mees, oskas tema põhjalikult kohaliku rahwa keelt ja tundis see läbi rahwa»elu, kelle nooresoo kaswatamise üle walwamine ja juhtimine tema kätte antud, täiesti. Wabameelne ilmamaade ja hää loomus, mis kadunul omaks oluvad, on temale rahwa südames kustutamata mälestuse sünnitanud. Inspektori herra Dubrowini surm ei saa Saaremaa rahwa ja kooli elu kohta wististi mitte ilma mõjuta jääma. Hinga rahus Sa meie kaSwataja ja meie sõber! Meile kirjutatakse: „Sõöb ja siunab" see sõna tuleb siis ikka meelde, kui KuresaarcS loidawad, mis nad nende isikute tormis teemad, kes Wene ja Saksakeeli mitte ei oska, maid ainult Eestikeelrga tädi ajawad. Käsitöölise enese kasudele oleks tarwilik, kui tema sildi väät ka Eesti keel! leida on. Nga Eesti keelt sildi paale panna, see näib käsitöölise meelest wäga alandaw sa icotam olcwat. Et aga käsitööline eestlase raha küll häämeelega  tarwitab. Eesti keelt ja seega ka eestlasi ennast põlgab, siis wõib siin juures küll ütelda: „sööb sa siunab." Lähemas tulewikuS mängitakse KuresaareS kuulust näitemängu „MurdwarguS," mis teistes linnades suurt rahulolemist ja osawõlmist on leidnud. Detsembri kuu 14. p. on meil üks tähtjas päew. Sel päcwal saab 100 aastat täis, kui meie õnnis lauluisa ja kirjanik F, R. Kreutzwald sündis. Alkoholi tarwitamine alaealiste  seas. Elu on nuimasel asql laste seas joomise wastu wõitlemise kibedaks küsimuseks teinud, sest joowaslawale jookide tarwitamine lasle seas on rohkem laiale lagunenud, kui seda arwata oli wõidud. Dr. Grigorjcw Peterburis on, nagu „Kurjec kirjutab, sellekohast tähelepanemise  maalilist «terjali kogunud. Tema arwustiko järele oliwad 182 kaheksa kuni kolmeteistküinn aastase koolilapse seast 166 kaugete jookidega t.tawad, nende seas aga 151 wiina joojat. Pand neist on juba purjus olnud, paljud saaad iga päew oma wanemate käest wiina; mõni ütlestwad, et nad wõiivad kuni kolm napstklost täit korraga ära rüübata ja armastawad juu, sest see olla hää, kui pääs mühiseda. Neljas tütarlaste koolis oliwad 153 kaheksa kuni kuueteikümne aastase koolilapse seas 149 kangete jookides tuttawad. Paljud saiwad neid jookisid iga ?äew, mõned „juba ammu", mõned on purjus mud. Dr. Grigorjewi arwuStikus  on ka käsitöõMe seas alkoholi tarwitamise kohta teateid - 47l joodiku käsitöölise seast on 162 õpipoist-eas j oma hakanud. Kui nüüd need arwud kõrwu panna, siis jõuame wäga künale otsusele: alkoholi kihwti walawad lapse oranismusesse perekond ja töökoda. See asjolu on tõsiselt tähelepanemise wäärt, sest ta näitb, kui raske on lapsel alkoholi eest kõrwale hoida Kui ka töökodades waljum ülewaatuS alaealisi viinakatku eest kaitseda suudab, ei pääse perekooladesse ometi mitte walitsuse sundused ligi. Süna on rohkem haridust tarwis.  Wõillus albholi wastu peab oma pääüleSandeks  haridust tõstmise tegema. Ainult sel teel wõib ta ka perekondades soowitawale sihile ligineda. Pärnu maakonnast. Saardest. Nagu endistel aestatel, nii on ka tänawu Woltweti mõisa metsade omanik ligi 4VOO rubla metsade kraawitamise kasuks wälja andnud- Et kraawitamine metsadele suurt kasu toob, siis on sarnane töö wäga soowitaw. ~E. P." Haapsalust. Hiljuti saatis Haapsalu jaosk. rahwa-koolide inspektor kõigil- oma all olewatele kooliõpetajatele ringkirja, milles ta kõik lugemisetunnid  kooliõpetajatele kõwasti ära keelab. KeS selle käsu wastu panemad, neid ahwardab ta kohe ametist lahti lasta. Teises eeskirjas käseb inspektor kooliõpetajaid kõwasti selle järele ivaadata,  et lapsed mitte nõrga jää aja! jõgede ja järwede  pääle ei läheks, mille tagajärjeks õnnetus wõib tulla. Baltiskist kirjutatakse Lbor." et keegi ingenieur K. L. Mühlenthal rentis fiin 99 aasta pääle 8 dessatini maad, mana kindluse asemele, raud-tee joone lõppul. Ta tahab siia enesele laewade ehi» tamise wabriku asutada; tal on praegu Peterburgis Schlüsselburi uulitsal ka üks laewade ehitamise wabrik. Tartu maakonnast. Palamus e kihelkonnast tuleb ..Postimehele" kohutaw sõnum koleda mõrtsukatöö üle. Jmukwere wallas on Sepa talu perepoeg oma wana isa ja ema hiljuti maha lasknud, kes kohe hinge heitnud. Pääle kuritöö kordasaatmise on ta toast, kus õnnetud ohwrid maaS oliwad, wälja läinud. PimedaS kojaS tulnud talle noorem wend wastu. Sellelt küsinud ta: „Oled sa Jaan?" Niipea kui see „ja" ütelnud, kärgatanud neli püstolipauku  ja lastaw langenud. Kaks kuuli, mis külge läinud, ei olnud õnneks mitte elukardetawalt haawanud: üks kuul on pahema palge sees, teine on aga käe randme kohalt sisse läinud ja naha alt edasi tunginud, kuni kaenla alla seisma jäänud. Haawatud noormees on Tartusse  haigemajasse rawitseda toodud- Tema ja tooja üteluse järele ei olla mõrtsukal rvusi wilistama. Tüki aja pärast jättis Peeter hohuse seisma ning istus ise põllu peenra püäle maha. Mihkel pidas ka oma kinni ning läks Peetri juurde. Sa näed ju täna iseäranis rõõmus wälja, sul on eile õhtu wist midagi iseäralist juhtunnd,  tähendas Mihkel, kuna tal natuke leiwa puru suus oli. Ma olen meel tänagi üsna pahas tujus, seda teeb kõik see üleliigne joomine. Mul on ka tõesti eile õhtu midagi hääd juhtunud, wastas  Peeter naerates ning mõtles: Lass ta natuke kipitada, ma ei ütle taie meel ometegi,  et ma Tioga kihlatud olen- No, sa teed mind tõesti uudishimulifeks, ütles Mihkel, mis sääl siis on? Kui ma teile tulin, siis tuli mul ette, nagu oleks teie nende päewade sees õlut pruulinud, wastas Peeter tõsise näoga- Mihkel lõi käega Peetrile õla pihta üteldes:  Sa eksid- Wõi mitte! waStaS Peeter, see oleks üsna kurblik asi, kui teil õlut kodus ei ole, aga siis wöikfid sa ikka kõrtfistgi pudel õlut ära tuua, kuna ta ise talle naeratades filmi waatas. Sa oled täna just kui uueks loodud, ütles Mihkel pilgates, eile õhtu on finn püäle ikka niipalju mõjunud, et sa hoopis teine mees oled; ehk on sul weel tänasest hää meel, et sa Wasfilile peksa said anda? KaS tead, Mihkel, mul on üsna kahju, et ma selle waese mehe kallale nii häkitselt kukkusin, sõnas Peeter, kes praegu Mihkli juurde astus, ta käealt kinni wõttis ning ütles: Tule kaasa ning lähme kord kõrist, ms tahaks sinuga mõni sõna kõneleda. Mihkel hakkas naerma ja ütles: Mis s»l meeles on, niisugune kaine mees, läheb põllult adra juurest kõrtsi, no mis sa weel tahad? Tule, tule n«w, u>rte tasfil oliwad täna öösel pojad, sundis Peeter Mihkelt- Ah, sa tahad fiiS küll kassi poegade liiku juua? waStas wiimati Mihkel ning sündis sellega, et ta kaasa läheb. Kõrtsi tuppa sisse astudes, tellis Peeter korraga kaks pudelit õlut, mis üle kõrtsimees imestama näo tegi ning mõtles: mis see nüüd peaks tähendama. Kui nad laua äärde maha oliwad istunud, küsis Peeter: Ja sa näed ka, et minuga midagi muutust ette on tulnud? Ja, ja, su sisemine märk näikse hoopis teine olemat, kui eile õhtu, wastas Mihkel, sa oled natuke ergumaks ja lollimaks läinud kui muidu- Lõpetame nalja ning räägime tõtt, sõnas Peeter, mul on sulle tõesti midagi uudist ütelda, ning see pole muud suuremat midagi kui ma olen eilsest õhtust saadik peigmees. No, noh, kas see pole hull, nii nobesti, soowin õnne, aga kellega sa kokku oled juhtunud? küsis-Mihkel imestades, ütle nobeSti, mul pole kannatust. Minugi pärast ütlen sulle kohe, aga ära lora kaugemale; Tio on eile õhtust saadik minu pruut. Tio, kuidas nõnda? sellel oli ju ikka Wassiliga tegemist, ütles Mihkel imestades. Peetril ei olnud see küll just mitte armas kuulda, aga siisgi jäi ta omasse rõõmsasse tujusse üteldes: Ära pane mitte tähele, mis küla naesed räägiwad, see pole sugugi tõsi; aga ma ütlen sulle, Tio armastab mind. Tõsi küll, naist on sul tarwis, sõnas jälle Mihkel, sest kui sa koha wõtad, siis ei saa sa üksinda enam läbi. Nad jõiwad õlle «älja ning lälfiwad Ms oma teed. Sellel sammul ajal, kuS Peeter ja Mihkel Põllul töötasiwad ja kord kõrtsis käisiwad, oli Tio kodus töös. Ta ei tahtnud põllule minnagi, ta kartis, et teised teda Wasfili pärast nokkima halkamad. Ta puhastas ja küüriS kodus maja nõusid, ja kehasid Ta pää oli eilsest õhtust weel uimase- Ta süda oli rahutu. Tal oli kahju, et Wasfili kchi nii halwasti käinud ning et ta temaga lõpetust teinud. Wasfili oli tubli ning kena poiss, aga nüüd olen ma ennast Peetrile lubanud, mõtles ta iseeneses. (Järg tuleb.) Naljaks. Ninarätt k. Kaebtusealune ütleb kohtu ess, et ta kaebajat kakeluse juures ainult ninarätikuga löönud. Kaebaja näitas aga kohtunikule katkist nägu, mille ta kakeluses saanud- Kohtunik tähendab kaebtusealuse  tugema rusika püäle: „Juhan, Juhan, sinu ninarätilut ma juba tunnen! Sa puhastad nina oma käega." Mai Marti sõimas üle kõige: „OH sina lamba pää !" Mart wastaS talle: „See on õige, Mees on ju naese pää!" Mu sõbrale. Mu sõber, kui sa walsu wõitluse sa tormi särel Kord oled jõudnud taenetawal elu merel Ka õu ae rannale sui mõtle mind! Mu sõber, kui sul tuleb tund ja finn noorus rinda Kord ehib hella, kõige kallim wõidu hinda Ja taewai tunned end siis mõtle mind! Mu sõber, kui kord külmas, maitses hauas hingak jrahus Maailma märatsemast kärast wava tatz s Siis sõber palun sind —oh mo mnd 48 Saarlane. 1903.