luda, selles asjaS kohaseid abinõusid ette wõtta ja neile õigust anda haigete wcdamise  eest maksu määrata. Kreifiülcmat paluda, et politsei ametnikud jaoskondade eestseisjatele selleks abiks oleksiwad. VII. Kolera wastu rõugete panemise üle. Kui Liiwimaa landrati kollegiumi poolt lima on saadud, rahwale teada anda, et lima panemine maalaatsaretis kõigile, kes seda soowiwad, maksuta sünnib. VIII. Kolera waStu võitlemiseks tarmis  minema rahalise abi üle- Otsustati: 1) Saaremaa landrati kollegiumil paluda maakassast kreisi tarwis wäljaminewate kulude katmiseks 600 rubla anda; 2) linnapääd  paluda sellekohast ettepanekut teha, et linna rahast tormiline summa linna tarwis  minewate kulude katmiseks lubataks. IX. Et tarwis on Saaremaad kolera sissetoomise eest hoida, otsustati Liiwimaa kuberneri herrat paluda korda seada, et kõik teistest sadamatest tulevad aurulaewad ja paadid ainult piiriwahtide karbonite juures maale tulekfiwad, aga mitte igal pool saarte ääres, ja piiriwahtide ülemat paluda, korda seada, et piiriwahid selle üle, kui laewade pääl kahtlane haige juhtub  olemi, kohe lähemale politseiametnikule teada annaifiwad. X. Selle üle, kudas rahwast abinõudega  kolera waStu wõitlemiseks tuleb tutwuStada.  Otsustati Liiwimaa kuberneri herrat paluda, 500 eksemplari lühikest juhatust Eesti keeles, 100 eksemplari Wens keeles ja 100 eks- Saksa keeles saata. XI. Komisjoni otsuste täitmise üle. Otsustati: 11- augustil I9OZ a. Kõigekõrgemalt  poolt kinnitatud reeglite h 14 põhjusel järjekorralist maanõunikku, kreifiülemat ja talurahwaasjade komissari wolitada nende kohuste täitmiseks, aga niisama ka, kui tarwis, kommisjoni kokku kutsuda. 5. oktobril peetakse Abrokas hirwejahti.  Jahist osawõtjad sõidawad sinna Kuresaare aurulaewa „ Konstantiniga". Wäljasõit Kuresaarest sünnib kellu 7 hom. Mõne aja eest andis siin keegi naesterahwas  saabaste walmistamise  S õpetust. Terwe õpetus maksis wiis rubla. Nii mitmedgi parematest perekondadest  «ötsiwad temalt tundisid ja teemad nüüd oma tarwiduseks ja lõbuks jalawarjusid  Isegi mõni noor naenc teeb seda tööd. Tallad lüüakse wasknaelteg a alla. Et saapaliistude alumine külg rauaga kaetud  on, siis lühemad naelakeZte otsad talla sisse lüües raua wastu minnes kõweraks ja peawad tallad hästi tugewaSti kinni. Sel teel oma walmistatud saapad tulewad hästi odawad maksma. Sel aaStal on palju soowi arvaldanud  teistest linnadest Kuresaare gümnafiumi  astuda. Ruumi puuduse pärast pole aga lõik mitte wastu wõtta wõidud. Umbes 100, soowiawaldaja palme on sel põhjusel tähelepanemata jäetud. Kui uued gümnafiumi  ruumid walmis saawad, siis wõib palju rohkem kaSwandikkusid waStu wõtta, sest siis saada gümnasiumi ruumid umbes 300 kaswandikku eneseS mahutama. Liiwi kuberneri määruse järele peawad  »Jsam.' järele kõiksugused joowastawate  jookide müümise kohad, nõgu trahterid,  õllepoed, kroonu wiinapoed jne. nekrutide  wõtmiss ajal, kui nad nekruti wõtmise  komisjonist ligidamal kui pool wersta on, hommiku kella 9 kuni õhtu kella S kinni olema. Juhime kord weel maarahwa tähelepanemist  selle püäle, et kroonu laatsaretis maksuta arstiabi kõigesugustes haigustes  antakse. Kuda kuuleme, käia üsna rohkesti rahwaft, isegi kaugelt, 30.—40. werSta tagant, kroon» laatsaretis arsti abi saamas. Kuresaare posti-telegrafi kontori ülem saatis meile järgmise kirja awaldamiseks, mis minewases numbris ruumipuuduse pärast ilmuda ei wõinud: „20. septembri kuu päcwast s. a. on Leisis, Saaremaal, poSti-telegrafi osakond arvatud, kuS sisemaa ja rahwuswahelifi telegrammisid wastu wõetakse. Selle jaoskonna  poStiwahetus Kuresaare postkontoriga on ajutise arukirja järele järgmine: po st tuleb Leisist Kuresaarde kell 4,10 minuti  pärast lõunat: igal reede! harilik (raske) post ja igal teisipäewal ühe hobusega  (kerge) post; läheb Kuresaarest Leisi hommiku kellu 9 : igal laupüewal harilik (raske) post ja igal kesknädalal ühe hobusega (kerge) post. Kõigi kirjade päält, mis Leisi (Leisi ja Pärsama malda ning Karja kihelkonda) lähemad, tuleb teiste linnade taksi järele maksta, s. o. 1 loe ehk selle osa päält 7 kop." Nagu näha, on Leisi postikontori a«a-mije  läbi kirjawahetuS Kuresaare linna ja Karja kihelkonna wahcl kallimaks läinud- Sest enne mõis Kuresaarest Leisi liht kirjad 3 kop. postmargiga ära saata, kuna nüüd 7 kop. nõutakse. Margused. HiljutiwõetiKaarinal keegi E. S- kinni, kes ennast Kogula walla liikmeks tunnistas. Ta oli A- külas leiba ja piima waraslanud. Enesega kandis ta hobusewaljaid (päitseid), et näidata, nagu oleks ta hobuieotstja- Wiimaks tuli wälja, et ta need paar nädalat tagasi Kogula wallasi K. külast warastanud. Et see märgus öösel toimetatud oli, läheb asi rahukohtuniku kätte- Waras on olles noor mees, kes, ta oma seletuse järele, kusagilt hüüdis ta- Ma kordan, et mu närwid seda wastu ei pea! Ta wärises kõigest kehast ja ta kahwatanud  nägu paistis kõrge krae marjust, nagu abita, surmani ära ehmatanud lapsel. Läheme! ütles HolmeS käskima! toonil. Jah, olge nii hääd! palus Taddeus Scholto. Ma ei oska tõeSti mitte ise praegu midagi päüle hakata. Meie läksime tema jürcl perenaefe tuppa, Mis pahemal pool koridori oli. Wana proua käis rahutumalt edasi ja tagasi; km ta miss MoreStani nägi, jäi ta nagu wäbe rõhulisemaks. Õnnistagu Teid Jumal! hüüdis ta nuttes- Kui röõmuS olen ma Teid nähcS. Ob, missugune hirmus päew mul täna onl Neiu pigistas ta kuiwetanud kätt ja ütles mõned troosti sõnad. Wana proua jäi kindlamaks. Peremees on oma toas luku taga ja ei taha midagi wastada, ütles ta. Ma olen tõik paerva teda ootanud; ta armastab tihti üksi olla. Aga tunni aja eest jäin ma mäga rahutumaks. Ma läksin ukse juurde ja waatasin wõtme august sisse. Tulge waadake ise, herra Taddeus! Ma olen hra Bartolomäus Scholtot rõõmus ja kurbduseS näinud, sest ma elan juba terwelt kümme aastat siin, aga niisugust nägu, kui tai praegu on, ei ole ma ialgi enne näinud! Scherlok HolmeS wõttis lambi ja läks eel; Taddcus Scholto hambad lõgisefimad hirmu pärast. Ta mürises nii kangesti, et ma teda toetama pidin, kui tarwis oli trepist üles minna» HolmeS wõttis paar korda suurendamise klaasi taskust ja waatis hoolega jälgi, mis trepi astmete päät tolmu  sees oliwad- Ta läks lampi madalas hoides pikkamisi edasi ja waatis ühele ja teisele poole. Miss Moredtan ja ehmatanud  perenaene jäiwad alla. KolmaS trepp lõppes pilka korridori algusel; paremal pool seina pääl rippusiwad  ilusad waibad, aga pahemal pool oli kolm ust. Holmes läks mööda korridori edasi, meie tema järel. Kolmanda ukse juurde jäi La seisma ja koputas; wastust ei tulnud- Ta käänis ukse käerauda, oga uks oli seespoolt lukkus, Riiw oli terwe ja tubli, aga läbi wõtmeaugu wois sissepoole  näha. Scherlok Holmes kumardas end wõtmeaugu juurde, tõusis aga warfi jälle püsti ja tõmbas sügawaSti hinge. (Järgneb.) Seda ja teist. Peeter Suur ja paluja. Üks tubli ohwitser pööras kord Peeter Suure poole palwega, et see teda ta silmapilklises  hädas ühe armukingitufe läbi aitaks- Keiser, kes just pahas tujus oli, lükkaS palme tagasi. Kui ohwitser palwet kordas, pööras keiser temale selja, et edasi minna. „Nüüd olen ma õnnelik," hüüdis ohwitser  korraga, „ja tean kindlasti, et keiser mind o«a sõbraks peab." Imestades pööras keiser ümber. - „Kuft tahate Teie seda teada?" küsis ta ohwitserilt. «Sellest, et mulle selja pöörasite, majesteet,"  waStas ohwitser, „sest oma waen- lastele pole Teie weel ial oma selga näidanud!" See meelitus meeldis Peetrile nii mäga, et ta ohmiscri palme kuulda wõttis—  Kahjulikud ollused meie kohwi sees. Kohwi ja sigurite sees on inimese terwise pääle kahjulikult mõjuwaid  ollusiid- Harilik kohwijoomine, aga ka juba kordgi kanget kohwi juua, wõlb segawalt nägemise wõimu pääle mõjuda. Hiljuti on professor L. Lemm ja ülemarst H. Guinery Berlinis kirjatöö awaldanud, milles nemad näitusi ette toomad, kudas kohmijoomise läbi nägemise wõim saab segatud ja lõdwendatud. See äratab igas kohwisõbras rahutust- Kui mitme inimese nõrgad silmad ja enneaegne nägemisewõimu  lõdwuS ei ole küll kohmijoomise läbi tulnud, ilma et meil seniajani selle kohta wähematgi aimamist oleks olnud! ~Pwl." Tee hääle inimesele hääd, siis oled sa teda enese wölglasekS teinud, kuna tige inimene selle läbi finn ivoenlaseks saab. Wõimata. Kohtunik (kakeluse pärast kohtuskäijale) : „Eks teie ometi wõi isekeskis äraleppida, nagu külamehed kunagi. Näitab, et teie mõlemad üksteise käest ühtemoodi  walu olete saanud-" Kaebaja (kõrwatagust sügades) : „Jah, kohtuhsrra, meie lepiksime muidu küll, aga siis oleks meil waja liiku jooma hakata ja sääl tuleks kindlasti uus endisest suurem kakeluS." 70, Saarlane 1908