Saarlane Teisipäewal, LS. septembril 190 S. XXII. aastakäik maksab: V- - I ss „ »/« „ - . 75, ~ '/, .. »„ - » V. .. -.,50 .. Üksik number S kop. Ttuillö ükskord nädalas, igalte-stpärwnl.  ToimntuS Kuicsucr-s Pitk-s uni. Kuulutuste waStnwõtmine kuni Kuulutuste p-tit.rida S kop. lth- i-SaljaS SO kop. Politika, majanduse ja kirjanduse ajalkltt. Mis kasu ma säält saan? 36 sees kirjutab hr. C. Palk Saaremaa Põllumeeste Seltsist ja tähendab muu seas, et rahwa armastus Seltsi wastu on külmaks muutnud  ja et tihti küsimist kuuldub: „Mis ma säält saan ?" Imelik on kudas hr. Palk arwab, et see küsimus ülekohus olla. Mida wõib siis mulle Põllumeeste Selts pakkuda? Kas ehk waimlisest küljest, nagu nagu C. Palk tähendab? Ei tahaks uskuda. Olen kord Seltsi koosolekul peetud kõnet lugenud, milles põllumehele mõnesugust nõuu antakse. Aga imeks pannes näen ma ometi, et selle kõne pidaja ise seda teed mööda ei käi, midata  teistele näitab. Kudas wõib siis harimata talumees, kes aSja ei tunne, tema juhatuse järele teha, kui kõnepidaja ise eesmärgina ees ei tööta. Noh eks ta ole! Teedelahkmel seisaw post näitab kuhu tee wiib, aga ta ise kohast liikuma ei saa. . . Ehk jälle on kõnepidajad enamisti linnaelanikud ja Huuremaa pidajad mida teadwad nad wäiksemaapidaja majandusest, kudas ta läbi saab ehk kudas ta maalapikese wäärtus on. Wõi mis s uudab Põllumeeste Selts ilma maata meestele pakkuda? Mis aitab põllutöö  teadus, kui mul ometigi maad ei ole, kus ma praktikalikult seda teadust proomida  wõiksin. Ja nagu ma kindlatest hallikatest tean, on Saaremaal wabandikkusid  rohkem, kui talu- ehk puumaamehi. On külasid olemas, kus 5 talumeest ja 20 wabandikku on, kõik peaaegu ilma maata. Mis aitab ilma maata ehk wäikese Vwakamaa  rentnikul põllutöö teadus? Natuke kartulid wõi paar peenari kapstaid  need käSwawad ilma teaduseta, kui aga wähegi wihma sajab. Et seda maad rammutaba tuleb, seda teab igaüks ilma Põllumeeste Seltsita. Wõi mis jõuga wõib ilma maata mees oma lapse põllutöökooli panna, tui tal oma elu ülespidamiseks igapäewane leib puudub. Jah ainult maa puudub! Muretsegu  ja anutagu Põllumeeste Selts, et ka wäetimad wennad oma elu ülespidamiseks natukene maad saaksiwad osta ja ulatagu suuremad ülewelt kõrgelt käe oma waesele wennale, kes ta wärawaS seisab, waStu ja anutagu! Aga mitte nagu nüüd! Ilma maata mees läheb taluperemehe juurde ja palub wilja osta teades, et tal wilza on. Aga kas talle müüdakse? Ei, sest ta ei tea, mis wili maksab. Mine parem linna, säält sa saad l Ja tõe poolest käi terme wald läbi, aga sulle ei müüda iwagi wilja, sure kaS wõi nälga I Mis kasu saadab fiis Põllumeeste Selts, kui säält tulles ometi igamees küsib : Mis ma säält saan? Kui ka wäikemaapidajal kõneleda wöimalus oleks. Aga kõnesid peawad ainult need, kes talutööd tehnikalisest küljest tundwad. Aga mis aitab ainult tehnika! Minu tuttaw  õppis põllutööd tehnikaliselt terwet Z aastat, tuli isa talusse niitma, lõi küll wikatid maa sees katki, aga ei niitnud mitte rohtu I See on tehnika! (Järgneb). Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremalt wõetakse sel aastal 208 nekrutit. Liisuwõtmisele kutsutakse  387 meest. Saaremaa õpetajate fellesügifene koosolek  algab 4. oktobril. Balti kindral-kuberneri juures olewa iseäralise nõuukogu liige Saaremaa  talurahwa poolt C. Palk on sellest ametist aja puuduse pärast tagasi astunud. Tema asemele walitakse uus, milleks ülemalt  poolt juba kordaseadmine tehtud on. Minewal nädalal sõitis Kärla õpetaja  hr. Kerg, kes ajutiselt ametist ära on, Saaremaalt Walka elama. Kärla õpetaja ametikohasid täidab praegu Kihelkonna õpetaja Hörfchelmann.  Kärla õpetaja hr. Kerg'i asemel saab ettewalmistamise komisjonist, kes lähemal  ajal siinsete maa asjade läbirääkimiseks kokku astub, tema asemik Lümmada walla kirjutaja hr. Maripuu osa mõtma. Hiljuti on keegi Kadakas üles andnud, et tema minewal aastal Karja mõisas kaks ja Karja kirikumõisas ka kaks tulesütitamist korda saatnud ning Karja surnnaedas kcnatusi sünnitanud. Ta näikse wähe nõrgameelne olewat-  Muidugi  pandi mees kinni ja asi wõeti uurimise  alla- Et ta siit ära saadetud on, ehk ära saadetakse, nagu Ülemas lehed teatawad, pole tõsi. Kadakas, ameti poolest rätsepp, on enne mõnikord «vaimuhaige  olnud. Karjast. Meijuste külas põles kurja käe läbi ühel talupojal 2 heinaküüni ja üks heinakuhi ning tnsel üks heinaküün  ära. Tulesütitamise kahtlus langeb ühe sellesama küla peremehe pääle, kes kahjukannatuid  ähwardanud puupaljaks teha, sest et ta walla kohtu otsuse järele esimesele lv rubla tasu maksma pidi loomade läbi põllul tehtud kahju eesi. Teine mees, kellel üks küün ära põletatud, olnud esimesel tunnistajaks. Ähwardaja on ülekuulamisele  wõetud. Leisi theemaja ligidal Parasmetsa mõisa piiri pääl ehitatakse auruweskit.  Ehitaja tahab Saaremaalt wilja kokku osta ning siis siit jahusid «väljamaale  saata. Welsker, kes Leisi preestri toimetusel siia seoti, asub Leisi theemajas. Meie pool rikub uss wäga palju rukkipõldusid. Mitmed on oma põllud teist korda külinud, aga sest pole midagi paremat. Põidelt. Hilja aja eest juhtus ühe L. walla mehega õnnetus: ta jäi käsipidi hobuste jõuulise rehepeksu masina wahele, mis temale  käe kuni õlani ära purustas. Mõni aeg enne seda jäi tema naene pimedaks. M oa see perekond täiesti õnnetuks saanud. Pärnust. 18- septembril pidafiwad Pärnu linna kaupmehed kodanikkude klube «väikeses saalis koosolekut, kus otsuseks tehti linnawalitsusele ette panna, et Pärnus kauplustes pühapäewa-rahu maksma pandaks.  Pärnumaalt. Saardest kirjutab „Post.": Laiksaares Rulli talus on 14. sept. õhtul kaks tundmata meest taluperemeest T. Tohwi raskesn noaga seljast haawanud, et temalt raha ära riisuda; peremees aga saanud wikatiga wastu hakata, mille tõttu kurjategijad põgenenud. Nad tulnud sinna kui kraawikaewajad töölisid öökorterisse, ütelnud ennast Tahkurannast pärit olewat. Wiljandis tehti otsuseks, Wiljandisse iseseisew Eesti kooliselts asutada, kes tarbe järele alguskoolisi ja eelgümnasiumi  asutab, kui tarwidus nõuab, siis gümnasiumi asutamiseks teiste Zooliseltsidega  ühendusesse astub. Tallinnast. Talupoeg August Lindor  mõisteti sõjauälja-kohtu poolt püssisurma.  K,a arli kirikusse on öösel wastu 18. skp. läbi akna sisse tungitud, altari katted katki lõigatud, mitmed küünlajalad  purustatud, Kristuse kuju lahti kistud  ja piibel, mis kogudus õpetajale omal ajal kinkis, tükkides tehtud. Ka on kiriku» wiina joodud ja maha pillatud. Sisse on on saadud nüwnsi. El üks akna ruut katki löödud ja aken haagist lahti tehtud. Esiotsa  ei ole midagi teada, mis ära oleks wiidud. Rakweres asub kooliselt s, keS muu seas gümnasiumi elule tahab kutsuda. Selle asutamiseks olcwat tingimised paremat, kui kuskil mujal; linna maksukommisjon andwat 3000 rubla ja linna poolt olewat 500-1000 rubla aastas abi oodata. Lätimaalt. Riias, 17. septembril peeti Jakobi kirikus uue Liiwimaa kindralsuperintendendi  GaehtgenSll ammssc-aStumise tee» nistust, millest Kuura- ja Eestimaa kindralfuperintendcndid,  Lumi mõisnikuseisuse ja linnade asemikud ning hulk teisi inimesi  osa wötfiwad. 2000 Läti kooliõpetajast on „Peterb. Lapa" teatel rewolutsionärlise tegewuse eest 3K2 karistuse alla langenud, nendest 23 maha lastud ja 3 üles poodud. 143 on ära põgenenud. Baltimaade kindral-kuberner kindralleitenant  Sollogub jääb ametisse edast, nagu „Herold" kuulnud, niisama ei olewat ka teiste kindral-kuberneride lahkumise kohta toodud teated õiged. Riia 1 jaoskonna talurahwa asjade kommissar würst Krapotkin on Läti lehtede teatel ühe eelnõuu wälja töötanud, mille järele wallawalitsuSte ia wallakohtude asjaajamine  lihtsamaks tehtud ja Lätikeelss peab sündima. Baltimaade kindral-kuberner on eelnõu kiiduwäärilisekS tunnistanud