Päewaleht ilmub igal Onpfieroai» faOisinas, Suurd turul, euewtzs Cffi, V«chr» *f*» mt&ai, Wk. #. KBn Waot nr. JOft Totattola |6eetun4 ASla >S-»S. Midt llkt- ja rakalrirjadcl** „?üewoleke' toimet. Toilinnos, M> r.l > es«jnt. Ässa MM mmmm 4 viGHSttO  «-st^okap,.MW«D Ä»Äae aar«« «kk i«lle «tjmmer Ä«s ml Ilm i fl-mfifMpijftiriiii, ftmifofusfe sonparejile rida makkod 9 Kod-, leke eesotsas 19 üop. Älüliled kuuluiuKa S 0 0 a ä pdolt kallimad. 4 a a b t> =========== B Meroakiif® Nakkad Ühes Kaosannetega: -*-v ■ ''v Koja Mtte laate», (mtn aasta ®efik 6 tW. ~ kop. poole » . ! • V> >• meerqiu! • » t „ 70 ■ Äke kao peale » , » . Tafi limas taHtufoft Sra niie» i terme oaM peale J -rbl. kop. i paakt « « | » 70 » mwTawl-» l * W # ~ äke Km» peate « ®ö „ ; Kes 2 karda kuu» llmumal I perehonnalehte „Koda" kaafe 1 Vllido footslb, lellel tuleb aastas ! tW. t poote» aastas 30 kas., , Becrand a. 23 k. [uurde maksta. Ih. 885. Peedel, 11. (34.) detsembril 19091 IV. aiMäill. Jõu raiskamise wastu. ..Sisemise kolonisatsioni" küsimus peaks meil juba ligematel aastatel suuremat tähelepanemist leidma.- kui mast ükski teine rahwa-elu Korraldamise küsimusjtest.  Kodumaale on üleliigne mäljarändamiiie, nagu see praegu ilmsiks tuleb.- kahtlemata raskeks jõu kurnamiseks.  Wäljarändamine iseenesest seisab nüüdse aja olOkorraga  tüll kokkukõlas tal on praeguse ühiskonnaietu  loomulikuks nähtuseks. Kuid u»ÄjaränVit!mme wõib (teatud tingimistel liiga suureks minna.- ja selle läbi (haiglase loomu omandada, nõnda et tä rah roa edeinemisele  tõsiseks takistuseks ähwardab saadia. Kindlaid armusid kodumaa Väljarändamise kohta ei ole olemas. Aga nii palju öit selge, et siit hästi jenam inimesi lahkub ja enesele moõrsil asupaiga otflb  kui seltskonna hea käekäigu tõusmisele kasulik on. Meie rahwas on muidugi möga roäike, nõnda et temal suuremate kulturaliste dteroõtetc jaoks kanget  jõupingutamist tarwis läheb. Kui aga tema armu ja lugemuse kaswamist elujõulisemate ja hakkajamastk solluste nagu wäljaräUdajaÄ harilikult on iadumme wähendab, siis jääb alatasa kaswqwate ühiskondljste  ülesannete täitmine kordkorralt ikka rasffemaks.  SKütjarändamffS LüstMUS ott Meil wiimasel ajal awalikus elus rohkem huwitust hakanud äratama ja tema korraldamiseks VN juba sammusidki astutud. (Kuid paremaks abinõuks rväljaründamise hälbtuse wastu ei ole lõpulikult mitte wäljarändamnse %rialbamfcte, waid sisemine kolo niserimine. Ei sag ütelda. Nagu ei oleks Väljarändamise IhorraldamisÄ Mingit tähendust. Kuid tuleks hoida, et wMorchLsm?e korraldamine mitte wälja,  rändamise õhutamiseks ei muutuks. Pearõhku peaks Ma fette peale pandama, et inimestele Võimalust tfoba kodumaal Vähegi sündsat tööd ja tegewust Hõlbus hee ju ei ole, aga kawakindla töötamise Zjuures wöiks selles asjas siiski mõndagi ära teha. (Esiotsa on siin küll waewalt wõimalik tegelikult Midagi ette Võtta, sest seltskonnas ei ole sisemise Koloniserimise tähtsuse kohta meel küllalt arusaamist. Keed ringkonnad, kes wälja rändama peawad. ei Kunda kodumaale jäämiseks ise teesid leida, juhtiwad  jõud aga waatagvad Väljarändamise peale tihti, Mgu ..paratamata nähtuse" peale isegi kui nad Muidu üsna kaugel seisawad >— wõi annawad mõnesugustel põhjustel Väljarändamisele  weel hoogu. W ist iste sünnib ka selles asjas, kahjuks, nõndaminuti,  nagu mõnes teiseski: kaua tuleb enne kõaeleda,  kui tegude juurde wõib astuda. Wayepeal  aga weerewad suured hulgad höMulksi inimesi  wõörsile ja kodumaa majandusime ning waimlinc  edenemine kurdab jõu raiskamist. . . Sisemist koloniserimist tuleks selles mõttes mõista, xt katsutakse uusi wäikejpõ ll upidam i se-kohkasid  luua. kuhu maata inimesi paigutatakse. Loojlrulil  oleks, et Valitsus niisugust maapolitikat palju suuremal mõõdul ajaks kui seni kroonumaade jaotäin  ise läbi sündinud. Maatahtjate arw on igal pool, kus kroonu maad jaotamisele tulnud, nii suur olnud, et wäga paljud tühjalt on pidanud tagasi mingina. Praeguse olukorra järele otsustades ei ole loota, et ligemas tulewikus waiilsuse maapolitika meie rahula  nõudeid suudaks täita. Sellepärast ei jää muud Me, kui peab abinõu poole pööratama, milles õieti 'iga rähwa tuge mus seisab isetegewuse poole. Exsti wastastikuste laenu asutuste arw kaswab Midjaste. Ühtlasi laieneb nende tegewus. Juba nüüd xi tea mõned ühisused, kuhu raha panna nii inglikeste togud teda. Põhjusmõttelikult tunnistatakse jõkgeks, et raha tuleks loowa töö sisse Aga puudub selgus, kudas seda teha. On siiski juba ÜhiMi, kes katset mõllewad teha wahetalitajana Mõnda suuremat talu ära osta ja ära jaotada. Kuid selge on, et laenu- ja hoiu-ühisuscle niisugune tegeanis  raskeks läheb. Siin on tarwis iseäralisi asutusi elule kutsuda, kes maa ostmise ja jaotamise enese peale jivõtaksiwab. Hraegü on Eesti laenu-asutuste ühendamine ja täiendamine Mil. Nüüd ei tohitaks sellest küsimisest  mööda minna, küdas kodumaa kapitali kodumaal  tööle panna. Mis mõistlik korraldus ja ehewõtlikus suudawad  tpime saata, seda wõiksime oma põhjapoolsetelt paabrilekt. soomlastelt,- õppida. Nõnda asutati mõne gysta eest Wiiburi läänis maaostmije- ja parandä- Mise-ühksns. Wiimane laenas ühelt kinnituseseltsilt Undsate tmgimistega miljon marka. Siis osteti suur (oö. ära ja hakati teda põlluks tegema. Nüüd on seal, 1 jbv alles lühUese aja eest soo-tühjus Valitses, hulk ÄttjõstW Vätkokahtajid. kus paljud inimesed tööd ja ülespidamist lemmad». See ei ale mihle ainukene sarnane  ühffus Soomemaal. Ka meie koduMmaal ei puüdu tühjad maad.- mis wiljakandwaks wõ idaks teha. Ainult tormilist kapitali  ei ole saadamal. Selle taphtali sachnise korraldamine  ja, eshnene asi. arusaamise äratamine,- qk sjsemine koloniserimine tarmilik ja Mõi makil on,- peaks nüüd asutuste ja ka põllu-i meeste-feltside üheks ligemaks ülesandeks saama. Sest jõu raiskamisele tuleks piiri panna. Wäljamaalt. Austriast. Wieni parlamendi töõtakistus, mis  Europa  silmad oma peale tõmbas, lõppes koguni Teäralisel  kombel: parlamendi kodukärrä müÄimne, millest  meie hiljuti rääkisime, ei sündinud mitte nende parlamendiliigete ettepanekul,- kes tööd korralikult teha tahtsiwad, maid töötakistajate eneste ettepanekul. See nähtus teeb kodukorra muutmise iseäranis tähelepanemGe  Vääriliseks. Seletada wõib teda ainult kirju Austria erakondade ja rahwuste seguga. Nagu lugeja mäletab, algas töötakrstus sellepÄrast,  et Slaawi ühffus ministeriumi kokkuseade muutmist  nii et slaawlastele ja sakslastele ühewörra liikmeid imnisteriunÄsse saanud oleks. Slaawlased ei tahtnud «me parlamendÄööd tegema hakata,- kuni see nõudnMe täidetud. Sakslased jälle, ühes teiste erakondadega, otsustafiwad istumist ilma mahetpidch mata jätkata,- dinr töötakislajad loiimaks ära wäsmud oleiksiwad. Juba enam kui kolm öödi-päewa järgemööda  istuÄki parlament koos. Austria rahwas hakkas juba kärsituks minetna, et rahwaafemAkudekogu nii kergemeelselt oma aega raiskab.  Sellest saiwad ka töötakistajad ajrn ja kartsiwad, et rahwas neid üleüldiselt põlgama hakkab. Sellepärast andsiwad kaks Slaawi rahwasäadikut töötakistajate hulgast eelnõu sisse, et parlamendi kodukorda nii muudetaks, et president ..tungimaid" ettepanekuid ka alles istumise lõpul päewäkärrale wõtta ja kõiki neid kuni kolmeks istumiseks wälja heita wõib, kes liig paha sõnu tarwitawad wõi presidendi sõna ei kuule. Selle ettepanekuga tahtsiwad Slaawi saadikud riigi rahwale näidata, et nemad nii himukad töötakistamõse  peale ei olegi. Teiseks lootsimäd nad oma eitgpanekuga  sakslased omawahel riidu alaZda, sest need ei taha suurelt osalt sugugi mitte parlamendi kodukorra  muutmist i nad kardawad nimelt, et nad peagi ffe wähemusesse jäämad ja loodawad siis töötakistust enese kasuks tarwitama hakata, najgu nüüd wähemuses  olewad slaawiased seda tegema sunnitud oliwad. Tõeste läks slaawlastel korda oma ettepanekuga sakslasi lahku ajada. Kiriklised sakslased heitsiwad kodukorra muutmise poole, kuna wabameelsed saks- Ssed muulmkse wastu oliwad. Kuid Austria riigile tähtsam on igatahes see, et nüüd parlament (jälle tööd tegema sai hakata. -> ongi seaduse-eelnõu esimeses lugemffes  wastn wõtnud, mis walitsusele wõimu annab Balkani riikidega kaubalepinguid teha. ja peale selle on ka ajutine eelarwe wastu wõetud. Peale parlamendi töötakistuse lõppu on weiel lekne kuuksakssaanud Wieni juhtumine lõpule jõudnud.  see on professor Friedjungi protsess. Dr. Fried-- jung pidi tunnistama, et mitte kõik dokumendid, mis ta ette pank, õiged ei olnud. Selle awaliku tunnistusega  oliwad kaebajad rahul ja sellega protsess lõppeski.  ..Nowoje Wremja" erätelegrammi järele on Dr. Friedjung end kaebajate ees wabandama pidainud:  Peterburi telegrafi-ageuturi telegrammis seda teadet leida ei ole. Leopold II abielu :« vülld Mlmus. mtTle ümber voMikalileb Mälutud leerkmob. Kas funtngas parunejs Baugha,■»  g a icnnatcuüb oN roõt ei otmiö, tas abielu ainult kiriklik wõi ka kodanlik oli, nende küsimuste küljes ripub kuninga mahajäänud waranduse saatus. Kui abielu ainult kiriklik oli, siis ei ole tal Belgia seaduste ees mingisugust wäürtust ja kuninga tütred wõiwad loota, et kuninga testament kohtus tühjaks tunnistatakse.  Kui aga abielu ka kodanlik on olnud, siis tulewad  kuninga lapsed teisest abielust s eaduslisteks lasteks  pidada ja peaks troonipärirnise õigus fusninga  uran ema poja lätte minema. Kuid niisugust küsimust  küll Belgia wälitsus üles ei wõta, sest troonipärimise  õigus on juba ammu korraldatud. On arwata. et kuninga tütred ise nii himukad testamendi ümberlükkamises ei olekski, kui mitte iseäranis rvancma tütre printsess Luise wõlauskusad neile tungiwalt peale ei käiks. Need on adwokadid ametisse pannud, kes kõige waranduse peale, mis kuningas Belgias  wõi Prantsusmaal maha jätnud on, pitserid tahawad panna lasta. Nad loodamad kuninga pärandusest  wähemalt weel 70 miljoni franki tütarde jaoks saada, kuna terme kuninga järelejäänud warandus  weerand miljardi peale loetakse. Paruness Baughan, kes mõne teate järel alles surmaw oodil kuningaga laulatatud olla saanud, on Belgiast juba ära sõitnud. 7. detsembril jõudis ta Partsi, tal oli pruun kleit seljas, mitte aga. nagu arwata oleks wõtnud, must leinakleit. Oma ümardaja saatel tahtis ta wakfalist kohe ära minna, aga rahwahulk tahtis enne tema juttu kuulda ja ei lask-, TtuS teda mitte automobiil astuda. Paruness Ales; ,L»errad ajakirjanikud teawad, et ma Ballincourti lossi lähen. Seal wõin ma ehk meel mõnegi jutu ajada,- aga praegu ei ole mul tuju oma mõtteid arvabdada."  Serbias ei taha lepikus uue kuningasööga ikka mee? mitte maad wõtta. Skuptshinas rääkis rahwuslane Ljubomir  Georgewitsh ägedalt kuninga wastu. kuna tadlialled  rahwasaadikud jWe rääkijat hurjutasrwald. Georgewitsh tähendas, et kuningas Peeter kuni siiamaani  weel mitte üheainsama Europa Valitsejaga koKu puutunud ei ole ja praegu seks ka mingisugust lootust  ei olla: selle tõttu ei saada Serbia rirk oma Välimises poMkas mitte tKt jõudu tarrvitada: Georgewllsh  paneb ette,- skuptshma kutsugu kuningat Peetrit üles Serbia troonilt ära astuda ja ühes oma perekonnaliigetega maalt Välja minna: selle qest saada  kuningale kohane aineline tasu antud. SotMdemökratlaske õpetuse järele ptbüroat tööliste ja alama rahwa. ühe sõuaga  pr oleta c iad i seisukord aast-aalstaga ikka wiletsamaks  minema, kurta rikkus ja Varandus ikka xoä? hema ja mähema õnnelikkude armu Wte kokku kogub. Selle õpetuse wastu on juba ammu rewistonstid üles astunud ja nüüd teeb seda ootamata kombel ka Saksa sotsialdemokratlaste pea-häälekandjal ;,Vormärts".  Ta tunnistab lausa, et proletarlaSte seisukord paranenud olla. paranenud iseäranis  ametiührsuste togewuse tagajärjel. Tõenduseks juhib  ta tähelepanemist PreGstnaa statistika peale, mis sissetulekumaksu ärajagamffe otstarbel kogutakse. A. 1392 oli selle statistika järele Prvisrmaal 2,1 miljoni inimest, kes 990—3000 marka aastas sisse saiwad, a. 1903 oli aga nende arm 5,2 miljoni peale tõusnud.  Seda nähtust tunnistab ..Vormärts" kahtlemata tunnistuseks proletariadi seisukorra paranemise kohta. Kuid siiski olla see paranemine liig maike, kui et sellega rahule wõiks jääda. Wene riigist. Weuemaalt. Politika?ise politsei ülema polkownik Karpowi snrm. Mlahmatuse juures Astrahani uulitsal surma saanud  isjk on politikalise politsei departemangu ülem polkownik Karpow. Kadunu isiku ja juhtumise enese üle toomad Malinna  leh-ed järgmisi täiendamast! teateid: Kui Karpov? selle aasta märtsikuus politikalffe TLlttsei ülemaks UNnetati, oli ta raskes seisukorras! Ta oli sellel ajal ainult alainpolkowuik. nji et tal au? järgu järele seda wöimu ei olnud, mis ta eelkäijal kindralmajoril Eerassimowil oli ja teiseks ei olnud tal —pärast Asewi asja amalikukstulemist Tjarjnnub inimesi käepärast, kes talle rewolutsionaride  tegemuse kohta oleksiwad wõinud teateid anda. Karpow matis siis omale selle mehe, kes nüüd Woskressenski  nime all tuntud on. See oli oma remolutsionilise  tegewuse pärast mitu korda kohtu ees olnud, ja saadeti ämmaks Siberisse, kus ta politsei ülewaatuse all seisis. iSjee mees sai Karpowi toimetusel woli igal pool riigis liikuda. Woskressenskil oli pemolutsipnaride  ringkonnas palju tuttawaid ja uuendas nendega heade tagajärgedega tutwust. Ja nüüd algas siis Woskressenski  kahekülgne teenistus. Wosfrefenski wõeti sotlialrewolutsionäride erakonna keskkomitee poolt leudawa  wöitlusesaiga liikmeks wastu. Karpow leidis, et see talle wäga kasulik on ja ka kaitses keda igasuguste hädaohtude eest. Karpowi tungirva nõuandmise peale üüris Woskressenski Astrahauskaja  uulitsale omale korteri ja see määrati siis ka uueks koklusaamisekohaks. Korter seati ilusti sisse, kuid ei ole teada, kas see politsei wõi rewolutsionäride  kulul sündis. Polkownik Karpow käis tihti selkes  korteris. Nõnda tuli Karpom ka plahwatuse-õhtul kell oma teenriga, üks wana polittkalisepolitseii agent, sellesse korterisse. See saadeti esmalt mälja midagi õhhife muretsema ja selle järele pani ta theemasina  üles. Sellel silmapilgul kui ta theemasina pidi tuppa tooma, sündis plahmatus. Karpow istus just kaua ääres.- mille all plahwatus tekkis. Selle mõju oli hirmus. Karpow kisti silmapilk tükkideks. Kuna ta keha ja varustatud pea teffe korra põranda osady peale jäiwad, langes tõi? muu jagu põrandast üheq ära kistud jalgadega majaomaniku JwMoWi kõrte? risse esimese korra peale. Nii tugÄoajöulist plahwatuA ei ole Heterburis hulgal ajal olnud. WZ leinab! kokku langenud. Toä-asjad ja töf Muu, mis korteriH oliwad, läyiwad kildudel !« Mati «Nendest wälja. Mitte ainult esimese ja Miss korra wahelt, roaid teiH kolmanda ja neljani Mrra wahett on põrand ära purustatud. Nõnda mw Mk Ä«WÄ alla kõikidM kordadest läbi. 'Õnnelikul konibKl keegi ül^ mistel kordadel, kunfl alumise rotta Mnikkudest kee-Ä ei ole haawätttd. -Teener vkj MvalueH toas pecD raskeste haawatult pikali, Ka kordialoleip astes ma-- iades purustas plahwatus aLngklaajid ära. Karpowi ja Woskressenski soowil pidi elettrnoalgustus ja elektrikell sisse seatama. SellelH kutsuti üks moutör, kes omal ajal politseiagent olh sinna. Kui montör sealt äxa IHU. juhtis Woskresu senski traadid laua alja,- milje ääW Karpow Harrid» kult istus. Selle peale seadis Mes wexl sinnck lanaj alla nõu, mis lõhkeametega tZWtud oli ja ühendaq selle elektritraatidega, Kui nüüd Karpow nagi. et elektrkkell ei tööta, lubas WoskreAensß selle kohe ära parandada. Ta wõttis brormingi ühes, pank mütsi pähe ja läks trepi peale. Seal wajütas ta pg peale, mille järele plahwatus Karpowi,jalge ees sündis. Kui politsei ja kohtuametnikud plahwatusepaigM tuliwad, ei tundnud keegi esmalt Karpowi ära. liti lalise politsei jaoskonnas ei olnud Karpowi miMs tunni jooksul nähwd, keegi ei teadnud, kus ta roKwfo kuna ta ometi teenistuses oleks pidanud olema. Seat juba tekkisiwad kartustäratawad aimdused. Alles ho-m--mikul  tunti surnu ametnikkude ja sõprade poolt ära. Woskressenski on 25-Aastane mees, keskmise kasronga  ja haritud Mitmusega. Ta ei anna asja kohta mingit seletust. Tema juurest letti suur hulk adr>es-. sisid, paar märlusteraamatut ja 7 passi. Mõned passid  on Woskressenskile Karpowi enese poolt antud. Selles passis, mis ta Astrahanskaja uulitsal oleMaS majas ette näitas,- nimetatakse ia 23-aastase?s mõisl, Nikusoost M. Woskressenskiks, kuna ta Suurel Dworjanskaja  uulitsal olewas Võõrastemajas 23-aastase Anatoli Vorjunski nime peale on sisse kirjutatud. Woskressenski juurest leitud «dresside järele ameti mitmed isikud korraga kinni,- aga nagu pärast selgu?/ oliwad need ainult tuttawate adressid. kellel rewolutsionilise  tegewusega mingit ühist ei ole. Mis ta endisest korterist Suurel Dworjanskaja uukleiti,  see on juba lugejatel teada. Kroonu wiiiramüük andis 1908. aastal puhast sissetulekut 509 s mik° jonl rubla. Tähendatud aastal nõuti 36 miljoni wedrU piiritust. Kroonu wiinamüük on wiiuawabrikute hulga kas-i wamiseks mõju aw aidanud. Kuni monopoli sisse--» seadmiseni oli Wene riigis 2099 wiinamabrÄut, kuna 1903. aastal nende hulk 2.676 peale oli tõusnud. Keskmiste Vabrikute arw kaswab kõige jõudsamalt. 1904 5 oli keskmise suurusega wiinawabriltnd 954/ aga 1905 —6 tõusis nende hulk 1215 peale. Wiina müüdcMe Wenemaal mitmesuguse snuru? sega pudelites. V* wedrulistes pudelites müüdi lg miljoni medru 4(kraadilist Viina ära. mis termeft hulgast ligi 19 1 /, protsenti wülja teeb. Zistes pudelites müüdi 25 miljoni Vedru, ehk iile) 30°/ o- 1 / 40 =b rk wedrul istes pudelites müüdi kõige rohkem  Viina ära, nimelt 30, 9 /io miljoni wedru, Y,«-dÄ wedrulistes pudelites 9 miljoni wedru ja YZoo-diq wedrul istes pudelites 1 miljon wedru. Sellest näemez et Väikestes pudelites sugugi kõige ' rohkem wiinai rahVa Wte ei ole läinud, nagu seda mitmelt amet--! kohast arwati. Oleks ju muidugi hea, kui wäikeseh pudelid saalksiwad ära kaotatud, kuid see ei wii ikkagi rahwast karskele elule. Amult rahwa hariduse ja mcyjanduslise  seisukorra tõstmine nihutab rahwast karskusä sesmärMe lähemale. Kroonu-wiinapoodisid oli 1903. aastal fee on mõnisada poodi Vähem kui 1907. aastah Olgugi,- et kroonuwiinapoodide hulk wähemcM oli jäänud, kasroas salakõrtside arw üle riigi tub». liste. jSaläkõrtsupidajad ajasiwad laialt ja wabalt äri ja sulgusiwad, nagu 7,Perm. Semsk. Ned." ütleb/, seega ametnikkude suud kinni, et neile alandatud hindadega  wiina aiMiwad. See on ju tõsi, et joowastawate jookide tarwita-. mine Wenemaal wahest roüUem on, kui mõnel muul maa! ja Viimasel ojal nagu oleks joomise wähench mist märgata. Igatahes ei põhjene see nähtus mitte,, ütleb professor Oserow, selle peal, nagu oleks rahwa kombetes muudatus sündinud. Ei joowastawate jookide wähemäarwitamine on meie wasssks jäämise tagajärg. Joowastawate jookide tarwitamise juures ei ole Wenemaal mingisugust mõõdukat olekut ja just see awaldabki rahwa majanduslise elu peale ülihäwitawat mõju. Peterburist. 8. flp. pidas P. E. Üliõpilaste-selts oma peakoosolekut. Eestseisusesse waliti järgmised üliõpilased:  esimeheks A. Rei, tema abiks A. Wallner? kirjatoimetajaks W. Kaun, abiks Al. Kann. laekahoidjaks  Joh. Kiiret, abiks neiu E. Assorx raamatukoguhoidjaks E. Laaman. Peale selle waliti weei reroisjoni-komisjon. ja ühtlasi ka teadete-büroo/ mis Varematel koosolekutel walimata oli jäänud. Wiimäse ülesandeks tehti kõikidele soowijatele wastusid  ja näpunäiteid anda. Peterburis toimepandud piduõhtu sissetulekust (üle 400 rbl.) otsustata?e 250. rbl. üliõpilastele abiandmiseks määrata. Kõne-tmm» konna poolt teatati, et tema kadaandmise peoiKl soowi kõnelejaid saada on tulnud. Pa.uraM kõnede konspektis wõimaltlult ruttu kokku keada. Kl» Gu kalender 1910 Austatud kuulutajad 1 <Z\ laupäewrl igaüks kuulutava soowib, sits kogub meilt C seks päewaks kaks kolm korda rohkem töov, kui harilikult,  kuna meil ometi selgi päewal rohkem käsa töktegemtsels ci ole. Aga siiski, selle üle meie ei nurise, kuid üks südamlik palme oleks meil Teke wastu: Kas ei wõiks Teie lauväewa saoks kuulutusi juba nelsapõewal  ja reedil ära anda, et meie nende ladumist varemine «võiksime korraldada? Teile ei teeks see mingisugust  raskust aga meile küll suurt kergendust. Sest kui laupäewa hommikul meel rohkel arwul kuulutust tuleb, fits ei jõar meie kõige paremal tahtmisel lehte õigeks ajaks malmis teha. Ja ka toimetusel on sõnumete mahutamisega raskusi, kui ta aegsaste ei tea, kut palju ruumi kuulutused wötawad. Sellepärast loodame, et austatud kuulutajad meie palwet  tähele panemad ja laupäewase numbri jaoks kuulutused rnöimalikult aegsaste ära saadawad. Aupaklikult .FseWlche" huulatuste ladajad