põõsad kaSwasiwad, juhtusin nägema, ja needki oliwad nii hooletuseSse jäänud, nagu poleks inimese  käsi neisse enam mõnel ajul puutunud, iseäranis  suurt hooletust naitasiwad Wörumaa viljapuu  aiad. Et paale körgetüweliste puude ka mõned  muud puu sordid oleks leidnud, seda ei tulnud  minul minu reisi paal mitte ette. Ehk mul kül körgetüweliste puude waStu midagi ei ole, soowiksin ma siiski, et nende körwal ka mõned muud waremalt ja parema wilja kandjaid madalaid puid, näituseks: pöösaS- ja piramiidi puid ja kui mõnel õige hää huvitus aianduse pääle piakS olema, siis ka püst, nöör- ja sammaspuid saaks kasvatatud; need kaks viimast on iseäranis meie aiale suureks iluks, kuid nad nõuavad rohkem õppinud ja harjunud kärneri kätt. Ka on viljapuu  aia seisupaik enamisle, ja võib ütelda, pea igal pool. väga halwaste valitud. Juhtusin niisuguseid  aedu nägema, mis kõrge mäe künka otsas,  otse valjude põhja tuulte käes ilma mingisuguse  varju ja kaitseta pidiwad võitlema, kuna mäe löuna-öhtu ja hommiku poolsetel külgedel küllalt ruumi oleks olnud, kuS seda (aeda) esite maa küür ja teiseks majad ehk mõni muu asi põhja, pöhja-öhtu ja pöhja-hommiku tuulte eest oleks varjanud. Niisugune seisukoht ei ole õunapuu aiale sugugi sünnis, esiteks sellepärast, et tuul viljapuude  ladvad ära rikub ja nõndaviisi puid vigastab,  ja teiseks rikub nende wilja ära, peksab wilja enneaegu puude otsast maha ja teeb ta alalhoidmiseks võimatuks, sest plekid, mis mahakukkumise  läbi sünnivad, hakkavad kergesti mädanema.  Neid ülevalnimetatud halbu külgi ära hoida püüdes, oleks soovitav, et iga peremees, kes omale uut õunapuu aeda hakkab ehitama, sellele  võimalikult niisuguse asutamise koha valiks, mis ikka põhja, pöhja-öhtu ja pöhja-hommiku tuulte eest kaS majade, metsade ehk üksikute puude läbi varjatud oleks, kuna pöösas-puudele ka kõrge tihe plankaed suuresti abiks võib olla. Juhtub aga mõnel pool maapind mägine olema, siis asutatagu  viljapuu aed kas lõuna-öhtu või hommiku poolsele mäe kallakule. Põhja ja pöhja-hommiku poolsed mäekallakud on meie kares kliimas viljapuu  aia seisukohtadeks kölbmatad. Et aga mõnel pool võimalik ei ole, õunapuu aeda ei majade ega metsa läbi tuulte ja tormide eest varjata, siis piaks esiotsa seesugustes kohtades viljapuu aedu, nagu juba üleval pool nimetasin, kõrge plankaiaga, mis kümme jalga kõrge on ja mis ühtlasi ka wargate ja jäneste sissetungimist takistab,  varjama; kuna sissepoole plankaeda noored kuused saatsiwad istutatud, millest aaState jooksul põline aed kasvab. Istutamise tarvis toodagu metsast umbes paari jala kõrgused kuused ja istutatagu  nad jalga kaks ehk poolteist üksteisest eemale, kahes rias ringl ümber aia. (Järgneb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. See, mida wiimaStel päevadel kardeti, aga uStuda ei tahetud, on tõeks läinud: hirmus wõitluS Mukdeni all on wenelaSte kaotusega lõppenud, Mukden on mahajäetud ja Wene wäed taganemisel Telim poole. Sõja asjade arwuStajad ütlevad, et õnnetu põõre Wene wäekohta LL. weebr. algaS, aga see tähtaeg on vaevalt õige, sest nüüd selgub mitmete väljamaa  teatede põhjusel, et meie väe seisukord juba 18. veebruaril pärast lõunat hädaohtlikukS  oli saanud, ja sõja-tsensur on ka seekord seda wägitükki korda saatnud, et ta tervet Wenemaa  rahvast kaheksa päeva aega sõja sündwuSte üle umbkotiS pidaS. Ainult need telegram mid pääsefiwad läbi, mis meile kasulikku juhtu- mifi sisaldasiwad, kuna tõsised sündmused, nagu raskete suurtükide ärasaatmine TeliniSse, hiljem Putilowi mäe tormiga ärawõtmine jne.' vaikitud  said, ja see näitab felgeSti, missuguse pettuse piimaga Wene miljonisid isa lapsi  rammusaks  tahetakse nuumata. Meie usume aga, et seesugune  „wõõrmündri amet" tsensurite poolt Wenemaa  kodanikudele teotav on, sest mitte salk tsensuriisandaid  ei pia sõda, waid kõik Wene riigi rahwaS,  ja sellepärast on wiimasel täielik õiguS, nõuda, et tale ainult tõtt ja terwet tõtt saaks teadustatud. Ja et tsensur ametlisi, kui ka era telegrammfi weel praegugi kahtlematalt moonutab,  siis on wõimata, nende põhjusel lugejatele praegusest sõja seisukorrast õiget pilti kirjeldada,  nii et seda iga lugeja enese mõttetu» jutuse hooleks piame jätma. On täitsa arusaadaw, et Mukdeni lahingi kaotuse järele Wene ajakirjandus ja üheS sellega  terwe rahwaS waljemine kui ialgi enne meie õnnetuste põhjuste üle selgust nõudma hakkab. Näituseks küsib „RulSkeS on meie kaotuse juureS süüdlane? ja wastab selle pääle, et iüü meie sõjaministeriumi korralduses ja wäejuhatamaS  elemendis seisab, kes kuidagi wiisi nendele ette pandud nõudmiste kohane ei ole. Kül on meie sõjaminiSterium ennast sellega Vabandanud,  et ta sõjale ettevalmistatud ei olnud,  aga kelle asi on siis ometi, selle eest hoolt kanda, et riik sõja walmis oleks? Kuropatkin  rn palju wäga tõsiseid wigasi teinud, aga nüüd pole aeg, nende üle kohut mõistma hakata. Ainult täieline ja põhjalik asja muu datuSlwõib meid aidata ja mitmesuguste uimastavate  abinõuudega suigutatud seltskond piab ühiselt tõõSse aStuma. Wiiwitust sellega ei tohi enam olla. „Lodo äe ?»ris" ütleb, et Muldeni ja Fuschuni käest ära andmine wenelaSte auule hiinlaste eeS hirmsa boobi annab. Teiseks mõjub  nende tähtsale kohtade kaotus Wene wägede Ülespidamise pääle väga raskeSti, sest et MukdeniS  kõik tema moona ladud ja hospidalid olid; Fuschuni kiwisüe kaewandufed andsid tale kütte materjali. Aga kõige hirmsam on  tähendab  sõnumesaatja fee hooletu olek, millega Kuropatkin oma tümadest ümbert minna laseb. „Uornivx ?ost" ütleb, et wiimased Jaapani  pahema tiiwa liikumised nii osawalt toime pandi, et nende ilmumine lõuna ida poolt küljest Mukdeni juurde wenelastele täitsa ootamata  ette tuli. Seda ümbertminekut juhatas kindral Kawamura. PõhjuS, miks sellest kindralist  senini kuulda ei olnud, selgub sellest, et ta alleS hiljuti kindral-leitenandikS tõSteti. Ta juhatab seda diwifioni, mis rahu ajal kesk Jaapanis,  Kobest lääne pool, seisab. Ehk kül arwatakse,  et Kawamura waStu tugev Wene väekogu  välja saadeti, pandi ümbertminek ometi nii salamahti toime, et alleS siis, kui Kawamura  õige raudtee lähedale jõudes ja wenelaSte  taganemise teed kinni tahtis panna, saadi teada, et tema ümberminek õnnelikult korda on läinud. Jaapani wäge arwatakse praegu umbeL pool miljoni meest sõjaplatfil olema, aga kindlat arwu ei tea keski, sest et abiwägefi vahetpidamatalt  ja kõikide teede mõõda juurde tuleb. MiS saab nüüd ? Selle küsimise pääle waStab  Gaseta," et see arvamine sugugi parteilik ei ole, et Telini eeS mõlemate wägede tasakaal uueSti ühetaoliseks saab, isegi seda veel juurde arvamata, et Telini all meie wäed juba teel olevate suurte abivägede läbi, märksa suurendatud  saavad. Pääle selle peetakse Telini seisukohte ammugi Mukdeni omadest paremateks. JaapanlaStest jääb aga Sinmintini raudtee eemale, mida mõõda nad viimastel aegadel jär» jeSti moona wedafiwad. 80. veebruaril PeterburgiS ärapeetud sõja nöuukoguS, kuulsa kindrali Drogomirowi ees istumisel ja kindral Grippenbergi osawõtmisel, olla otsuseks tehtud, 400 000 meest uut väge MandjhuriaSse saata, Wäljamaa lehtede teate järele olla kindel, et Dragomirom Kuropatkini asemel mägede ülemjuhatajaks nimetatud saada. Neljas laewaStik sõitvat mitte hiljem kui 15. märtsil teele. Admiral RoshestwenSki laewaStik olla MadagaSkarist  lahkunud ja Punase mere lähedale Dshibuttisse tagasi sõitnud. Mõned arvavad, et ta sääl kolmat Balti laewastikku ootab, keS marsi Suetfi kanali juurde jõuab, kuna mõnede arwamiste järele ta ülepää juba koduteed algava.  Wiimane arwamine on aga vähemalt praegu mee! liig kahtlane. Inglismaa. Imelik on Inglismaa politik ja tema seisukoht  praeguses sõjas. Jaapani lepingu osaline olleS, müüb ta ometi ka Wenemaale igasugu kaupa. Ühelt poolt tuetab ta kõigist jõuust Jaapanit,  seda taga häSsitadeS, et ta sõjariistade abil omale haid elutingimisi kätte piab wõitlema, teiseks karjub ta aga, et sõda tema kaubandusele  kahju teeb ja et sellepärast maja oleks, rahu teha. Londoni ärimehed õnnistavad aga seda sõda, mis neile wöimalikukS tegi palju igasugu rämpsu mõlemate sõdivate pooltele hää hinna eest ära müüa. Tuletame ainult aurulaevu  meelde, mida jaapanlased WtadiwoStoki teel kinni on püüdnud. Kakskümmend kolm aurulaewa on jaapanlased juba ära võtnud, millede kaup Wene valitsusel juba kõik välja oli makStud; ka aurulaevade kaup, kui ta laevad  ise olid kinnitatud ja viimased ühtlast Wene valitsuse poolt välja makstud. Holland Oodetawate merelahingute tõttu Sunda saarte juureS teeb Holland hoolega oma kauge ida sõja laewaStitku tugewamaks, et oma erapooletust  kaitsta. Tandshan—PriokiS, Jaama saarel, on 8 suurt laewa tugewate suurtükkidega seiSmaS, nimelt 5 soomuSlagedega ristlejat ja 3 soomuSlaewa. Nendel on 206 suurtükki ja 2700 meest pääl. LaewaSükule on kakk diwifioni miinipaatifi juurde antud. Kindlused mitmetes sadamates on sõjajalale seatud ja maamägi 40,000 meheni suurendatud. Igal pool on kibe tegewuS, et asumaid igasugu juhtumiste tarwiS ettewalmiStada. Lõuna-Ahwrika Neil päiwil sündis Inglise lõuna Ahwrika  valitsuses tähtjas muudatus: selle kuberner lord Millner lahkus omast ametist, ja tema asemele aStus lord Sellburne, kes senini esimeseks  admiralteedi lordiks oli. Millneci nimega, keS kaheksa aaStat Kappmaad ja hiljem ka TranSwaali ja Oranjet walitseS, on inglaste liikumine põhja poole kõige lähemas ühenduses, kui ka lõuna-Ahwrika mäetööstuse tõstmine. Et TranSwaali kaevandustest wõimalikukt ruttu niipalju kasu saada kui võimalik, veeti Hiinamaalt  kutist fiSse ja tehti uue raudtee-wõrgn plaan valmis, kuna aga wõõraSte tööliste sissevedamine  põlluharijat rahvast koguni pahandas.  See pahandus kaSwiS veel suuremaks, kui teada saadi, et Millner TranSwaalile ja Oranjele täit omavalitsust anda ei tahagi, vaid ainult lubada, et nad oma saadikuid maapäevale  saadavad. Millneri järeltulejat ootab raSke ja vaStutuserikaS töö, kuS juureS asjaseis  selle läbi veel keerulisemaks saab, et boerid  endise valimise korra makSma jätmist soovivad,  miS Hollandi rahvatõu» ülivõimu kindlustab.  Hollandlast on praegu Transvaalis umbeL 180,000, inglast aga 70,000, nii et saadikute  keskel uuS vaen mõlemate tähtjamate lõuna.Ahwrika rahvasugude vahel lahti võiks minna. Ehk lord Sellburnel kül hiilgav mi. nevik ja ametlik osawuS on, ei tunne ta ometi selle laialise maa iseäraldust, mille valitsejaks la nüüd kutsutud on. 130 Eakalani?. 1905