Ja meie kuulsime tema isaliku häält wecl maimus kaugelt: „OH surelik mind mäleta. Kus oled, olin mina" jne. R. Kodumaalt. Kuresaarest 21. jan. peetnkse bürgerklubi  saalis kurttummade jõulupuu.  See pidu on ju mi rahwa südamesse tekkinud, ja rahwale nii armsaks saanud, et sellele pidule rahwast üleskutsuda, ilma asjata on. Armastus õnnetute kurttummade wastu on meie linnalaste seaS täiel mõõdul  töötamas, ja kuS armastus töötamas on, sääl pole palju enam rääkida, maid asi on korras. See kord kaunistawad pidu lõppu elawad pildid, nagu see mõne aja eest oli, mis rahwa poolt suurt rahulolemist leidis. 4. januaril oliwad Saaremaa waldade  kirjutajad Kaarma-Suure «vallamajas  koos «vallamaksude jagamise üle lsbi rääkimas, kus juures sellele otsusele tuldud, et «vallamaksud sissetuleku järele määrata tuleks. Wallamaksu suurus  ei kujuneks siis mitte selle järele, mis amet ühel ehk teisel wallaliikmel on, kas ta kroonu- wõi pärismõisa talukoha pidaja on, wõi koguni wabadik ehk ilma maata mees, waid selle järele, kui suur kellegi sissetulek on. Sissetuleku suuruse määraks walla wolikogu oma ära nägemise ning teadmise järele ära. Kui Saaremaa waldadeS  igal pool -vallamaksud sissetuleku järele ära jaotatud saaksimad, siis oleks see suur samm paremusele ja olrksiwad siis maal wallad selles asjas linna maks ukogukonnast  ette jõudnud, kus praegu kogukonna maksusid 3- rubla suuruses iga kogukonna liikme käest nõutakse, olgu tema sissetulek missugune tahcs. Nende ridade kirjutajal, kes ka maksuwalitsuses ametis, oli juba paari aasta eest mõte, selleks töötada, et Kuresaare linna maksukoguionnas  kogukonna maksud sissetuleku järele ära määrataks. Et aga maksukogukondade ümbermuutmise küsimus ülemal pool ette wöeti, siis jäi see mõte teoks tegemata. Praegu ei ole oga maksukogukondade ümbermuntmisest  midagi enam kuulda, ning kui maksukvgukonnad kauemal aega meel seisma peaksiwad jääma, siis tuleb ka siin Maksude ärajaotamine sissetuleku järele tingimata ette, nõgu fee Riia maksuwalitsuses  juba mõne aja eest fisjc on seotud. Enne Uulu pühasid korjati «vangide  haäks majasid kaudu raha, et ka neile pühade ajal paremat suutäit pakkuda. Raha olla üsna hästi kokku tulnud. Eraimmesed  wslmiMasiwad ka wongrdele jõulupuu.  Wmmmik laul kõlas jõulupuu all ja Jõululapse sündimisest sai neile kuulutatud.  Nii mõndagi õhkamist oli kuulda ja silma lüilimist näha. Meil tõlgil seisab see wccl meeles, kuidas üks «vang paari aasta eest jõulupuu all nii liigutatud  sai, et tema oma kuriteo ülcsje tunnistas.  Tänu kõigtlc, kes ka «vangide hingedesse wvlgust püüawad saata. Ka hospidalis ehitati haigetele jõulupuu. —. Kuidas meile räägitakse, saada neiu K. lähema! ajal Wcs iseseiswaS k o ntsertis  esimest korda kilesse aStuma. Reiu K- sai oma alghariduse laulukunstis proua SalN«-Hklmam käest. Neiu K sololaulu  Lk .Kolumbuse" ettekandmises tõi .Kuresaare Nädalaleht" kiitma otsuse. Evowiwe oma Eesti õele rohket õnne- Sackremaa kreisi «väeülema kantselei asjaajajaks on stabi kapten Petraschi n nimetatud. Uueaasta õnn es oowi kohustustest  «vabastamise läbi tuli sel aastal õõ rubla meie «vaeste hääks fisse. Kolmekuninga püewa õhtul põles weikclaste hoiukovlis jõulupuu. Pidu awati ja lõpetati «vaimuliku lauluga. Ülemõpetaja hr. Blostfe ldt pidas kohase südamest tulema kõne. Lastele jagati  rohkesti kingitusi. Suurt tänu on kooli juhataja prl. v. Hahn ära teeninud,  kes igal aastal ikka uuesti, ilma ärawäfimata seda suurt rõõmu lastele walmistab. Ka meie kiriku-kooli kaswandikkudele walmistati pühade sees jõulupuu ja jagati kingitust. Omal ajal walmistati ka Kuresaares  weel waestelaste jõulupuu. Aga nüüd ei ole enam sest paaril aastal kuulda. Ega armastus «vaeste wastu meie seas pole ära lõpenud? Walimised on eel ja walimise «võitlus  südil wõimul käimas. Iseenesest on ju selge, ei siin igaüks oma poole hoiab eestlane eestlaste kandidadi ja sakslane sakslaste  kandidodi poote. See on ju nii loomulik, et ta teisiti olla ei wõlgi. Eestlaste  keskel wõiks aga see segadust sünnitada,  et eestlaste seas käremeelseid ja parajusmeelscid walijaid on- Et aga suurem hulk walijaid pa rajuSmcelsed on, ning et segadusest eemale hoida, ja «valijaid mitte teadmatusesse jätta, siis peaks eestlaste poolt üleZ seatud kandidat awalikult teatama, et ta mitte käremeelsete poole  ei hoia. Sest peaksiwad eestlaste poolt hääled lahku minema, mida ka küll kõige pahemal juhtumisel karra ei oleks, siis oleks paha ja wõiks asja nii kaugele wiia, et eestlastel kaotada tuleb- Uueaasta päewal oli ennast üks suurem seltskond meeste- ja naesterahwaid salongi kokku kogunud, et wastaSlikku õnne soonnda. Lõpuks oli pidulik kooSostk. Hr. Linnamägi hakkab ennast oma kooriga jälle ühe suurema kontserdi waStu walmistama. Püäle ühe teise suuri  päralise hclitüki, kantakle ka ..Kolumbus" weel uuesti ette. Sooimme hr- Lmnomägile  õnne, et tema rohke waew jälle kiitusega saaks kroonitud—  Kolmekuninga päcwa õhtu! 6. sanitaril  oli Karskuse seltsi ruumides per ekonna-õhtu  ilusa jõulupuuga. Esiti andis herra Piip stlle üle seletust, mispärast  üleüldse jõulupuid tehakse- Selle järele lauldi jõululaulusid ja loen kooliõp  lajate H. Püp ja P. Lauri poolt paar Uuknjanduenst jutuk st ..Warev" ja „Tule mu ligedale, mu okkad ei nõcla siud," ette Iseäranis lõbus oli wastastikune kingituste walza loosimine. Ta huwltas koosolijaid iseäranis selle tötlu, ct siinsetes eesli seltsides sarnast asja arwa wõib olla ka enne sugugi pole olnud - ette wõelakjc. Lõpeks lõbutstsiwad pidulised ringmängufid mängides ja tantsides. Üleüldse jättis pidu-õhlu hää mälestuse järele. Südamelik tänu iluse õhtu toimepanijatele. Oleks wäga soomitaw, et meie seltsid perekonnaõhtuid  sagedamini toime paneks, s.st seesugune  mõistlik lõbu kaines ja wiisakus seltskonnas harib inimest. Wene selts on nüüd omale kohased ruumid Kohtu-uulitsas olcwaS v. Strukowi majas üürinud. Hiljuti peeti süäliamas esimene perekonna-õhm ära. Täna peeti Saaremaa EcSti Põllumeeste  Seltsis aastakoosolekut. Peetud kõnedest oli kõige tähtsam hr. Schlupi kõne piimata l i t u se st, mis wäga õpetlik oli ning kuuljate poolt suure rahulolemisega wastu wõeti. Jõulupühade ajal oli Soela maantee pöörde juurde (Upa küla kohas) ajalehe „H ä ä le" reklama-kuulutuS wälja pantud.  Tükk riiet löödud keppide wahele üles, millel ülema ääre pääle suurte kuldtähtedega  oli maalitud: „Hääl kõlagu, elagu, hõissaa I" Selle all seisis „Hääle" Ml. Meil poleks ju sarnase reklama tegemise wastu midagi. Sest reklama on äri elu, ja mida algupäralisemalt äri kuulutust  tehakse, seda parem. Kui suurtesse linnadesse sõita, siis on suurte ärimeeste  kuulutusi kõik aja ääred täis. Kuid wiisakus ja komblus nõuab, et äri-kuulutusles  wõistlejaid mitte ei teotataks. Seda ei olnud aga „Hääle" kuulutus mitte tähele pannud ja sellepärast tegime ka sellest juttu. Sest tähendatud kuulutuse teise külje pääle oli „Saarlase" üle kõigekõlwatumalt kirjutatud. „Saarlane" olla baroni sohilaps,  minna hingusele, rahwal polla tast ka kahju, kuna tema, rahwas „Häälele" wastu hõiskab jne. Lõpuks oli weel tuttaw waimulik laul järgmiselt ära moonutatud: „Hääl" tõusis põudsel a'al Su oma rahwa soost, Siis kiilus Jumalal Kui täidad tõutust. Aga see ei olnud weel kõik. Tähendatud  kuulutuse lähedale oli wäikene kast pandud, rist pääl ja „Saarlane" mustusega ära müüritult sees, mis ju „ Saarlase" surma  peab tähendama. Mõned ehk arwawad, et niisugune tegewus teotawalt meie püüle mõjub. Seda sugugi mitte! See ei sünnita  meies mitte häbitundmist iseenese üle, waid põlatust niisuguse inetu reklama tegemise  kohta. „ Saarlast" „matta" pole ka mitte esimene kord. Ka 10 aasta eest on teda juba kord maetud. See oli siis, kui taskukunstik hr. Jäger, kes ennast „prohwcssonks" nimetas, siin etendust käis andmas ja oma etendustes mõndagi tegi, mis kõlblikest seisukohast mitte kiita ei olnud. Selle hr. Jägeri tegewuse mastu astus „ Saarlane" siis käredasti üles. Siis käidi ka ..Saarlast" matmas. Endisest  Kronstadti trahterist läks matuse rong wälja linnapääle, kus siis ..Saarlane" maha maeti. Kuid selle pääle waatamata elab ..Saarlane" praegu alles, tunneb ennast täiesti elujõuulise olewat ning saab ka edaspidi weel edasi elama. Minewal ..Saarlase" numbril oli Balti konstitutsioni partei Kuresaars osakonna  wlllimist-kuulutus ühes. Sille kuulutuse  sisuga ei ole ..Saarlase" toimetusel mingisugust ühendust- See oli niisamasugune  kuulutus kui kõik teised kuulutused, mille sisu ja mõtte eest toimetus mitte ei wastuta- Walimise asjas oleme oma seisukoha  awaldanud ja kinnitame meelgi, et igaüks oma rahwnsele truuwiks jäägu, ka walimise asjuS. Selle aaSia uucaaStaõöl peeti siinses Greeka-Wene usu kirikus jumalateenistust.  Kaks luks-lampi seatakse lähema!  ajal Kubermangu-uulitsaSse ülesss- Esimene kiriku, teine prohwessorMierzejewski maja juurde. 4 zanuaril peeti salongis lastepidu  jõulupuu, laulu- ja mänguga ära. Lõpeks tontfifiwad lapsed. .N 2. Saarlane 1907