Päewaleht lmub igal äripäeroaL. laUwsas, Suurd lumi, rodtosa w*, S-mkTl aidltfa nurgal, n. 4. Kõnetraat nr. 390. ÄM elaja KSaeliiaS kella «Srela Uilt» ja raiiadirjacksk» sHgewaieke" taimel., Tallinnas, &b r. Pesejlb. Ühflk nimtmer 4 kop. r ——o Bdresli muutmiJe eeK 10 Kop., lelle juur?» endine adrels ekk lelle nummer Ole» anda. o— Kuulutuste nonpareille-rida maWab 3 kop., lehe eesoHas 13 kop. WtHiled kuulutufei 0 a o a □ poole kallimad, a a o o □ ■' ■ ' «Päewateht" mabfab ühes kaasannetega: '/• -> Koju kätte foatcs t ierwe aasta peale 6 rbl. kop. poole „ „ Z „ 20 „ weera»<t., 1 74 . öhe kuu peole 60 TaftbuMs tatwäeK Sra mllesi terme aasta peale 5 rbl. kop. poote „ I „ 70 „ me erand „ „ I „ 40 „ tihe Kuu peale „ 50 „ Kes 2 korda kuusi Umumaf perekorinalehte „Kaduf' kaala tellida looaiib, lellel tuleb aastas I rbl., pooles aastas 50 kop., Keerand a. 25 k-jOurde maksta. Ur. 269. Esmaspärwal, 23. uonirmUrU (6. dets.) 19091 IV. llllslilkiiik.' Kudas seda seletada? Umbes nädala eest käis teade Eesti ajakirjandu-- sest läbi, et pSllutoöstuse ja maakorralduse peamalitsus  seaduseeelnõu malmis on töötanud, mille järele tal õigus oleks oma all ole mates koolides Balti-- ja Poolamaal õpetuse 'andurist rahryakeeles sjsse seada. Niisugust teadet terwitati igalpool rõõmuga ja arwati, et sellega üks suurematest raskustest põllumajandusliste  teaduste laialilaotamise teelt kõrwale on saadetud. Seda oolamatam oli sõnumi et Matma põllutöö ja maakorralduse peamotktsus Tallinna Eesti, Põllumeesteseltsi  poo.lt ?awats«taumt« talwekursuste «skaiva  ainult sel tingimisel lubab kinnitada, kui õpetuseandmine  tctieste Wene keeles sünnib ja Eesti keelt selle kõrroalgi tarmitusele er wõeta. . Kudäs seda wastolu ühe ja sellesama min isterin  mi otsustes seletada? Kas tõeste seadus nõutud luba andmise wõimataks teeb? Aga miesil peetakse ju õige sagedaste põllutöch karjakaslvatamise. piimatalituse,  majapidamise ja muid lursusid ära, kus seuini  keele poolest raskusi ei ole tehtud. Kui ühe kuu pikkuseid kursuseid wõimalik on Eesti kestes lubada» miks fiis mitte talmepikkuseid? NSHtawaste ei keela seadus eestikeelseid kursusi Mitte,- maid põllutöö ja maakorralduse peamalitsus peab enesest laulikuga tunnistama: „Ka?s hinge elawad mu rinna sees ja teine tahab teisest lahku minna." tthelt poolt ei saa pearoalitsus enesele salata» et põllumajanduse tõstmine pvllutööteaduste laial;- laotamise warail rahma seas tingimata rahwcÄeelset õpetuseandmist nõuab; selle äratundmise tagajärg on seaduse-eelnõlH millest hiljutt kuulsime. Teiselt poolt agä tulemad parempoolsete anvancised". mis Nõuawad» et iga juhtumist rajamaadel seks peab tartvitamä,'  et rahrvaid" Wene tahmaga ühte kiita; sellepärast nõutakse, et seltsid ka isekeskis ai- Milt riigikeeles wõikstwad asju ajadä ja eriõpeai- Uete üle ainult riigikeeles Ätelugemisj jä kursust toiime  panna. Kui PurischkervAshid ja Markowid fartaiiltsett «õuaroad, et fea õpetuse andmine ainult riigikeeles peaks sündinra ja et parem fileillbfe mitte mingisugust õpetust anda, kui et seda muus keeles peaks tehtama, siis ei pane fee enam kedagi imestama, sest neiude- Kaolised herrad ei jõua oma kitsarinnalise rahumslust  seisukohast kaugemale waadata ja arwawajd, et jenneM wõiks rajamaad tühi kõrbe olla, kui et stal Muulased elatoab; iseäranis waenulikult roaataroab Rad niisuguste muulaste peale, kes oma rmrkust ja Vrrsadüse läbi rvähegi paremale majanduslisele ja hariduslistle  järjele on jõudnud tõusta. Aga seda seisukohta  ei rvõi wastutaw riigiwõimu esitaja iganes omaks tunnistada, kuigi ta ainult ajaloo ees roas-- tutab. waid tema peab teadma, et ka muulased riigikodanikud ja et rajamaad —< riigiosad on ning et nende edu ühtlasi riigi üleüldisi edu tähendab. Kui nüüd põllutöö pcawalitstja [ellelt seisukohalt äsja peale waatab ja siiski rahwakeelset õpetuseandmist põiliitöö kursustel ei luba, siis tähendab see, et ta siinseid asjaolusid enesele õieti ette kujutanud ei ole, waid anvad, nagu püüaks põllumeesteselts polilika pärast eestikeelseid kursusid nagu oleks meie tegetikkude  põllumeeste keskel niisuguseid isikuid, les roenekeetfetest  ettalugemistest aru saamad. Kuid politi- Tot üsna Förroalc jättes ci ale meie põllumeestel siin midagi malid a, maid kui neile Eesti õpeleeiega kilrsusid e-i lubata, siis ei ole neil üleüldse wõimalik kursusid awada. Meie ei taha mitte ütelda, et Vene õpekeelega põllutöökool õpilastest tühjaks jääks, kui walitsus sarnase  kooli meie maa! asutaks, ehk nagu ei wõiks Venekeelne põllutöökool meile mingisugust kasu saata: lähemad ju iga aasta mitmed meie noortestmeestest põllutöökoolidesse õppima ja mitte ilma kasuta. Aga kõnesolemate kursustega on asi sootu teine: Meie tegelikud Väikepõllumehed tahawad oma majapidamise paremale järjele tõstmiseks sellekohaseid teadmisi omandada. Selleks ei saa nad kusagilt ming  isugu st abi. maid panemad ise raha kokku ja palkamad  eriteadlasi, kes neile tarmiliste küsimuste üle seletust annaks. Seal tuleb aga yõllutööstuse peawalitsus  mahele ja ütleb: seletust roõib ainult Wene keeles anda! Kuid meie mäikepõllumdhed ei oska Wjene /selt kas sugugi ehk ometi mitte nii, et nad teaduslistest  ettelugemistest mõiksimad jagu saada. Ja loomulik  on siis, et nad' oma raha niisuguse ettomõtte peale kulutama ei hakka, mis neile tegelikult mingisugust  tulu ei mõi tuua. Kellel on alla sellest kasu, et kursused pidamata jäämad ehk mis kahju teeb see riikluse mõttele, kui meie talupidajatele kunstpõllurammust ja heinamaa harimisest, koduloomade tõuparandamisest, piimatalitusest  ja muudest sarnastest asjadest nende oma keeles õpetust antakse, mida nad ainult möistamad, kuigi see keel riigikeel ei ole? Nähtamaste on siin eksliste eelarwamistegä tegemist,  sellepärast ei peaks Tallinna Eesti Põllumeesteselts  mitte käsa rüppe panema, maid peaks katsuma põllutööstufe peawalstsuses asjade õiget seisukorda selgeks teha. Sellejuures on meil õigus ka oma rii giwolikogu saadikute poolt toetust ja kaastegemust nõuda, sest neil on kergem selles asjas sammusid astuda. Enne tellimisi. Wene teaduslised ja ilukirjanduslisel ajakirjad lelamad Baltimaal õige rohkel armul tellijaid. Meil on hulgakaupa noori nimest, kellel Wene keel niikaua  eit on ära õpitud, et nai) sellest jagu saamad. Oma rahmas ei suuda aga kallist ajakirja meel ülewal  pidada, omal on rneil ka kaunis mähe eriteadlasi  ja sellepärast mindakse Wene ajakirjade juurest heameelega abi otsima. Wene ajakirjade kuulutused on sagedaste wäga  tõmbawad. Ajakiri, mis ainult kuni 5 rubla maksab, lubab aastas mahest 59 ja rohkemgi rubla eest raamatuid saata. Seal on mitukümmend tcadustroalda üles loetiib,  mille üle aasta jooksul paksud raamatud ilmuda.  Tööde hulgas leiad meeste nimesid, mida lugedes  aukartus südamesse asub. Muidu oleks aji ju roaga hea, fui 49a Wene ajakirjadega praegu ka alatut äri ei aetaks. Wstmane sünnib kahel roiisit. On ajakirju olemas, mis aasta jooksul tõeste põhjatu hulga raamatuid kaasa annaroofd, nii et otse imeks peab panema, kndas nad seda suudawad teha. Mõned on nõnda isegi mitu aastat ilimnuid. Kni aga asja lähemalt maatad, siis näed, lubas  see neil roöimalik 011. Kõlamad kiidukuulutused t&mbaioab rohkeste tellijaid kokku, nii et nad aasta olgul määratumad summad sisse roõtamad. Raamatulel,  mis nad kaasa annamad, ei ole aga pooleski leba mSärtust, mis nendelt oodati. Kah panemk pearõhku kelle peole,: et totzMtus odawamalt läbi tuleks. Ja fee just on, mis lehe waärtuse nõrgaks teeb. Wäljamaa kuulsate teadusemeeste  tööd lastakse asjatundmatu inimeste pooK ümber panna, ja ei ole siis ime, kui nadnohstste oma wäärtustst kaotawad. Tihti on lugu nõnda, et terwest tööst ka heal Wene keele mõistjal mingit kasu el ole nii kaugete läheb ta alguskirjast kaugest ära. Niisugune toimetus täitis nimepidi oma lubadust,  olgugi et ta rohketel laasannetel suurt wäärtust  ei olnud. tliiid teine mus. Mida ka laialt aetakse, on hoopis  nurjatum ja ci ole sugugi mähe tellijaid,- kes selle ohwriks langemad. See on tellimiseraha peale et saadeta mitte midagi wastu. <..Birsthew. Wed." jutustamid ühest kunsti-,- kirjanduse  ja perekonna ajakirja tellimisest,- mille nimi -.-.Nodnõi Mir" ost. järgmist. Ta kaasanneteks on mälja kuulutatud: stMoodilelst", laste jaoks ..Laste ilm",- ..Europa keelte õpetega". Peale selle saadetakze meel : ~Keedukool", ~Mafaarst",  ..Kildas loaüllcstb kasmatada". 12 raamatut saadetakse üleüldise uime all ~Kodune raamatukogu". 12 raamatut kuulsa Prantsuse kirjaniku stola töösid, peale selle kuulsa Wene luuletaja Küttimist töö deist  gu kolmes raamatus. 52 raamatut pealkirjaga ~Lõbustus",  mis piltidega ilustud, ~Robinsoni lugu", õpetus, kudas kirjajid kirjutada,- ..riidelõikamise õpetaja".  wiis annet üleüldist teadust raamatut ja tore kalender. Aa terme see hobustkoorem ainult nelja rubla eest. Keda see ei peaks küll külge tõmbama? Lehe ttdrest ov Kusuetshuöi põikMitz nr. õ Aast lui lähed sealt toimetust otsima, siis kuuled, et kogu majas  lehest ega ta toimetajast midagi ei teata, ega neid nimepidi ei tuntagi. Nga kudas see toimetaja siis tellimiserahä oma kätte saab? foce on lihtne ost. Ta elab Nrõnes teises kohas ja annab posti peale teada, et tenia nime peale tuirud  rahasaadctused saaksiwad tema poolt üles antud elukohta toodud wõi mõne teise inimese kätte antud. Pärastisel järeluurimisel selgunud, et mees, kes ennast „Rodnõi Miri" toimetajaks oli mälja kuulutanud,  ikka ka Peterburis wiibib. Ta olnud laroslaroi  kubermangu talupoeg ja ameti poolest uulitsal ilma hinnata antawate kuulutuselehtcde wäljajagaja. Teadupärast ei ole see esimene lugu, mis ~Virsh." Med." jutustaroad ja ei ole mingit põhjust arwata, et ta wiimaseks jääks. Nõuda on siis Weue ajakirjade juures ettewaatus  õige soowitarv. Juhtnööriks nende teliiunse juures wõib kaudselt seda põhjusniõtet wöita: Paijutõotalvad kuulutused lahtlustamad lehe sisulist wäartusl ja nende taga wõib wäga kergeste mõni kelm seista, kes hiilgama õngega kergeusklikla läheb püüdiua. Tellitagu seda ajakirja, millest juba üleüldiselt teada on, et ta kindlal  jalal seisab, wõi kus ta hinnmväärtus teilimijehinnaga  wähcgi kokkukõlas seisab. Et lugejatel.kergem oleks praegustest Wene ajakirjadest  tellimise tarwis wäljawalikut teha, siis toome lähemal ajal lühikese ülewaäte, kus neid nimetarne,  mida usaldada wõib. J. M-ts. Kuuekuuliste põllutöö-kursuste asutamine  Tallinnas. Tallinna Eesti Põllumeesteseltsis pn alam-põllutöökooli  käimapauemine päewakorral. Esialgul mõeldi kooli jaoks Waida mõisast põllupanga käest tarwilikku tükki maad omandada ühes mõisahoonetega, mida ümberehitamist läbi kooli ruumideks oleks sündinud tarroitada. Tallinna selts oli malmis selleks suuremat summat raha andma ja maa põllumeestestltsid lubasiwad asja jõudu mööda toetada. Põllupanga poolt ei tuldud maatüki piiride märkimises joowitamal wiisil wastu ja teiseks leiti Tallinna külje all olema .Marsahallika"  koha peal sündsam kooli käima panna. Siin saaks palju wähemate kuludega malmis ja pealegi omal jõul, stst et kroonu abirahade peast lootes koolis asutamine tulewiku asjaks jääks. Seltside ainelist jõudu ja koolijlaadi tähest pannes otsustati esialgul kuuekuulistd kursused asutada, mis wäljamaal talwekooli nime all tuntud on ja heade tagajärgedega töötawad. Talwekooli tugew külg stisab  selles et nad tegelikka põllumehi põllutöö teoriqga tutwustawad, kuna neil praktikalisi teadmisi isegi juba on. Tegelikud põllumehed wõiksiwad talroekuudel oma teadmisi laiendada ia täiendada ja keroadel oma taludesse  tagasi minnes tegelikus elus tarwitusele wõtta, mida taluiel õpiti. Suwise praktika peale wõiksiwad noored mehed jääda, kes meel koolipinkidelt jäädawalt  pole lahkunud ja keda talu majapidamise juhtimine  koju ei nõua. Talroekooli läbi oleks neil põllumeestel Võimalus opia teadmisi laiendada, kellel ainult algharidus on jä edasi harimiseks teised teed kinni on. Talwekuul Valmistaks nimelt tegelikka põllumehi, kelledest karta ei ole, et nad.wõõrstle mõisawalrtsejateks ja muudeks ametimeesteks lähekskwad. Selles mõttes fsäti ka kursuste programm kokku jä § 4 alla Võeti üles, et õpetuseandmine sünnib Wene jä kä Eesti keeles, kui suurem osa kursustest osawõtjaid Wene keelest tarWilikül mWral jagu ei saa. Eestimaa ..p ö llumeeste seltsi de asemikkude koosolekul 13. juunil anti asjaajamine Tallinna Eesti põllumeeste  seltsi hooleks seni kui põllumeesteseltside kesktoimekond  arä kinnitatakse. Nimetatud selts wõitis siis kooli käimapanemise oma kätte. Astuti Tallinna linnawalitsusega ..Warsahallika" koha pika aja rentimise  pärast läbirääkimistesse ja lepiti tingimustes kokku. Juba tuleWal kewadel saab selts koha oma kätte ja Võib seal talwekooli katsepõldude ja jaamade sisseseadmisega algust teha. Sooli oma rupmid jääksiwad  esialgul linna, kuni koolimaja üles ehitatakse. Siin oleks wõinralus öpejõudüsid odawamält saada, oleks koolitarwitajatel ja waatamaskäijatel käejala juures  ja põllutöönäituste eel kõige sündsam seal põllutõõmasinate  proowhmsi ette wõtta. Asjaolusid läbi kaaludes jõuti otsusele, et talwekooli  ilma kroonu abirahadeta käima wõib panna ja pealegi oleks siis juba tulewal aastal kool käimas ja õpetust wöiks ka emakeeles anda. Põllumeesteseltsi poolt käis saadik 8. augustil s. li. Peterburis põllutöö peawalitsuses kursuste programmi jä palwekirja isiklikult sita andmas, sealjuures spusõnal  ühe wöi teise küsimuse üle lähemat seletust andes. (Ettepanekule nähti lahkeste Vastu tuldama ja anti lootust programmi peatse kinnituse peale. ; 21. nowembril tuli aga Tallinna Eesti põllumeesteseltsi  nime peale kiri, mis talwekooli käimapanemjsele  takistust ähwardab tuua. Põllutöö departemang annab nr. 31.236 all 16. now. s. a. teada, et Tallinna E. põllumeesteseltsi poolt 8. augustil nr. 913 all sisse antud põllutöõkursuste programm wöiks ära kinnitatud  saada, kui programmi par. 4 nõnda muuta .et õpetuse Andmine kursustel ainult Mestekeeles  sünniks ja sellepärast peaks kursüstele  üksi neid iUikuid wastu mõtmä. kes küllalt Wene keelt mõistawad." Enne kui sedä põllutöö psawalitsuse ülemale ette pandakse, peab põllumsesteselts teada andma, kas tä on nõus tähendatud tingimisele alla kirjutama. Muidugi saab selts oma poolt põhjendatud seletuskirja  sisse saatma, kus ata näidatakse, miks meil põllumeestel  talwekooli emakeelse õpekeelega lärmis läheb. Wõi tuleb seni ära oodata, kuni maakorralduse peawalitsuse poolt wolikogusse antud seaduse-eelnõu wastu Võetakse ja maksma pandaffe, milles peawalitsusele  õigus antakse tema all olewates õpeasutustes Balti kubermangudes kohalikus keeles õpetust auda? Wõi aimatakse kursuseid ka alaliste õpeasutuste hulka? M. A. Wäljamaalt. WolitNaWe Läinud nädala algul käis Wene ajakirjandu' st sõnum läbi, et Kaugel Idas uusi sekeldusi ou oodata. Wene ja Jaapani wahekord olla märksa tumedamaks muutunud. Küll ei teadnud keegi midagi  kindlat ütelda. Niipalju ainult oli ipada, et Jaapani walitsus vahetpidamata sõjaettewalmis-tusi ieeb, ta olla muu seas mitmest Õhtu-Europa wabris wst sõjamoona tellinud. Teati meel rääkida. dj Jaapan Wene Valitsusele Kamtshatka poolsaare ass tus uusi nõudmisi on ette pannud. Need jutud jftirocä Vaiksemaks, peale selle kui Wene Välimiste as* fabe ministerium ajakirjanduse asemikkudele ses letas.et sõjakartuseks ühtegi põhjust ei? o le. Saksa lehed teadsirvad koguni jutustada, et Wenq za Jaapani Valitsuste wahel läbirääkimisi peetawtch Mille eesmärgiks olewat nende maade Vahel politikaliH ühendust Või mõnda muud lepingut teha. Rahutus kadus, kuigi Jaapani sõjaettewalmistused täieste kindlad on ja Jaapani Valitsuse poolt nende juttude ümberlükkamiseks midagi ei ole tehtud. Igas panlased ei pane nähtaVaste tähelegi,- mis nendd kohta räägitakse. Nad Vaikimad nagu ennegi. Tähtsamaks po litikaliseks sündmus seks läinud -nädalal tuleb Inglise eelarweseaduse  tagasilükkamist ülemkoja poolt vidada  .Lordid julgesiVad alamkoja enamuse ja ma<> iitsuse wastu panna,- 'kuigi nad Väga hästi keadskwad,  missugused tagajärjed nende sammu! on. Wa* vameelsed ei jäänud ka Vastusega mõlgu. Walitsuso nimel seletas peaminister Asqutth. et Vabameelne era-» Zond lordide teguw-iffi konstitutsioni rikkumiseks peab. Parlmnent saadeti laiali ja uued Valimised on wüljch kuulutatud. Sofjd rtfcflpjgc© «mati keisri kõnega, mis vMaMu tühjuse poolest Ueüldfft imestust äratas,. Temas räägitakse mõnest teise järgu tähtsusega eelnõust, mida walitsus parlamendiks tahab Me panna, kinnitati/ et kolmikleping jkka weel täieste eluwSimulhte onz kirjeldati pikemalt ?ZaHa ja Prantsuse head /.paljutõotawat"  mahekorda ja see oli kõik. Wenemaäfk, see on,- Caksa ja Wene Vahekorrast, ei olnud sea! juttugi. Aimati Vististe, et mis Ahe sõbra kohta üteldud,  see ka teise 'kohta maksev) on. Taieste ootamata oli Giolitti Min isteriumi  langemine Otalias. Parlament ei kiitnnd  üht Valitsuse poolt tehtud lepingut ühe aurulaewa-ühisusega  heaks, ja selle iseenesest tähtsuses põhjuse pärast pidi Cioiitti ameti maha panema. Laiemale publikumile on see lahkumine täieste arusaamata.- seda enam, et Eiolitti seisukohta pealo Wene Keisri külaskäiku Väga kindlaks peeti. Arroatakse  aga.- et just see külaskäik kukutamiseks põhjust andiski.  Ühelt poolt ei olnud sotsialistid Viimase sündmusega  sugugi rahul protestid kestsiwad peals Wene keisri lahkumist Magi Veel edasi teiselt poolt työtasiwad ka kolmMepingu sõbrad Giolrtti wastu. Weue-Jtalia lähenemihzie on Givlitti ministeriunO lahkumme igatahes tuntamaks hoobiks. Teine mmistsriumi kriisis, mis juba mõnda aega kestab, nimelt Ungrias. on Ma otsustamata. Läbiräükimistest  kuninga ja Wckerle wahel ei ole midagi wälja tulnud, parlament on sellepärast koguni töö- Võimetu. - ■ sia Austrias oodetakse Brenerti Minister rkumi lahkumist. Poola klubi wäljaastumino slaawrwastase politikq wastu on waMust sundinud! saffasõbralifest  Voolust ennast lahti ütlema. Kui Viimaseid teateid uskuda, siis on Austrias uus Slaarvi ministerrum  asumisel. prs 3 Tshehi ministrit. 2 poolakat sa üks lvuna-slaawlane aset leiaksnvad. Kuna Austria Saksa ajakirjandus sisemises Võitluses  staarolastele alla pidi andma, katsub ta oma kaotust  Välimises politikas tasa teha. lärjekindlalt test-» tawat Saksa ajakirjanduses selle heaks et Serbia ja Bulgaria Vahekorda rikkuda ning sellega Balkani riffide ühendufemõtet nurja ajada. Et Türgrmaad  tähendatud riikide Vastu Vaenulikuks teh<h on jutt mälja laotatud, nagu tahaksiroad Serbia jäi Bulgaria Makedoniat oma Vahel ära jagada. Asi! oli ka Türgi parlamendis harutusel, kus Valitsus seletas, et ta Serbia ja Bulgaria ühinemises Tütarmaale  midagi hädaohtlikku ei näe. Saadikud oliwad  seletusega rahul. Taieste selguseta olimad Viimasel uüdalal  ikkagi meel Persia olud. Mis teeb parlament?  Missugustel tingimistel pandi laen toime ja kudas mõtleb Persia Valitsus Wene kindralkonsuli Passeki kallale tungimist heaks teha? Need ja paljud teised Persiasse puutuwad küsimused on senini Vastamata.  Keegi ei wöi ka ett eütelda, kas uus parlamentline  kord seal maksma jääb. Või mitte. Õieti sellepärast, et see asi mitte perslaste oma teha ei ole.- Persia saatuse üle otfustawad Weuemaa ja Inglismaa,  kes Vastastikuses lepingus on kinnitanud, et nad ennast Persia sisemistesse asjadesse ei sega. Tegelikult aga on terme riik kahte mõjukondH jaotatud, Wene ja Inglise omadesse, ning Wenemaä on oma poolesse juba sõjawägesid saatnud. Neegrite poolt toime pandav näitus 1913. aastal saab Anicrikas 59 aastat neegrite pärisorjusest Vabakslaskmisest täis. Teda sündinust ta-- hawad neegrid ühe suure näituse toimepanemisega  austada. Mvtte üleswõtjad on neegrid ja ka mõned valged, nende hulgas ta president  Tast. Näituse eesurärk on neegrile kulturaelust tunnistust anda ning ära näidata, kui palju uutmased  50 aasta joüfsul maa ülesehitajast tööst ott osa rvotnud. 'Parffk poWewiüid Wrimms 3999 Parist politseinikku on ncljapäcwal koosolekut  pidanud/ milles teenistuse arstus mitmefugused  nõudmised on rvälja töötatud. Juba mõnda aega teati rääkida, et politseinikkude keskel rahulolematus kaswada. Newolutsioinlise liikumise põhjusel ja ala-- liste meeleavalduste pärast olla politseinikkudel nõnda  rohkeste tööd ftmrde tulnud, et nad mitu kuud iäaosAlõÄds übteai vaba pä«ya vole näinud. Nad