wõtmise oma pääle. Nagu tähendatud lehest näha, on räägitawaks otstarbeks juba 31 rbl. 40 kop. ja mitmesugust toidu kraami sisse tulnud Nõnda pole weel armastus waeste wastu mitte ära kustunud. Mõne uuenduse pääle maal juhib üks „EeSti Postimehe" kirjasaatja järgmiste ridadega tähelpanemift: Wirumaal on igas talus seina pääl silt, kus koha ja peremehe nimi Wene ja Eesti keeles pääl on. Seda oleks küll igale poole soowida. Ka Baltiski ligikonnaS on taludel sildid ja sildi pääl ka weel märkus, mis abinõuuga pererahwas  tulekahju ajal peab minema tuld kustutama.  Ka on neid kohtasid, kus küla kohta on wee haam Vankri pääl weit täis; kui tarwis on, sõida edasi! Kordamööda käib haam ühest perest teise. Ka eeskujulik. Mõni aasta tagasi, oli Järwa- ja Wirumaal  see käsk ja mood, et igas külas oli puust „kola"; see on: laud seati teiwaste wahele rippuma ja 2 nuia olimad juures. Kui juhtus tulekahju, siis löödi kola ja" rahwas jooksis tuld kustutama. MõneS külas oli mitu kola. Kahjuks on nüüd .' >" ja redelid ära kadunud. Soowida et need jälle uuesti ülcsse seataks. -? ei wõta suuremat kulu, aga hädai  .- al on neist kasu wäga suur.  Wiioli  selles lehes kiitust lugeda, et iga talu sillatükkide wahele . 7?> pandi, millel talu nimed küljes. ' .ti, see on kiiduwäärt uuendus, kuid -. S kohas on Wenekeeli kirjad kiwide >.s wäga wigased ja puudulikut. tuleb osalt sellest, et ei mõisteta rkeele nime õigesti kirjutada, osalt t, ct Wenekeell tähtedega iga Eesti mine ci saa kirjutada. Et mitte sundust pole, kiwide paale nimcsid üksnes Wcue keeli kirjutada, siis oleks sündsam, seda Eesti keeles teha, et igaüks neid oskaks lugeda, ehk Wene ja Eesti keeles. Päälcgi on süllakupjad eestlased, kes Eesti keeli ennemini mõistawad lugeda, kui Wene keeli. Mõned ongi talu nimed Eesti keeli kirjutanud.  Teiseks on mõnes kohas wäga wSikesed sillatükkid mõõdetud; mõnel sillajaol  on ainult 10 kuni 15 sammu mähet ja jälle kiwi! Nii on siis mõnel peremehel S ja k sillajagu teha. Parem oleks, kui 2 ehk 3 jagu oleks, siis ei pruugiks niipalju  sillakiwisid teha, mis tüli teemad ja raha maksawad. Kolmandaks oleks soowida, et kui wähcgi woimallk, kiwide sisse tähed raiutaks ja siis tormaga tähed mustaks tehtaks; see seisaks eluaja, kuna nüüdsed märwiga ja punase kriidiga tehtud tähed ruttu päält ära lähemad. Läänemaal on iga sillatüki wahel wäikene tugew puust mai, mille pääl talu nummer seisab. Harju- ja Wirumaal puuduwad need sillamürgid  täiesti. Järwamaol on nad kiivist. KaS ei wõiks wahest ülemal tähendatud sisseseadmistest ka Saaremaa hääks ja tuluks mõnda elule kutsuda. Tõrkus jäänud noor naesterahwas sellepärast nõdrameelseks, et tema peigmees teda maha olla jätnud. Pärnust. Laewakäik kestis meil tänawu  küll õige kaua ja oli lõpu pool. 'meel iseäranis elaw. Waewalt küll on kusagil kaubandus nii üürikese ajaga nii palju tõusnud, kui meil tänawu. Seda näitab iseäranis selgelt tolli-raha sissetulek, mis sel aastal 15 korda endiste aastate wastu on suuremaks kaswanud. Kuna enne läbistikku  Pärnu tolli-amet 23,000 rbl. aastas sisse möttis, oli tänawu see suma juba Nowembri algul 350,000 rbl. Kõige suurem osa sellest langeb küll uue puu- papi-wabriku jaoks, mis otse hiigla-moel kaupa sisse wedas. Kadripäewane külm aga tegi loole lõpu: jõgi tõmbas end kinni ja sundis laewu kiirelt talwekorterit otsima. Tallinna ringkonnakohtu ees oli hiljuti gorodowoi Konstantinowitshi asi seletada. Wiimane oli kodanikul Abolinil, kui see purjus pääga kodu minnes weetorule istunud,  uuri käest ära kiskunud. Teisel päewal,  kui Abolin pristawiga otsima läks, leiti uur gorodowoi taskust. Ka näo poolest  tundis Abolin riisuja ära. Ehk küll Konstantinowitsh seletas, nagu oleks ta uuri leidnud, siiski mõisteti ta 2V2 aastaks wangiroodu. Smahrdest. (Kuramaalt) toomad Läti lehed sõnumi, et säälse kroonu wesiweski ligidal kiwiöli-ehk nafta-hallikad leitud. Esiti käinud maakonna politsei ja kubermangu walitsus asja uurimas, 10. Nowembril olnud ministeriumi poolt saadetud inshener ühe teise asjatundja seltsis selleks otstarbeks  Ml ja teatanud, et mõeldud hallikates,  mida kolin tükki olla, tõesti naftad leiduda. Lühemal ajal saada riigiwalitsus puurimist ette wõtma, et järele katsuda, kas nastad niipalju olemas, et seda puhastama  maksab hakata. Sui ajal kui meski kanali sügamamaks kaewatud, leitud üks hallikas üles, millest sinikas-kollast wedeliku wälja nirisenud. Kui üks töömees seda tulese miskanud, hakanud see põlema. See juhtinud tähelepanemist hallikate pääle. Soojus olla hallikates 8 kraadi suurem,  kui suures olemas jões. Hallikate praktikalist tähtsust saada tulemit näitama.  Peterburist Dmitri Wassiljewitsch Grigorowitsch, kuulus Wene kirjanik, suri siin 22. Detsembril m. a. Moskwast. Krahw Leo Tolstoi on oma haigusest niipalju paranenud, et ta säälsite lehtede teatel uue ilukirjanduslise töö MtuStus rahwa elust käsile on wötnud. Tiflisist, 27. Dets. m. a. Ahalkalaki kreisis häwitaS maawarisemine 13 asundusest  6 peaaegu sootumaks ära. 800 surnukeha  on hoonete rusude alt wälja korjatud. Haawatud ja wigastatud inimesed weeti Ahallalatisse- Kahju saanud elanikkudele anti kohaliku walitsuse poolt 3000 rbl. abiraha,  ka antakse neile raha ja wilja laenuks ning korjatakse armuandeid. 22. Dets. m. a, oli uus maawarisemine, mis aga wähene oli. 26. Dets. m. a., on Keisri Majesteet nm awärisemine läbi kahju saanud elanikkudele 50,000 rbl. esialgseks abiks määranud. Hoolimata 20-kraadilisest külmast, kaewataksc rusude alt wahetpidamata surnuid wälja. Helsingist. Awalikkude kõnede kohta on kindralluberneri toimetusel senatile ülemalt  poolt käsk antud, eesolewale maapäewale  niisugune ettepanek teha, et seadus walmistataks, mille järele, nagu „Astonposten"  kuulnud on, awalikka kõnesid ainult  kindralluberneri iseäralise loaga wõib pidada. Wäljamaalt. Parisist 4. Jan. (23. Dets.) m- a. Ülem riigikohus mõiskis mässukatse kaebtuse  all seisjatest 6 meest priiks, Deroulede'i  ja Bufsetu aga 10 aastaks riigist wälja ja Guerin'i 10 aastaks kindlusesse waugi. Deroulede ja Buffet wiidi raudteega  Belgia piiri äärde ja lasti sääl lahti. Guerin wiidi Clairvaux'i linna wangikotta. Berlmist. 6. Jan (25. Dets.) m. a. „Berl. Tageblaitile" teatatakse Brüssekst: Baden-Powelli mägi Maftkingts on pea- aegu täiesti häwitatud. Burid wõtsiwad kõik kingud oma alla, mis Mafekingi linna piirawad. Linn langeb wift warsti Buride kätte. Parisist. 6. Jan. (25. Dets.)'m. a. Ajalehe „Journali" teate järele pakkus ennast paawft wahemeheks Lõuna-Aafrika sõja lõpetamise hääks. Ühtlasi on seda ka Saksa Keiser Wilhelm teinud. Londonist. 7. Jan. (26. Dets.) m. a. Kurumani linna Inglise kaitsewägi (Jnglise-Betschuanamaal),  umbes 130 wersta Kimberley-Mafekingt raudteest lääne pool, heitis waenlase ägeda laskmise järele buridele  alla; 108 soldatit ja 12 ohwitseri wõeti wangi. Kindral Buller sai 6- Jan. (25. Dets.) m. a. järgmise teate kindral White käest Ladysmithist: Burid tikkusiwad uuesti linna kallale, ma olen suures kitsikuses. Teine telegramm kindral Bulleri leerist Frere juures teatab: Burid oliwad Ladysmithi all Inglise wäele nii ligi tunginud,  et wiimased neid püssitikkudega tagasi tõrjusiwad. „Daily. News." teatab, m. a. Londoni  tolliwalitsus pidanud Millwalli laewaehituse-sadamas  ühe aurulaewa kinni, mille päält kaks suurt suurtükki leitud, mis puust kastide sisse olnud palitud ja mis rauakauba nime all Christianiasse öeldud minewat. Ka olla sõjaministerium hiljuti teada saanud, et burisid Jnglisemaalt sõjariistadega  ning toidumoonaga toetawat, mida ühe Londoni sadamas olewa auruj  laewa päält leitud. Sääl olnud pääle muu kuus suurtükki. Laew peetud sadamas  kinni. Kapilinnast 8. Jan. (27. Dets.) m. a. KoleSbergi juures sai Inglise wäe Suffolgi  polk raske kahju. Selle polgu 4 kompaniid tungi wad öösel ühe kingu kallale, mis buride kaes oli. Wäejao juhataja, ooberstleitenant Walson, sai kohe haawatud, mispääle käsk anti taganeda. Weerand osa Inglise polgust ei taganenud aga mitte ja langes sellepärast waenlase wõimu alla; 70 meest 7 ohwitseriga sattus buride kätte waugi- Pretoriast. 8. Jan- (27- Dets.) m. a. Siit teatatakse, inglased olnud sunnitud Dordrecht linnast taganema; 8 Inglast wõetud wangi- Kolesbergi ümber kestab  wõitlus edasi. Kirjandus. K. Sööt. Piltidega Naljakalender. 1900 aasta jaoks. Teine aastakäik. Jurjewis  sTartus) 1899. K. Sööti trükk ja kulu. Kalendarium 62 Ihk., lisa 100 lhk.; pääle selle lõpul hulk kuulutusi. Hind 2 5 k. Minewal aastalastus Sööti Naljakalender oma esimisesse aastakäigusse ja leidis rahwa poolt lahket wastuwõtmist. Seda sama soowime temale ka sel aastal. KeS mõistlikku  nalja armastab, see leiab seda nimetatud  kalendris küllalt. Süäl on nalja mõtteterades, naljatilkades ja juttudes. „Ega nali ei toida!" ütleb ehk mõni. Tõsi küll - aga Sööti kalendri nali toidab  küll, sest temas on palju elutarkust ja õpetust naljakoore all marjul. Teised lehed. „Mesilane", mesilaste kaswatuse ja aiaharimise  ajakiri, hakab Januari kuuS ISOO ilmuma. M 1 Saarlane, 1900, WsSjuiaja. joimetsjil Hartwig «saä, »«s, xo!