kommisfion, et siinse ülikooli juurde seminar  Saksakeele kooliõpetajate koolitamiseks asutataks ja Eesti- ning Lätikeele prohwessor  ametisse nimetataks. Uus agenda. Nagu „Postimees" hääst hallikast kuuleb, pandakse uus kiriku käsiraamat ehk agenda nüüd Tallinna ja Riia konsistoriumi ühisel nõuul kindralsuperintendendi  G. Oehrn'i läbi trükki. TrükiparandajatekS on needsamad mehed, kes uut lauluraamatut trükis parandasiwad, s. o. õp. J. Bergmann ja õp. Dr. R. Bidder, kuna tööjärg ka niisamasugune on. Uue agenda käsikiri on kadunud Rapla praost C. Malmi, endise õp. G. Knüpfferi, Pilistwere õp. E. Mickwitzi ja Wönnu õp. A. Warese walmistatud. Käsikiri waadati läbi ja parandati kahel koosolekul, mis mullu augusti-kuul Raplas ja Wiljandis ära peeti, kus õp J. Bergmann asjatundjana  hääleõigusega osa «võtmas oli. Trükiparandamise  juures on õp. J. Bergmannil õigus wigasid parandada, kui neid leida on. Keeleuurimise teekonda tahab Dr. O. Kallas neil päiwil Pihkwa kubermangu ette «võtta. Tähendatud kubermangus Kräsnii alemiku ligidalt on Dr. Kollas oma wiimasel  teaduslisel teekonnal umbes 10 küla manu Ecsti wäljarändajaid leidnud. Neid tahab tema, nagu „PoSt." teatab, nüüd lähemalt tundma õppida, et nende suust Eesti manawara ja keeleloo kohta käiwaid teateid koguda. Tallinnast. Kohtukojast. 10-aastane hobusewaras seisis, nagu „Post." loeme, maikuu päewal 9. jaoskonna rahukohtuniku  ees. Harku walla 10-aastase poisi H. P. pääl seisis kaebtus, et tema juba kolmat korda hobuse warastanud ja kolmandamal korral Tallinnas kinni püütud,  kuS tema Wene turu päält talupoja hobuse olla warastanud. Kohtunik leidis tema hobuse-warguses süüdlase olewat ja mõistis tema allaealiste kurjategijate majasse parandusele. Riiast. Kuidas Rish. West. kuuleb, seatakse Liimi kuberneri jaoks juba korterit korrale. Kuus wagunit kuberneri asju ja teenrid on juba Riiga jõudnud. Peterburist. Ajakirja „Shisn" ilmumine  keelati sisemiste asjade, rahwahariduse ja kohtuministeriunn ning püha sinodi ülem prokuröri ühisel otsusel täiesti ära  teatab  „W. t. s." . St. Peterb. Heroldi järele teatasime «varemalt, et Dr. Hurt Helsingisse elama asub. Kuidas nüüd Postimees ütleb kuulnud  olewat, ei seista see sõnum tõe põhjal. Arupidamised keskkoolide muutmise üle on seda puhku pooleli jäänud. Uued harutused algawad hariduse ministeriumis alles eestulewal sügisel, kui waStused kõigilt  asutustelt tagasi on jõudnud. Seega on arusaadaw, et uuenduste põhjaliku sisseseadmisega  weel mõni aeg ootama peab, sest tulema kooliaasta alguseks, mis warsti kätte jõuab, ei suudeta ometi midagi malmis  teha. Et aga harutamist siisgi mitte paljalt harutamiseks jätta, maid tulewatele uuendustele teed «valmistada, on hariduse ministeriumis, nagu „Now " kuulemad, otsustanud, juba algamast õpeaastast pääle Ladina keele tundifid gümnasiumi alama klassi õpekawast wälja jätta. KortfiküsimuseS kirjutatakse „Düna- Zeitungile" uStawast hallikast, et walitsewa senati esimene departemang Balti mõisaomanikkude  kacbtuse kõrtside kinnipanemise pärast M «aadanud, et kõrtside kinnipanek ja nende jookide müügi keeld, mis mitte monopoli all ei ole, mitte õige ei ole. Et see esimese departemangu otsus mitte ühel häälel wastu ei ole wõetud, siis tuleb see küsimus walitfewa senati üleüldisel koosolekul  harutusele. Rostowist Doni ääres. Kohalisele lehele „Prias. Kr." kirjutatakse Stawropoli kub., et sääl wiimastel päewadel raske rahesadu olnud. Raheterad olnud iväheldaste  õunte suurused, nende seas mõned koguni suuremadgi jäälatakad. Kolm inimest  on rahe surnuks peksnud. Samati on palju kariloomi rahesaju käes otsa saanud.  Wiljapuud on puruks lõhutud, wilja wäljade asemel mustab pori. Ligilähedaltgi sarnast sadu ei mäleta siin keegi näinud Nishni Nowgorodist kirjutatakse Now. Wremjale: Hirmus palawus walitfeb umbeS 2000 wersta pääl siin ümberkaudu. Päikene põletab halastamatalt. Õöselgiei ole õhk jahedam. Taimed on pruuniks läinud. Tsaritsõnis on juba 53 kraadi sooja olnud ja Saratowi ning Samara kub. 40 kraadi- Mõnes kohas on suur palawus kõik taimed ära kõrwetanud. Wiljakaupmehed on juba wilja hinda tõstnud.  Sce näitab, et lõikusest midagi hääd ei ole oodata. Kui niisugune ilm weel weidi aega edasi kestab, siis jääb Wolga ümbruskond  ilma wiljata. Kiewist. Elusse tõusnud surnu. Korpino  alewis, Skwira kreisis, suri ühe Saksa asuniku abikaas ära. Ta oli juba puusärki  pandud ja õhtul seisiwad ta omalsed palwetades surnukirstu ümber. Korraga paniwad mõned tähele, et surnu liigutama hakkas. Mõne minuti pärast, mil nägijatel ihukarwad püsti tõusiwad, ajas surnu enese üles, kaldus aga nõnda külle poole, et puusärk aluse päält maha libises ja mürinal  maha kukkus. Mehed, naesed, lapsed pistsiwad hirmu pärast lõdisedes uksest wälja,  igaüks ise külge. Sel silmapilgul läks üks metsawaht majast mööda, kuulis elule ärganud naesterahwa ägamist, ruttaS sisse ja tuli just parajal ajal, et ümber kukku» nud küünla läbi põlema läinud puusärgiehteid  kustutada, mispääle ta naese kummuli  kukkunud kirstu alt wälja tõmmas. Mehe külmawereline olek julgustas ka sugulasi,  keS tagasi tuliwad ja haige oma hoolele  wõtstwad. Terwes asunduses ei usu aga keegi, et surnu loomulikul wiisil elule ärkas, waid nad arwawad seda mingi nõiduse  läbi sündinud olewat. Hulga kaupa hakkas inimesi haige majasse rändama, et temalt järel pärida, kudaS lood „teises ilmas" olnud. Helsingi Ülikoolis on naesterahwastele  studeerimiseks meesterahwastega ühesugused  õigused antud, sest akademia konsistoriumi  sellekohase palme peale on 7. junil Kõigekõrgemalt otsustatud, et naesterahwad  enam ftudeerimise luba paluda ei pruugi, mida seni nõuti. Löuna-Ahwrika sõjast. Kapilinnast, 25. (12.) junil. Lahingi üle Rcitzi juures, mis Deweti moonawoori ärawõtnusega lõppes, tuli nüüd lähem kirjeldus,  millest selgub, et inglased äkitselt moori kallale tikkusiwad. Burid põgenesiwad.  Aga kui nad nägiwad, et inglasi mähe oli, wõitsiwad nad moori tagasi. Waheajal jõudis ooberst Deleal Inglise lisawäega paigale. Wöitluõ algaS uuesti. Burid oliwad wankrite all kõhuli ja lasksiwad  wahet pidamata rataste wahelt. Waheajal katsus üks osa Burisid kaugemal olewaid koormaid ära wiia, mispääle ing- lased püssitikkudega nende kallale tungisiwad.  Buride wäeülem Delarey wõttis isiklikult  wõitlusest osa. Tema kõrwal sai üks bur surma, teine haawatud. Wõitlusest sai wiimaks suur lahing, kus rind rinna waStu sõditi. Mõlemad wastased wõitlesiwad  waprasti. Inglastele sai 71 koormat  saagiks. Deweti staabist sai 1 ohwitser  haawatud. Nagu üks erasõnum teatab, tõendada emand Botha, et tema abikaasa wiimse meheni ja wiimse padrunini wõitlerna saada. Kõigil buridel olla nõuu aastate kaupa edasi sõdida; Jnglisemaa igatseda südamest rahu, sest et tema jõud lõppemas olla. Inglismaa on juba üle 900 millioni  rubla lõuna-Ahwrika sõja pääle ära kulutanud ja teadmata on, millal tal enam selle jaoks tarwis ei ols raha wälja anda, sest ka siisgi weel, kui juba rahu on tehtud,  tuleb sõjamäe tagasitoomiseks ja kahjutasumiseks  hiiglafummasid ära tarwitada. Londonist teatati 15. junil: Lord Kithener soowis, et uut sõjawäge praegu AhwrikaSse ei saadetaks, sest et pool osa neist meestest, kes kewadel sinna saadeti ja kelledele wiis korda rohkem palka maksetakse,  buride wastu meelgi wõitlema ei suuda minna. Kithener seletab, et soldatite  arwu suurendamine ainult tüli teeb, kuna sellest midagi kasu ei ole. Hiina sõjast. Ühe „Düna-Ztgi" eratelegrammi järele  on olud Pekingis Europa-Jaapani sõjamäe  lahkumisest saadik hoopis wiletsaks läinud.  Hiinlastel puudub iga jõud, linna puhas hoida ja elanikka kurjategijate eest kaitsta, nii et linna jäänud wäljamaa wäejaod neile igapäew peawad appi tõttama.  Tulewikule waadatakse hirmu ja murega  waStu. Ühtlasi on Hiinas, nagu Tientsinist teatatakse, uuS mässuselts elule tõusnud, mis ennast „maainimeSte ühisuseks"  nimetab ja ikka enam laiali laguneb. Uus selts on wäljamaalaStele niisama waenulik  kui poksijadgi. Shanghaist teatatakse:  Kardetakse, et Hiina põhjapoolsetes maakondades tõsised rahutused algawad. Ustawate sõnumite järele koguda Tungfufiang  suurte hulkade kaupa hästi harjutatud  sõjawäge, et keisri wastu mässu alustada. Teised lehed. Uus Eesti päewaleht olla ülemast trükiwalitsuscft lubatud. See kannab nime „Teataja" ja ilmub Tallinnas. Toimetajaks  ja wäljaandjaks on cand. jur. Konstantin  Päts, ameti poolest adwokat, Kreeka- Wene usku. Uut Eesti ajalehte, nimega „Rahwa Sõber" plaanitatawat Eesti PoStim. kuulmise  järele Haapsalus elule kutsuda. Asutaja  olla keegi Wene õigeusu waimulik mees. Uus Aeg, endine Wirmaline, wahetab,  kuidas Eesti PoStim. teatab, jällegi omaniku. Ta olla suurema ostusumma eest kulu järele 8000 rbl. ühe päälinna  elaniku omanduseks saanud. „AaS ja Nurm" nimelist Eestikeelset  ajakirja Tallinnas wälja anda on „Uue Aja" toimetaja luba saanud. Riias on uus Wene ajakiri nime all lle/rk-in" j„Põhja-Õhtu Nädal") ilmuma hakanud. Leht nimetab ennast piltidega ja pilkepiltidega kirjanduSliseks-kunstliseks  ajakirjaks ja ta esimene nummer on õige sisurikas- Leht loodab kodumaa jõududega tööd teha. -U 25 Saarlane, 1901 WBtuisj, toinmaj» Hartwig Sah, yAvü. ovv, P»l>