tud Punope Juhani puiestik (koppel) üks wäga ilus ja wiisipäraline koht, just kui loodud maal pidu paigaks. Pidu programm seisis kontsertist, näitemängust ja tantsust. Laulud kölasiwad wäga ilusasti, ka selle pääle waatamata, et tuulene õhtu laulu õrnemad ja waiksemad helid puude kohinaga ühte sulatas ja neid wiimaStes ridades seisjatele kuulmataks tegi. Iseäranis tähelepanemist äratas laulu juhatus, mida, nagu näha oli, lauljad rohkem  silmas pidasiwad, kui noodi ridasid, nõnda et siis ka juhataja tundelikud käe (takti) liigutused  wäga hästi lauljate pääle mõjusiwad. Ühte peab ütlema, mis piduliste poolt kuulda oli, et laul ülepää waikne olnud; see kõik tuli sellest, et õhtu tuulene oli ja sellepärast laulu waStukõia (resonants) ära kadus. Siia juurde peab weel lisama,- et passide jõud nõrk oli ja esimesed hääled esimise poole kontserti wäga arglikult laulsiwad.  Iseäranis waimustust tegi „Söögi sedel", mis mitmekordse käeptaksutamisega wastu wveti. Kord oli pidul ilus ja wiisipäraline, mõned juhtumised  wälja arwata, mis wargfi wiisil sisse tunginud poisikesed sünnitasiwad. Rahwast oli pidule õige rohkesti kokku tulnud, kuid kahjuks: suurem huik neist seisis aia taga, silmapilku oodates,  millal üle aia, ehk kellegi wahel, ilmapiietita sisse wõiks lipsata, nõnda et siis pidutoimetajal ja wsllapoiitseil niisugustega palju tegemist ja sõnade «vahetamist ette tuli. Ka tantsu platsile, mis Punape rehehoowis korda saadeti, oli palju inimesi wacgsiwiisil ilmunud, kes wiimaks kimpus  oiiwad, kui nende käest tantsu lõpul, ükshaowalt  wälja lastes, piletide puudusel hinda nõuti. Mõistlikum rahwaS, kelle seas ka palju haritlasi oti, wõtsiwad ptdust lõpuni osa ja oliwad selle üle wäga «vaimustatud, tänasiwad pidu juhatajat ja awaldan..ud soowi ka weel teinegi kord niisugust  pidu Tõrkus näha. Ka kiidu wäärt asi oli see meel näha, et joobnud  mehi pidu piatsii ei olnud, ehk küll wiinapood ligi on. Sissetulek rahapoolest, nagu kuulda, oli rahuloldaw ja kattis kulud täitsa kinni. Ühe sõnaga öeldes: pidu oli lõbus ja kaunis, kuid seda peab ütlema, et need, kes teine kord weel pidule svowiwad ilmuda, wiskagu oma pahamõte wargsi wiisil pidule ilmuda kodus kolikambri,  et ta ei teeks paha, muidu ei saa teie enam niisugust pidu näha. Piduline. Poidelt. Õiendus. Saarlane 27 on Laimjala Eesti Karskuse Seltsi poolt 24. Juunil toime pandud pidu kohta arwustuse  toonud. Et selles arwuStuses paaris kohas eksitus on juhtunud, siis palun  Saarlase toimetust juhtunud eksitusi ara õiendada: esiteks ei mängitud mitte näitemäng „Saaremaa onupoeg"  Koidula  kirjutatud, waid ette kanti J Kunder'i  kahe järguline naljamäng „Kroonu onu"; teiseks ei saa mitte maja, mis Seltsi jaoks Lewala külasse ehitatakse, kümne aasta pärast Seltsi omanduseks, waid Selts on maja ehitajaga üüri kauba teinud kümne aasta pääle ja maksab iga aasta üüri raha kuuskümend rubla. A. Küng, Laimjala Eesti Karskuse Seltsi esimees. Muhumaalt- Nagu «Postimehele" Muhumaalt kirjutatakse, olla nüüd ülemalt poolt muhulastele jälle luba antud Löuna- Ussuri maale wälja rännata, mille tõttu siis ka igal kesknädalal ja laupäewal KuiwastuS  palju inimesi aurulaewa ootamas olla. Kewadest senini olla 10—12 perekonda  pikka teed ette wõtnud. Paljud mõtelda  weel edaspidi minna, kui kroonu poolt luba saamad. Väljarändamist edendada inimeste maata olek wäga, mikspärast iga kewade hulk muhulasi suurel maal tööd otsima olla sunnitud. lurjetvi maakonnast. Karvastust kirjutatakse  „Olewikule". Mesilased hobuse tapjatena. 5. juulil oli T. Maarja õpe- taja ühe meie koolimaja juures wanu inimesi  lauale wõtmas. Üks meie peremees, 55 aastane wanapoiss läks ka jumalateenistusest  osa saama ja pani oma hobuse niikauaks rohuaia taha paela. Hobune oli ennast lahti kiskunud ja aeda läinud, kus kaks mesipuud oli. Hobune oli ühe puu ümber lülkanud, mispärast mesilased kurjaks on läinud ja hobuse kallale tormanud.  Hobune on ennast kaitstes ka teise mesipuu laua sisse löönud, nii et ka teine pere hobuse kallale tuli. Kui peremees juurde sai, oli hobune juba nii kange, et ta aiast wälja ei saanud ja maha kukkuS. Et inimesed kõik heinamaal oliwad, ei olnud abi kuskilt saada ja peremees püüdis üksinda hobust aiast wälja wedada. Seal tuliwad aga mesilased peremehe kallale, kes särgi wäel oli ja kellel ühtegi kaitset ei olnud. Mesilased nõelasiwad meest nii raskest, et see, suurest walust taga aetud, lähemasse linahauku ülepää wette hüppas. Pool tundi hiljem, kui abi tuli, oli hobune juba surnud. Peremees pääsis küll eluga, aga pidi nagu pool surnud, neli päewa kinniste silmadega ja paistetanud maas lamama. Wiljandimaalt. Pillistwere kihelkonnast  kirjutatakse ajalehtedele järgmist juhtumist: Mööda läinud sügisel walis kohaline koolikonwent Lutheri usu kihelkonna  kooli pääle kooliõpetaja, ometi saatis aga rahwakooli inspektor Radshenko oma kandidaadi sinna, ja nii oli siis esimene kanditaat sunnitud, omale teist kohta otsima. Kui nüüd hiljem uuS kooliõpetaja  oma palka kätte saada tahtis, tõrkus konwent temale raha maksmast, kuna ta seletas, ta wõida palka ainult sellele kooliõpetajale maksta, keda ta ise walinud. Kooliõpetaja pööras ennast nüüd rahwakoolide inspektori poole, kes aga seletas, ta ei wõida konwenti mitte sundida, temale palka maksma. Lõpuks otsis hädasse sattunud koolimees õpetaja juures abi ja see lubas siis ka tema aastapalga kättesaamise eest muret kanda. Läänemaalt. Wigalast. Minema! sügisel  hingama läinud kauaaegne Wigala walla (Oese) koolmeister Jaan Gisen, õp. M. J. Eiseni isa, on Wigala kogukonna «vaestele 600 rubla raha päranduseks jätnud.  Selleläbi on ta hää mälestuse oma elust järele jätnud. Tallinnas 23. juulil. Selle nädali lõpul ou suured pidupäewad. Wene ja Saksa keisrid tulewad siia merewäe-harjutustele,  mis sek puhul Tallinna sadamas peetakse. Saksa Keisrit wastu wötmas on järgmised laewad: ristleja „Swetlana", soomuslacwad «Pobeda" ja «Retwisan"; suurtüki õpelaewastiku laewad; ristlejad „Minin", «Kindral Admiral" ja „Pamjat Asowa"; soomuslaewad «Jmperator Aleksander  II.", «Admiral Uschakow", «Perwenets"  ja «Kreml"; suurtüki-paat „Grosa", miiniristleja «PoSsadnik" ja miinipaadid. Laewad seatakse sadamas sõjakorra järele üles. Harjutustel wõetakse katsesõda ette, kus miinilaewad pääle tungimise tagasi lööwad; lastakse Paljassaart, ja saadetakse sinna söjawäge maale, mille juures wägi, purjupaatidega ja lootsikutega saarele lähenedes,  sinna püssidega ja kiirtule suurtükkidega  tuld annab. LaewaStiku ülem on kontre-admiral Roshdenewski.  Tallinna  Eesti seltsid tahawad Keisri Majesteeti  lauluga terwitada. 23. juulil kell II e. l. jõudis keiserlik  laew «Standart" Tallinna alla. Kell 1 pääle lõunat sõitis Eestimaa kuberner aurupaadil «Standarti" juurde, kus ta Keisri Majesteeti terwitas. Kell 2, 35 min. p. l. tuli Keisri Majesteet Suurwürst Aleksei Aleksandrowitshiga Tallinna reidil olema suurtüki-laewastiku terwituspaukude mürina all aurupaadil sadamasse, kus teda kuberner waStu wõtmas oli. Linnapää terwitas Majesteeti linna nimel ja pakkus hõbedasel taldrekul soolaleiba. 25. juulil kell 10, 23 min. jõudis Saksa keisri jahtlaew „Hohenzollern" Tallinna  reidile. Miiast kirjutati „Lindale". Siin kadus üks umbes 13 aastane tütarlaps neil püiwil  ära; arwatawasti on ta ära wiidud wõi warastatud. Ta olla waenelapS, ilma isa ja emata ja olla kusagil Pauli kiriku taga olewate iiiwamügede ümbruses elanud. Hiljuti olla ta omale tööd otsima läinud, aga pärast hirmuga tagasi jooksnud ja seletanud, et keegi meesterahwas teda enesega  ühes kutsunud tema olla aga kartma hakanud ja ära jooksnud, kuna keegi naesterahwas, kes neile järele olla käinud, meesterahwale tähendanud: Sellest ei tule nüüd midagi wälja. Teisel päewal olla keegi teine tütarlaps muude inimeste arwamise järele waeselapse tuttaw sõbranna tema juurde tulnud ja ütelnud, et tema kusagil teenis kuse-kohta teadwat. Selle pääle olla nad mõlemad ära läinud ja nüüd juba mitu päewa ei olewat tütarlast enam nähtud. Liibawist sõitis 6. juulil 190 juuti wäljamaale. Nad rändawad Põhja-Amerika ühisriikideSse. Arwustiku teadete järele on selle aasta esimesel poolel Wenemaalt 26,000 inimest Põhja-Amerikasse rändanud. Walerahapärast arresti. Miitawis mõistis üks rahukohtunik ühe herra kuuks arresti, sest et see waleraha, mis ta juhtumise kombel saanud, mitte ära ei häwitanud, waid teistele edasi andis. Peterburist. Lähemal ajal hakatakse siin Buddha templit Hiina saatkonna  tarwis ehitama. Hoone nurgakiwi panemise juures saab ka uus Hiina saadik olema, kes wististi tulema kuu algusel siia jõuab. Tempel tehakse täiesti Hiina ehnuswiisi järele ja umbes nii suur, et siuna 200 inimest sisse mahuwad. Pekingist tulewad Hiina saatkonnaga  seltsis ka preestrid uue templi turwis Peterburisse. Templi ehitus armast selleparast tarwilik olema, et Peterburis  praegu umbes 400 Hiina riigi elanikku asub, wälja armatud hiinlased, kes juhtumise kaupa Peterburist mööda sõidawad, ja et neil meel tänini oma templit pole. Odessast. Wäikekodanik Abramowitsh andis rahukohtusse oma endise pruudi Feldmanni waStu nõudmise sisse. Nõudja oli kastjaimaga mõne aja eest tuttawaks saanud ja temaga sõbrust pidanud, oliwad ühes koos jalutanud, söönud ja joonud, kuna peigmees oma mõrsjale ühtlasi ka mõnesugust kingitusi oli teinud. Järsku läks aga mõrsja oma peigmehe wastu „jahedaks," kuid wiimane, seda nähes, armas peagi omad kulud kokku ja andis rahukohtusse palme sisse et Feldmanni käest 40 rbl. wälja nõuda. Ja rahukohus mõistisgi, et Feldmann Abramowitshile 40 rbl. wälja peab maksma ja pääle selle 2 rbl. kohtukulusi kandma. Woroneshist, on 30 immest läbi sõitnud, kes Lõuna-Ahwrikasse tööd otsima mõtlewad minna. Nagu teada, on praegu buuride ära häwitatud majade ülesehitamine  käsil. 30 Saarlane, 1902