maal ja 5 Kürcsaares üles kaSwanud. Kurcsaare  liisualuStkst nooricst meesüst on seega V« linna meestest terwise poolest niisugusel järjel, et nad sõjawäctceniSwseSse mitte kõlblikud ei ole. See nähtus juhib meid tõsise sõja Mle ja paneb Kuressare linna tcrwiseoiudc üle järele mõtlema. Linna omawalitsusel on siin suur tõömäli ees ja temal tuleks Kuresaare terwisehoiu  küsimust sügama läbirääkimise olla wõtta. Sest linna püäwaranduS on tema elanikkude termis. . KehaiiscSse postkontori on markide müümise koha juurde klaasist wärjoköiegemise abinõuu laua külge kinnitatav, nii et markisid enam ei pruugi suus märjaks niisutada, mis terwise kohalt waadatcs wäga paha oli. Praeguste soojade ilmade tõttu on mitmel pool sireli põõsastel lehe nupud (pungad) lahti löönud. Muidugi häwitab ccSiulew külm nad täiesti ära. Neljapäewal sa reedel jäi pMitulek halwa tee tõttu hiljaks. Post jõudis mljapäewal kell S ja reedel kell 10 Kuresaarde. Leedri külas tule läbi kahjusaanuto hääks on selle lehe trükikojasse antud: W. 1 rbl. ja N. 2 rbl. Endise summaga kokku 36 rbl. 80 kop. RootsikülaS tule läbi kahju saanud J. Luik ja tema 7 lapsele on annetanud: W. 1 rbl., N- 50 kop. ja N. k rbl. Endise summaga kokku 7 rbl. 70 kop- SdaSpidisid andisid mõtab waStu „Sa«rlase" trükikoda. Karjast. Leisi walla täiskogu olla otsustanud  Tõmba wiinapoe täielikku kinnipanemist paluda. Leiab see palme täitmist, siis oleks see suur häütegu kohasele rahwale- Waljalast. Kogu la st- Wallawalitsus  c postivlud. Lihtkirjad ja ajalehed saab Kogula wallawalitsus kohalisest Uuelöme posti jaoskonnast, kuna raha ja kinnitatud kirjad  Kurcsaare postkontorist wälja antakse, millede järele Kogula wallawalitsus üks kord kuus kedagi saadab. Niisamati saadab ka stoguia wallawalitsus  oma kinnitatud kirjad 1 kord kuus Kuresaarde. Arusaodaw on, et sarnasel korral korralikust kirjawahetuscst. weel wühem rutemaft kinnitatud kirjade täitmisest, milledega enamalt jaolt passist nõutakse, juttugi ei wöi olla. Oleks tingimata tarwiline, et Kogula ja Kuresaare wahele kihelkonna post (UpnxoAMSii nonrs) saaks sisse seatud, senikauaks, kui Uuelõwcle  post-kontor sisse seatakse, kus raha kui ka kinnitatud kirjad wälja antakse. Poidelt. Turupäewal, 15. nowembril oli OrisaareS muhulaste ja saarlaste wahel werine kakeluS, kus mitmed clukardetawaid noahaawu saiwad. Osawötjaid oli üleüldse paarikümne mehe ümber, kuid ka Mitmed kõrwalised waatajad  saiwad saal haawata. Kecgi Saaremaa mees sai seitse noahaawa pähe ja selga. Jälle Orisaare  monopoli kohutan» tööwili. Küllalt on selle hukatusehallika sulgumiseks awalikult häält tõstetud, kuid kahjuks ilma wähemagi tagajärjeta. 17. nowembril otsustas UueMöisa walla täiskogu  suure häälteenamusega ülemal pool tungiwat  palwet awaldada, et Orisaare monopol turupäewadel  kinni pandaks. Selle otsuse wastu waidlesiwad ainult mõned üksikud. Kuulu järele on Maasi ja Muhu-Suurewalla wolikogud juba waremalt sellesarnase otsuse teinud- Nüüd on loota, et meie joomaturg kaubaturuks ümber muutub ja sinna iga inimene julgusega wõib minna, kuna see tänini lahingute pärast kardeta»»  oli. „Wir-" Ka meie —i kirjasaatja kirjutab meile selle asja üle järgmiselt: Uemöisa ja Maasi waldade täiskogud on otsustanud Liiwimaa kuberneri hcrrat paluda, et Orisaare kroonu wiinopood turupäewadel, 1. ja 15- iga kuu päewal kinni oleks, sest neil päcwadel tulla wüna poe juures alati riidu ja kakelusi ette- Oleks wäga soowitaw, et ülemal tähendatud palme kuberneri herra poolt kinnitust leiaks. Piirnust. Pärnu linna 19VS. a. politika tegewuscst osanõtsote süüosi olla lv. skp. Baltimaa  kindral-kuberneri poolt sõjakohtu prokuröri kätte antud. Arwatawasti saab asi lähemas tnlewikuS sõja-ringkonnakohtus arutusele tulema. Tartust. Eesti Kirjanduseseltsi koosolek, «WammuiscS" peeti 21, now. EeSti Kirjanduseseltsi  azalooloimekonna owolik koosolek ära, KooSolcku vwas Kirjanduseseltsi esimees õpetaja W. Neiman kõnega, milles ta koosolijaid terwitas  ja selle pääle lahendas, et ~ajalootormekonna"  ülesandeks on meie rahwa ja kodumaa ajalos uurimine ja rahwa tutwustamine sellega. Pääle sille kõneles Dr. O Kallas Soome sugust, ungarlastest, soomlastest, eestlastest ja wcel teistest  Soome sugu rahwaStist- Esimese koha pääl nende seast seisawad ungarlased, teise koha pääl soomlased ja kolmanda kohu pääl eestlased. Mitmed Soome sugu rahwad on wälja surnud ja suremas. Meil, eestlastel, olla oga elaWistjõudu  olemaS. Ainult need eestlased, kes kodumaalt  wälja on rännanud, lähcwsd meie rähmale  kaduma. Teiste rahwaste jõu ja luitura mõjul jaamad nad oma rahwuSlise iseolemise kaotama. Õpetaja M. J. Eiseni kõne «Eesti sugu" lug d A. Jürgevftein ette, sest et hr. Eisen ise ioosolckule ci olnud ilmunud. Kõnes toodi palju statiStikaarwusid ette ja näidati armude  waral, et EeSti rcchwaS kaunis jõudsasti on kaSwanud. Pääle kõnesid olgasiwad läbirääkimised.  Õpetaja W, Neiman kõneles weel Soome sugust ja eestlastest ja tähendas, et «viimasel  ajal meie noorcdmehed ja neiud mitte enam nii tihti abielusse ei astu kui wanaSti ja et meie abielupaaridel wähs lapsi sünnib, millel ka Eesti rahwa edenemise kohta oma tähtsus on. Siis waieldi meel selle wastu, et Eesti asunikud warSti meile kaduma lähemad, ja tähendati, et kui neile, s. o- asunikkudele, rohkem Eesti kirjandust ja ajalehti muretseda, siis ei saawat nemad mitte nii pea langema, waid jaamal elujõulisteks. J. Jõgewer luges «Kreutzwaldi kirjad Jaan Adamsonsile" ette. Hr, Neiman tähendas koosolekut lõpetades, et Eesti Kirjanduseseltsi koosolek detsembri-kuu keskpaigas ära peetakse. KarSkusekooSolek, 23. nsw. peeti «Waremuises"  «Karskuse Sõbra" eestwottel maakonna karskusekoosolek ära. Koosoleku awaS A. Jürgenstcin,  kes ka koosoleku juhatajaks walili. Kõneldi palju meis perekonnapsude uuendamise tarwilülusest ja puuduste korraldamisest. Kõnedele  järgnesiwad elawad läbirääkimised. „Wir," Otepääst. Väljarändamine- Mitmed Wologda  tubcrm.ngu rändanud mehed jõudfiwad kodumaale tagasi ja üilewad, et kõik siitpoolt mehed tagasi t .ivad, sest kliima ei luba «viljadel  walmida ja igal kcwads! tulla scemnewilja oSta, mis üksikut-l peaaegu wõimalu olewat. Jlmjärwe maara meestele jõudis Põlluasjanduse  päüwalitsuselt ja Liiwimaa rroonumaade watitsusklt waStus kätte, et Tartu Wõru metsa jaoskonnas, metsade tükkidckaupa jagamine maata iniNeStele seisma on jäetud, sest asi olewat ministrite nõuukogus alles otsustamata. Niisama on ka Nüpli meestele wäljamõõdetud metsatukkide  kätteandmine seisma jäetud. Jlmajärws kroonumõisa jagamine ei wõiwst enne rendilepingu  lõppu (1914- a) sündida. «PoSt." Märjamaalt. 17-aaStane poeg tappis oma isa ära. Lugu sündis Waimsisa külas. Wana Dreimont, umbes 60 aastane isa, oli oma teguwiisis  wiimasel ajal wäga iseäralik: müüs talu ära ja ostis paari kuu pärast tuhanderublaliss kahjuga jälle tagasi, sundis lapsi taga, tihti riidles nendega. Sündmuse õhtul 22. skp. küsinud poeg isalt saabaste jaoks raha, mispääle nõnda äritaiv tüli tuli, et poeg isa püssiga maha laskis. „Wir." Lätimaalt. Riiast. Baltimaa kindral-kuberneri Peterburisse  mineku kohta teatab meel „St. P-t° Ztg.": Baltimaa jäädama kindralkubermangu küsimus  saab siis ühtlasi muidugi ka otsustamisele  tulema. Pääle selle on kuulva, et sel kindralkubsrneri pikema wiibimise ajal päälinnaS ka mitmesugused Baltimaa uuenduse projektid ministeriumis läbirääkimisele wõctakse, ilma sellega mõista andmata, et need projektid juba käesolewal riigiwolikogu kooSiStumiSte-järgul ette tulekfiwad. Sääl on suurema tähtsusega üleüldistel küsimustel eesõigus. Kindralkuberneri  kantseleiülem Speranski ei lähe mitte kassa, sest et tema just sel ajal puhkel on, kuna tema asetäitjaks Riias iseäraliste asjade ametnik  v, Ccherff-r saab olema. „Wir." Baltimaade koolipolitika kohta kirjutawad Riia lehed, et mõjuwates ringkondades Lewshini ringkirja -ähjakstunmStamist emakeele õpetamise asjus mitte ei kawatseta. Lähemas tulcwikuS tahetakse seda ringkirja ainult nii palju tähele panna, et emakeele mõjul riigikeele õp-tuS mitte kahju ei saaks ja et algkoolide kõrgemates klassides  riigikeeles õpetuseandmine wõimalik oleks. Rahwakoolide inspektorite asi olla seda oma rcwiderimiStel silmas pidada. „PoSt-" Kaugemalt riigist. Peterburist. Kohutawad armud- Riigi aktsist pääwalitsus on põletatud wiinamüümiss aruande 1907. austa kohta awaldanud, millest näha on, et Läänemere kubermangudes 1,785,000 wedru wiina 14,415,000 rubla eest ära on müüdud. Sellest summast müüdi Liiwimaal 1,082,000 wedru 8,701,000 rubla eest ära, millest puhast kasu 0,063,000 rubla on saadud. Läänemere kubermangudest on üleüldse üle 9 miljoni rubla puhast kasu wiinamüügist riigikassasse sisse tulnud  TerweS riigis on wiina müümisest 708,391,000 rubla sisse tulnud ja kuludeks 197,823000 rubla wälja antud, nõnda et puhas  kasu wiinamüügist 510,503,000 rubla suur on, „Jsam-" Õöl wastu 23. now. pidi 9 meheline politseisalk  Peterburis, Moskwa uulitsas, töömehe Semjon Lukojanowi korteris läbiotsimise toime panema, kuid sissetungimisel wõeti neid rewolwrikuulidega  wastu, nii et linnawaht Jelagin, keS kõige eesotsas juhtus olema, surma sai. PriStawi abi, kes läbiotsimist juhatas, laskis selle pääle majaperenaese enese juurde kutsuda ja andis talle nõuu, et ta Lukojanowi pääle mõjuda katseks, et ta hääga alla annaks, muidu on ta sunnitud maja pääle laskma hakkama. Majaperenaese! kulus terme tund aega ära, enne kui ta Lukojanowi niikaugele sai, et ta nõuu kuulda wõttiS ja enese hääga olla andis- Läbiotsimisel  lein korterist palju keelatud kirjandust ja tähtsaid dokununlisis. Lukojanow ja ta seltsiline  Perow wõeti mangi ja saadeti kange wahi all salapolitsei jaoskonda. Selle läbiotsimisega on ka rööwlitssalga kimüwõtmine Wiiburi poole pääl ühenduses. »Post>" Moskwast. „RuSs?ae Slowo" peab tuhat rubla trahwi maksma, sellepärast, et ta senatori rewiderimüe kohta -valeteateid on awaldanud. Tshernigotvist. Tshernigowi wangimaja ülem Pawlowsti on 12,000 rubla wangide raha ära raiskamise pärast wahi alla pandud. Wäljamaalt. Jttglisemaalt. 10,000 last ära magatud. See kohutaiv arw käib Jngliftmaa kohta 4 aasta jooksul. Selle nähtuse põhjuseks on osalt alkoholi üleliigne tarwitamine, osalt emade halb wiis imewaid lapsi enesega ühes magama wõtta, selle asemel, et neid nende kätkisse ehk woodisse panna. 10,000 last 4 aasta jooksul surnuks magatud l see on arw, mis mõtlema paneb ja ühtlast ka näitab, kui halwaSti noore elu eest hoolitsetakse ja et meil seni mitte põhjust ei ole sündimuse kahanemise pärast kurta, kuni tärgand  elu alles niiwähe kaitset ja tähelepanemist  leiab. „Post." Londonist. Reuteri agenturile teatatakse Teheranist, et AftrabadiS mäss lahti on läinud  Kuberner on rahwale ettepaneku teinud, et see schahile konStitutsioni kaotamise eest tänu awaldakS- RahwaS lükkas ettepaneku tagasi, pani poed kinni ja seletas, et ta malmis on konStitutsioni eest surema. Ümberkaudsete külade elanikud on endid sõjariistadesse pannud ja linna lähedale asunud. Riigi sõjariistade ladu on hädaohus. Kuberner kardab, et linna lastma  hakatakse. Budapestist. „PeSt«r Journal" ütleb sekelduste  tõusmise wõimaluft EuropaS harutades : Kui Wenemaa sõjariistadega Balkani rahutuste wahele segaks ja Austria- Ungarist sõjaga ähwardaks,  siis juhiks Saksamaa tsaaririigi tähelepanemist  selle pääle, et ta, Saksamaa, Austria» 87, Saarlane, 1903