vn. oma seisukorda seks tarwitaks/ et (saksamaa wöistkusele  lõppu peole teha? Mii Mõtlebki tiks osa inglasi/ 7uid s« on ainult wähezü osa. Rahusöprade ülesanne on nüüd selgeks teha, et iga süda,- 7a Võidurikas sõda, pahein on kui rahu. Kui Inglismaa tahab ISaksa Võistlust Ära kaotada, siis tehku ta seda tudlimlü tööga, ei ilmaski aga mitte sõjaga. Sroltestwt-a! on Vabameelsetel head lootust, et nad eestulematek Valimistel tööliste-erakonna abil Võidule pääsemad. Mis saab aga siis? Muidugi panemad Vabameelsed uueste jälle Lloyd Georgest eelarwe alamkojale ette. Muidugi mõtab jälle alamkoda ta masin ja muidugi ei julge lordid enaM teist korda rahwahäälele Vastu panna,- waid kinnitamad eelarwe ka omalt poolt, ehk see küll nii sügawalt nende taskutest raha Välja kisub. Kui aga eelarwe masin Võetud, siis alles algatwad raskused. WabaMeelne erakond on nimelt lubanud,- et ta ülemkoja õigusid kitsendada tahab,- nimelt nii,- et lordid  maksu asjus anam alamkojale wastu waielda ei saa. Vaid et kõik rahaasjad alamkojas lõpulikult ära otsustatakse. Asquithi mmisterium peab muidugi Varsti sellekohase billi,- s. o. seaduse-eelnõu malmis tegema ja alamkojale ette panema. Kui alamkoda billi Vastu on Võtnud, siis läheb fee ülemkoja kätte hariitade.  Aga kas Võib üüüd ülemkoja käest.nõuda, et ta ise oma liha sisse lõikab ja ise oma eesõigusi kitsendama läheb? Wähemalt jälle 3SO lordi 75 Vastu saamad selle billi tagasi lükkama. Mis wötawad Vabameelsed peale seda teha? Kas jätawad nad oma mõtte täide saatzstata wõi .ulsuwad nad teda mäetoõrmuk täide saata? Aga ei ühte ega teist ei ole neil tarwis. Vaid ngd jeiaiwlav seaduslise tee oma tahtmist siiski maksma ppnna. Neil on maja ainult kuningast kmdlaste omp poole saada. Kuningal on õigus uusi lordisid luua ja seda on Inglise kuningad ajaloo jooksul juba ennegk teinud,  et Uuke Vabameelsete lordide kaudu ülemkojas häälte-enamust saada. Küll tuleks seekord terwelt 4'oo Vabameejset lordi luua,- enne kui praeguses Inglise ülemkojas häälte-enamus Vabameelsete kätte läheb, aga seaduslik oleks see tee igatahes. Teine tee oleks see, et kuningas ainult wähe tagurkist  lordisid parlamendi istumisest osa Võtma kutsub. Nii et praegused 75 Vabameelset lordi enamusesse jääksüvad.  Kuningal on nimelt õigus lordisid parlamendi istumisele kutsuda, ilma kutseta nad ilmuda ei tohi, olgu küll, et sündimine neile parlamendist osawõttnise õiguse  annab. Nii on siis Asquithil kaks seaduslikku teed käepärast, oma plaani teoks teha. Kas aga kuningas nõus on teda kmdlaste toetama? Ligi 300 aastat ötsa ei ole ühelegi lordile kutset saatmata jäjetud,i Viimane kord on seda a. 1626 tehtud. Kas usaldab nüüdne kuningas niisugust sammu astuda? Wene riigist. Wsnemaalt. Linnade armustik. Wencmaal on üleüldse 1332 linna. Nendest lott 886 malgUÄus sisse seatud. Elektrkwalgustus on ainult  74 Ininat, gaasiroalg ustus 35. Kesk-Aasias ei ole mitte ühelgi linnal gaafimalgustust ja .Siberist on see ainult ühes linnas. Elektrimokgustus on Siberis  5 linnas sisse seatud ja ka Kesk-Aasias on lüüs linn elektriga malgustatud. Kaukasias on 133 linna,- nendest ott kolmel gaasi-, seitsmel elektri-- ja 62 lamdkõliwalgustus.  Poolamaal on 121 linna. 4 linna maigustatakse  seal elektriga, 3 gaasiga ja 113 õlilampidega.  Europa 40 kubermangus, kus 762 linna on, Valgustatakse nendest 57 elektriga,- 23 gaasiga ja 631 õlilampidega. 120 linnas ei ole weel mingit wal«ustust  sisse seatud. Aulitsaraudteesid on 55, telesonimörk 132 lmnas  olemas zä Imnatelcgraf töötab 15 linnas. Kogu riigis on rveewärk ainult 192 linnas sisse seatud. Weel wähem leidub torutust, mis ainult 38 linnas olemas. Siberis ja Kesk-Aasias ei leidu ühtegi  linna, kus torud oleksimad pandud. Tuletörjujate-seltsisid on 1032 linnal ja kõigest 897 linnas on tapamajad ehitatud. Kõige mäeseinas seisukorras ott Europa-Weneinaal Podoim ja Olonetsi kubermangude linnad,- kus igaühes  Valgustus, tveewärk, mustaweetorud, uulitfaraudteed,  elektri- ja gaafiwalgustused jne. puubuwad. Peterburist. Abiraha. Kunstide aladeinia nõukogu  määras oina koosolekul joMistusekoolidele järg mised abirahad: Kaasani koolile 18.200 rubla, Odessa koolile 3000 rbl., Pensa koolile 4500 rbl.. Kiiewi koolile 5000 rbl., Woroneshi joijuisi tusekoolile 1200 rbl., Wilna koolile 1500 rbl., Harrom.  koolile 5000 rbl.,- Rostowi klassidele 1500 rbl. sa Tiflisi kunstikoolile 2000. Wäljarändamise korraldamise kotn  t s j o n, mis senator Iwanitski juhatusel koosolekuid pidas, on 1910. aasta jaoks oma tööd stõpetanudh Asutati mõned «Komisjonid, mille ülesandeks on wäljarändajate edasnvedainise korraldamiseks mõjuwaid abinõusid tarwitusele wvtta. Kõige tähtsam oleks tui emaks kewadeks raudteesid selleks ette malmistada,  et nende kaudu Võiks suuremaid wäljarändajatehulkasid  edasi saata. Peale selle rohkendatakse  Obi Irkutski raudteeliini! igapäew wäljarändajate  rongide hulka. Ka tahetakse selleks mõjuda, et tnätjarändajate rongid kiiremalt ja korralikumalt käiksiwad. Ka tuleks edaspidi Väljarändajate medamine  Veeteedel korraldamise alla wõtta. Kutse. Raudteede departemangu poolt on otsuseks tehtud kroonu- ja eraraudteede asemikka koitu kutsuda, kus praegune Wenemaa raudteedel maksew sõidutaks harutamise alla tuleks. ' — Professor Sobolews?i kohtu ees. 2. detsembril tuli Peterburi ringkonnakohtus akademikuse  prof. Sobolewski asi harutusele. Teda süüdistab  Peterburi ülikooli malitfus laimamises. Nimetatud  professor Mahutas 1903. aastal „Pd. Wcd." kirjatüki, milles tähendatakse,- et 1907. aastal aprillikuus  ülikooli kassa juures toimepandud riisumine olla üliõpilaste Vanemate nõukogu kaastegemufel sündinud-, kuna ülikooli Valitsusel riisujad teada olnud, aga ta ei olla neid wälja andnud. Professorite-uõukogu olla 'seda asja igatepidi püüdnud kinni katta. Kohtusse ilmus professor Sobolewscki oma kaitsjaga  ja teiselt poolt jälle ülAooli Valitsuse liikmed: rektor Borgtnann. endised dekanid prof. Selenski,- Mraun. Slhmkewitsh, Shukowstt W Grimm. Kohus oli 17 tunnistajat ette kutsunud, nendes hulgas mõned  professorid ja kõik endised wanemate-nõukogu liikmed. Lepitamise katsest ei tulnud midagi Välja. 18 tunnistajast ütlewad pea kõik, et professor Vobolewski  süüdistus täitsa põhjendamata on. Peale professorid? ja üliõpilaste tunnistuse oli suur tähtsus ka kohtu-uurijä Prutkomi tunniswsel. Ta hooleks anti r iisumise uurimine ja ta tulnud otsusele,  et see sulide töö on. Sedasama kõneles ka pv-- litseipristaw Awanow. Kui kaitse poolt ette toodud tunnistused ka oli-- wad üle kuulatud, jäeti kõned 3. detsembriks. _ — Paha lugu. Loomadeaia Kubiste rentnikkude Väljasaatmine Zhwardäb õige suure käralooga lõppeda.  Asjalugu on järgmine: Linna-ameti käsu peale annab linna-adwokat endiste loomadeaia rentnikkude Väljaheitmise asja kohtu kätte. Wümased annawad jälle omalt poolt nõudmise linna Vastu sisse ja tahta selle juures ka oma kaubaraarnatud kohtule ette panna, mis mõnede lmna-omamalitsuse liikmete kohta õige halbu asju sisaldada. Sealt olla näha, et tähendatud isikud aiawalstsusele olla wnmase kolme aasta jooksul 11.000 rubla wölga jäänud, sest et nad aias Viibimise  puhul oma armeid mitte wätja ei maksnud. Moffwast. Moskwasse sõitjad peawad politsei  nõudel järgmiste küsimuste peale wastust andma: 1) Mis tarwis Moskwasse tuli: 2) kus enne elasite: 3) perekonna seisukord: 4) perekonnaliikmete nimed ja kus nad elawad: 5) eluülespidamise abinõud: 6) teenijad: 7) kes tunneb Teid Mõskma elanikkude hulgast. Nende täieline adress. Je?at«WhuM- Platina lademed. Nishni- Tagelis on rikkad platina lademed leitud. laros karv ist. Enesetapmine kohtusaalis. lavoslawi kohtupalatis oli 27. now. endine prkstaMl Dombromski ja ta abiline iSahuomski süüpingis. Neid süüdistati selles, et nad 333 rubla, tuis keegi talunaine  oli turult leidnud ja politsei kütte andnud, omale oliwad mõtnud. Asja harutamine kestis terme päewa. Õhtul kuulutati otsus wälja. Dombromski ja ja Sahnowski kaotamad kohtus oma aujärgud ja autähed ja lähemad kolmeks kuuks kinni. Waewalt jõudis esimees sõna „, kolmeks kuuks mangi" mälja ütelda,- kui kohtusaalis püssipauk kuuldus ja Dombromski  langes kohtualustepingilt Maha. Ta laskis enesele surmama haama rindu. Rahma hulgas jündis  suur segadus. Kohtupidamine lõpetati ära. Dombromski  seisukord on lootuseta. SjmwZmsM. Koratused seminaris. Mõui  aeg tagasi tekkisiwad lGinolenski waimulikus seminaris korratused. Kohe saadeti seminari inspektor sellest sinodile aru andma. Kui inspektor tagasi tuli, oli pedagogika-nõukogu koosolek. Öösel mastu 24. nomembrit löödi rektori,- inspektori  ja selle abilise korterite aknaruudud sisse ja 25. now. hommikul ei läinud õpilased kõllstamise järele  klassidesse. Kui kooliõpetajad klassidesse läksiroad,  tõusis suur mürä ja seal anti ka rektorile lpabmekin,  milles järgmised neli punkti ülemal olimad: 1) üleüldiste teaduste eeskawa tuleb laiendada ja seminaristidel ülikoolidesse astumist kergendada: 2) kooliõpetajad peawad õpilaskega õiglasemalt ümber käima: 3) toitu tuleb parandada ja 4) peab õpilaste hulgast komisjon roolitama, kes lugemifetuba juhataks. Aastal 1935 asutasnvad seminari õpilased walitsuse loaga vina kulul seminari juures lugemisetoa, mida õpilaste hulgast roolitud komisjon juhatas. Aga pärastpoole läks lugemisetoa juhatamine seminari  inspektori kätte, kes omalt poolt sinna mustmsõjalist  kirjandust asendas. Tänamu aasta läks ta niikaugele, et lugemifetuppa edumeelseid ajalehti smgugi  ei tellinud. ' 26. uowembril tuli kohaline piiskop seminari ja käskis õpilasi rahule jääda ning tööle hcAata. Selle juures Ähroardas ta neid Vastasel puhul preestri!-,! diakoni- ja salmilaulja- kohtadest ilma jätta. ..Meie ei tahagi neid kohti, aroage aga kneild ülikoolide uksed." hüüti talle wastu. Sellesama päewa õhtul pandi 25 läbiotsimist toime, kusjuures aga midagi seadusewastast ei leitud. Neli kuuenda klassi õpilast pandi kinni. Pedagogika-nõukogu koosolekul tehti otsuseks sel puhul, kui rahuwsed edasi kestawad, seminar kinni panna. 23. now. õhtul pandi piiskopi käsul kolmas klass kiuni ja õpilastele anti käsk kohe ikoju minna. Wiimase kahe aasta jooksul on selles seminaris kolm korda rahutused olnud. Kodumaalt. ,W. HaapsiUMt. Liu nawalimised 3. dets. Tänawustel Valimistel wõitsnvad eestlased, 22 waliind  litittawolinikust on 13 edumeelset, 9 Vanameelset,- luna üks homseks (reediks) walida jäi. —tx.Zämm-JamM. Pühapäewal. 29. now. pani Udewa muusikaselts lärrva-2aani Tuletõrjujateseltsi saalis lõbuõhtu torme, mis ettekannete poolest kui -ka aineliselt hästi korda läks. Ette kanti kaks ühejärgwlift  näitemängu. ..Minestuse kursused" ja 7,Lambaliha",  milledest Viimane iseäranis hästi ette toodi. Eeskawas ei puudunud ka laulud ega elarvad pildid. lm. Nanoast. Metsik kuritöö. 30. now. kell 4 p. I. sündis linna puusillal metsik kuritöö. 32 aasta Vanune podrätsiku poeg Iman Burow tuli silla peal 10-aastasele lapsukese Walentina Turutile wastu. Ta haaras lapsukese kinni ja wiskas ta üle silla käepidemete  jõkke. Ainult seeläbi, et kaks meesterahwast paadiga  õnnetule appi saiwad, pää-sis laps surmast ja wiidi jõe äärsesse linna Veepumba-majasse. Seal anti talle Unna-arsti poolt abi. Burow pandi mangi. Nagu räägitakse, olnud ta mõne aasta aasta eest Wamiuhaigete-majas. Teiwastega. Linna lähedus oma ula elu la loomisega annab ennast ka Dolgaja Nikva külas (2 wersta Jwanilinnast eemal) tunda. Joomine ja riid on seal igapäeroasid asjad. Peale selle, et mehed  linnas käies endid täis joomad, on neil ka külas oma salakõrtsid, kust nad lisa saamad. 23. now. sõitsimad  linnast 5 selle küla tireest koju, kes köit juba isa Aabramit ja Jisakit olimad näinud. Külas purjutastmad  nad meel edasi. Wiimaks, kell 12 öösel, lätsimab  nad riidu, kus teibad platsi maeti. Üks lahingukangelane  wiidt hommikul Narma wabriku haigemajasse,  teine läbilolgitud riiukutk põeb kodus oma haamu. ~W õitle j a" ro aeste l aste-j õu! upuu. „Wöitleja" roalmistab sel aastal iseäranis suureste waestelaste-jõulupuu wastu, kuHu ta waessid lapsi suurel arwul. suuremal kui kunagi enne.- mõtleb kokku Zogudb. Sellel on wastumötmise-kohad ja isikud nimetatud,  hk WK üle-santlvgaidi wa-eWd lapsi, ilbe^ ftrjutatoab, keda jõulupuule tahetakse tuua, nendele pääsetähekesed kätte jagawad jne. Warsti on lejas" ka perekonnaõhtu. mfe jõulupuu-asjade muretsemiseks  ja kulude katmiseks toime pandakse. Pidu sisuks on: segakoori-laulud hr. Siimeri juhatusel, näitemäng  /.Karu", messtekwarbett hr. P. Penna juhatuseh  elarvad pildid/ isegi ./kepsu" lubatakse natukene  ja targu. Soowida oleks, et sellest perekonnapidust  elamalt osa wöetaks. Awaldan waestelaste-jõukupuust osawõtwate laste ülcsandmise-kohad: need on: 1) I vaarus, hr. Martinson, Wene kiriku platsi ääres, niaja nr. 224. Sellesse ringkonda käiwad waesed  lapsed, kes Wene kiriku pool suurt maanteed elaroad. Paemurru ja Soome papi maa peal teisel pool raudteed. 2) Pr. Leibu rg. loaorus, oma! majas, hr. Prommi kaupl. Aleksandri kiriku poolne Joaorg ja Iraani linn. 3) Peetri alewis hr. G. Tenter, oma poes, Peetri alemis Peetri alero, tsirkufeplatsi äärest kuni Tallinna maanteeni ja Joaoru  piirini, Kadastik. 4. Hr. P. Lemming,- Peetri platsil. Mägi majas Peetri alew põhja pool Tallinna  maanteed, linn ja Narwa alew. 5) Kreenholmis hr. Rant, Kreenholmi 8. kasarm, tort. nr. 13 Kreenholmi wabrikud ja Kulgu. Riigiwolikogu. 2. dotsomtri Sopsofeta jSM. PSewakorral on AhWMWri wchstuss mida wirmane wangimajade-peawalitsuse ülema seadusnvastalise  tegewuse üle ette pandud arupärimise peale andis. Purischkewitsh (keskerakonna ja pahema tiiwa  poole pöördech: Kudas teie wöite, kudas teie tohite kohtuministrit sarnaste sõnadega haawata. Seda  ei teinud teie Amme päewa tagasi mitte, kui Roditshew  Wene rahwast laimas. teda margaks ja kelmiks  nimetades ja kinnitades, et tema enne teist nime ara ei teenida, kuni juudid üheõiguslisteks pole tunnistatud.  (Müra. Hüüded: maha! Paremal pool kliduawaldused.) Nüüd tungida kõik adwokatidest saadikud  kohtuministri kallale, kuigi nad oma ees peale tühja tooli midagi ei näha (wali müra), sest minister  teada, et need kõned isegi wastuse wäärt ei olervat. Asjata kõneles Vannutatud adwokat Maklakow, et seadusi ei täideta. Mitte seadusetäitmise aeg ei ole möödas, maid rewolutsioni wing, jätkab kõneleja.  Kohtuministri kõne oli kindlaks tõenduseks, et Wenemaal mitte üksi seadlust jalule ei seata, waid et Valitsusel ka kindel põhi jalge all on, mis Wene seltskonna  terwemõtteliste olluste alusel seisab. (Keskkohal  ja pahemal pool naer, paremal pool kiiduawaldused.)  Teie, wiiburlased ja terwe pahempoolne kompanii, kelle nime ma sellepärast nimetada ei taha,  et kõnelemine mulle siis ara keelatakse, olete sellepärast  tigedad, et teid omapead talitada ei lasta. (Kiiduawaldused paremal pool.) Teie heidate mi-- nistrile järjekindluseta olekut ette, kuid ilmawaate muutmine on just paljudele suurtele meestele oman«.  Teie ise andsite ministri tähendusele, et ohjad lõd- Vale on lastud ja neid pingutama peab, põhjust. Nüüd on teil head Valjad peas. (Müra ja kiiduawaldused.)  Maklakow heitis kohtuministrile ette, wiismane  ei teadwat, mis paljud kohtuwöimukonna ametnikud  selle kohta arwawat, kuid minister teab, et tema wöimukonnas palju muulast on, sellepärast jääb talle Üle selle arwamise peale ainult sülgada. (Wali müra, hüüded. Keskkohal liikumine. Paremal pool kiiduawaldused).  Kohtuministeriumi all teeniwatest ametnikkudest  seisamad paljud oma ülesande kõrgusel, kuid on la sarnaseid, kelle koht mujal oleks. Muidugi leiduda ka Vannutatud adwokatide hulgas  weel ausaid ja tublisid nimesid, kuid wannutatud  adwokatide abid ja eraüdwokatid olewat kõik itskid. Ma olen nende nimesid korra juba nimetanud, sellepärast ei tee ma seda teist korda enam mitte, jet oma keelt määrimise eest hoida. (Wali müra). Kui see tõsi on, et adwokatid Vangimajadesse keelatud asju wiisnvad, siis oli kohtuministril muidugi õigus ütelda: Kui teie kaitsjate kõlblufetunnet tõsta ei Mõst siis pole teil õigus nõuda, et rahulise korra alalhoidmiseks  tarwitusele wõetud määrused ära kaotaiaks.  I Sarnased kõned, kui siin peetud, ei kõlbada ei riigiwolikogule ega ka riigimeestele. Tema tahtwat loota, et riigimolikogu mitte nende herrade jätels ei minna, kes kohtuministri peale halba kõnet laiali! laotada ja sellest lõbu tunda, kui nad riigiwolikogu kõnetoolilt mitte üksi oma Vabameelsust ei saawat näidata wvid ka oma häbematust? (Wali müra keskkohal ja pahemal pool). Pu r i sch kew !tjh karjub pühamale poole: kordan  meel kord häbematust, jah häbematust! ja lahkub selle peale kõnetoolilt. Juhataja Vaigistab suure waewaga müra, mida Purischkewitshi sõnad sünnitanud ja paneb ette, teda Viieks koosolekuks Volikogust wälja heita. Kodukorra  järele saab Väljaheideta seletuseanhmiseks sõna. Seda õigust tarwitates tähendab Purischkewitsh, et ta oma sõnu mitte tagasi ei wõtwat. Ümberringi kostawad  hüüded wälja! wälja! ja hääletamisel heidetakse  Purischkewitsh wiieks koosolekuks wälja. Kõik sõbrad koguwad wäljaheidetu ümber ja suruwad  ta kätt, kuna Markow II ja ~waene kannataja" terwe saali naerulagina all wastamest suudlewad. Parun Meyendorff (oktobrist)Ministri kõne algab ta on sisu poolest rikas ja Väga Veidralt põhjendatud. Kohtuminister oli wanginiajade-peawalitsuse  ülema Kurlowi ringkirja seaduslikkuse  üle sedawõrt kindel, et ta tõendada julges: ükski maapealne wägi ega wolikogu soowiawaldus ei wõi mind sundida seda seadusemõistmist muutma, mida ma õigeks pean. See seisukoht on Väga õige, sest mida wõiks kohtuministri käest wecl enam nõuda, fui et ta seadusest kürrvale ei astuks? Kõneleja Võrdleb selle peale aga kaelakohtu pida■inise  seaduse par. 569 kohtuministermmi ring Orjadega  ja näitab, et parempoolsed 7,asjata ministri pead silitawad." Kohtuminister tõendas, et par. 569 kaitsjale mitte täit õigust ei anna Vangimajasse pääseda, kuid 15. juuni ringkirjas kõneldakse, et Vangimaja ülemus par. 569 põhjal kaitsjatele ära ei tohi keelata wangmraj  asse ilmuda. Kas seda selgeks ja järjekindlaks seiskuseks  Võib pidada? Kohtuminister kõneles, et meil 130.6. aastast peale WZ glMat Muutunud ja et ievega Ühes .sa kõlblus kõlkuma olla hakanud. Mina pean aga j iurde lisama, et ka loogika ja mõistus teatud, mõõdul on maukumas. tKiiduawalbused pahemal pool ja keskel.) Kelepowski (parempoolne): Wäga rõõmustam  kunldä. et wolikogu soowiawaldustei walitsusej silmis Vähematki tähtsust pole. Tuletage meelde, mui herrad, et teie siin ainult Keisri Majesteedi armu läm olete ja et teil ainult niipalju tähtsust on, kui palju teie tema kuulsuse ja Võimu hiilgust enestes Vastu suudate peegeldada. Gutshkow (oktodrist): Ma ei taha kõigest sellest! „ e " a ' minister kõrwaliste asjadena oma kõnes j., ° *^ a taha selle kõne toonist rääkida, miS Volikogu peale parandamata jäljendi jättis. Ei taha! West kõnelda,- kui sünnis see wali adwokadiseisustj arwustamine oli, selle seisuse arwustamine, kes kohtumoimu  hulka käib ja kelle pea siin meie ees seisis... Ullaga õige oli see kahjurõõmult? hirwitamine wolilogu  Võimetuse üle, mida ta enese ootamatu seks pahempoolsetelt  pinkidelt toetati, kust alati on kinnitatud/ wolikogu Midagi wäärt ei ole ja kus talle ainult hukatust soowitakse. Ma loodan/ et minister ja pahempoolsed  endid petsiwad ja et meie hulgas tõe eest seisjate pool siiski enamus on. _ Ringkirja enese kohta arwab kõneleja, et see nurjaläinud  administratiwlise seaduseandmise käise onZ mis asja nii kaugele miinud. et kaitsjaid ühes kübet-» mangus Vangimajadesse LastaHe, teises mitte. J«Z juhtumisi, mis sarnase ringkirjaltse selÄuse andmist rarwilikuks teinud, olnud nõnda wähe,- et neid pea! üles Võida lugeda. Sellepärast/ et minister oma wastuwaidlust asjalikust küljest põhjendada pole suutnud,  püüdnud ta tegelikust küljest näidata, et ta s u n n i - tüd olnud seadust rikkuma ja et tulewikus  sedasama aodata olla. Oma kõne lõpul tähendas minister, ta ei teadwat kas meil ülemmeku-wormel walmis on wõi mitte. Selle peale Võin ma tähendada: siis ei olnud weol, kuidj seda ülemineku-wormeli,t mis ma praegu- ette loen/ on minister oma kõnes meile ise ette ütelnud. • Selle peale loeb Gutshkow Ülemineku-wormÄi ette/ milles tunnistatakse, et wangimajade-peawalitsuse ringkiri  1908. a. 18. jaanuarist otsekohene seaduserikkumine on, et minister tarwilisel korral muudatusi seaduseandlises  korras ette oleks pidanud Võtma, mitte aga ring-, kirjallste seletustega seadust rikkuma ja et ministri seletust mitte seaduserikkumise Vabandamiseks ei wõj nimetada, maid koguni sarnase tegewust heakskiitmiseks.  Sellepärast tunnistab wolikogu 1903. aasta 18. jaanuari ringkirja seadusewastaliseks ja ministri seletuse  puudulikuks. Hääletamine. Kowalenko I srahwuslane) nõuab häälte üralugemist,  et riigiwolikogu seaduse par. 69 Mnase otsus< kohta maksma panna. See paragrahv» kõneleb, et fui wolikogu ministri seletuse 3 h häälteenamusega puudulikuks  tunnistab, wolikogu oma otsuse Keisri Majesteedile  ette wõib panna. Hääletamisel wõetakse oktobristide üleminekuwormel  178 häälega wastu. Wästu hääletaivab pa-> rempoolsed ja osa rahwuslasi. kokku 80 häälega. Koosolek lõpeb kell 1 öösel. Ajakirjanduse ülewaade. Tartu maksukogukond ja ?.Düna-Z tg." Tartu linna maksukogukonna asjaajamine oli oma Noa-aegfe korratuse poolest kaugele kuulus. Nii on t&*. nawugi käesolema 1909. aasta eelarme alles 26. noro. s. a. walmis saanud? s. o. parajaste aastä Iõ-> puks. Senini on raha ilma ühegi eelarweta VäW antud. ..Mis eelarwesse enesesse puutub." kirjutab „Postmees",  ~siis on seal suured armud ilma mingisugusel tõenduseta? endiste aastate järele kalkulerides, üleisi märgitud? kuna nüüd aasta lõpul juba Võimalik oleks olnud jookswa aja sissetuleku- ja wäljamineku-süm? masid kindlates armudes üles anda. Wahepeal tähendati Muu seas ka selle peale, et kogukonna juhatus kuulmata korratult ja pikkamisi oma asju ajab? nii et siis ka imegi ei ole. et raha? puudus aast-aastalt libedamaks läheb. Wolinikkudegi seast nimetasiwad endid näit. mitmed.- kelle ümberkirjutamine  kaks. kolm ja koguni 9 aastat on kestnud? nii et tnrmeite selle aja sees halliks on 'läinud; ja! odaro ei ole ümberkirjutamise-tSõ tõeste mitte olnud. Korralikud wallawalitsused saadawad teatawaste üMberkirjutamised  ühe kuu aja sees ning weel rutemalt toime." Ei ole ime? et niisugune korratus kogukonnaliikmetele  wiimaks liiale läks ja nad endised molinikud kõrwale heitsiwad ning uued ivalisrwad. Selle kohta toob nüüd „Düna-Ztg." iseloomuliku hädaldamise:! maksukogukonna walitsus olla Saksa kätest ära kistud  ja Eesti kätesse üle läinud. See olla aga nimest sellepoolest kahjulik.- et Viimastel riigtwoklkogu Valimister  *sBalti Saksa konstitutsionilme erakond Tartus  ainult ma ks uw al its us e kaasabil olla wõmuõ Võita? ..sest et maksu kogukonna Sa k-- sa Valitsus Eesti soost linnamaja o Ma - n ikku dele m aksuko g uko nna liikmeks saami  st raskendas." Nüüd olla nende olluste sissetungimisele  uksed ja wärawad awatud ja selle tagajärjel  wõida Tartu linn kolme aasta pärast oma mõ- Innad Saksa walijadmehed kaotada. Juba olla praegune  eestiline kogukonnawalitfus selleks sammusid teiund.  et ümberkirjutamist edaspidi rutemalt. s. o. korralikult  ära toimetada. On sellele hirwitamisel-e karmis lveel midagi juurde lisada? Nii hirwitawalt/ei ole isegi Saksa ajakirja?,-- duscs senini nõudmist avaldatud. et terwe kogukonna Valitsemine ja asjMsaHine ühe kildkonna rähwus-, lffe politika sägks ohwerdatud. nagu Ztg." kõnesoleTas kirjas Oli Viimane et säärased politifa ajajad uKksuwalitsufest minema kihutati  jt? uued ametisse pAdi,- kes mitte poliiifaajaH mist. Vaid kogukonna heMekäigu eest hoolitsemist oma ülesandeks peawad. Tallinna III laulupidust osawõtmiseks on kalje Viimase nädala jooksul endid järgmised koorid üles andnud: , Ä. Segakoorid: 108) Aruküla segakoor (IBim-SooQugijt), 24 Lg juh. kooliõy. R. C. £u|)<t* Nr. S7V PUsw « t eht. mm