ennast Eesti keeles wannutada laseb: „Ei, Saksa keeles",  wastas ta ja rääkis pärast ometi sula Eesti keelt. Kaebaja oli omas kaebtusekirjas nimelt selle pääle rõhku pannud, et tema ja ta teenijate isiklik auu teotatud olla ja ta äri, pääle selle kirja ilmumist, webruarikuul  40 rbl. ja märtsis pääle 20 rbl. wähem kaubelnud  olla kui aasta enne seda nendel samadel kuudel. Materjalise kahju saamise tõendamiseks oliwad siis need tähendatud kaks tunnistajat lastud ette kutsuda, kes mõlemad ühesuguste sõnadega päris stereotüpialiselt  järgmist wastasiwad. Kohtu presidendi berra: „ Kust Teie teate, et kauplus webruari- ja märtsikuul kahju on saanud?" Tunnistaja: «Raamatutest". Pres.: „Kas Teie muidu ka iga kuu kohta sarnaseid wõrdlewaid armesid teete?" Tunn.: „Ei". Pres.: „Aga miks tegite seda siis just webruari- ja märtsikuu  kohta?" Tunn.: ..Meie tahtsime järele waadata,  kui palju Ansomardi kiri meile kahju teeb!" (Kohtusaalis üleüldine naeratus.) Kaebtusealuse kaitsja man. adw. bra Poska näitab oma terawasti ja selgesti  läbi mõteldud kõnes, et kaebaja auulik ja waralik  kahjusaamine kudagi wiisi põhjendatud ei ole. Kohus  mõistis hra Pitka süütaks ja jättis kaebaja kahjutasu nõudmise tähele panemata- * üks tütarlaste nõrgutaja ilmunud, nagu „Rew. Jsw." teatab, paari nädali eest Tallinnast Riiga, kus ta hää palga eest noori tütarlapsi toatüdrukuteks hakanud kauplema. Kui tarwilik osa neidusid käes, sõitnud „emand" l. now. ..kaubaga" Riiast raudteel wälja. Waheajal saanud aga ühe 18. aastase tüdruku F. sugulased teada, et kaupleja emand Tallinnas häbimaja pidawat,  kuhu ta tütarlapsi hää palga eest meelitanud.  F. sugulased palusiwad selle järele raudtee shandarmipolitseilt abi, kes siis ka kohe ette telegrahweeris, et emandat ..kaubaga"  teel kinni peetaks. Wägewa jaamas saadi „emand" kätte, asi wõeti protokolli ja neiu F° sõitis Riiga sugulaste juurde tagasi. Teiste neiude saatus on teadmata. Meie hoiatame tütarlapsi tungiwalt, et nad endid niisugustest suure palga ja kerge teenistuse lubajatest eksitada  ei laseks, kes neid wõõrastesse linnadesse teenima meelitawad. * Tapale ehitatawat tulewal aastal, nagu ajalehed ° .atawad, uus jaamahoone, ssst et wana enam kohalikka tarwidusi ei suuta täita. Wana jaamahoone jäetamat kaubajaamaks. Lurich on Riias Salomonski tsirkuses toime pandud mõidumaadlemistel  esimese auuhinna 1600 rubla saanud. Teise auuhinna, 800 rubla, sai Saksa jõuumees Heinrich Eberle. Kuritöö. Ööselwastu 6. now. tungisiwad  margad sissemurdmise teel Lasnamäel olemase Hoffmanni maja kuuri, kust nad ühest reisikohwrist 150 rubla eest asju ära warastasimad.  -o- Wirumaatt. Wäike-Maarjas asutati hiljuti  Karskuse kuratoriumi theemajasse raamatukogu,  milles palju paremaid raamatuid on aset leidnud. Kogu on eestikeelne, ja raamatuid antakse igale soowijale ilma hinnata lugeda. Tundmata lugeja peab kindlustuseks raamatu hinna sisse maksma, kuni ta raamatu tagasi toob. Knduwäärt asutus. Aga ühele kogule asus ka pea teine Venekeelne kogu juurde, kooliõpetajate  tarwis, mis Erina kooli juures asub ja mille asutuseks kooliõpetajate kontserti läbi 30 rubla, Wao Vallast 10 rubla ja koolide inspektori hra Hanseni läbi kroonu poolt 50 rubla muretseti. Nõnda olla siis kooliõpetajatel 90 rbl. raamatukogu, kuna iga lugeja kooliõpetaja põhjuskirja järele kohustatud on 1 rubla aastamaksu  maksma. Narmast. Saladusline surm. Toona leiti Kmngholmi musta kraami august, mis Paemurru metsas on, nooremehe surnukeha.  Õnnetu oli üleni põlenud ja kaks haawa oli tal kehas- Õhtul enne seda olla ta oma tuttawate juures joonud ja sääl ju rääkinud, et „täna öösel ära sõidab." Kuid Väga kahtlane tahab olla, et ta ise ennast haawas, ise omale lambi õli pääle walas ja selle põlema süütas. Järeleuurimine saab seda kõik selgeks tegema. Ameti poolest oli õnnetu rättsepp, 26. aastane,  magusa loomuga. * Tartust- Kuda kuulda, on wäikekodanik M. Martna ja kooliõpetaja P. SpseZ uue ajalehe wäljaandmiseks luba palunud. Leht pidada nimeks «Uudised" saama ja ühe arsti wastutamisel ilmuma hakkama. Kuipalju tõtt sellel asjal taga, lisab «Postimees," kust selle teate wõtame, juurde, ei tea meie, mispärast meie seda ainult kui kuulujuttu teatame, ilma et me tema tõsiduse eest mastutada tahaksime. Kuressaarest. Wiimastel nädalitel oli meie pool sagedasti tulekahju õnnetusi näha. Hiljuti oli Tori külas ühe maja teise korra paäl tuluke lambi läbi lahti pääsnud, nii et seinad ja magamise riided juba põlesiwad, kui inimesed juurde jõudsiwad ja tule ära kustu- Lasiwad, nii et kahju paari saja rubla ümber jäi. Selle järele põlesimad Kaarma külas kaks puumaa talu kõige kraamiga maani maha. Tuli hakanud ühe 6-aastase poisikese läbi, kes põlema  õletuustiga õue jooksnud, nii et matt tuul tule katusele wiinud. Siis põles Kasti mõisas üks küün ära, kus fees pääle 200 koormat  kaeru oli; arwatakss kurja käe süü olemat. 1. nomembri hommikul pöletasiwad korstnapühkijad  Riia hotelli pesuköögi korstnat. Et korstnas luuk lahti oli, läks tuli pööningul olewate heinte sisse, mis põlema hakkasiwad. Seda märgati kohe ja kustutati ära. Järgmisel  öösel helisesiwad jälle tulekellad, sest tuluke ott säälsamas uuesti lahti läinud. Ruttu juurde rutanud tulekaitse läbi sai see uuesti ära kustutatud,  nii et suuremat õnnetust tulla ei saanud. 561 Lesti postimees. !902,