kulu wõttis. Kooliõpetajad on seesuguse hääteo  eest sügawasti tänulikud. HMstsst. Laatre wald sai luba ministeriumi  kooli asutada ; kooliõpetajad on juba walitud ja kool seatakse tänawu sügisel sisse. k. Luugast. Õpetus Luuga Eesti õigeusu kihelkonna koolis algab 14. oktobril. Uute õpilaste wastuwõtmine on 13. oktobril. Eesolewal aastal saawad koolis töötama pääle kooliõpetajate kohalik linnapää, linna Eesti arst ja põllu- ning aiatöö õpetaja. ! Lastele seatakse üleüldine söögilaud sisse. Kooliraamatud ja muud õpiabmõuud antakse hinnata. Oktobrikuust pääle hakates saawad koolimaja ruumides iga pühapäew kohaliku preestri, tohtri ja kooliõpetajate poolt rahwalikud  ettelugemised peetud. j Teadus. Kunst. Seltsielu. -t. Tallinnast. Pau la Brehmi kontsert L 9. septembril pani Eesti kunstlaulja Paula Brehm «Estonia" seltsi saalis kontserdi toime, millest wäga elawalt osa wõsti. Suur saal oli lauluarmastajaid peaaegu täis kogunud. Esskawasse  seatud laulud kandis laulja kõik osa- Z wasti ette, nii et kiitus lõppeda ei tahtnudgi, maid laulja meel mitu laulu „kauba pääle" pidi andma. Meie peame awalikult tunnistama, et meid see wäga wõõrastama pani, kui leid- s sime, et laulja Eesti seltsi saalis antama kontserdi  jaoks määratud 14-numbrilises eeskawas ainult 5 laulu em a keeles lubas laulda. See j wõõrastus läks meel suuremaks, kui kontserdil kuulma pidime, et laulja weel ühe nendestgi z lubatud ema keelsetest lauludest S ak.s a keeles j laulis, ja tahtmatult pidime küsima, mis see õieti peaks tähendama, et eestlane eestlastele Saksa keeles armastab laulda-1 lSeda suurem l oli meie ja selgesti nähtawalt ka teiste kuul- i jäte rõõm, kui laulja neli Eesti laulu «kauba pääle" andis. Alles need laulud suutsiwad kuuljaid kihawasse waimustusesse panna, mi et laulja ikka ja ikka jälle uuesti ette pidi astuma. Olgu see auulisele kunstlauljale mär- z giks, et sdesyidi tarwis on Eesti kontserdil Eesti keeles laulda, kui ta elawät osawõtmift soowib. Meie wõime julgesti ütelda, kui preili Brehm ühe wõi kahe nädali pärast «Estonias" weel ühe kontserdi annaks ja eeskawasse ainult Eesti laulud asendaks, saal wiimseni istmeni ära ostetaks. Aga ju seegi kontsert näitas küllalt  selgesti, kuhu poole auulisel lauljal tuleks hoida. Kuna saksad «Börsenhalle" tühjaks jätsiwad,  oli «Estonia" saal rahwast kubinal täis, sest weri on paksem kui mesi. Peaks seda laulja edesptdigi tähele panema ja teisel aasta!  Tallinnasse tulles kõige päält sugurahwast meeles pidama. Kahjuks ei oleks see temale tõesti mitte, sest siis tuleks ta „röõmsa rahwa ridadesse, lustiliste laua taha," üts ta lahke wastuwõtmise pääle kindel wüiks olla. Mis lõpuks hra O. Hermanni kaasmängusse puutub,  siis peab tunnistama, et ta seda meistri osawusega toimetas. -as. Krimmist. Sõrt-Karaktschora Eesti asutuse  noor seltskond pani 1. sept. uues kooli saalis lõbuöhtu toime, milleks majaomaniku poolt ilma maksuta lahkesti luba oli antud. Pidu wõib kordaläinuks nimetada; tore saal mis ruumika sisseseade poolest isegi linna teatri saaliks küllalt sünnis oleks, andis selleks oma jagu mõju. Ühest ja neistsamadest lauljatest  oli kolm koori seatud. Laulud kölasiwad läbisegamini üsna mahedasti, ainult selgemat sõnade wäljaütlemift jäi meel soowida. Ettekanne  kõik oli emakeeles. Waheajal pidas hra Pallo kaunis asjalise kõne haridusest ja hra Lukas rääkis naljakõne külamahelist telegrahwist. Pidukawa pääosaks oli näitemäng: „Loreida, metsakuninga tütar," mis selle mängu kokkuseadija  hra Põhjalase enda juhatusel ette kanneti. Mängu sisu wiib kuulajaid kaugele luulewalda, selle kokkuseadmine on rohkesti ettekujutamise wõimu tarmitanud ja mitmed pildid, milledest mõned üsna ootamatalt ette tulewad ja terme looga päris ühenduses ei seisa, on oma algupäralise sisu kui ka hästi sepitsetud üteluste läbi päris huwitawad tähele panna. Hulga etteastujate keskel täitsiwad mõned päätegelased oma osa kaunis asjakohaselt.  Muidugi mõista, ei wõinud sellel korral nii toredas saalis kui weel ilma maksuta luba käes on harilik pidulõpp olemata jääda. Kaubandus ja majandus. -K. Tartu-Maarjast. 20. septembril peeti meil Kawastu Koosa, kõrtsi juures laata, mis hästi psrskas oli. Loomi oli rohkesti kokku toodud ja maksti nende eest hääd hinda, kõige rohkem otsitawad oliwad lüpsilehmad ja mullikad, kuna mana lehmade ja suurte pullide järele mähe nõudmisi oli. Tartust oli riide ja muu pudukraami  müüjaid tulnud. Peipsi ääres olewatest küladest oli saapa ja riista müüjaid, mis sääl suurel hulgal malmistatakse. Hobuseid oli mähe, sest need wiidakse enamasti Tartu-Maarja ja Mihkli laadale. Kehwa aasta pääle waatamata nähti wiina ja õlle pääle raha wäljaandjaid küll olema. -d- Wiljandimaalt. Põllumehed on lõikuse 496 Lesti postimees M 2