Saarlane Ultöldiuc politika ajaleht «aa- ja liaaarahwale. 1«! tl. Teiflpäewal, 15. märtsil 1905. XXI. aastakittt. maksab: H»Sttga saadetud aaStas. Ä ~ „ BvoleS aaötag ..... l „2K „ Ilmub igal te»f»pÄs»»»c»t. ~Saarlase" toimetus la wiiljaandinine KuresaareS Kauba-uulttsaS ur.l7. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste petit rida maksab õ k. Karjakaswatusest. tõugusid enesele muretseda, kui meie neid oga tarwitikul  wiijil ei toida ja üles ei kasivata, siis kaotaksiwad  nad ruttu oma hääd omadused. Sellepärast katsume ennast lähedalt piimaloomade kaswatamisega  Wtwustada. Wosikad, kellest hääd piimalehmad peawad saama, niipalju toitu saama, et nad ka lahjaks ei jää. Kõige päält peab wasikoS pääie sündimuse oma ema piima saama. Lehina piim pääle wasika sündimise  on wäga rikas munawalgega ja lubja-olluste poolest, mis just wasikate esialgseks rohkeks kaSwamiseks  jn nende nõdrade kontide kosumiseks tarwilikud on. Pääle selle on sellel piimal weel see mõju, et ta wasika kõhu ja soolikad ära puhastab. Ei saa wasikas mitte seda piima, siis jääb ta ummuskisse. Pärastpoole on ükskõik, missuguse lehma piima wasikale antaks. Loomulikum oleks imeda laSla, aga otStarbelikumaks peetakse nende jootmist, sest et üksi jootmise läbi wõib loomakaswataja toidu rohkust korraldada. PiimarikaSte lehmade juures ei jõua wasikas ka igakord mitte kõik piima ivälja imeda, jääb aga osa piima udarasse, siis kahaneb piima and märksalt ka järeltulewasekS ajaks. Piima peab wasikale ikka sojalt ehk soojendatult andma ja umbes kaheksas osa tema keha raskusest, mis keskmise wosika kohta umbes 4 toopi päewas oleks. kõikides mäletsejatel majaloomadel, kõht on aga esiotsa wäga pisikene, nii et ta wacwait  ühe toobi wedelikku wastu suudab wõtla. Sellegipärast peab wasikaib esimesel nädalal wiis korda päewas jootma. Teisel nädalal wõib su nelt korda soola ja kolmandamast nädalast pääle aga kolm korda. Sagedamat jootmisel on weel see hää tagajärg, et wasikad mitte liig näljased ei ole ja aegamööda joomad. Jooksiwad nadwäga ahnelt, siis ei jõuaks alla neelatud piim mitte kõik neljandamasse  kõhtu ärajooksik üks osa satuks esimesse kõhtu ja sünnitaks wäga kardetawaid puhutusi. Wasika kllSwamisega ühes suurendatakse ka piima andmist, kuni wasikas 2—S nädalat manaks on saanud. Sellest ajast pääle hakatakse piima andmist wähendama; wõib ka sooja piima kooritud, aga soojendatud piimaga segada, ja lõpetataks piimaga ka koredat toitu nõudma ja "peab nendele sellest ajast saadik õige häid heinu andma. See toit on nende esimeste kõhtude kosumiseks ja kare toiduga harjumiseks tingimata tarwiiik. Pärastises elus peawad nad wäga palju toredat toitu, õlgi ja heinu sööma; ei ole nende kõht selle waStu ettewalmistatud,  siis ei suuda ta seda mitte tarwilikul wiisil mäletsemiseks ette walw.tstada. Sellest samast ajast peab ka kooritud piima lisaks tuumakamat toitu joogi sisse segatama, sest et see muidu toidu ainete ja nimelt raSwaosade poolest liig waeseks jääks. Kõige paremaks lisaks peetakse linaseemnele jahu ja linaseemnele koolisid, millest esialgu aga paar lusikatäit iga kord sisse pannakse. Piima anni wähendamisega käsi käes peab muidugi tuumakama toidu anni suurendamine  käima ja wõiks, kui noored loomad ju kareda asemel koera jahu anda. JahF i-i ole mitte tarwis jooma sisse segada, maid on palju parem kuiwalt anda, sest et nad joomaga ühes kohe neljandamaise kõhtu satuksiwad, kus nad mitte täielikult ära ei saaks seeditud ja looma termist wõiwad rikkuda, kuna nad esimesse kõhtu minema ja mäletsetud peawad saama. 5—6 kuu manuselt wõiwad wasikad karjamaale saadetud saada. Meie lahjad karjamad ei wõi nendele aga mille täielikku toitu anda, millepärast esimese suwe jooksul neid ka weel kodus peaks söödetama.  Teise talwe toit wõib palju lahjem olla ja ei tähenda see palju, kui nad selle aja sees natuke lahjemaks jääwad. (Lõpp.) Würsti käsu pääle. Saksakeelest eestistanud G. Markus. Möödaläinud aastasaja keskel sündinud lugu. Ta katsus üles tõusta, langes aga istme pääle jälle tagasi. Natuke aega meel, ütles herzog siia wahele, siis panen ma weel kord ühe küsimise  ette ning siis wöite minna, kui teie teiseti soowite, kui ma tahan. Baroni proua Klammeck, waStake mulle oma puhta südametunnistuse järele, kas teieMehringit mitte ci armasta ning teda sellepärast põlgate, wõi panete waStu, et minu tegewus  siin juures teile mitte meele järele ei ole. Diana waikiS kuna ta pale üleni punaseks läks. Ma wõin baroni proua asemel „jah" sõnaga waStata, segas herzogi proua ennast siia mahele. On see nõnda baroni proua? „Jah" ütles Diana nii tasaselt, et seda waewalt kuulda wöiS. Nüüd hää küll, kuulge, mis ütlen: Meie kui teie parema tahtmisega maawalitseja  ning sõber soowifime wüga, et baron Mehring meile jäädaw oleks, aga kudas meie nägime, püüdis tema õnnetu armastus teda kui meie tähtsamat meest meie käest ära riisuda, teda wõõrale maale saata, uut paradiisi otsima, kus ta mana paradiisi igaweSti kadunud arwaS olewat. See ei olnud meie meele järele sugugi, aga kcS wõis teda pidada. Siin kadus aga ingel, kes tulise mõõgaga paradiisi ust hoidis, järsku ära. Nüüd oli uks lahti. Meie sõber ei julgenud aga mitte sisse astuda, ta kahtles ja kartis, kuni meie tema pääle wiimaks halastasime ning teda ise eedeni aeda wiia tahtsime. Meie käsu pääle on ta täna siia pühasse paika tulnud. . . . Baroni proua Klammeck, kas jääte siis ikka weel oma „Ei" sõna juurde? Kõik koosolijad oliwad wagufi ning Bodo waatiS wärisedeS Diana otsa. Nüüd tõusis aga Diana kindlalt üleS, ja oma kallima mehe kõrwa aStudeS, ütles ta kõwa sõnaga, nõnda et kõik seda kuulda wõifiwad: Ja Bodo, ma tahan su naene olla! Siis surus ta oma pää waStu Bodo rindu, nagu oleks ta ise oma tunnistuse üle kohkunud. Nõnda on õige, ütles herzog kiitust awaldades. See oli teile õnneks, et teie, baroni proua, järele andsite, muidu oleks meie teist korda käsku andma pidanud. Nüüd aga tähtjale toimetusele, ütles herzog ennast õpetaja poole pöörates, laulatage see kihlatud  paar abielu rahwaks kakku. Herzog ise wiis pruutpaari esiteks oma proua ette, kes pruudile Bodo sõsara ette seadis ning siis selle käcst malmis pandud leieri ning õitest tehtud pärga waStu wõttis, millega ta pruuti ehtis, keS tema ees niikaua  põlwitadeS seifis. Nüüd wiifiwad würstlikud kõrgused pruutpaari  ise altari ette. Poole tunni pärast läks Diana oma mehe käe all kõndides, keda tema esimisest nägemisest saadik armastanud oli, kirikust wälja. Imelise wiifi pääl oli ta tõesti ilmaotamata tema naesetS saanud. Pärast laulatust peeti «arstliku lossi ruumides uue abielu paari auuks lühikene rõõmulik pidu ära. »- Kakskümmend kuus aaötad oli Dianal õnne oma wäga südamest armastatud ja auuStatud mehe kõrwaS elada. Jumal oli selle aja seeS 3 last neile kinkinud. Imestamise wääriline nähtus oli see, et Diana oma laSte waStu wähe armastust üles näitas, mida niisuguse õrna südameliku  naeSterahwa juures mitte uskuda ega loota ei oleks wõinud. Tema armastas kõik oma eluaja ainult oma meest. Teiste jaoks oli ta südames wähe ruumi. Ning kui sõbrad talle seda wahel ette heitfiwad, wastaö ta neile kindlalt: Mis teate teie ülepää armastusest? Kakskümmend aastat elas ta weel pärast oma kalli mehe surma. Kui mees pitkema põdemise järele ära suri, ei näinud keegi inimene Dianat nutwat. Ta oli rahul kõigiga, mis sündis. Mehe matmiselt tagasi tulles, läks ta oma kambri, pani ukse lukku ning ei lasknud terme nädali ühtegi inimest oma jutule; keegi ei näinud teda selle aja sees. Kambrist wälja tulles oliwad tema juuksed, mis enne seda natuke hallid oliwad, täiesti walgeks läinud. Ta oli alati tõsine, keegi ei näinud teda naeratama, ka stiSgi mitte, kui tema wanema poja esimene poeg talle sülle pandi, kelle kohta ta ütles: seda last peab BodokS nimetatama. Oma haige woodi pääl surma ees ütles ta weel: Bodo, ma tulen! (Lõpp.) Sõda. Jaapani waStu wõitlewate maa- ja mercwägede ülemjuhataja, kindral Kuropatkin,  on 3. märtsil ametist lahti lastud ja esimese Mandshuria mäe juhataja kindral Linewitsh on tema asemele nimetatud.  Juba ammugi oliwad jutud liikumas, et kindral Kuropatkini asemele uus ülemjuhataja  nimetatatakse. Kuropatkinile anti süüks, et tema mitte küllalt kindel ei ole, ja õigel ajal hoolimatalt kallale tungida ei oska. Edasi jutustati, et tema aaStaaegsest raskest tööst wüfinud oa ja puhata tahab. Kuusid otsa keststwad need jutud nüüd, kus suur Muldeni lahing löödud, on nemad täide läinud. Kindral Kuropatkin ei ole neid lootust, mis ta pääle pandud, mitte täitnud. Kui