jääb esiotsa uimaseks, pärast langeb ta aga nagu kass ema kallale: „ Kurat, kurat, kurat"... kisendab ta ja nurutav rusikaga ema. Anton küsib sisse astudes: „Mis sõda teil siin ees on? Teis üsna kisute?!" Juula: „Ei minu nõrga naesterahwa jõud enam aita! Kisuwad silmad pääst wälja ! Just ma Tooma pojad!" 12-aastane  Sassa ütleb koolist koju tulles emale, kes ta miha põhjust teada soomib: „Pea suu ja anna süüa!" Ja siis wannub koolmeistrit edasi: „On see aga ka üks mana hobune! Just kui mana ruun! Ja sihukene peab auu pärast koolmeister olema. Piinab just kui neegert, saatan! Kuradi krae, mina tema waras?! Ise läheb Tomilgale. külasse. Mina ootan, ootan: läheb juba pimedaks; kedagi! Wiimaks tuleb. Ta mana ruunaunenägu unetanud ära, et ma nurgas seisin". . . „Eks lõiganud müda molu!" õpetab Toodi. Pilt on wäga kurb. Olgugi ta wärwid liialdatud tumedad, puudugu muidu Petersoni „Paisetes" põhjalik arusaamine kirjeldatumatest oludest, seda peab iga lugeja tunnistama, et kaswatus halwal järjel on. (Lõpp tuleb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaalt. Nagu mmewases numbris ju teatasime, sõitis Jtalia kumngs möödaläinud nädalil Saksamaale külaliseks. Tema wastuwõtmine  Saksa keisri poolt Ib. skp. Potsdamis oli wäga südamlik. Samasugune soe osawötmins  sai temale rahwa poolt osaks, kui ta Saksa keisri seltsis Berlini sisse sõitis. Pidulauas  peetud kõnes ütles keiser, tema ei ütlewat  kuningale mitte ainult tawalise wiisakuse pärast tere tulemast, waid seda teha ta kõige sügawama ja südamlisema tundmusega. Ta teretada kuningat kui imederikka Jtalia poega ja kui truud lepingu - osalist. See leping olla Europa rahu ju aastakümneid jalal hoida aidanud ja aidata seda Jumala abiga meel kaua. Kõne lõpul hüüdis keiser kuninga terwiseks hurraa. Jtalia kuningas wastas Jtalia keeli ja awaldas oma kõnes oma tõsist armastuse tundmust keisri wastu. Estwanemate wahel walitsenud sooja sõpruse meeldetuletamine liigutada  teda. Nende mälestuste tähe all saada mõlemad  rahwad hariduseteel edasi sammuma, wana sõpruse saatusel, mida tema rõhumärgiks arwata. Kuningas tõstis klaasi keisri terwiseks ja soowis  töös ja teaduses edenewale Saksamaale hääd kosumist. Saksa keiser sõita oma poegade seltsis 5. nowembril Neapeli, kus ta laewawäe harju- tust päält waatab. Ka president Loubet minna sel aastal Jtalia kuningale külaliseks. Kas ta kuningaga Neapelis ehk Palermos kokku saab, ei ole weel teada. Roma läheb ta ainult siis, kui watikani ja Prantsuse walitfuse waheline  põnewus wäheneb. Austria-Ungriast. Nagu teada, walitseb Austrias  sakslaste ja ungnalaste roahel ju ammust saadik äge waen, sest et kumbgi rahwas pääwõimu  oma kätte tahab kiskuda. Et niisugusel korral sõnu ei walita, näitab ka järgmine lugu: Hiljuti süüdistas üks Ungari tähtjas ajaleht riigipäewa saadikut Karl Lurtzi, see olla ühe lipupühitsemise puhul wahetpidamata Austria laulu „Gott erhalte Franz den Kaiser" mängida  lasknud, ja magyarlaste wastu saksakeelse kõne pidanud. Lurtz saatis lehele õienduse ja ütles, tema ei ollagi sel pidul kõnet pidanud; nimetatud rahwalaulu aga olla pidu lõpul küll mängitud, nagu see harilikult iga pidu lõpul sündiwat. Leht trükkis õienduse küll ära, aga tähendas selle lõpul: niisugune mees, nagu riigipäewa saadik Lurtz. olla tarwis nagu hull koer maha lüüa ehk esimese puu oksa külge kõigutada. Hollandimaalt. Huwitawad on sõnad, mis wana hallpää Hollandi kindral Egter von Wissekerka Bothat, Dewetti ja Delareyd Haagis  wastu mõttes on ütelnud. Ta teretas rüütlimeelseid kangelast ja ütles siis: ..Kui tõsi on, et üks teie seast Kapilinnas on ütelnud: Mauseri püssid on maha maetud, niisama buride lipud, aga meie rahwa wana teadmine pole mitte maha maetud siis lisan mina nendele sõnadele täie kindlusega juurde:Rahwas,  kel nii kallimeelssd, isamaad armastajad ja teojõuulised mehed ja naesed on, kui Teis rahwal, rahwas, kel nii tublid juhatajad ja kangelastehulgad on, ei wõi kaduda!" Haagi wahekohtus algastwad 19. augustil Põhja-Amerika ühisriikide ja Meksiko tüliasja harutamise koosolekud. Maikuu sees kirjutastwad  mõlemad Amerika wabariigid lepingule alla, mille järele nende tüliast katoliku kiriku õiguste pärast Kalifornias wahekohtu otsustada tuleb. Vahekohtunikud on ühisriikide poolt Venemaalt salanõuunik Martens, Jnglisemaalt Edw. Fry, Meksiko poolt Jtalia senator Guarnaschelli ja Hollandist Sovornin-Lowan. Vahekohtunikud matimad ise hääleenamusega wiienda mehe, kes eesistujaks saab. Harutamine  wõib kõige enam kuu aega kesta. Kindralid Botha, Dewet ja Delareh on Hollandi ajalehes „Nederland" kirja awmdanud,  milles nad teatawad, et kõik JnZlise lehtede teated, nagu oleks kindralite, vr. Leydst ja president Krügeri wahe põnewaks läinud, põhjendamata luiskamised on. Nendy M 2. -testi Postimees. 420