Odessast. 8. oktobril kell 5 hommikul jõudis Keisri Herra „Standarti" päiil Odessa sadamasse- K-ll 10 hommikul läks Keiser maale. Teda wõttis linnapüälik rapordiga waStu. Sõjawägi  läks kõrge külalise ecst pidumarssis mööda. Selle järel õnnistas piiskop Anatoli Majesteeti  pühapildiga. Kui sõjamäe- ja kodanlised ametnikud ennast cfitelenud oliwad, tõmbasiwad Keisri tähelpanemist enese pääle üliõpilased Wene rahwa ühisusest, kes ennast sadamas ritta oliwad seadnud. Nendega ajaS Keiser armulikult  juttu. Linnapää terwitaS Keisrit linna nimel ja toi temale soola-leiba. Majesteet tänas ja awaldas praegusele linnawolikogule oma rahulolemist ja soowiö, et ta niisamuti ka edaspidi isamaa kasuks ja Keisri rõõmuks tööd teeks. Kui Keiser mitmed saatkonnad waStu oli wõtnud, kõneles ta armulikult Wene rahwa ühisuse gümnafiumi kasvandikkudega. Odessast sõitis Keiser Poolamaa poole. Mitmelpool jaamades on saatkond pidulikult teda terwitamas. „PoSt." Wäljamaalt. Wienist. Keisri Herra sõidu puhul Jtaliasse  kirjutab „Fcemdenblatt": „See wõõruS' käik tõendab, et häS wahekord Jtalia ja Wenemaa  wahel kestew saab ole«a, nii et nende riikide  sõprus rahwuSwahelifeS diplomatias tähtsa tegurina ilmub, mida tahes ehk tahtmata arweSse peab wõtma. Austria! pole mingit põhjust selle sõpruse waStu umbusklik olla ega muret tunda. Kolmik-lepingu riigid on oma sõprade walikuS täitsa wabad : mida rohkem sõprust mõlema suurema  Europa riikide ühenduse üksikute liikmete wahel ilmub, seda enam on kindlustust rahu alalhoidmiseks, nagu see kord juba nähtawale tuli." Hispauiaft. Kui Parisis esimene suur meeleawalduS HiSpania walitsuse waStu toime pandi, saatis HiSpania saadik Madridi kunin» ga emale telegrammi rahutu sisuga, milles ta näitas, et Maura politika riigile ja walitsewale suguwõsale kardetawakS wõib saada. Kuningas sai telegrammi kell 2V- öösel kätte. Ta kutsus kohe Maura telefoni läbi enese juurde ja hak> kas tale etteheiteid tegema: miks Maura pole Ferreri hukkamise kardetawatest tagajärgedest midagi teatanud, miks ta surmaotsuse täidesaatmisega  nõnda rutanud ja sellest kuningale alles pärast täidesaatmist teatanud. „Wir." Melillast. Maurid tungifiwad Nadoris olewale kahele HiSpänia polgule kallale, kihutati aga põgenema ja faiwad palju kahju. Uuemad sõnumid. Kuresaarest Kuidas meile ustawast hallikast teatatakse, ei hakka õpetaja Nerling Saaremaa praostkonna asetäitjaks õpetajaks, waid on uue kutse Lihula, Hanila kiriku õpetajaks waStu rvõtnud. Täna rewiderib kroonu metsade rewisor  hra Ponomarew Tallinnast kohalise metsaherra asjatoimetust. Nende päewade sees sõidab Kurefaare wangimaja ülem hra Jessipowitsch mõneks  ajaks Peterburi. Tema kohusid saab linnaülewaataja  hra Aleksandrow täitma. Selleaastased noored soldatid peawad ennast 20. okt. linna kokku koguma ja nad saadetakse  22 okt. fiit° aurulaewa „ Konstantiniga" Riiga. Eesti Seltsi Hariduse Osakonna üleüldishariduslistest  õhtu-kursustest osawõtmine kaSwab. Praegu on kursuste õpilasi 63, nende hulgas 11 naeSterahwast. Elukutseliselt seisawad  õpilased järgmistes arwusuuruSteS: lihttöölisi  9, kauplejaid 8, rätseppafid ja õmblejannafid  8, trükikojatöölist 7, puuseppaftd 6 ja muid käsitöölisi ö, ametiõpilafi 3, gorodowoistd  2, poStiametnikka 4 ja teenijaid 2. Wanaduse järele on: 17 kuni 29 aaSt., 18, 29 kuni 39 aaSt., 26, 39 kuni 49 aaSt. 13 ja 49 kuni 59 aaSt. 6 õpilast. Suuremalt jaolt wõtawad kõik Saksa- ja Wenekeelt ning rehkendamist;  wähem jagu õpilastest wLtab Eestikeelt, joonistamist ja usuõpetust. Et õpilaste hulgas neid rohkesti on, kes Sakfakeelt juba osalt tunnewad, siis seatakse warsti teine, kõrgem Snejaoskond.  Saksakeele õppijate jaoks. Teiste õpeasjade  kohta ei anna see wajadus ennast praegu weel mitte tunda. Mõnede õpilaste poolt on soowi awaldatud, et ka Lutheruse usuõpetuse tunnid nimetatud kursustel pääle hakkakfiwad. LoodetawaSti saab see siis sündima, kui rohkem õpilasi seda nõuawad. Praegu annab usuõpetust  üksi preester hra Sep p. Nagu õpilaste arwu rohkenemisest näha, on siin hariduse tähtsusest arusaamine elawa«as  korras. Elamam osawõtmine põhjeneb siin ka kursuste õpetajate lahkuse pääl. On soowida,  et need, kellel see weel wõimalik oleks, endid kursustele üles annatfiwad. Püüdku, rutaku edasi, meie aja ja meie eneste pärast!.. PaigalseiSmine, weel enam tagasiastumine, ei pea, ei tohi meie päralt olla. R. Gümnasiumi uus harmonium toodi pühapäcwal Riiast siia. Ta on seitsmeteistkümne  registriga tubli mänguriist ja Leipzigis walmistatud. L-ifi kaupmehele hraÜkStileon kuberneri  poolt lubatud petroleumi ladu sisse seada. Öösel waStu 10. oktobrit haawanud ümberkaupleja K. kaupmees G. noaga. K. tõendab,  et E. tema kallale tunginud. K. toodi politseisse, kus ta kinni pandi. Tal «li pääle 60 rubla raha, mõned wekslid, jalgratas ja m. ühes. Järgmisel päcwal laSti K. jälle lahti. Tema raha ja muu warandus, mis tal kinniolemise  ajal politseis oliwad, pandi aga tema wõla tasumiseks Ühe nõudja poolt pristawi läbi kinni. Öösel, waStu eSmaSpäewa ei tahtnud mõued Zentral hotelli puhwetis olijad säält euam ära minuagi. Toodi ööwaht, kelle abil nad eemale toimetati. Uulitsal tegiwad nad weel kära ja segafiwad seega linna elanikkude rahu. Politsei poolt antakse korrarikkujad kohtu kätte. Muhust. Hellama wallas, Wälla külas on nimetatud küla kool ühes talumehe majas, kuna kooli pingid ka selle talumehe omandus on. Hiljuti kirjutati koolipingid talumehe «astu kohtusse stsseantud nõudmise kindlustuseks üles. Praegu on pingid alles pitsari all. WarSti algab kooliõpetus pääle, kuid koolil ei ole pinkifid. Saab näha, kudaS kooliwalitsus sellest kitsikusest läbi pääseb. Tallinnast. Kubermangu rentei kassapidaja  Mathiefen põgenes Tallinnast ära ja wõttiS üle 24,000 rubla kroonu raha kaasa. Räägitakse, ta olewat Liibawis kinni wõetud. Peterburist. Awaldati Kõigekõrgem manifest,  mis Soome kroonukaSsast Wene riigirenteisse  soomlaste wäeteeniStuse eest raha maksmise  kohta käib. Soomlast ei wõeta tegewaSse wäeteenistuftsse. Selle eest maksab Soomemaa iga aaSta teatama summa, mis Kõigekõrgemalt poolt kindlaks määratakse. 1908. ja 1909. aasta eest wõetakse kokku 20 miljoni marka. Raha maksab Soomemaa mi kaua, kuni mäereeniStuse-seaduS  soomlaste kohta malmis tehtakse. Soomemaalt. Wene sõjawäge saadetakse suurel armul Soomemaale. 3 sõjawäerongi on juba Soomemaale jõudnud. Oodatakse meel edaspidiseid sõjamäe kohalc-saatmifi. „Post." 7S Saarlane 1909 M-MW» -»5»«s-«i!- k. UM k. S«SM «»,. L»e«,»s»» - -S!»«w» SL'-k",Ä. IS. Kempluse awamine. Äustatud kauba ostjatele anname teada, et meie M Losfi uulitsas, Bergmanni majas, Rahukohtukogu wastas, ililirtsi ja klaasasjake kaupluse awanud oleme. Palume austatud ostjaid meie kauplust waatama ja hindasid proowima tulla. Aupaklikult K. Koppsk ja W. KsnnsMs. KuchenA — Kiiga. PoStiaurulaew „Kot»sta»»tin", sõidab Riiga: A. 'UicHök, laupäewal, 17. oktobril s kell 4p. l. oeljapäewal, 22. . i kell u , keskuSdalal, 28. , j kell -5 P. I. WK" Prahti võetakse kellu tÄ lõunaui waStu. Lähemat teatust annab ja täielikkusid sügise-sõiduploanifid jagab ilma hinnata wälja DHsoH. L«»ngo. Teadaasdmised. Kuusnõmme mõisast on 6. kuune DW" jahikoer "WA ara jooksnud; selg tume, paa ohtuke ja helepruun, käpad helepruunid, k rubla waewatasu sellele, kes koera üle kindlaid  teateid toob. Teatada EeStikeeleS J. Kalme r'ile Kuusnõmmel, Kihelkonnal.  0»- Ostmise eest hoiatatakse. -M» Kaks tuba «öödlW thd möblita on kuni juni kuuni ära üürida LoSfiuul.  19. Lähemat leatust: Pruuli-uul. S. Moe-, riide- ja mäugskaubad, pesu, sukad, boad, muhwid, nahkmütstd, rätikud, kuued, pluusid, kübarad, põlled, uuema moe järele, kui ka malmis meesterahwa  ülikonnad, püksid, mestid, piusakid,  naestetahwa jakid ja mantlid. St malmis meeste- ja naesterahwa riided wiimase aurulaemaga tagasi saadetud saamad, siis palun austatud ostjaid ' ostmisega rutata. Wäikese sissemaksu eest hoian ka riideid kuni 24. detsembrini  siin. MV" Ka«ba»«ulitsas Rr. 14, -M» Moshewittnowi majas. leiawad kohta Mariettthalis. Linnawalitsus pakub Allee- ja Uue-Romasaare uulitsate prügitamise 1910 a. wälja. Kes seda tööd oma pääle tahawad wõtta, andku 2. nowembril kirjalikud pakkumised  ühes 200 rbl. salogiga sisse. Plaanid ja eelarwed wõib igapäew raekojas näha saada. Linnawalitsus. R. Wiidenbcrgi nahavabrik ostab Wstll WjlKll ja maksab AA kop, naelast. >. SNbASNI päei»l>?ili>i jjSkid», Knresaares, Losfi uul. Nr. 8. (Wene Õigeusu kiriku kõrwal), walmistab kõige odawamiui igaS suuruses PäewaPiltifid Sõidan ka maale üleswõtma. Kuresaare krnklrkud son. Pühapäeval. 18. oktobril Ewang. uf» ülesvõtmise püha. Eestikeele jumalateenistust kell V»l2 peab õpetaja Drechsler. Lanlnlehed.