mitte murda, kelle kä?Z kohad praegu olla. LubaS aga kohtade tahtjatele mõisa pelli-lt ja piirist uued kohad heinamaaga ui-eS wälza mõõta ja neile kätte m.da. iu-> nemad wakamaa põllu püält 3 rubla ja heinamaa tüki eest I rbl. 1.50 kop. maksta lubavad- Iga 30. wakamaa suuruse koha wötjale  lubaS omanik veel ühe hää lehma kauba paäle kinkida. Natukese aja mõtlemise järele selctasnvad nõudjad, et nad uusi kohiafi ei tahagi, kuna vanad mile cuam mceidilsisad. Wanad kohad aliwad muidugi uute peremeeste  haole läbi hääle ja korralikule järjele tõusnud. Sellest näeme, ct maa MuduL ammugi nii suur ei ole, kui hädaldataks?. Suurem kitsikus on küll see, et ilma maata inimestel maa omandamiseks kapitali  ei ole. Muidugi mõista, kui maa kinkijaid tihti leiduks, et si'.s ka waStu wõtjaid rohkesti slekS. Rendi püäle ja ostuhinna e-st isõtjaid on aga ivühe. Tä h. Wmnöste mõtetega ei ole ma mitte üheS nõus. Rohival on maapuudus, seda stõendawad paljud palwekirjad, mis tuhandale allkmjadega siit ülemale poole saadeü. S :..ndab ka igapäevane elu. Üksikute .... .. -> o e järele, nii kui hr. G. M. -eda u.b, -e wõi meel nutte üleüldise aSja üle otsustada. Ka on ettetoodud juhtumises käsitav, kas nõutama rendi suurus  küllalt kohane on. (?. I'. Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi aastakoosolek 0. webrueril 1306. ÄooSolelur  sssd abiesimees, sest et rfimeeS õpetaja Kerg koosolekule tulla ei võinud.  Juhataja lahendas, et temal, kui abtefimehe! mirte -võimalik ei ole Seltsi Möödaläinud aasta tegevuse püäle pilku heita. Avaldan Seltsi kassaseis ja veel mõned muub teated. Kassaseis on järgmine:  ülejääk 1904 a. 119 r. 93 koo., sisse tulnud 71 r. 27 kop, jaah seega 1906 a. 142 r. 19 kop. Lõpuks luges juhataja  hr. Kergi kirja ette. Milles viimane teatab, ei -ui mineval aaStast mitmesugust sõitlust võidelda olnud, mis temalt tööjõudu  ja rõõmu rohkesti riisunud ja milles la emast Seltsi esimehe ametist lahti ütleb. Seltsile edenemist ja hääd tulevikku soosides,  kuni ~kiwiS leivaks ja kadakad marjapöõjaStekS  saavad". Koosolek tõusis hr. Kergi suuks ja oma tänu avaldamiseks lcma vastu püsti. Pärast protokollide ettelugemist räägiti talvisest loomsdeWlmisest.  K«j põhku mähe, siis sooviti liseividnks  liamftemae kooksid. Üks põllu» ine.s avaldas, et loomadele peksaandmine ks hää lisstsit olla. Ta kasvatada oma noored hobused ikka peksuga üles. Muidugi  mõista, leidis scs 'avaldus teiste poolt sinult «aeru js pölgtust. Baron Sasi pani põllumeeste koon asutamise küsimuse eite. Tähendatakse, et Seltsil juba 2. aaSta eest mõte olnud Saaremaale pvlluMeMs kooli asutada. Pandi küsi-mse 'ette, kaS SeW on lclls poolt, st pölluvccSle kooli asutamises ennast svmepWuseestiHS ühendada. Tehti jaotav  vistid. BMti selle küsimuse selgitamiseks  3. liikmeline komvispn, ja nimelt herrad preester Paiw e l, seminari kooliõpetaja  Airstax js mõifarentni! G. Markus. WLcti eestseisuse valimine ett?. Aeda valiti sklle üle teatasime juba mimvesis numbris. Loeti Saksa Pcll».Nlis:c S.iisi kiri ette, cullcs mmetalud Lius öesü Pcllv«c?s:c Seksi Krjs põäsi recicb, u la Eesti PõlluvkiSle Seltsile oma näitusehooned 1996 a. ilma maksuta annab, ühUasi aga soowib, kt Ecsii Põllumeeste Selts «nnast 1997 a. Satsa Põllumeeste Seltsiga põllutöö näituse pidamiseks ühendaks. Otsustati raikcte aegade tõttu sel aastal Eesti wäljanäiiust mitte pidada, Saksa põllumeeste Seltsile näituse hoonete luba eest tänu awaldada, ühendamise küsimust näituse pidamise asjus aga lahtiseks sätta. Koosoleku päevade teatamise lord määratakse  ära. KooSoDkute üle tuleb „ Saar lasis"  ja kirilutk juures kuulutada ning pääle selle igale Wkmele kirjalikult teatada. Siis otsustati w.el Valitsust paluda, et sõjaseadus Saaremaal Võimalikult pea ära wöetaks, sest et rahwaS rahulik on. Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsis tahetaksi edaspidi iga üksiku tööharu jaoks komiteed asutada, et sel tee! rohkem elamust  ja osawõtmist Seltsi liikmete poolt wöita. Sest Seltsi edenemine ei sünni mitte üksnes eestseisuse tcgewusest, waid kõigi Seltsi liikmete ühendatud ja korraldatud  jõust. Tulema! Seltsi liikmete koosolekul  jagatakse tööd Seltsi liikmete mahel ära. Ostuühisuse asutamine Võetakse jälle uuesti läbirääkimise ja teoks tegemise olla. „Weise" supsluSmajal on 19. webruaril  26 alnaruutu sisse löödud. Pahateo tegijad on politseil teada. Mitmed on küsinud, -mis Saaremaa Vabameelse E-sti eduerakonna wõi „Eoupartei"  asutamisest saab. Sellepärast mõni sõna katuseks. Tähendatud erakonna asutamise  üleskutse awaldamijel oli üsiskutsujatel mõttrS 1) segaduste nmg igasugu wügimalla  waSM wõidclda ja 2) rahwale wõimaltkukS  teha lubatud abinõuudega hariduslisel  teel oma õigusid taga nõuda. Esimeses ecdfihis töötuba pole meil ju mitte enam tormis, sist et siin häükord jalal on, teises eessihis on aga küllalt töötada, ja sellepärast püüame edaspidi Saaremaale- nimetatus erakonna ikkagi elule kutsuda, sille pääle Vaatamata, et hr. boron SH nuid Kuresaore Sätsa ..Nädalalehes" huntideks lamba nahas nimetab  ja riigiwaStaUStkkS tembeldada püüab hädaldades, et meie wabariigi sisseseadmise poolt olema pidada. Kuidas keegi meid nimetada tahab, see olgu igaühe eraasi, kuid nii palju olgu lähendatud, et niisama pvhj ndamata, km Adraks saare Vabariigiks asutam-.se jutt, ka eduerakonna poole hoidjate  kohtlutztamine wab. riigi sisseseadmise püü tss on. Oma üleskutses oleme ju selge lõnoga- öelnud,et keisririik jääma  peab, rahsske aga laialist õigusi antagu. Rahwa haa käekäigu tõstmine hariduslisel teel, tcma silmaringi laiendamine politilistes ja rahwuS!iSt-S küsimustes ning õiguste ! tättessomine lubatud abinöuudcga. see on meie siht ning selle sihi kättesaamiseks asuj  isme Saaremaale -eduerakonna ! O. K u n sl m a n n, C. Palk. I j MircwascS „ Saarlase" numbris s owüldkS hr. Hartwig barou Sasi j üleskutse, et tõik temaga endid ühendakfij  wad Saaremaale Põllumeeste kool! asutaj  wlseks. Et hr. beron' Sasi ' niisuguse j kasuliku Ntkn-õU? hüäks töötada tahab, siis on see kiiduwäärt, luid ma arman, tui ainult ühe ;siku nimel kooli osurada tahetakse, siis sce asjale küllalt mitte kai-.li! ci oie. Aiuvll ühisel seltskonna jõul moib x:Lu:oõ kooli asviomise mõte teoks seede l- h--äd wilza konda/ ja sellepärast tukid ka ktvl tõiga seltskonna nimel ja siilekonna poolt asutada. Wäga stst«bs kohane oleks, kui hr. baron Sasi oma mõtteid põllumeeste kooli asutamise a«ja« lähemalt seletaks. L. Kiirlalt saadeti meile järgmine kiri awolvamisekS: AuuStatud ..Saarlase" toimetus  ! Palume järgnewal «vastust. Saarlases" muutmatalt awaldada. ..Saarlase" ning ..AeeriSb. Wochenbl." s. a- õ. numbris seletatakse Kärla kiriku kinnipanemise üle, ehk küll ..ametlikult poolt", fiisgi- ometi mitte õigelt. SSäl ütleb keegi, keS oma nimegi awaldamata jätab, et „Saarlase"  ülemimwasis numbris awaldatud lönumis Kärla kiriku j kinnipanemise üle on asjalugu wõõriti kujutatud ja ei olla pääasjalikult mitte õige," ning „Arensb Wochenbl." awaldab kahetsust, et see wale teade ka mõnesse Saksa lehise pääsenud on. Mida oli jääl siis wõõriti kujutatud  ? Kas on see wale, et kirik konsistoriumi käsul kinni pandi, wõi kahetseb  tundmata anutnik seda, et kirikus mingisugust sigadusi ette pole tulnud, wõi tahab ta salata, et ülem kirikuceftseisja Saaremaa maakonna ülemale ametliku kirja saatis, milles ette kuulutatsi et 6. jan. kirikus suure koguwa rahma poolt suurt korrarikkumist ette nähakse I --- Kindlasti tõeks jäewad kaks asja, nimelt: I) et kirik konsistoriumi käsul kinni pandi ja 2) et kirikus ega kiriku juureS mingisugust  segadust pole ette tulnud. Mitte õige oli aga 6. januariks kiriku juures mässu ettekuulutus,  mis ju kiriku kinnipanemise juures pää asi on- Kui selles ettekuulutuses  põrmugi õigust oleks olnud, siis oleks 6. januaril kiriku juures tingimata korrarikkumist  ette pidanud tulema just kiriku kinnipanemise pärast, sest kirik pandi 5. januaril õhtul kinni ja järgmise päewa hommikul, s. o. 9. januaril, tuli kogudus kinku juurde, nagu harilikult ikka, kokku, siidis aga kiriku tinnipitscritult eest. Siin oleks wõinud ette tulla, et keegi omawoliliselt  pitseri oleks katki tõmbunud, ehk muul wiifil korda rikkunud, kuid mitte midagi sellesarnast ei tulnud ette. Edasi seletatakse : Kirik pandi täielisel seaduse põhjal Liiwimaa konsiStoriumi  kordaseadmise järele ajuti kinni, sest et kiriku juures mitme! korral peetud politiliste kõnede tõttu kohalise rahwa seas suur ärewuS maad oli wõtnud, mille läbi kõige lähemal ajal tõsist mässu ja kiriku teotamist karta wöis. Selle wastu tunnistame meie: kiriku juures ci ole millalgi ei kohalise õpetaja, ega kellegi tcise poolt mingisuguseid politilifi kõnest peetud, wcel wähem niisuguseid, MiS rahwast mässamisele ja kirikuteotamisele olekfimad wõinud saata, sellepärast ei ole fee sõnum mitte õige. Kui kirjasaatja wiimakS meel juurde lisab, et „nüüd on Saaremaa ülemkirikuwalitjuse  (mitte walitsuse, waid paljalt ecstseiSja) palwe pääle konfiStorium korda seadnud, et kirik jälle lahti tehtaks, sest Mawäg-de '«aaremaal olemise järeldusel kohaline rahwas täiesti rahuliseks on jäänud,"  siis ei käi seegi sõnum tõega mitte kottu, sest kiriku esimene lahtipaluja oli Kärla kogudus ise, siis auuwüärt Saare» maa talurahwa asjade kommiSsar, kellele wiimaks Saaremaa praosti ja ülemkiriku eestseisja sellekohased palwed järgnefiwad. Rahwas on meil aga alati rahulik olnud, ehk k iriku eestseisja tunnistajatest  mõned mitmesugust wägimalda, mitme tunnistaja kuuldes, on ähwardanud jumalateenistuse aja! õpetaja waStu kirikus  tarwilads, ning need isikud ei ols ISOK. M 7 S a a r ka n e>