l2 tuli Jaapani laewastik ligemale. Meie suurtükid hakkasiwad tuld andma, Jaapani laewastik wastas- Laskmine kestis umbes 40 minutit, ilma et tagajärgesid mälgata oleks olnud. Mõned laskekuulid laugesiwad linna, ilma et nemad kahju olöksiwqd sünnitanud- Oodatakse wäe maale saatmist- 13. webr. Jaapani miinilaewade pääletungimine öösel wastu 12. webr. ei teinud meile mingisugust kahju, küll aga kannatasiwad jaapanlased. Ühe meie batarei suuretiM pangu tagajärjel lõhkes Jaapani miinilaewal katel. Hsmmiku 12. webr. ilmM Jaapani laewaStit nähtawale, Milles t> lahingi soomuslaewa ja 4 rift- Vzat ak ZWlejad „ASkold", „Bajau" ja oltwad Wälimisel sadamal- Japam  mnmlaewad tlmgifiwad nende pääle. Zaapani ristlejad lahkusiwad soomuslaewade juurest ja sõitftwad kahele Tuwi lahest Mwale meie uvinilaewale risti tee pääle rvoStu- Üks miimlaew tungis waenlase tulest läbi ja pääsis sadamasse, kuna teine Tuwi lahesse tagasi läks. Kell 10. 45 min. hommikul algas kibe wastastikune tuleandmine Jaapani soomuslaewade  ja meie ristlejate poolt, keda kindlus toetas. Meie miinilaewu tagaajajad  ristlejad uuendasiwad tuleandmist, mille pääle kindluse batareid wastasiwad. Selles kokkupõrkamises näitosiwad jaapanlased,  et nad laewade liikumise juhatuses  küllalt osawad ei ole. SoomuSlaewad juhtusiwad ühte hunikusse. Seda torwit astmad  kasuga meie laewad. Nende kuulid langesiwad waenlase laewade hunikusse. Kindluse Bjelõi Walli alla on meri ühe Jaapani miinilaewa kaldale wisanud. Aimatakse, et ta fütitajate laewastikuft pärit on, mida meie öösel wastu 11. webr. õnnelikult tagasi lõime. Jalu ijõel arwatakse warsti Wene ja Jaapani eelwägede wahel kokkupõrkamist tulema- EsmaSpäewal on TshemulpoS üks korpus Jaapani mäge maale läinud ja jäält Söuli poole sammunud- Terwe sõjawägi  koos saab Pekingi teed mööda Pjöngjangi marssima. Sellepärast arwatakse. et Jaapan sõjawägcde saatmise keskkohaks Tshinampo walib, sest et see Pjöngjangile palju lähedamal on, kui Tjhemulpo- Põhjapoolses  Koreas tahawad jaapanlased mitmes  kohas kindlaid sõjawäe-asupaikasid sisse seada- Pjöngjangi wõtawad nad oma kätte- Tshifust teatatakse „Morning Postile", et mõned Wene diwisjonid Jalu jõe poole marssida- Jaapanlasi liikuda Koreast mitmest  paigast rutates sinna poole. Selle järele otsustatakse, et Põhja-Koreas suur kokkupõrkamine tuleb- Shaughais, 11. (26 ) webr. Nagu Koreast tulnud teadetest näha, on Jaapani wägi, 30,000 meest suur, kes TshemulpoS maale tuli, praegu Söuli ja Penjani wahel teel. Sula pärast on Korea teed paiguti wäga pahad, mis sõidu- ja sõjamoona  wedamist wäga takistab. Söulis, 14- webr- (Reuter). Korea walitsus tegi otsusele, sõjawõge jaapanlaStega Wenemaa wastu wöitlemiseks ühendada. Tietttsinist teatatakse, et Hiina walitsus 15. crarongiga sõjawäge Mandshuria piiri poole saatnud. Hiina poolt ähwardada ida üleüldist seisukorda suur hädaoht. Kui jaapanlased sõjas esiti peaksiwad wõitma, siis olla karta, et hiinlased wäljamaalaste wastu mässama hakkawad. Jaapanlased on oma wöidusõnumete lendlehtede laialilaotamisega  hiinlased nii ärewnseSse ajanud,  et nad nende wäljalaotamise pidiwad lõpetama, et mässu ära hoida. - Kolm Jaapani ohwitseri, kes Sangari raudtee silda tahtsiwad ära lõhkuda ja kinni wõeti, on üles poodud. Ohwitserid oliwad päewatööliste riietes ja salgasiwad oma tõsist seisust—  Jaapani sõjamäe haigemajade pääl seisab walge lipp, mille keskel punane rist on. Ka nendel on oma „punase risti selts," keS haigeid rawitseb. Jaapanlased on teatawasti paganad. Wiljaudist. Pühapäewal, (8. weebr.) pääle lõunat, pandi Wiljandis isamaalik meeleawalduS toime. Määratu rahwahulk woolas KeiSrilaulu lauldes ja muusikakooli  saatel ühest kohast teise. Walitsuse ametikohtade, nagu rentei, politsei, linnapää  korteri ees jnd, peeti kinni ja lauldi wõimsalt  riigilaulu, pilluti mütsa ja hüüti hurraa. Erutatud meeleolu oli kuni õhtuni tunda, Järwamaali kuuleb „E- P." mõistlikust  teost. Sääl pn wanasti rüütlikogu päralt olnud Metstaguse mõisast ära- lahutatud Metstaguse ja Wariwere külades talukohad, mis juba a. 1873 päriseks ostetud (ostuhind läbistikku 39 rbl. 83 kop. dessatin), alles weel üksikutesse wiilu» desse ära jaotatud. Nüüd tahawad, nagu „E. P." kõigiti ustawast hallikast kuuleb, nimetatud külade talupojad Eestimaa rüütlikogu päämehele palme ette panna, et see neid ühel wõi teisel «viisil wotaks toetada, et ka nende maad krunt', saaksiwad  pandud, nagu see meie kodumaal mujal nüüd juba pea igal pool kohapidajate  suureks õnnistuseks korda on saadetud. Nimelt tahta nimetatud külade päriskohtade omanikud rüütlikogu päämeest paluda, et see tarbekorral Keisri Majesteedile  kõige alandlikuma palwe ette kannaks,  et kõik kroonumaksud, mis kohtade krunti panemisel üksikute maatükkide ühe omaniku käest teise kätte minemise puhul kroonule sellekohaste lepingkirjade päält tasuda tuleks, neile kingitaks, Peterburist. Wene sõjalaewastiku suurendamiseks olewat, nagu „Grashd." kuulub, üle Wene riigi 12 miljoni rubla kokku tulnud. Iga päew tuleb teateid seks otstarbeks antud suurematest ja wähematest summadest. KuidassõjawägeKaugele Idasse «veetakse? See küsimine on mõnegi pää muret täis ajanud, kellel poeg wõi sugulane sõjamäes teenimas. Ajalehed on selle pääle tähendanud, et mitmed, kes raudteejaamades kraamiwaguni päält loewad: „8 hobuse wõi 40 inimese tarwis", wististi mõtlema jääwad, kuidas ometi soldaiid neis pimedates kongides kümneid tuhandaid werstasid ära wõiwad sõita. Selle kohta on nüüd sõjaminiSteriumi  ametltk leht „Russkij Jnwalid" seletuse awaldanud, kuidas sõit neis loomawagunites  sisse on seatud. Pimedad ja külmad ei ole need wagunid kogunisti mitte, waid kõikidel on raudahjud sees, mida hoolega köetakse, nii et soojuS neis mitte alla 15 kraadi ei ole. Wagunite seinad ja põrandad on seest wildiga wooderdatud, raudluukide azemele on klaasaknad pandud, pinkisid, miS laudadest  tehtud, on nendes niipalju, et omel kõik soldatid nende pääle enesele magamisasemed  wõiwad teha ja wabalt pikutada. Päewal istuwad soldatid pinkide pääl ahju ümber. Nagu näha, ei ole nendes wagunites sõitmine sugugi halwem kui harilikkudes 3. klassi waguniteS. Soldatid saawad wähemalt üks kord päewaS jooja keedist, kuS V 4 naela liha mehe pääle antakse. Thee tarwis on keew «vesi alati saadawal. Sagedasti on rongis ka köök, kus theewett ja tarwilisel korral ka sooja toitu keedetakse. Teel on omad puhkekohad seatud, kuS soldatid  pikemat aega peatawad, et ühtesoodu sõit mitte ära ei tüütaks- Igas rongis on arst ja welskerid. Puhtuse ja hoolega kütmise üle walwamiseks on Mehed ametisse pandud. Poltawa kub. Mirgorodi kreisist tuli keegi wana talumees kohalise kuberneri juurde ja andis talle isiklikult oma aastate jooksul kogutud «varanduse, 1000 rbl. ära, Keisrile sõjatarwituste jaoks ärasaatmiseks. Kuresaare kiriklikud sönumed. Reljapäewal, SV. webruaril. Eestikeele paastujumaiateeniötust kellu S peab õpetaja Biohfeldt. Pühapäewal, 29. webruaril. Eestikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. » MB, Saarlane. IÄO4. WeStuiaw toimet»!» Hartwig Tqh, oauä, oos. xvi.