Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. k St. Teislpiiewal, 19. detsembÄ 1906. XXII. aastakäik maksad: kroon»»o»tiga: »«si»s » r- - kop. V- .. l »S . '/« .. -.. ?S .. ma«p«»tiga: „ l . SV „ V- .. t „ V. » -.s« .. tirstk number S kop. Ilmub ükskord nädalas, iggltrist» PÄewal. Toimetus Kurcsaar.», Pilkad uul. Trefftni majaS lg vaStuwõtmiue knn, Kuulutuste P-ti,.rida S k»p.. Jõuluõhtul. Püha õhtu-rahu Päikse kulla sees, Just kui ingel lennul Sõuaks hõisates; Nagu ema süles Puhkab lapsuke, Nõnda tcrwet ilma Wõtab kaenlasse I Nagu magus wärin Läheb läbi öö: Jngiikoor nüüd taewast Ilmub ilmale! RöömuS kella-helin Kuulda siin ja sääl: Ligidal ja kaugel Ainult hõiskhääl! Saaremaa põllutöökool Oh sa waene seni meel osutamata, Saaremaa põllutöökool I Oh sa waene Tiirimetsa mõis, kes sa nüüd kahe tule wahele oled sattunud! Kaks herrat on sind korraga läbi tuuseldanud; kaks herrat on swd kaalunud ja ühesugusele otsusele tulnud.  ~Uouö, weus äeüet UMrsw" hüüab sulle herra —L. — 4'.). numbris  ; sind on maetud ja põllutöökooli asupaigaks  kerge leitud olemat, rõkkab ka isand A.R. „.PoStimehes" M 2? 3. Nad mõlemad tvuswad finn wastu, kes sa põllutöökooli  asupaigM stlleks seatud komitee ja Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi poolt oled walitud, täies sõjariistus üles ja püüawad sind kui kõlbmatat kõrwale heita. Ja selle uue kooli Saaremaa põllutöökooli tahaks A. R ühe teise kooli kõhtu toppida. Just nii olin ma mõtlema sunnitud, kui nimetatud kirjeldust osutatama kooli kohta lugesin, kirjeldusi, mis nagu seda sisu näitab, täiesti ühe maimu lapsed on. Esimeses „Saarlases" ilmunud kirjatöös püüab isand —L kõike seda, mis kooli elulekutsumiseks seni on tehtud, laitwalt arwustades maha kiskuda. Kuid see ei lähe tal küllalt vnnestawalt korda. Terwest kirjatööst paistab ivälm, et —L— osutatama  põllutöökooliga ja üleüldse Saaremaa  oludega wäga mähe tuiwustatud on. Muidu ei wüiks ta mitte nii uisapäisa kirjutada, mitte niisuguseid põhjendamata mõnitust ette tuua. Terme kirjatöö eesmärk  on see, et põllutöökooli mitte Tiirimetsa  ei peaks asutatama, maid kusagile mujale. Mikspärast need mõlemad herrad seda svvwiwad, on esiotsa küll weidi tume aru saada. Olen aga kindlas arwamises, et-siin - isiklikud kasud pää osa etendawad. Selle kohta kindlamat wastust anda oleks muidugi ainult siis wöimalik, kui Tiirinmtsa  mõisa waliku wastased isikud teada pleWad. Pääle päämõtte sisaldawad aga kirjatööd  weel rohkesti seesuguseid mõtteid ja arwamisi, mis meie saare olusid wõõriti kuiutawad, mis asutatawa kooli kohta tagasikiskuwalt  wöiksiwad mõjuda. Sellepärast arwan tarwilikuks sarnaste mõtete ümberlükkamiseks  mõned wastuarwamised awaldada- Muu seas räägib —L— „Saarlases", nagu ei saadaks rahwas oma lapsi ialgi põllutöökooli õppima, sest et neil päriskohad puuduwad' Selle küsimuse kohta olen paljude  poolt teistsugused arwamisi kuulnud. Isegi mitmed talurentnikud on rääkinud, et nad oma pojad häämeelega põllutöökooli saadaksiwad ning isegi wcel tuleksiwad, kus neile mitmesuguste teaduste kõrwal ka tegeWku tööd õpetataks. Pääle rentnikkude  on meil aga ka kaunis suur hulk päriskoha omanikkusid. Nad ei ela just mitte nii armetumalt, nagu A. R. seda „Postimehes" tõendab. Paljud on majanduSliselt kaunil järjel- Nende poolt oleks osawõtmine põllutöökooli asjus iseenesestgi  mõista weel suurem Muidugi mõista, saab rahwas ainult siis koolist kohe algusest saadik asjakohsliselt lugupidama,  kui teda ja tema tähtsust mitte juba enne asutamist rahwa silmis mahakiskuma ei hakata, nagu seda herra L. —, ilma et ta weel teaks, missuguse eeskawa järele kool töötama hakkab, oma kirjas teeb. Kui meie arukamad mehed hääd asja takistada püüawad, siis ei wõi muidugi mõista asjas eneses hääd edenemist oodata. Mis sellesse puutub, et põllutöökooli lõpetajad mõisa walitsejateks hakkawad, siis pean tähendama, et kool sellepärast mitte põrmugi omast osawõtmisest kaotada ei wõi. Paljud wanemad ootawad just seda oma poegadest; just sellepärast saaksiwad mitmed oma lapsi põllutöökooli saatma. Ja mikspärast ei peaks lugu nii olema? Töötab ju ometi mõisawalitseja amet märksa  suuremat sissetulekut, kui seda talupidaja  oodata wõib. Nii tabar esimeste seisukord sugugi pole, kui —L— arwab. Arwata saia rubla eest nad ei teeni; maksetakse ikka märksa rohkem. Niipalju kui mina tähele olen pannud, elawad mõisawalitsejad ka Saaremaalgi õige ladusasti. Olgugi nad ka, nagu - L raswase põlgtusega teadustab, mõisa teendrid. Aga mis sellest, üks teise teenrid oleme ju kõik- Ehk on ise ka weel kellegi teener? Edasi targutab —L. —, et „wäljas pool Saaremaad niisugused põllutöökoolis õppinud  nooredmehed mõisawalitseja kohtasid ei saa. Ülemaal on selleks juba rohkem õppinud mehi tarwis, ja Wenemaale kohasaamiseks  on paremat Wenekeelr tundmist tarwis, km seda meie kihelkonna ja ministeri-umi  koolid anda suudawad." Saagu nüüd sellest keegi aru? Sarnast segu ei suuda minu. pääkene mitte ära seedida- Mvisawalitsejaks minemine Wene- maal ja kihelkonna ehk ministeriumi koolist omandatud Wenekeele mõistmine! KuidaS sünnib see kokku ? I Wsi on keegi tõesti herra —L. — le ette luiskanud, nagu tahetaks meie saare kihelkonna ja ministeriumi  koolide õpilasi Ülemaale mõisa Valitsejateks  saata, Aga ei, —L. räägib ju sääl põllutöökooli lõpetajatest. Tähendab  : tema mõtte järele ei suuda meie asutataw põllutöökool paremat üleüldist haridust anda, kui seda eelpool nimetatud koolid anda suudawad. Missugustel põhjustel mõtleb —L,— niiwiisi? Oy wast —L, —le Saaremaa põllutöökoolieeskawa  tuntud? Aga ka see näitab wöimata  olewat, sest kirja lõpul sooivib ta ise, et eeskawa „ Saarlases" awaldataks. Oleks küll wäga huwitaw teada saada, missugustel põhjustel on Ülemaal rohkem õppinud möisawalitsejaid tarwis kui Saaremaal  ? On siis säälne maa tõesti seda wõrd halwem, et tema harimine enam põlluasjanduse tundmist nõuab kui siin. See on ometi õige, et halb maa.rohkem harimist nõuab, kui hää maa? Seniajani oleme meie, saarlased, üsna selle arwamise juures kindlad olnud, et Ülemaalaste põllud  ja heinamaad meie omadest paremad pidiwad olem . Ma usun, ct ka —L.— selle arwamisega ühes nõuus on. Tema tust, et põllutöö sääl enam asjatundmist nõuab, silmas pidades järeldame: mida halwem ja lahjam maa, seda kergem on teda harida, seda wähem asjatundmist nõuab tema harimine. Oh seda uue aja tarkust! Jah, eks inimene õpi ilmas ikka nii kaua km ta elab! Seesuguseid uusi õpetusi silmas pidades  pole sugugi ime, kui edaspidi kõik liiwa kõrbed nisu täis külwatakse. Edasi annab —L. nõuu, et kosli eeSkawaõse ka üleüldise hariduse kättesaamiseks  tarwis minewad öpeasjad mahutataks.  Jah, kes on seda teisiti mõtelnud? Wist mitte keegi, kes kooli asutamise asjus tegew on olnud, ei ole sarnast arwamist awaldanud, nagu tuleks kool ilma looduseteaduseta,  matematikata, Wenekeeleta jne. (Wenekeel on —L.— arwatcs ka teadus) elulekutsuda. Ja nüüd lõpuosas järgneb terwe kirjatöö wälja: kooli ei wõi mingil tingimisel Tiirimetsa  asendada. Sellega lõpeb mahakiskuv?  kirjeldus Saarlases. Järg läheb nüüd «Postimehes" 273. edasi. Siin järgneb lühikese nutulaulule: «Tiirimetsa mõisa walik põllutöökooli tarwis on õnnetu" ülesehitav? kirjatöö. A. R. katsub kooli siia ja sinna sobitada, aga ettepandawad kohad on pääle esimese weel «õnnetumalt walitud", kui Tiirimetsa mõis. Esimene koht, nimelt Suurmõis oleks selle tõttu, et ta linna ligidal asub, põllutöökooli  asupaigaks küll wäga mõnus, aga teda pole sellepärast koolile palutud, et tawalitsuse  poolt selleks ära antud ei wõi