kult minu kätte saata. Olen walmis iga sellekohase küsimuse pääls waStust andma. G. Marku s. kannatada: wälja aetud, ära neetud seltsimeeste  poolt kui äraandja, teotatud peab la ühest maanurgast teise rändama, ilma ulualuseta, ilma sebradeta ja neid raasukesi korjama, mis korraldatud tööstuse ühisuse laualt langemad. Ms wõikS ta siis weel Meeri ja Tonni kasuks teha ja millega söikfisad nemad endid aidata? tööd tegema  ei ole nad harjunud z ainult kerjamisega suudaksiwad nad endid toita. Aga ka kerjamise wastu on seadust olemas ja kibe naeratus tõmbas ta nägu wiltu. Olgu kõik mis on, aga Meeri ja poeg ei tohi hukka saada! Üks pääsetee on olemas! See mõte asus kõikumata taganemata kindlusega ta Majusfe. Niikaua, km ta elab, ei mci ta neid aidata. Peaaegu iviistciftkümmcnd aastal on :a müfimata hoolega püüdnud, n.nde elule kindlamat põhja razada, aga ta täes ei ole midagi õnnistanud. Simmuale oli t.male ometigi korda läinud neile elu ülespidamist amreiseds  ja niW kadus seegi wõimalus. Ta peab oma silmaga nägema, tuda kallid omaksed hukka saamad. Aga ei, see ei tohi sündida! Sest ü!S pääsetee on olemas. Pääle seda on aSzal meel teine külg. Terwe linn on tööliste korteritega täidetud,  kus nüüd ainult tema parast wiletjus js nälg walitsewad. Naesed ja lapsed hoiawad endis hästi üheteist ligi, et wähcgi sooja saada. Surnuaed on nendega tsidewö. Ja see on köit tema pärast. Ta silmade eite kerkib korraga hulk, määratu hulk Näljaseid, kahrvatanud, kurnajad  vägusi, wiletsaid abita lapsi, noori tüttaxlapfi kelle näod koltunud ja noorelt -vananenud. Nende iludus ei jõudnud weel õitsema hakata, kui ta juba närtsis. Ta nagi sedasama nälga emade murelikkudel nägudel, wõis seda maha jäätud waestelaSte  ja meeltheitwate lesknaeste palgedelt lugeda. Ja kõikide nende, kõige selle määratu  hulga silmad waatasiwad palwega tema poole, sest st ainult tema neid hädast Kälja aidata ja nälja surmast päästa wõis. Oli üks ainus pääsetee olemaS ja see oli tema surm! (Järgmb ) Kodumaalt. Kuresaarest. Kõigekõrgemalt poolt on järgmistele sõjamäe hobuste jaoskonna juhatajatele  luba antud 20- webr- 1877 a. kinnitatud  auumärkisid kanda: 2- jaoskonna juhatajale talumehe Jakob Ait'ale, 4- jaoskonna  juh. kodaniku Lui Eichfussile, 0- j. juh- baron Bernhard Nolkenile, 7. jjuh.  põlise auukodaniku Karl Holzmeperile, 10. j. juh. baron Erich Nolkenile. 12. j> juh. kodaniku Viktor FörS terile, 13. jjuh.  baron Ernst Nolkenile ja 14. j. juh. kodaniku Arthur Wernhofile. Kurttummade basaari puhas sissetulek  on 206 rbl. 76 kop. ja tulemärgi puhas sissetulek 115 rubla 16 kop. Kurcsaare kreiSpvlitseiS tulemad 3. septembril kroonumetsa platside müümised ette, ja nimelt Muhu, Sutunõmme, Kuuminõmme,  Lagenõmme, Kooronõmms, Nuu> dinõmme, Karjalajkma, Tatraselja (Tolli), Tagamõisa, Sõrme ja Ruhnu kroonumetsadest.  Need platsid, mis 3. septembril müümata jaamad, tulemad 17. oktobril s. a- treispoliljcis uuesti müümise alla. Üksikute platside suuruse ja hinna üle saab kreispalitscis lähemaid teateid. Kaarmalt. Eile sõitis maamõõtja Pahkla  mõisa, et rahwale antawaid maatükkifid  wülja mõõta. Omal ajal palusiwad Pähkla elanikud, et pääie 4 tsssatini maad Pählla mõisast õigeusu kirikule antaks. Kui aga pärast maajagamise asjas koosolekul  pesti, siis ei kirjutanud maata meeste saadikud protokollile mitte alla- Nad nõudsiivad,  et selleks tähendatud «aa moatamees- tele ära jagataks. Nende seast, kes Pähkla mõisast maad tahawad saada, ön 8 saadikut  asjaajamiseks walitud. Kihelkonnalt. 2. septembril peab õpetaja  Nudi Petrosawodskist Kihelkonna kirikus proowi jutlust. Kärla kiriku konwent peab tulewal tcifipäewal koosolekut selle küsimuse läbirääkimiseks,  kudaS uut õpetajat Kärlale saada. Mustjalast. 1- augustil oli Panga küla meeste wahel „odra wee" tõttu tüli tulnud, mis nii kaugele läinud, et ühel pää meriseks peksetud, teine noaga ähwardanud  oma wastaft ära tappa ja kolmas laetud püss käes ähwardanud oma «vastase  maha lasta- Naesed kartnud püssimeest  nii kangesti, et ennast rukkisse ära peitnud. Tüli oli küla wahel. Asi on kohtu käes. Tartust. 2. skp. kella 10 ja 12 wahel e. l. põgenefiwad 2 politika wangi ära ja siis algas „ Nordi. Ztg," teatel äritaw tagaajamine. Nad teinud linast omale köie mille nad rvangimaja hoowis olles ühel tähelepanemata silmapilgul müüri pääl olewate naelte otsa wiskasiwad. Kui köie, üks ots sel kombel kinnitatud oli, ronisimad  nad seda mööda ülssse ja päüsesiwad üle müüri wälja. Ühes uulitsas tuli põgenejatele  kolme meheline drogunite salk wastu, kells tähelepanemist paugud Sratafiwad  ja keS tagaajamisest osa wõtsiwad. Üks põgenejatest püüdis ennast uulitsa nurgal  olewate woorimeests hulgas marjata. Tuhat nelja kihutas üks dragun Voorimeeste  troSkade sekka, mille juures ta hobune ühe sõiduriistaga nõnda tugewasti kokku põrkas, et hobune ja mees mõlemad maha kukkufiwad. Ehk dragun küll mõned ribid omal puruSLaõ, kargas ta fiisgi jälle hobuse selga ja wõttis põgeneja kinni. Teine wõeti waksali juures kinni. Mõlemad põgenejad wõeti omal ajal Tähkmere  uul. kinni, mille juures pristawi abi Fuks surma leidis. Eesti Karskuseseltfide Kesktoimekonda waliti feltfide asemikkude ja kesktoimekonna liikmete hääletamisel 5. aug. järgmised isikud : Õp- W. Neiman, üliõpilane M- Raud Riiast, endine Kolga-Jaani kih. kooliõp., neiu Helmi Einberg Kursist, J- Topmann Tallinnast, Dr- J. Luiga, A. Jürgenstein, eanä. jur. J. Tõnisson, R HanSson, Kodumaa toim- Kandidatideks toimekonna liikmetele waliti  : Vr- O. Kallas, P. Põld, O. Rütli Tartust, H. Awikson Wändrast ja Rüütel Paidest- Uus toimekond jagaS ametid oma wahel järgmiselt ära: Esimees õp. W. Neiman, kirjatoimetaja Oi. J. Luiga, kassahoidja J. Tõnisson ja J- Topmann, kassahoidja abi R. HanSson ja kirjatoimetaja abideks neiu Einberg ja J- A. Rahamägi, kuna Tallinnas rahaasju ka Z. Topmann toimetab.  Eesti Kirjanduse Seltsi ajutine asemikkudekogu wõttis ülepää 282 liiget wastu. Põhjuskirjade järele tuli siis tarwiS  asemikkude kogusse 33 liiget walida, kes seltsi wolikoguks otsustama wõimuga on. Asemikkude kogu walls oma seast järgmise eestseisuse: Esimees õp. W. Neiman, abideks Dr- O- Kallas ja Dr. H. Koppel. Kirjatoimetaja  A. Jürgenstein, abid M. Kampmann  ja osuä. K- Lectberg Peterburist. Kassohoidja J- Jõgewer, abid A- Kitzberg ja G- E, Luiga. Raamatukogu hoidjaks waliti J. Kurrik ja eestseisuse liikmeteks ilma kindla ametita osnä. K. PartS ja Seda ja teist. Dl arss on kõige lähem plausetmeie maakerale. Wiimase kolmekümne aasta jooksul on Mars neliteistkümmend  korda maakerale lähemale tulnud. Neid juhtumisi tarwitawad Marsi uurijad readuse jaoks. Waremalt oliwad need katsed wähem tähtsad, sest pikksilmad ci olnud weel mirte nii täielikud kui praegu.  Wiimast Marsi maakera lühemal olemise  aega tarwiras iseäranis astronom Lowell. Ta jääb selle tõenduse juurde, et Marsi pääl elu on ja haridus sääl palju suurem peab olema, kui maakera pääl. Ka Lowell arwab seda wõimalikuks, et Marsi inimesed oma maakera HMaminemist kardawad, ja siis siia suure tulekuma kaudu märkiannawad. Kolme kuu jooksul nähti neid märguandinisi mitu ööd ja igakord ühe ja sellesama tunni ajal. Et Marsi pääl wäga suur läbikäik on, seda usub ka Lowell Marsi kanalide sündimisest. Neid on sääl wäga palju ja suurematesse nadesse," kui seda meie mõiste järele ütelda, käib neid palju kokku. Et Mars umbes pool pisem on kui maakera, stis arwatakse, et sääl kõik asjad mäga kerged on, 100 naela arwatakse sääl kõigist 38 naela kaaluwat- Saab kord teadus ja tehnika mci' juures nii kaugele, et meel suuremaid ja paremaid pikksilmi Valmistada  wõib, küll stis selgub, kui palju praegusel ajal teadusemeestel õigust on. -- Äga inimene saab looduse käest ühe teatud osa elujõudu ühes. Mida kokkuhoidlikumalt  ta temaga talitab, seda pikemaks  wenib ta elulõng; mida enam ta priiskab, seda rutem jääb ta pankrotti. Looduses ei sünni midagi kogemata, siin on kõik põhjus ja tagajärg. Õnn ci ole mitte niisugune afi, mis igaühele, teda pääliskaudselt tagaajajale  osaks saab. Naid peab tema kättesaamiseks  -võitlusesse astuma ja julgusega ja niisuguse meelega, mis ka wõidu kaotamist  ei karda, wõitlema. Kooliõpetaja: Mispärast lõi MooseS kaljust wee wälja? Koolipoiss: Sest et wefi ise ei tahtnud wälja tulla. Põhjamaa noormees näeb lõunamaal  esimest korda eeslit, on tema üle waimustatvd. läheb juurde ja silitab. Möödamineja: He—he, noormees. Olete wististi ühe walla mehed. „W. Sõna." Saarlane, 1907. -40.