Eesti Postimees Nr . 11. Tallinnas, neljapäewal, 14. T»i>cks, KM ji triikikk on Niguliste uul. (M MnosoS 7ll.) nr. Abress kirjadele: Li, psAAicqiV rus. „9oiu Iloerunsei.",  ?sv6Zn> „ Eesti Postimehe"  toimetusele Tallinnas. Telegrammi adress: LMII- ?öLSRI>. Walilelit ma- ja limMale. »». aastakäik. Kuulutuste nonpareille > rida maksab kuulutuste  külgede! 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. kuulutuste wastuwõtmine neljapäewa hommiku!  ilmuwa numbrr jaoks kuni kesknädali hommiku kell l^ni. Tellimiste ja kuulutuste wastuwõtjate nimed awaldatakse aeg ajalt kuulutuste hulgas „W PMimes" mkssb ühes „Hhtuste kõnede", „Nissionilehe"  ja „PSllutöö ja teaduste eralisaga": postiga: rbl. kop. aast. A. s/4 „ S. 45 V 4 " -85 kuus. ZO ilma postita: rbl. kop. aast. Ä. 50 s/4 „ I. 00 V 2 „ 1. zz V 4 " 65 kuus - ZZ 3 «kl Zv kop. aaotos. ükfikll numbri hind 6 kop. „Mees mehe wastu" — ilmuõ. Auklwe Majandus. v. „Majanduse edenemises on iga rahwa aineline ja aateline õnn," kinniiab „ Teataja" ning nimetab 68. numbris majandust juureks, millest mitte üksi kõik maapäälne hää iseenesest wälja ei kaswa, waid mis ka hinge õndsust annab, sest õpetajad olla sellega Võõriti teinud, kui nad inimesi jumalakartusele juhatasiwad:  sellest ei olla waese talupoja kasuks midagi wälja tulnud. Oleksiwad nad juure, s. o. majanduse eest hoolt kandnud, siis oleks „Teataja" arwates kõik muu iseenesest tulnud. Meie küsime: kas on majandusime hää seisukord juur, millest kõik muu hää iseenesest wälja kaswab? „Aatelist õnne", nagu „Teataja" ütleb, ehk „muud hääd" nimetame ka hariduseks ja hariduse all mõistame teaduse,  kunsti ja ühiselu ehk seltskondliku elu edenemist. Nii küsime siis weel kord: kas majanduslik hää seisukord on juur, millest haridus iseenesest wälja kaswab? Silmanähtawalt on see nõnda ja asi on niisama lihtne ja niisama kindel, nagu ses, et päikene ümber maakera käib. Seda näeb igaüks oma silmaga ja üksgi laps ei kahtle selle juures. Laps mitte, harimata, pääliskaudne  inimene ka mitte, aga kelle silmaring wähe laiem on, see ei lepi selle odawa tõega, sest et see tõde ei olegi. Waatame tagasi inimesesoo minewikusse, tema kõige warasemasse algajasse, kus weel mingit haridust olemas ei olnud. Kus kohal inimesesugu maa pääle on tekkinud, seda meie ei tea, aga teame, et ta ju ammu, ammu üle maakera laiale on läinud ja mitmesugustes  oludes ise ka mitmesuguseks muutunud nii hästi ihu kui waimu omaduste pooleks. Meie emakene maa ei ole igal pool oma laste wastu ühesugune: paiguti puistab ta neid kõigesuguste hääde andidega üle ja üle, et lapsed seda poolegi ära ei jõua tarwitada, „Eesti Postimees" maksab aprillist kuni aasta lõpuni: kroonupostiga  2 rbl. 45 kop., pää- ja abitalitustest ise ära wiies ja waldade postimeestega saates 1 rbl. 90 kop. „Kssti "Postimehe" Kontor. Meid auulisi „Eesti Postimehe" lugejaid, Ab kes oma lehe adresji sosmwad mmta, palume tungiwalt kas mana trükitud adressi ligi saata wõi jälle odresft numbrit üles anda. Muidu teeb adressi muutmine meile palju tüli. Toimetus.