,vaesed kadakasaksad wähegi suurte sakste moodi elada, aga maksawad sääl juures oma terwisega. Kõige paremaks abinõuukS saharini wastu oleks muidugi suhkru hindade  alandamine. Kui küll saharin suhkru aset ei wõi täita, siiSgi ei mõiks seda hoopis pruukimisest  ära kaotada. Saharini kohta peab nimetama, et tal mädanemise masinlik omadus on. Kui soolede sees mädanemise tegewust märgata on, mille tagajärjeks pasandus wõi ülespuhutus on, siis awaldab saharini wäiksel mõõdul, 6—B grammi korraga, korda 3 päewas sisse wõtta, hüäd mõju- Pahahaisulise nohu wastu on hää, kui nina saharini weega pestakse, kuhu 1000 jao wee sekka 2—3 jagu saharini on segatud. Niisama on ka hariliku nohu juures hää tagajärg, km saharini wett ehk tolmu ninase tõmmatakse. Lühidelt kokku mõttes peab ütlema, et saharini suhkru asemel pruukida, tähendab, oma elu mängu pääle panna, aga teda wõib tarwitada arstirohuks, nii kui palju teisa arstlikku wahendisi-" siis lõpetame sellest asjast juttu ja waatame selle pääle, mis meil tulennkuS teha on. Uuesti andsiwad mehed üksteisele kätt ja selle pääle juhiti zutu järg teisele joonele Lõbusat juttu westes kadus, nagu nõiduse  mäel, üks kena saar teise järele nende taha ära Teisel homikul jõudsamad nad senna kohta, kuhu malaiela'ed „Lordiina" maha oliwad jätnud Ta seisis meel liikumata  sääl kohal paigal ja wöeti „Walkerist" taha. Nagu nool. Lindas päratu suur rauast laew ikka edasi, päratu hulka saarte kobaraid  ikka tükk haawalt enese taha jättes. Juba teisel õhtul hakkas eemalt Sumatra rand paistma ja ilusad Malaka kanali saared  teretasimad neid, oma unustama lille lõhnaga. Aolmandamal päewal jõudis „Valter"  Malaka kanalist läbi ja nüüd seisis neil jälle lage mesi ees, kus pääl „Valteri"  päratu suur kere ilma wiiwituseta edasi ujus, kuni wiimaks Malaka linn ja Taga Jndm rand laugi le udu rüppe, neil silmist ära kadus. Looja miuew päikene kuldas kuumawalt Bengalia lahe laeneid, kui neli ratsameest ilusa Wallingtoom mcisa wärawast sisse sõitsiwad. Üks nendest näis ju kaunis elatanud mees olewat, kuna teised aga parajas  eas noored mehed näisiwad olema Wana Mr. Gloorben jooksis neile imestades  wastu, teretas kolme nooremat meest ''Malikult, kuna ta wanema ratsaniku otsa kitsimalt waalama jäi Need ratsanikud olimad meie tuttawad grahw Riehnbcrg, Willemann, lord Hildebert  ja Mr. Tuulmann, kes praegu lord Hildebertst asutusest siia sõitsiwad Kchte wanakest sai ruttu teineteisele tutwaks tehtud  ja küsiti Ms ruttu Maria Helm'i järele, kes mõne päewa eest siia, oma wana kasuisa  juurde wõõrusele oli tulnud. Willemann ei jõudnud tema t gasi tulemist mitte ära oodata ja sõitis tohe, teistega ühes, siia temale järele, mis lahket mana herrat maga rõõmustas. Siis on teie ülem siht ja püüe juba täide läinud! hüüdis ta rõõmu ja imestusega  ja andis Willemann'ile uuesti kätt. Teie olete oma isa leidnud? See on ometi õnn, mida nii ruttu oota poleks wöinud! Nüüd on kõik wäga hääs korras, teie olete tõesti õnne laps! Aga minu pruut? küsis Willemann kärsitumalt,  kas ma wõiksin temaga kohe kokku saada? Küll ikka, mu poeg, mastas Mr. Gloorben,  ta jalutab siin, minu ilusas rohtajas ja ma tahan teie siia tulemisest temale kohe teatust wiia- Ma palun teid seniks tuppa astuda Ma palun, wiige mind kohe tema juurde! hüüdis Willemann ägedalt. Ärge hoidke mind kauemini temast eemale; teised wõiwad  seniks tuppa astuda, aga mina tulen teiega ühes. Ikka mõistlikult, mitte liig ägedalt! kinnitas  lord. Olge ka nüüd nagu mees, grahwi herra ja suruge oma liig ägedad tundmused tagasi. Laske mana herra ennemini meie siia tulemist preili Helmile mõistlikult teada anda, see on hoopis parem, kui see, et kohe esimije õhinaga temale tormate. Liig häkiline  erutus on alati kahjulik, iseäranis õrnasoo juures. Meil ei ole ka tarwis mitte tuppa astuda, kui mana herra meile luba annab, siis jätame enda hobused siia hoowi pääle ja läheme ümber rohtaja jalutades,  kuni tagumise wärawani. See koht on iseäranis õhtuajal wäga kena ja ma loodan, et minu nõuu kõigile saab meeldima. On Mr. Gloorbeu meie siiatulemist  Mariale tuttawaks teinud, siis wõime meie tagant müramast wiimaks nende juure astuda ja siis on teil meel aega küllalt, oma pruudile kaela langeda. (Järg. tuleb.) Möndasugust. Inimese hind. Smolenski Westnik awaldab mõned kohalisest manade kirjade kogust leitud armud, mis näitawad, kui kallilt wanasti pärisorjused on müüdud ja kuidas inimese hind ajajooksul on kallimaks läinud. A. 1751 müüs keegi mõisaomanik Tschaplin ühe lesknaese ühes tütrega 3 rbl. eest ära. A. 1771 makseti tüdruku eest 5 rbl. 1785 a. sai kapten Gedenow „igaweseks  ajaks" ära müüdud tüdruku eest 7 rbl. 1791 a. anti mõisaproua Jankowitschile  tüdruku eest 10 rbl. ja ühele teisele mõisaprouale kahe tütarlapse eest 25 rbl. A. 1803 sai üks mõisaproua juba tüdruku eest 33 rbl. ja 1821 makseti kellegile teisele  prouale 350 rbl. tütarlapse eest. Knhurääkija waranduse peija. Austria  päälinnas wõeti praegu tähelepanemist äratan? wangiwõtmine ette. Selle ohwriks langes endine pangapidaja Albert Vagel, keda kahtlustatakse, et ta ühe miljoni marki, mida üks wenelane, Georg Taubin, järele jättis, pettuse teel omandas. Pärija wõttis waranduse testamendi põhjusel wastu, mida Taubin natukene aega enne oma surma tunnistajate juuresolekul suusõnaliselt ette ütles. Taublni pärijad tõstfiwad aga Vogeli  pääle pettuse pärast kaebtuse. Vogel, kes kõhurääkija on, olla Taubini testamendi ise ette ütelnud, kuna ta surija hääle järele tegi. Mis Wienis kõik ette ei tule! Naljaks. Oberst (kasarmu ülevaatusel täie waogna ees seistes): „Tooge lusikas, mina tahan suppi proowida." Soldat : „Teie käsu pääle, obersti herra, aga . . Oberst: „ Mingit vasturääkimist! Tuhat ja tuline! sel on ju lõputuse vee maitse!" Soldat: «Teie käsu paale, obersti herra, see ongi ka lõputuse wefi!" Omaltmaalt. Wiljandimaalt. Kooliõpetajad ja ristimine.  Wiljandi rahwakoolide inspektor Radshenko  on teatawaSti teiSte seadluste seas määranud, et ristimine kooliõpetaja ametiga mingisuguses ühenduses ei seisa ja kooli- õpetaja, kes wabatahtlikult seda ehk sarnast tegewuft oma peale wõtab, selleks inspektori poolt iseäralise luba paluma peab. Jurjewimaalt. Tarwastus on paljudel  inimestel Siberisse rändamise mõtted pääs. Umbes kuuskümmend perekonda tahab kaugele maale rännata. 3 meest saadetakse maad malmis waatama. Nende jaoks olla juba reisiraha kokku pandud- Suuremalt jaolt on wäljarändajad niisugused inimesed, kes siin palgaliStena endid ja oma perekondi  toidawad. Arusaamata on, missuguseid  kullamügefid wäljaründamise himulised loodawad Siberist leidwat, sest, nagu näha, on rändamise himu wäga suur. Kuidas Jurjewi maak. ülema ringkirjast  loeme, on tähele pandud, et Liimi kubermangus sagedaste telegrafist ja telefonist üleannetumate inimesti poolt wigaStatakse. Sellepärast kästakse kõigemöjuwamaid abinõusid  tarwitada, et kurjategijad üles leitaks  ja neid wöimalik oleks seadusliku karistamise  alla heita. Ühes teatatakse ka, et süüdlast, kes telcgrofi ehk telefoni meelega  rikkunud, kõigi iseäraliste õiguste, kui ka isikult ja seisuse poolest saadud õiguste ära wõtmisega karistatakse ja nad Siberisse  saadetakse ehk wangidc paranduse paika kinni pannakse. Ristist. Naesewötmise keelas Nõwa walla wolikogu 22. webruaril ametlise otsuse  läbi kohalisele postimehele J. H-le ära. Otsus on aga meel kinnitamata. Haapsalust kirjutatakse „E. Post.": Tähtsa otsuse tegi Haapsalu linna wolikogu linnapää grahw Ungern-Sternbergi ettepanekul,  nimelt ülemalt poolt paluda, et kroonu monopoli pood pühapäewal kaubelda ei tohi. Ühtlasi olla grahwil mõte, linna seltsidega ühes palwet ülemale poole saata, et monopoli-pood Haapsalust ära mõistetaks.  Minewal poolel aastal olla ju see pood 19,? 00 rbl. eest wiina ära müünud warandus, mida hukatuse sisse wiiwa asja eest ära wisatakse! Karskuse kuratoriumi  wiimasel koosolekul otsuStadi theemaja  linna sees käima panna  Theemaja  asutamine anti enne „Kungla" seltsi kätte; selts nõudis theemaja arvamiseks esimeseks aastaks 800 rubla ja järgmisteks 300 rbl. Wist peeti aga seda rohkeks; seltsile antakse siisgi pidude tarwis 100 rbl. aastas, kuna Lihula karskuse-seltsile 300 rbl. määrati anda. Haapsalu seltsil on luba oma theemaja edasi pidada. Windawisse on maru läinud sügisel 20 tuhat saelaudu merest kaldale ajanud. Et keegi neid laudu omale ei pärinud, on nad nüüd enampakkumise teel 1960 rubla eest ära müüdud ja raha Windawa renteisse pandud, kust laudade omanik teda kahe aasta jooksul kätte wõib saada, kui ta tunnistuste abil selgeks teeb, et lauad tema päralt oliwad- Tallinnast. Eesti karskuse seltside saadikute kongressi kokkukutsumiseks Tallinna palus Tallinna „Walwaza" karskuse selts M 11 Saarlane 1901