Sakala W 3. Mikjaaäis» W. Jaanuaril. 1904. Zlmub igal teisipäeval. 27- es aastakäik. Politika, kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hind: aastas poSttga S rbl. kop. postita S rbl. S 0 kop. poole» aaSta» , I „ 80 . üksik nummer maksab 7 kop. Kes 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata eht 7 protsenti. Kuulutuste korpusria ruum maksab S kop. lehe eesotsas 1S kop. Toimetuse adrefs. „Saka!a" toimetusele, Wiljandis. Wenekeeles: L?» pvAUMiio rasvrbi Wiljandi põll. seltsi saalis „Waõaöuse" näitlejate poolt ette. Platside hinnad: 2 esimest rida 75 kop., I. pl. 50 kop., 11. pl. 40 kop., 111 pl. 25 kop., gallerii (seisupl.) 20 kop. Pärast naitem. tants, põllum. seltsi ja „Wabaduse" liikmete ja mõlem. seltside liigetest sisse soovitatud võõrastele; tantsu piletid: meester. 40 kop, naeSter. 20 kop. Wakeaegadel ja tantsu ajal Holstre muusika; hakatus kell A õhtul. Piletite eelmüük T. Kurrikojs'i raamatukaupl. ja põll. set?si õkonomi proua Wintert juures. Et pidu puhaS sissetulek põll, seltsi näitelava ümberehitamise pääle tläheb, sellepärast loodab rohket osavõtmist „ esskseesuL. Üleskutse Wiljandi Eesti põllumeeste seltsi Põlluasjanduse kursusest,  mis 23 Veebruarist 20 märtsini Wiljandi linnas ära peetakse, osavõtmisele. Nagu ajalehtede sõnumete läbi juba tuttav,  otsuStaS Wiljandi EeSti põllumeeste seltS läinud suwel oma pää kooSolekul 15 juunil käesoleval aaLtol Veebruari ja märtsi kuul, mil põlluharijatel kõige rohkem aega, pikemat põlluaSjanduSlist kursust ära pidada. Selle otsuse Põhjusel saatis seltsi eestseiws palvekirja põllutöö  ministeriumisse, milles ta nimetatud kursuse toimepanemiseks luba palus. Nende päevade seeS on see luba meie seltsi eestseisusele kätte jõudnud. Seda siin teatades kutsume kõiki auuStatud  Eesti põllumeeste seltside liikmeid ja Üksikuid põllumehi, keS nimetatud kursusest osa võW tahavad, üleS, nii ruttu kui wähagi võimalik,  endid selle jaoks meie seltsi eestseisusele ehk kursuse juhatusele üleSandma, sest selle vii- Witamisega võib kursuse ettevalmistamise aeg liig lühikeseks jääda, mis kursuse otstarbe kohasele  siSseadmisele kõikepidi takistuseks oleks. Kursuse programm, mille järele kursus peetud saab, on lühidalt järgmine: 1. PõlluaSjanduS: Põllumaa sündimine,  selle alg ained, nende tundma õppimine, põlluharimine, kraawitamine, rammutomine, kunst põllurammud, nende otStarbe kohane tarvita- Vine. Uuema aja põllutöö riistade tundma õppimine ja nende arvustamine; taimede elu ja selle edenemine, taimede algained, haritavad taimed ja nende väljavalimine ning arvustamine,  teravilja ja juurtaSvude kasvatamine jne. 3. Heinamaade parandamine: Soo harimine, kraawitamine, rammutamine, aruheinamaade  kastmine, eriheina seltside tnndma õppi- jmine, nende arwuStamine ja otstarbe kohane tarvitamine jne. 3. KarjakaSw ata mine: Karjatõuugude  tundma õppimine, nende väljavalimine ja parandamine, karja toitmine, vasikate otstarbe  kohane kasvatamine. 4. PiimatalituS: Piima alg-ainete tundma õppimine, piimaga ümber käimine, või ja juustu tegemine, selle kaubale toimetamine, ühiS piimatalitused jne. ö. Mesilaste d amine: Ajaluolik ülevaade mesilastest kõige vanemast ajast kuni meie ajani, mesilaSte tõund, nende arwuStamine, mesilase anatomid, mesilase elu munast kuni täiskasvanud mesilaseni, mesilase ema, lesk ja töömesilane. MesilaSte elu talvel, kevadel, suvel ja sügisel. MesilaSte haigused ja nende parandamine. Tööd ja talitused mesilaSte juures aaSta ümber ringi. Mitmesugused mesipuud, pakk-puud, raam.puud jne. Kunst kärjed, riistad ja abinõuud, mis mesilaSte pidamises tarwtS tahavad. Mesipuude tegemine jne. Pääle teadusliku õpetuse saab veel mitmes eraasjas, nagu põstutõV riistade tundma õppi» miseS, maamõõtmises, weeloodimiseS, yõlluasjanduSliseS  raamatupidamises, või- ja juuStu valmistamises, piima raSwamaäruse uurimises jne. tegelikku juhatust antud. Kursuse juhatus on hrade A. Johannsvn'i  ja J. Kullamaa käeS, keS ka üheS teiSte selle palutud asjatundjatega õpetust annavad. Kursuse keStuse aeg on ükc kuu ja kursuse makS niihästi meeSte- kui ka naeSterahvastele  5 rbl. Neile aga, tob ajutiselt kursuseft  osa tahavad võtta, 2 rbl. nädalas. Kur suse lõpul teevad õpilased eksami ja saavad tunnistused. Et seesugused kursused ainukesed õpeasutused  meie EeStirahwa keSkel on, kust meie väike põllupidajad oma kutselises tegevuses ajakohast juhatust võivad saada, sellepärast oleks siis väga soovitav, et sellest õige rohkel arvul vsawõetakse, mis ka nende kursuStt tulevikku meie rahva kestel kindlamaks teeks. Kursusele ülesandmist wõtawad waStu: Wiljandi E. p. sellfi eestseisus, kursuse juhatajad A. Jo hannson ja J. Kullamaa ning H. Leokese raamatukauplus WiljandiS. Wiljandii 14. jaanuaril 1904. «. «. G. «. Eestseisus. Talumaade tagasinõudmisest kohtu teel. Baltimaa talu. ehk orjuse maa asub neis piirides, mis 1849 aaSta talupoegade ja maa asjanduse seaduses §§ 7—19 (Liiwimaa talurahva  seaduS §6) üleS vn pandud. Mingisugust  piiride muutmist talu ja mõisamaa vahel ei lubata muidu, kui lelle korra järele, mis sellesama seaduse §§ 103, 104 ja 10b üleS on pandud. Talumaa on puutumata ja mõisnikul ei ole õigust, talumaid mõisa maade külge ühendada.  Järelwaatemine lelle üle, et talumaa puutumata oleks, on wallakohtude ja vallavanemate  kohuseks (tah. sead. § 8.) Talumaa kohtade vahetust sellesama hinnaliste mõisamaa kohtade vastu ei lubata muidu, kui kohalise talu kogukonna vabatahtliku nõuuSolemisega (sead. § 103). Need seaduse punktid, mis talupoja  seisuse maa omanduse kaitsemiseks välja olid antud, olid enne kõhtude uuendamist tegelikus  eluS surnud kirjatähed. Endised kihelkonna kohtud, kuhu talu kogukonnad piiride muutmise parast ülepää kaebava wõifidu, ei võtnud harilikult  mingisugust abinõuusi ette, et talupoegade seisuse rikutud õigusi jalale seada. Sellepärast võeti pärast 1860 aaStat paljudes rüütlimõisadeS  mitmel korral maamõõtmist ette ja pärast igat mõõtmist ühendati mõisamaa külge suuremad  ehk vähemad tükid talumaast, valdade vastuvaidlustest ja kaebtuStest hoolimata. Pärast  kõhtude uuendamist Vallimaal hakkafiwad vallad katseid tegema, kaS mitte kohtuteel talumaid  !agasi nõuda ei saaks, miS seadusewaStas lisel viisil mõisa maadega ühendatud. SarnaSte protsessidele tõutaS ka see asjaolu hääd tagajärge,  et kohaliste seaduStekogu M. jao §§ 823 ja 827 jõuul vananemise mõju seaduse vastaliselt  omandatud maa kohta ei maksa. Ja alleS lähemas minevikus tuligi juba üks sellekohaline nähtus ette, sest nagu kirjutab, pannud  Nutke kogitkond kohalise ülemusele kaebtuse ette, et kohaliste suurpõllumeeS seadusevastaselt  talumaid oimandanud. KaebtuS leiti põhjendatud  olevat ja suurpõllumeeS oli kohustatud, äravõetud maid tagasi andma. Ära näheS, missugune tagajärg seadusewaSiaselt äravõetud talumaa tagasinõudmise protsessidel saab olema, võtfiwadki suurpõllumeeSte asemikud põllumajanduse  parandamise kommiSjoni koosolekutel küsimuse üleS, palvet ette panna, et 1860 a. Liiwimaa talurahva seaduses §Z 103—105 muudetud saatfiwad. si Maksim Gorki neljawaat. .. ilmakuulus näidend, kantakse 'Z 5 küünla laada pühal, 8. weebr.