Elukas ei mõtlenudgi taganemise pNle. Ts tkmbaS kõrsad lingu ja Valmista» end oäälekatMmiseks ette. Na sihtista talle otse silmade sshele ja andsin tuld. Sel silmapilgul sirutas elukas oma küüned wSlja, ajas suu lahti ja hüppas minu poole. Ts küüned puutufiwad mulle selga, oga hüpe oli halrvasti sihitud, sest ainult tagumised  jalad puutusiwad mind; fiiSgi kukkusin ma maha. Ma olin aga seekord Keti mürki trchwanud- ElukaS heitis marsi hinge- Na tõusin püsti ja olin rõõmus, et ma smajr kõige kardetamamaft waenla» sest lahti olin saanud, aga ma teadsin ka seda. et ms! sivugun kokkupuutumisi see! palju saar ees a^ema. Na Põletasin mõlemad surnukehad ära, et neid mirte teistele elukatele kiusatuseks jätta. E: olnud mmgMWst kahtlust, et kui ma 'aarel: ärs minna ei saa, mulle wares ltl hiljem »u õnnewma san-bernardi saatuS o'aks 'aad. Pcssegu kri! e.sksd oksad oma endised ovnid maa: -::nud M sxys lsiaL Winsd, kuS nad i::u!s :-na woli järele elafimad. Paewv! e: ainud neid ?:lzu nähagi, aga selle cxft kZlas läkk kõik M!S nende mõirgamisek  llen' :Ii mkmksrd Mõte neid pSrisel:  ära bäsitass hakata, kaS rauad mabs xunns, hundi augud kaemata, sK suul '.: e!. aga et mu! Larsiksed tööriistad  sa aöinrud xuudnftmad, M see söuu katki. Rulld M mu! weel kümme kardeta» sai slstst Meie. Kõige hirmsamad oli» road otsas. Mrsft ssWberssM surma magasin ma M»M ja «slssM «seti. MM selle tegin ma oma hurtsikule pitka käigu ette, et kui kedagi sinna sisse oleks tahtnud tulla, siis ma seda iga kord kuulnud oleksin. Ka oliwad elukad tule üleStegemise osa» wuse kaotanud ja hakkafiwad tuld kartma. Sellepärast süütasin ma iga õhtu oma hurtsiku  juurde tule riida põlema, kuna ma parme ehitamise uuedtt käsile mötfin- (Järgneb.) kogus noor ja wana laadale kokku. Suure ootusega oodati iseäranis maal laada pühapüiwi.  Ka kauplejatele oli see paew tähtis, sest sel päewal õitses Sri hästi. Kuid uude Määruste järele, mis kauplustes tee» nijate normal-puhkeaja kindlustuseks wälja antud, lähemad kaduma, sest et nende määruste järele pühapäewadel mitte kaubelda ci tohi ja laadapühopäewade  kohta mitte wäljawõtet ei ole tehtud. Kes siis maolt tulewal püha päewal laadale  tulla nõuks on wõtnud, jäägu tulemata.  See oleks ilmaasjata waewanägemine. Siinsed laadakauplejad on telegrammi  teel Liiwimaa kuberneri herrat palunud,  neile luba anda laada pühapäewadel kaubelda. Linnawahtidele on uuS riieteworm kinnitatud- Kuna nende kuue taskud praegu tagapool on, saamad need edaspidi külgede pääl olema. Siis tuleb edaspidi talwepalito  hallist soldati kalewist Leha. Suwe kuued, mis walgeft riidest siiaaiani tehti, tehakse edaspidi kollasest riidest—  Gromofoni õhtu linna kooli bääkS pidi kesknädala õhtul ära peetama, jäi aga tuulefe ilma pärast pidamata ja peeti nelja» püewa õhtul suure hulga rahsa osawõtmisel  ära. Meyeri pansionis on Ühelt proualt  21 rubla raha ära waraStatud. Warga jälgile pole meel saadud. UudcS uulitsas on hr. Nageli teeninijalt  Tatjana M., kes sääl pesu pesemas  olnud, 4 rbl. ühes raha kotiga ära waraStanud- Uaras on oma teo ülcStunnistanud.  Ütleb, et ta raha kajusse on wislar.ud. Tila tuli kahe laadal kaupleja wahel tüli ette- Ühele Venelasele löödud Vasaraga  pähe ja palge, nii et ta üleni merine politseisse ilmus. Tüli on wist mana waenu tõttu ette tulnud. Saaremaa liikumise asja  süüdistusest t. (Järg.) Järgmisel päewal teatas Loona wallawalitsuS  ringkirjalikult külatümnikutele rahwale  teada andmiseks, et Pöide pool otsustatud  on, kõik roha rcnteist wülja wõtta, et seega walitsuft sundida rutemini seaduste  parandust ette wötma. Need ringkirjad  oliwad ka Haabi poolt kirjutatud  ja hektograferitud- 14. detsembril ilmusiwad  koosolekule mitu sada inimest. Nende hulgaS oli ülemal tähendatud Teofil Mets ja talupojad Jakob Tarkmess, KuStu LaeS, Johann Eitea, Peeter Tuurman, Mihkel Priske, Mihkel Munk ja Mihkel Peel. Wallatalitajat Peeter Tamme ei olnud. Haab awas koosoleku kõnega, milles tähendas,  et tarwis on walla komitee liikmeid walida nende ettekirjutuste täitmise järele walwomiseks, mida Saaremaa keskkomitee andma saab- Siis rääkis Haab, et praegust  walitsuft on tarwis boikoteerida kõigi abinõudega, nekrutist mitte anda, kroonu maksusid mitte maksta, raha renteist wälja wõtta jnd. Kui Haabi taheti koosoleku juhatajaks  walida, siis ei wõtnud ta seda mitte waStu, ja pani ette selleks koosolekul  olewat ülemal tähendatud Johann Seppahammerit walida. Ehk küll Seppahammer pärast seda esimeheks  oli walitud, fiiSgi jäi Haab terweks koosoleku ajaks koosoleku juhtijaks. Haabi ettepanekul luges Seppahammer Pöide miitingu  otsused ette, ja Haab soowitaS neid läbi rääkida ja waStu wõtla- Siis pidas ka Seppahammer walitsuse ja keisriwaStase kõne. SelleS kõnes rääkis ta, et praegu mingisugust walitsuft ei ole ja sellepärast tarwis on kõiki wallaametnikkusid ametist lahti lasta ja nende asemele uusi walida, kelledel tarwis ei olegi wannet wanduda, sest oma ametikohasid wõiwad nad niisama  täita, nagu naese wõtmifeks laulatust  mitte tarwis ei ole. Edasi ütles Seppahammer, et Wenemaa on kui koera okse, täna sööb, aga homme oksendab wälja,  ja kihutas koosolejaid walitsuse wastu üleS tõusta, kroonu maksusid mitte maksta, streikisid alustada, nekrutist mitte anda, kõigi abinõuudega walitsust boikoteerida  ja üleüldse praegust riigi sisseseadet häwitada. WarSti pärast seda otsustati uut wallawanemat ja tema abilisi walida. Seppahammeri ja Haabi juhatusel pandi walimised korda. Talitajaks waliti talumees  Jaan Kunftmann, aga tema abilisteks Feodor LaaSson ja Johann Soäär. Pärast seda teatas Haab, et uuesti walitud wallaametnikud wõiwad ka ilma walitsuse  kinnituseta teenida ja kirjutas protokolli,  et uued walla ametnikud oma ametisse  16- detsembri! 1905 a. astuwad ja et nad ainult rahwa ees wastutawad on. Poidelt. KöiguSte, Muhu-Suuremõisa ja Nurmse mõisa rentnik hr. M- Truuwert  on minewal kesknädalal ära surnud. Ruhnust. 5. julil sõitis Riia Tehnika  Selts Riiast aurulaewaga «Norra Finnland" Ruhnu saarele. Aurulaew jäi üks werst saarest eemal seisma. Ruhnlased tõiwad 13. paadiga reisijad saarele. Reisust wötfiwad 335 isikut osa. 6. julil läks weel teine seltskond, 20 isikut suur, aurulaewa «Mosquitoga" Riiast Ruhnu saarele, kust Kuresaarde edasi sõideti. Pärnust. «Meie Kodumaa" hakkas 3. skp. Pärnus ilmuma. Tartust. Riia leht ,Rig. Ztg." teatab, et Rna ringkonna kohtus õigujeteaduse kandidadi  Jaan Tõnissoni, wäikekodanikkude Eduard KiwaStiku, Aus Lellepi ja Karl Sööti Seda ja teist. ÄmmadeparadiiS. Hiinlane wõib iseenesest mäga tubli, häüsüdamlik ja armas, pulmapäemal oma kirjudes riietes isegi meeldiw inimene olla, aga sellest silmapilgust  saadik, kus noor abikaasa TaewalijeS  riigis oma uue kodu elama asub, ei ole tema enam peremehe jumaldatud kallikene. Säherduseks seisukorra muutmiseks  ei anna mitte m«S põhjust. Abikaasa ema, ämm, on see, kelle ainuwalitjuse alla noor naeSterahwaS heitma peab. Põlgamine  on see, mida noor abikaasa waStu wõtma peab; sõnakuulmine, kannatus ja alandlik olek on ainsamad aSjad, mis ta üles näidata tohib. Hiinamaal hakkab naeSterahwaS  siis alleS käskima, kui EuropaS naeSterahwaS seltskondlisest elust ära taganeb.  Amm on piiramata wõimuline käskija,  Hiina maja ebajumal. Poeg auustab teda kui jumalat ja wini on temale täielik pärisori- Mi« on ämma omandus, ämm juhib tema elu, määrab tale tööd ja isegi tunnid, mil ta oma mehega kokku saada wõib. Hiina kovchete maljuS läheb isegi niikaugele, et wiuijat niisugustes majades käiagi ei Wis, MZ Zs« ei roalitse. M (Järgneb). nagu ämm oma! nooruseajal waewlema pidi, nii teeb ta ka oma minija elu kibedaks.  Ta maksab oma rikutud elu eest noorele naesterahwale kätte, kes aga muidugi  sarnases -valjuses kõige wähem süüdlane  on. Ja nii keStab säherdune kurnamine ning elu kibedaks tegemise pölweft põlwe. Noorel naesterahwal ei jää sarnasest elust pääsemiseks muud teed üle kui ainult surm. Ja õige palju noori Hiina naeSterahwaid on juba surma läinud, et säherdusest põr« gucluft pääseda. Su oma jalad on karkudest paremad ; ära oota teise abi, ning muretse, et su püssirohi kuiw on—  Ära nuta selle üle, et sul raske hakata  on, ja raha sähs alustuseks. WiSka mõistlik inimene ka aknast wälja, fiiS ta jääb ikkagi jalgade pääle püsti, ja küsib otsemat  teed oma töö juurde. Oma teenitud raha on haljam ja parem kui see, mida sa surnutelt oled pärinud. Kafinapoole pruukost eluhommikul, äratab isu pärastise rikkaliku lõunaeine jaoks. Pereeit (oma lastele): .Lapsed, olge nüüd oige tasa, taat hakkab oma nime kirjutama!' Mulk: .Waadake, herra tohter, minu poeg on päris minu nägu l" Tohter: „3a iseäranis meel siis, kui ta pesemata on!" ° — Lootsikus. Kallis Emmi, kaS »a tohiksin teiega läbi elumere sõuda!' »3a, siis küll, kui miuu käes tüür on »W 48- Saarlane, ZSOB