Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus on Knresaares, Pitkas unlttsas, Treffeni majaS nr> I!t Kuulutuste waStuUiõtNliur tuni ltllu I xiiewal KuulutuStc xitlt.rido k t., lehe eesotsas Ki> l. Adressi muutmise eest lv kop. j Tellimisehind: ! V- . „ss I ! ' v- " ! v. » .--. »« » M 3S. Laupäewal, 23. mail 1909. XXV. aastakiiik Tikerberi jahukaste wastu. Weaemaa põllu- ja aiatöölched kiidawad praegu alamal kirjeldatud wõtllemise wiifi hääkS ja ka semstwowalttsujed on seda aiapidajatele tähelepanemiseks soowitanud-1.  Kui tikerberi haigus Lpllaorotlrsoa mors uvas kusagil aias on ilmunud, siis tulewad kõik haiged marjad ja lehed ära korjata ning haiged otsad põõsaste küljest wälja lõigata ja ära põletada. Sügisel ei tohi kuiwanud tõbiseid  marju ja lehti mitte põõsaste otsa jätta, sest et nad maha luttudes haiguse idusid aias alal hoiawad, niisamuti haiged oksad, tui neid ära ei karistata, mispärast siis tõbi teisel aastal  palju suurema hooga ilmub. Et aga hoolsa korjamise juures ikkagi muist marju ja lehti maha pudeneb, siis on tarwis maad hilja sügisel  põõsaste ümber sügawasti läbi kaewada, nõnda et tõbised marjad ja lehed sügawaSse mulla alla sattuwad, kust haiguse idud naljalt wälja ei pääse. 2. Kcwadel warakult, enne pungade puhkemist,  on kasult! põõsaid rauavitrioli (nõkunuit  sulatisega määrida. Selle jaslS wõetalse pool naela rauavitrioli, mida paagitäie  mee sees sulatatakse. Selle sulatisega määritakse  põõsa olst kõwa harja abil. Kui juba pungad puhkema halkamad ehk juba puhkenud on, sits ei tohi seda sulatist enam tarwitada, sest et see noored kaswud ära hüwitab. 3. Nii kohe, kui noored lehed kewadel wälja ilmumad, pritsitakse tikerberi põõsaid sulatisega,  mille nimi WenekeeleS „v4xua» ueient," on (meewlikalium). Seda ainet pannakse kolm loodl pangi mee sisse. Sulatise walmistamiseks tuleb wärSlet kaupa tarwitada, mida sellest tunda wõib, et tal kange hais on ja et ta tükiline on. Kui meewlikalium kauemaks ajaks seisma jääb, siis kaotab ta oma mõju, tal ei ole siis haisu ja laguneb peenikeseks puruks. Sulatist toimetatakse pritsi abil põõsaste püäle, kus juures  seda tuleb tähele panna, et wedelik Üherasa põõsast niisutaks, nagu peenikene wihm. Ilmub aga tõbi suure mõjuga, siis ei ulata ühest pritsimisest  küllalt, waid seda tuleb mitmel korral ette wõlta, näituseks, iga kümne päewa tagant üks kord, ja siis paar nädalat enne marjade walminemist lõpetada. 4. Tikerberi põõsaid tellides tuleb neid hoolega järele waadata, kõik haiged oksad wälja lõigata ja ära põletada. Püüle istutamist kohe selsamal sügisel ehk ka järgmisel kcwadel warakult  määritakse põõsaid ülemal kirjeldatud rauavitrioli  sulatisega. Weewtikalium maksab 18 kop. nael, kuna rauavitrioli naela hind kõigest' kolm kopikat on, mõlemaid wõib rohukauplusest  ehk apteegist osta. Wasevitriol, weewli õis ja Bordoo wedelik, nagu neid mitmelt poolt tikerberi põõsaste pritsimiseks  soowitatakse, ei awalda mingit mõju haiguse wastu wöitlemiseks. Ainukene kõige mõjuwam abinõu, mida Wenemaal hääde tagajärgedega  pruugitud, on weewlikalium (Lopar sulturis) ja rauavitriol. 14. Roimani!. (Aiatöõleht.) Pidalitõbiste warjupaiga „Audaku" aruanne ISOB aasta kohta. 3. Wäljaminekud. a) Korralised: Palkadeks Tohtrile . 180 r. —k. Welskerile . 3KO „ « Lümmada wallawanemale . . 30 „ „ Teenijatele haigete seast, näit.: pesunaesed, söögikeetjad, puusepad,  kingisepad, õmblejad jnd. 73 „ „ Kokku palkadeks 643 r. k. Igaaastane wõlatasu Lümmada wallale „Audaku" koha eest. 100 r. —k. Maamaksufid 1 „ 94 Toidumoona haigetele (ja welskerile)  2036 „ 22 „ Kütte ja «valgustuse kulud*) . 94 r. 67 !. Toidumoona wedu .... 10 „39 „ Haigete riided, pesu (ihu- ja woodipesu),  jalanõud . . . . 115 „ 99 „ Seepi (haiged ja nende pesu) . 30 „60 . Apteek, 1907 a. haawafidemed, spirituS . . . . . . . 36 .97 . Na5tim........ 52 . 55 „ Kantselei kulud, raamatukogu, ajalehed  ....... 21 „ 22 „ Jawentari 43 „ 85 Põllutöö, remontide eest haigetele 30 „20 „ Muud kulud (lauad, raud, teliskiwid,  lubi, aknaklaas, köied, wankremäüre jne.) .... 58 „76 , Wanu rvõlgafis tasutud: Bergmannile 82 92 „ Ling'ile 25 „ „ Kokku 3470 r. 01 k. d) Erakorralised: 2 lehma, 1 tööhobune . . . 104 r. 80 k. Jõulupuu kulud 1907 ja 1908 a. 60 „42 „ Heinamaa rent 25 aaSta eest . 57 „65 „ Haigetele 22 õunapuud istutatud 15 „40 „ Metsaplats ostetud (1909 a. remontide  jaoks) ..... 65 „ , Haigele matusekulud .... 14 „ „ Endise majaisa Eichfusfi eest kohtukulusid...... 16 „ 66 „ Lümmada w. haigeteraha tagasi 8 „ , Kokku 341 r. 93 k. KokkuwSte: Korralisi wäljaminekuid 3470 r. 01 k. Erakorralisi „ 341 „VS k. Kokku 3811 r. 94 k. 4. Wõlad. Lümmada ostuühifusele . . . 713 r. 86 k. Bergmanni kauplusele ... 67 „35 „ Lingi kauplusele ..... 23 „28 „ ISIO mswni! '"õilsMda puid iga aaila lingil-Isc, lunni Kaks Dianat. ss Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas'e.ajaloolik roman kolmes jaos. Eesli keelde J. Piki ep. XVI^ Peigmees wõi wend Kui Hiozinte Gabrielet sinna tuppa juhatas,  kus Dlana de Castro, kui kuninga tütar Louvre lossis elad, oli Diana rõõm nii suur, et ta Gulmelele kohe wastu tuli- Ta pakkus isegi Gabrielele oma otsaesist suudlemiseks, mida aga wiimane mitte ei.teinud, waid ainult käe andmisega leppis. Ometi tulite wiimati, Gabriele! ütles ta. Kui juure igatsusega ma Teid ootasin, mu sõber  ! Wiimasel ajal ei tea ma sugugi, mis omas suures rõõmus tegema pean. Ma räägin ja naeran ülsipäinis, nagu mõni nõrgameelne. Nüüd olete Teie siin, Gabriele ja meie wõiwe wähemalt üheskoos õnnelikud olla. Mis Teil on, sõber? Teil on nii külm, murelik ja kurb nägu. KaS Teie niisugusel wiisil minule oma armastust ja Jumalale ning minu isale tänu üles näitate? Teie isale? Jah, räägime Teie isast, Diana.  Mis aga minu tõsisesse näosse puutub, mis Teid imestama paneb, siis on mul harjunud  kombeks tõsisel wiisil hääd saatust wastu wõtta, sellepärast, et ma tema andeid ei usalda. Ma ei ole ialgi tema õnnelaps olnud ja olen tunnud, et ta arm» näol liig sagedasti häda ja Wret paW. " Ma ei teadnud, et Teie niisugune mõttetark  ja nii õnnetu olete, Gabriele, waStas noor neiu pool rõõmsalt, pool pahaselt. Teie ütlesite, et tahate minu isast rääkida, see teeb mulle rõõmu, sest ta on nii hüä ja suuremeeleline, Gabriele I Jah, Diana, ta armastab Teid wäga, eks ole tõsi. Piirita õrnusega. Muidugi, sosistas vicomte, Diana arwab, et ta kuninga tütar on. Mind paneb aga üks asi imestama, ütles ta waljuSti, kuidas mõis kuningas «aremalt seda armastust maha suruda, mida ta nüüd nii heldesti Teie wastu üles näitab? KuidaS wõis ta Teid 12-aastaselt, kui maha jäetud ja abieluta sündinud last salaja Vimouteri wiia lasta? Kas ei ole Tcie iatgi selle põhjuse järele küsinud? Niisugune külm olek on liig suur wastand selle armu wastu, mis ta Teie waStu praegu üles näitab- Oh, ütles Diana, mu waene isa ei ole mind ialgi ära unustanud! Aga kes siis? Kes? Madam Diana de PoitierS, ma ei tea, kas julgen ütelda: mu ema- Aga mikSpärast tuli tale see mõte pähe Teid maha jätta, Diana? Kas la ei oleks pidansd  Teie sündimise üle rõõmustama ja selle pääle uhke olema, mis kuninga armastust tema wastu oleks kinnitanud? Tal ei olnud ju midagi karta, sest tema isa ja mees oliwad surnud , . , Muidugi, Gabriele, ütles Diana, on mul raske, peaaegu wõimata seda imelikku uhkust tõeks teha, mis madam de Valentinoisi keelab mind awalikult oma tütreks nimetada. Teie ei tea seda, sõber, et ta kuningalt on õiguse saanud, minu sündimist marjata, et ta mind kuninga kotta ainult kuninga pääle käimise tõttu kutsus ja et ta seda ei soowinud, et tema nime nendes dokumentides oleks nimetatud, mis mind seaduslikuks tunniStafiwad- Ma ei kaeba mitte selle pärast, sest kui seda imelikku uhkust ei oleks olnud, ei oleks ma Teid tundma saanud  ja Teie ei oleks wõinud mind armastada. Siisgi mõtlen ma mõnikord kurwaStusega selle pääle, et minu ema kõiki põlgab, mis aga ial minu kohta käib- Wöib olla, et see põlgtus südame tunnistuse  waemamisest tuleb, mõtles vicomte hirmuga, ta mõistis kuningat petta, kuid seda ei saanud ta mitte ilma kahtluseta ja hirmuta teha. Mis Teie mõtlete, mu sõber, ütles Diana, ja miks panete mulle lõik need küsimised ette! Lihtsalt niisama; mu rahutu süda kahtleb. Ärge pange seda tähele, Diana, aga kui Teie ema Teist eemale hoiab ja Teie «astu ainult põlgtust tunneb, siis tasub Teie isa seda külma olekut oma õrnusega. Teie aga tunnete piinlikku olekut ja kartust madam de Valentinoise juures, aga kuninga juuresolekul awaneb Teie süda temale eks ole tõsi? ja Teie tunnete temas oma tõsist isa? Muidugi, «aStaS Diana- Juba esimesest päevast saadik, kui ta minuga nii armulikult