nud, kui wähegi wõimalik, siis tagasi tulnud,  aga kelle rahaline jõud enam tagasi tulla ei luba, jäüb kiratsema ja teist teenima,  kas wõi söögi eest. Tänawu aasta on põud kõik nii ära körwetanud, et ka loomad toitu ei saa. Mõnes kohas on loomad nõnda kehwad, et ei tea, mis teha. nahka ja luud küll saab, oga liha mitte. Kui nad elusse jääwad, peawad pääle suwise 30—40 graadi soojuse, talwel  lume käes ka 30 graadilise külma ära kannatama. Siberi elanikkudel rohkem hooneid ei ole kui ainult elutuba, mõnel katusega, mõnel ilma, üks ehk mitu aita ja kuurialune,  kuhu reed ja wankrid alla pannakse, et lume seest üles leida wõiks. Elajad on aias, mis witstega on ära palmitatud. Latid on tugede pääl ja nende pääle pannakse põhk kuhja, et talwel lume alla ci jääks. Küll loomad isegi lume seest wälja tulewad, kui lumi sügamaks sajab. Siberlase harilik söök on theewesi, leib ja mõned ajawiljad, nagu kurgid, kartuhwlid,  kapsad ja mõnes kohas ka arbusid. See söök on hommiku-, lõuna- ja õhtulaual.  Theewett juuakse ilma suhkruta ehk wõetakse suhkrut nõnda wähe, et waewalt  ühe suutäie magusaks wõiks teha. hingata, liikumisest ei olnud juttugi. Kuidas  buurid sihiwad ja lasewad, seda oli ta juba sagedaste küllalt näinud. Kolenso ja Elandslaagte juures oliwad näituseks kõik, kes Inglis poolt langefiwad, pääst kuuliga läbi lastud. Wõõras ratsanik tegi imelist häält, mis enam looma hääle sarnane oli. Wist oli see üks läbi räägitud märgu andmine, sest kohe selle pääle oli jääl kalju künka taga liikumist näha ja suur pitk rida ratsa mehi, kelle kannul Kapimaa rattad ja wallale hobused käisiwad, tuli säält wälja. Mitte ühte sõna ei räägitud, rataste  nägin ja kügin oli waewalt kuulda, koguni hobusedgi näifiwad omast saladusest aru saawat, sest mitte üksgi neist ei hirnunud.  Juhtijad andfiwad sosistades omad käsud, lühidelt see oli nagu maimude kari, mis siin üle raudtee langes. Bill armas, et siin wähemast 90—100 wankrit ja 2000 ratsameest oli. Aga ikka jälle pöõris tema maade kui magneedist tõmmatud selle kalju künka poole, mille taga ikka meel see waenlase mäemees püssi palges pidas ja sihtis. Sell mehel oli raudne kannatus, st st tema ei liikunud tolligi paigast. Ka Bill seisis kartuse pärast kui soolasammas. Kui lõik buuride mägi mööda oli jõudnud  ja ligema kõrgustiku taha ära kadunud, siis ütles Inglis riides ratsanik puhtas Jngliskeeles wahisoldate wastu: Pane nüüd tähele, mis ma sulle meel ütlen: Sinu asemik, keS sinu järele pidi wahi pääle tulema, ei tule täna mitte, teda oleme meie mangi mötnud. Sinu naabrite käsi paremal ja pahemal poolel käis niisama, sest tänasel ööl on meie mägi mitmelt kohalt üle raudtee läinud- Sina pead nüüd nõnda kaua siin ootama, kuni sinu komandu poolt sind järele otsima tullakse. Ja siis wõid sina oma oberstile ütelda, et kindral Tervet 20 minuti enne kella ühte siit läbi läinud on. Aga pea meeles, et sina mitte enne paigast ei liigu, kuni sinu oma seltsilased sind päästma tulewad, sest sellel, kes sinu pääle säül sihib, on hääd silmad; tema aga kaob sel silmapilgu!  ära, kui sinu seltsilased siia jõudwad. Nüüd kihutas ratsanik ise ka minema. Bill seisis nüüd jälle üksinda ja seda korda koguni ilma sõjariistata wahi pääl. Tema seisukord oli hirmus, sest tema pidi teise püssi otsa ees liikumata paigal seisma.  Sellel, kes tema pääle sihtis, oli hoopis parem lugu, sest tema mõis wähcmast  istuda, kuna tema waene siin püssi otsa ees püsti seisma pidi. Tuhanded mõtted kiirlesiwad õnnetu pääst läbi. Kui ehk tema pääle sihtisal püss kogemata lahti läheks, siis oleks korraga  hirmus õnnetus käes. Mitu kord mõtles ta selle pääle äkitselt põgeneda, niiwiisi, et ennast järsku maha missata ja raudtee tammi mööda alla weeretada. j. n. e. Aga siis laseks sihtisa temale järele ja et ta ööpimedusest ja tema põgenemise nobedusest  hoolimata trehwama saaks, selle üle ei kahklenud ta mitte. Wälza kannatada jäi temal siin üksi üle. HirmuS pilkamist wcnisimad tunnid koledas  surma ahastuses mööda. Bill jäi päris  gipsi-kujuks, sest see armuline ratsanik oli ju ütlenud, et ta kõige wähema liigu» tuse juures kohe koolja on. Aega mööda hakkas wiimaks idapoolne taewas kollakaks lööma, ja wiimaks tuli ometi üks tugew komando Inglis ratsanikufid  klhutes ligemale. Üks ohwitser juhtis  neid. Bill ootaS nüüd, et see nurjatu sihtija kalju nurga tagant pidi ära kaduma; aga see jultunud jõmpsikas jäi inglaste lähemale  tulemisest hoolimata oma paigale ja pidas püssi ikka palges. Sellepärast pidi ka Bill kui soolasammas seisma jääma. Ohwitseril oli ime, seda asja eemalt waadata. Sääl seisab wahijoldat ilma püssita ja ei liigu paigast; nagu walatud  seisab ta ja näitab seda ka ära unustanud  olewat, kui ka ilma sõjariistata, et siisgi oma ülemat, kätt mütsi ääre pannes teretama peab. Esiteks siis, kui ratsanikud õnnetuma ümber piiranud oliwad, et kuuli eest kaitstud olla, pääsis ta omast wangi põlwest. (Järg tuleb.) Saaremaa endise talurahwaasjade  kommissari J. K. Kossakki kohtuasi. Tunnistajate ülekuulamine lõppes kell K 34 min. õhtul. Siis algas käekirjade uurimine, mis IV- tundi kestis. Asjatundjad ütlesiwad, et „Sissojewi" nimi igal pool, kus ta olemas (ja suurem osa wölisitud dokumcntisid oli selle allkirjaga) Kossatzki kirjutatud olla. Kohtu istumine  lõppes kell 8 15 min. Esmaspäewal, 15. okt. algas istumine kell 10 30 min. Kohtu juhataja küsimuse pääle, miks Kossatzki kreisiülcma uniwormis on, wastab kacbtusealune, et ta ainult ajutiselt ametist ära beidetud on. Selle järele anti sõna prokurörile. Prokurör kirjeldas täielikult Kossatzki elulugu; tähendas, et ta Kossatzki häid tegusid talurahwaasjade kommissari  ametis mitte maha kiskuda ega salata ei taha. Ta jääwad süüdistuse juurde, lisada oga meel juurde: Et asi kaunis keeruline olnud, siis olla Kossatzki kaunis kaua uurimisel kinni olnud, sellepärast paluda tema, et KoSsatzkile mitte kõige kõrgemat nuhtlust ei mõistetaks. Teiselt poolt olla jälle Kossatzki hulk kuritöösid Prokuröri kõrre järele, mis umbes 2 tundi kestis, anti tsiwiilkaebajale sõna. Muidugi ei wõinud liht-talumeeS hiilgawat kõnet pidada; ta toetas ennast uurimisel kindlaks tehtud teadete pääle ja jäi oma nõudmise juurde, mis 2413 r, 35 kop. oli. Selle pääle tähendas prokurör, et tema põhjusmõttelikult wallawalitsuste nõudmised  põhjendatuks peab, tsiwiilkaebaja olla aga rehkenduses eksinud, sest nõudmise summa pidada 2254 r. 79 kop. olema. Selle järele kõneles wannutatud adwokaat Margolin. Ta katsus näidata, et Kossatzki tubli ja hoolas inimene olla. Iseäranis tähendas ta, et Kossatzki talurahwa-asjade kommissarina tõsiselt tööst kinni on hakanud. Ta olla «venestamise edendamiseks ühes isamaa kaugel nurgas palju teinud. Ta olla tööd teinud. Siis kõneles «vannutatud adivokaat Bekker, kes eelkõneleja kõnet mõnes punktis täiendas. KoSsatzki palus waheaega teha ja umbes wcerand tunni järele ütles ta rõhutud häälega mõne sõna oma kaitseks. Kell 3 40 min. läksiivad kohtunikud aru pidama  ja kell 4 40 min. teatati otsus, et Joosep Kossatzki kõige iseäraliste isiklikkude ja seisuse õiguste ja eesõiguste kaotamisele ja povleksteiseks aastaks wangiroodu on mõistetud. Ots. Möndasugust. Paar weesaapaid kindral Dewetjle. Leedu piirikülas Prökuls'is peeti pulmasid. Kõneaineks tuli ka Lõuna-Ahwrika sõda ja kõik hoidsiwad buuride poole. Wiimaks paniwad pulmalised raha kokku ja ostsimad paki Leedu kalcwit sõjamantli jaoks ja paari weesaapaid, mida nad Leedukeelse saatekirjaga  poSti kaudu „julgele kindral Dewetile"  ära saatsiwad. Kahemõtteline ütlus. ..Mäletad sa meel. Anna, seda imeilust kuupaistelisi Löd, kuS ma sulle 2S aasia eest armastusi awaldasin?" „OH, möga hästi, kallis mehekene!" „Meie istusime peaaegu terwe tund kooS ja sina ei kõnelenud  mitte sõnagi!" „Seda tean ma weel wäga hästi!" „See on kõige õnnelikum tund Kohwi hinnad tõusmas. Brafiliast saadud teadete järel olla kohwisaak sääl tänawu kange põua pärast wäga kehw. Rwdi ümbruses tulla täielik ikaldus. Nende põhjuste pärast tõusta kohwi hinnad iga päew; ka meie maa kaupmehed olla juba kohwi hinda tõstnud. Haruldane rattasõitja. Moskwasse jõudis neil päiwil haruldane rändaja, kes kaheksa aasta jooksul rattaga ümber maailma  on sõitnud. Sõitja nimi on Giuseppe Barbul, sündimise poolest austrialane; ta on kihla wedanud, et ta jalgrattaga ümber maailma sõidab. Kihlaweo summa on 300,000 franki, mille summa saamiseks mitu jalgratta-söidu seltsi endid ühendusiwad,  kus ka erainimeste osawõtmine ei puudunud. „Nowosti Dnja" järel on tal ainult meel Wencmaa läbi sõita; ta on juba Ahwrika, Hiina, Jaapani, Amerika ja palju muid maid läbi sõitnud, kus teda igal pool suure lugupidamisega waStu wvetud ja talle jõuukarastufe seltside poolt auumärkisid antud. Tammisaare saarestikus Soomemaa lõunarannal kaswab ühe saare peal palju tammcsi ja sarapuid. Kewadel ei ole saare peal ühte orawatgi leida, aga nii pea kui pähklad ja tamme-tõrud walmis saamad, siis on orawaid küllalt. Need weikesed targad loomad teadwad selle aja, mil nende maiusroog malmis saab, ja „purjetawad* Saarlane 1901 .V. 48