ma, näitemängu sõbradele andma tuumaka  tüki eest ja soowima, et nemad meile sagedamini sarnast toitu jägaksiwad. Paar svna rahwa kohta. Saalis nägin inimest, kes peaaegu terme mängu aja naersiwad.  Inimene teeb palju arutu tegusid, aga jääl, kuö kaastundmus inimese südamesse  peab asuma, sääl kus häda ja nutt maad wõtawad. naerda, on bull m kui arutu tegu. Sce tuleb kõik tuimmcst. Päalt kuulaja ei taha oma mõttiid koguda, ei lvvtu waewaks mängu sisu fisse tungida, waid waatab üksluiselt mängu, kui mõnda kommeti-tegiia kunsttükki pääll. A. Eesti Põllumeeste Setts oma esimest aastapäewa pidulikult. Selleks päewaks oliwad Saaremaa Karskuse Seltsi ruumid kuuse pärgadega ja wäikeste pasuna koor täiendama tulnud. Pidulikku koosolekut  owas seltsi esimees koraaliga: „Wöto nüüd Issandat wägcwot Jumalat kiila", mida kõigi järel pidas csimccS tcrwilusckõne, mille lõpul „Jumal Keisrit kailfc Sa" koosolijate suust ja südamest jällegi muusika saadetusci waimustawa esimees aasta oruaode ette. Aruande järele on Seltsil LI asutajat liiget ja IStiZ aasta jooksul on Sä liiget juu de tulnud. Surma läbi on üks Seltsis on 10 õpetlikku kõnet peetud. Selts on mesilaste pidamise komitee etuie kutsunud, on otsustanud Põidele haruseltsi asutada, milleks ennast pääle SiZ. Pöide elanikku ühte on heitnud, ettelugemist tuletas esimees Eelist kirjatoimetaja hr. Ketderi surma meelde, kus juures tema mälestust koosolijate püstitõusmise läbi unustati ja seda auustamist lauluwiifi „Siin hingwad" mängimise läbi kaunistati. Pääle selle, kui herra Markus tähtsa sisulise kõne puumaade ostmise üle oli pidanud mis ka meie lehes ilmub , astuti müümisele. Eeslscisuie liikmetest ustusiivad loosimise läbi wälja: kltfi esimees õp. Kerg abiesimees Palk sa celtleisuse liige LauSs on Wälja astunud liikmed waliti ühel häälel jälle tagasi. Uueks kirjatoimetajaks waliti hr. M arku S, ja tema abiliseks kantselei kirjutaja hr. Wäli. 4. uut liiget wõeti wastu ja 10 isikut awaloasiwad soowi Seltsi liikmeks hakata. Wccl mölle wöikse asja toimetuse järele loppis ! ametlik koosolek ja esimees kutsus koosolijaid ciue!  lauale, mille ta peaaegu üksi omal kulul malmis!  toda oli lasknud. Einelaual olekul kaunistas - suure! möödu! lahke sõbralik liikmele waheline kord. Peeti lauakõnesid ja seltsi eiusse puutuwaid läbirääkimisi. Einelaual peetud kõnedega lasti seltsi eestseisust, Seltsi ja seltsi liikmeid, Saaremaad, karskust ja Saare naeSlerahivaid üleüldse ja einelaua toimepanijad nacsterahwaid Seltsi liikmed on mincwal aastal südit osawõtmist  seüsi kohta awaldanud, nii hästi rohke ilmumise läbi Seltsi koosolekule, kui ka teisel teel Sclisi edu toetades. Pidulik oastapäew ja sõbralik koosolek einelaual on seda osawõtmist wcel enam kinnitanud ja Seltsi liikmete sidemeid üksteise wahel kõwendanud. Nende nähtuste kui ka kõige Seltsi ininewa aastase legewuje ja seltsi seespidise elu pääle waadatcS, wõime tõendada, et Saaremaa Põllumeeste Selts! Maal teede pääl ou mõnikord ette tulnud, et purjus mehed joobnud olekus sõitjate kallale mõistetakse süüalusid kuuks ajaks arresli. Olgu see igale ühele hoiatuseks. Aga kohtu karistus küll üksi seesugust paha nähtust ära ei wõi kaotada.  Meie kõik peame ise seda paha nähtust, kui ka kõike hallitust, mis meie juures ette tuled, seega katsuma ära kaotada, et meie isennast paremusele  wiia püüaksime ja wiisakujele katsuksime enam maad anda. Mida enam meil ivoorust, meie hää käekäik. - Et meik ikka meel lund ei ole ja selle tõttu teed halwad, on puude puudus Kurc- saareS wäga suur. Waesemad inimesed on hästi suures hädas, sest et need wähesed puud, mis linna tillemad, wäga kallid on. Saarimaa põllupanga walitsemine on muudetud. Panga asju juhib tulewikus  kuberneri juhatusel kommisjon, mille liikmeteks maanõuunik, maa-marssal, talurahwo-asjade  kommissar ja maksuinspektor  on. Parandusemaksu asjuS kirjutatakse „Rcv. Zenungilc" : Parandusemaksu maksmise  aja ja wiisi kohta walitseb rahwa keskel ikka weel suur asjatundmatus ja segadus. Õige sagedasti tuleb ette, et isikud alles mitme aasta pärast äkitselt maksusedeli saamad, mille pääle ülestähendatud  maks trahwi ja protsentide läbi peaaegu  poole suuremaks on kaSwanud, kui ta esialgul on olnud. Harilikult öeldakse siis: „Aga minu käest ei ole ju keegi seda maksu nõudnud, järelikult ei ole ma wiiwitamije juures ka süüdi." Esimene jagu ütlusest on täiesti õige, aga see ei wabasta weel kedagi trahwimaksmisest, sest et seaduste mittetundmine kellegi wabandatam  põhjus pole. Mõnikord ei tulegi ootamata maksunõudmist selle wastu aga juhtub asju, mis tegemata jäetud asja täitmist nöuawad, kus siis ta trahw maksmata  ei wõi jääda. Seadus nõuab, et pärijad ise, ilma et neid üles kutsutaks, tarwtltjed sammud astukiiwad. Teadawasti annab maksuseadus pärijatele kolmekuuse tahtaja ühe surnud inimese järelejäänud asjade korraldamiseks, ja selle tähtaja sees peab iga pärija kohalisele ametikohale oma pärimise üle teatuse andma, kus siis maksu suurus ära määratakse. Seda nõutakse niihästi siis, kui testament olemas on, kui ka teistes päranduseaSjudes, tui m a ksualune  püritaw osa tuhandest rublast üle ulatab. Jääb see maks kolmekuuse tähtaja sees tasumata, siis arwatakse iga wõlguolewa kuu eest I°/° kuul, s. t. 12°/» aastas, makstawale summale juurde. Sellepärast on hää, kui igaüks, kes kellegi käest midagi pärib, kõige päält seadusetundja käest nöuu küsiks, kes temale siis tormilised juhatused annab, sest wastasel korral wõib teadmatus kallist hinda maksta. Järgmistel päewadel on 1904. aastal kõiksugused löbupidud, näitemängu etendused, kontserdidi näokattepidud jne. keelatud: 5. jan. 1-, 9., 10.—15,, 23. ja 29. weebr.; 1.. s., 20—27. ja 28. marisil; 5. ja 15. mail ; 5., 14., 28. ja 29. augusti!; 7-, 13. ja 14. sept-; 20. now.; 24 ja 25. detsembril. Wiljandist Wiljandi kreisi wäekommisfion  oli, nagu „Rishsk. Westn." kirjutab,  wiimase nekrudi wotmise puhul 103 nöörimeest tulemuseks aastaks üle jätnud, neid seekord wastu wõtmata jättes. Kubermangu  wäekommifioni käsul on nüüd pooled wastu wõtmata jäänud noortest meestest Riiga kutsutud, kus neid uueSti läbi waadati.  Läbiwaatamise lõpp oli, et nende hulgast 14 nöörimeest wastu wõeti ja wäejagudesse ära saadeti, kuna nende asemele  wõetud 14 teise õiguse osalist nekruti lahti saab. Wene lehe kirjasaatja aimamise  järele ei ole enne niisugust lugu siin maal weel mitte juhtunud. Tartust. Tartu ülikoolist heideti tänawu aasta hakatusel „Rishk. Westn." teatel 158 üliõpilast wälja, kes oma maksusid ära ei maksnud. Liitvimaalt. Torma-Lohusuust teatatakse  «Rlshski Westnikule": „Lohusuu Ew. Luth. kirikus ei ole enam aasta otsa jumalateenistust peetud- Põhjus on järg- Kõik oliwad wagufi, ainult kantselei nõunik köhatas korra, üteldes: kurblik on fee asi küll, aga mis teie sellega weel oma südant waewate, mis te siis omitegi oleksite  pidanud tegema? Teie olite oma seisukoha  pääl jn tulises kitsikuses, olite w nda oma rahaga mitu korda pori august wälja kiskunud, püülsile teda parandada, aga kõik oli asjata. Tema auusõua ci wöinud ju teie ka enam uskuda, sest et tema seda mitU ja mitu korda murdnud oli sellega pidi teie usaldus tema wastu wiimaks täiesti kaduma minema. Teie pidite ju uskuma, et teie oma raha anniga talle weel suuremat kahju teete. Minu arwamije  järele oli see täiesti õige ning mehe tegu, tui asjale wiimaks otsa pääle tegite. Armas sõber, ütles tohter natuke naerates,  meie südame külmust ja kangust kinni kattes ei puudu ju meil ialgi tähtsaid põhjused, kahjuks on aga see, mis meie südames ja südame tunnistuseks nimetame, sagedasti ustmata Toomas. Ning mul oli külmuseks ja armuta olekuks weel muid põhjusid, näituseks ma olin just sel korral, kui ses asi sündis, peigmees. Ms pidin oma tulemöll ja perekondliku elu pääle mõtlema ning ei tohtinud oma ivarandust mitte raiskaja kätte ära pillata. Aga siisgi, minu herrad, siisgi ei suutnud ma aastate ja aaState jooksul oma sisemist häält Vaigistada, kes mulle ütles: Sa oleksid oma wenda päästa wöinud, sga sa ei tahtnud  seda, ei teinud seda mitte. Su südame külmus LMS M»m lvasta, su uhke meel, auuahnus, enese armastus tegiwad sind tummaks tema alandliku palwete ja südamliku  kahetsuse wastu. Ja ta palwed, ta alandlik meel tegiwad sind weel wihasemaks ja halastamataks. Kindel oli, el ka tema ohwltserlgi auu kadnma wõis minna. Aga ta oleks mmu juhatuse ja hoole all ka midagi muud elle wõtta wmnud. Ms õigus oli mul oma wenda, kes sel wiifil mmd palus ning oma pattu kahetses, mi armutumal kombel enesest ära tõugata? Minu herrad, kare südamega ei olnud Evgar mitte, aga ta oli sagedasti kergemeelne,  mis ta isegi wäga selgesti tundis ning südamest kahetses. Hirm tuleb minu pääle praegugi weel, kui ma selle pääle mõtlen, kudas ta mind wälja sirutatud kätega palus ning mina teda ometigi enesest  ära tõukasin, kodumaalt ära saatsin kaugele, kaugele ära, kuS ma teda enam mitte näha ei wõmud, ja teda enam näha ei tahtnudgi oma wenda I Oli siis mul nõu sellega oma wenda hukatusest päästa? ei koguni mitte, ma andsin ta ilma hooleks, saagu temast mis saab, see oli mul nüüd üks kõik. (Järg tuleb.) Naljaks. Perenaene: „See on päris hull! Sestsaadik kui meie löõgitüdrukul tulekaitsemeeS peigmeheks on, kannab tema ainult kõrwmud praadi lauale.^ M 3 Saarlane, 1904.