kõnesid pidanud. Ta on tõesti talupoegade majanduslise  märgukirja kokku seadnud, mis Meedia mõisas ära' anti ja pidanud KaiSmere külas kõne, milles ta talupoegadele näitas, et Wene wolitsuS pole iaigi nende kasude eest walwanud, oga selle wastu nende rõhujaid kaitsnud, ja sellepärast  tuleb rohival enesel oma vigasid kaitsta, sest ei aeg tulnud on, kus rohivas ülemaks -valitsejaks  ilmub. Juhtumise kombel oli ta selle rahwahulga seas, kes Sikla õllepoodis koos oli. Rahwakogu HSwitas kõik õlle sellepärast ära, et kauplust lõpcla ma sundima. Oma kõnedes ei ole ta iolgi mässulisi ideesid läbi näinud ja Keisri Ma sesteedi isikut ci ole ta teotanud. Kuni iZOO. hingeline koosolek 14. detsembril kulsuti wallakirjutasa Jaan Hoobi poolt kokku, kes ka elle pani esimeest walida, aga ise sellest ära ütles.  Siis waliti tema, Seppahammer. Ta ei teadnudgi, mikspärost koosolek kokku oli kutsutud. Oma kõncS rabwale ainult seda näidates, et 17. ta siis ühes Haabiga walla komitee liikmete «valimist.  Kui uusi wallaamelnikkusid -valima hakati, aetus ta juhatamisest tagasi ja küsimise pöäle selle üle, kudas seaduslifi amctnikkustd eemale tõrjuda,  ütles ta naljatades: «tellige suurtükid". Päüie selle luges ta Pöide miitingi otsused 11. destcmbrist ette ja pani ette neid läbi rääkida. Kas need otsused wastu wõeti, seda ta ei tea. Iseäranis südisii wõttis uute wallaamctnikkude walimisest Jaan Haab osa, kes ka kõiki juhatas. Kohe pärast walimis! andis Haab ringkirjade läbi -vallatalitaja' Jaan Kunstmann maksusid wastu wõtab. Sest et seaduslik -vallatalitaja Peter Tamm s! tahtnud ometi! käest ära anda, aga jõ ameUrahä äraandmist talitaja Tamm nõudis, e! Haab protokolli kirjutaks, et teda. Tamme, wägimallaga on sunnitud ametit ära andma, siis Haabi poistt kokkuseatud ja "sisse kirjutatud. Walla- mõned üleskutsed, näituseks „marseljese". Neid üleskutseid laolastwod sotsialdemokradid rahwa seas laiali. Jaan Kunstmanni seletuse järele oli la tõesti «vallatalitajaks walitud ja astus ilma talurahwa asjade komissari kinnitamata ja wannutamata  ametisse, sest temale öeldi, et seda ei nõuta. Seda, et «valimine seaduscwastase koosoleku  poolt sündinud oli, tema ei teadnud. Kuid seda ta teadis, et teda, kui wabadikku, mitte ei oleks wõidud wallatolitajaks «valida. WSgiwallaga ei ole ta wollakassa wõtmeid ning amctiraha wallatalitaja Tamme käest mitte ära wõtnud, aga wiimane pani nad ise laua pääie, sest et teda selleks Johann Soäar ja mõned teised wallakomitee  liikmed sundisiwad. Selle komitee liikmeks ta oleks pidanud tegema. Kui selle üle kirjutaja Haabi käest, kes ka komitee liikmete nimekirja kokku seadis, küsiti, siis wastos see, et kõik juhatused  saamad Kuresaare keskkomitee poolt antud. Mingisuguseid teadaandmist selle üle, et maksusid temale makjelaks, ei ole ta alla kirjutanud, aga ainult kutsed 21. detsembri koosolekuks, mis temale  Jaan Haab ollaklrjutoda andis. Wiimase nõuuandmise xääle andis ta detsembri kuu lõpul wõlmed ja ametimärgi wallatalitaja Peter Tammele  lagast. (Järgneb.) Ilmade ja wiljakaswu üle julikuus toob „Õig-" „Balt. Woch." järele järgmised  teated: Ilm julikuus oli wiljakaswule  Eestimaal ja Põhja-Liiwimaal iseäranis  mõnus- Lõuna-Liiwimaal tegi kuiw ja põud mitmel pool kahju, aga weel süälgi tuli wihm enne suuremat ikaldust. Hein ja härjapüä on omaduse poolest hää, teda saadi oga ühe kolmandiku mõrra wähem kui hääl heina-aastal. Kardeti, et härjapüäd meel wähemgi pidi saama, aga meel niidu eel paisusiwad kõrred tublisti. Et weel teist korda polluheina niita wõiks, on waewalt loota. Saaremaal on hein hästi kaswanud. Rukis on mitmel pool maas, mille läbi pääd mõnes kohas pooltühjaks jäiwad, Arwata on, et palawate ilmade tagajärjel ka tera peeneks jääb. Sellest hoolimata tuleb lõikust õige hüäkS lugeda. Suwewiljad, iseäranis oder, on läbistilku  hääd. Kartulid on oma kaSwuga paiguti  maha jäänud. Lina on lühike, aga muidu hüä. Rohuhädalas on õige nõrk. Kui öökülmad mitte enneaegu pääle ei tule, wõib hää aaSta pääle loota. Kaarmalt Loona mõisa heinamaa waht oli minewal laupäewal heinamaal tööl, kus temal ka püss tedre püüu pärast seltsis oli Õhtul metsast ära tulles pani mees püssi, mis laetud oli, hooletult selle rauast kinni hakates, wankri pääle. Pauk käis ja laeng ühes tropiga jooksis mehele külje sisse. Sellesama päewa öösel toodi ta haigemajasse, kus arst haawa läbi waadates selle seest 18 oawlid ja tropi wälja wõttis. Haaw ei oie elu kardeiaw. Margused. 2K./27- julil öösel on vargad PühaS Pihtla mõisa põllu wahimaja  käfitambrist 2A toopi õlut üheS waadiga, leiba, liha, wöid ja muud kraami waraStanud 14 rubla «väärtuses- Margad on akna eest ära kiskunud ja säält sisse pugenud. Ura mineku ajal on lähedal elutsew naaber neid natuke tülitanud, nõnda et teisel müts maha jäänud- Kurjategijaid otsitakse. Kaarmal, Kuke külas, «varastatud öösel wastu 2K. julil k- p. sissemurdmise  teel kahel talunaeSterahwal elamise majast ZV> naela sukrut ja mõnda muud kraami ära- WaraS teadmata Sellessamas kihelkonnas, Lao külas on talumehel J. Olopil 23. julil öösel aidast liha, wöid ja muud «varandust 32 rubla 50 kop. «väärtuses ära waraStud- Waras on aida lae lahti kiskunud ja sel teel oma tööd korda saatnud- Kahtlus langeb sellessamas külaS elutsema M. T. ja tema naese pääle, kelle käest osalt «varastatud asju kätte oa saadud- kowseS elus alati pruugitaw on, kus ma alatine auus bürjcx olen.' Nähes, et porutsilu silmad ikka «vihasemaks  lälsiwad, jäi Filcnkow wait ja laskis  psä norgu, nagu oodates, et teda worSti turjalt kinni wõelakse. Porutfik tegi suu lahti, et karjuda: „Kasi wälja!" Aga selle aja secS tuli wöõraSte tuppa walgetwerd  naesterahwaS kollases jakikeses- Pormsikut  tundes, jooksis la lema juurde ja karzus: -.Wasja! Ohwitser!" MheS, et Varb, kes üks emand Dudu kaSwaudrk oli. porutfikuga tuttaw oli, tuli kirjutaja tagasi ja hakkas uuesti elutsema. Sõrmi võrudes korgas tema laua tagant walja ja wehklcs kätega. „Teie heldus!" rääkis tema paitades. „Sünnipäewoga on mul auu suusale isikute  õnne soowida. Pariisist niisugust ei leia! Mmell! Tuli! Kolmesadant ei kahetsenud,  aga õmmeldi temale niisugune kleit sünnipäewa auuks oma armsale isikule!" „Aga kus Blans on?" küsis porutsik. „ Tuled mareti ivälja, teie heldus!" DüstoS kirjutaja, ehk küll wastust mitte temalt .vaid Barbilt oodati- „Silm«pilk! Tütarlaps ilusakene, termitab teid kallikene  l Natukese aja eest sõitis Kostromast kaupmees, wirutaS wiissada- - - Kas see kerge asi on, wiissada! Mina auustan neiusid > Ainult esiotsa auuSta minu karakteri  ! Kas mina nii otsustama pean, rere HKbuS, lubage I" (Järgneb-) Seda ja teist. Palju lapsi, palju onne, on üks tuttaw wanasõno, mille tõsiduse üle aga paljud suurte perekondade isad kangesti kahtlewad; ja ka 64 aastane harjosepp William Elorke, kes Londonis politsei kohtu ees oma perekonda hääletusesse  jätmise pärast wastutama pidi, ci näe suurest õnnistusest suurt rõõmu tundma.  Igatahes wöib ka hää asi liiale minna ja ka kohtunik oli lausa kohmetanud,  kui süüdistataw ütles; „Mul on pahad ajad lübi elatud. Kolmkümmendkuus  last wõiwad juba inimesel elu raskeks  teha. Mul on praegu teine naene. Esimesega oli mul 16 last, ja sellega kuni praeguse ajani kakskümmend." „Mis? Kolmkümmend kuuS last!" hüüdis kohtunik  imeStanult, mille pääle politsei ametnik,  kes seda asja kohtu ette oli toonud, waStas: «Ja, teine naene oa küll selles arwamifes, et tal ainult 18 last on olnud, aga siiski ei ole ta selles täitsa kindel-" Ujumise kindad. Praaga linnas  elaw Th. Möller on siidist kindad walmistannd, mille sõrmede wahel ujumise lehed seisamad, nagu ujujatel lindudel. Nende kinnaste abil on ennast kerge wee pääl hoida, mispärast nad elupäästmise juures hästi kasulikud on. „Pwl." Wöin natukene oodata. Kuulsa Prantsuse romanikirjaniku Zola sõber, tähtis õiguseteadlane Labori nägi ühel kontserdil imeilusat Amerika lauljan»at  v'Ke?'d ja hakkas teda palawalt ar- mastama. Selsamal ajal hakkas ka klawerikunstnik  Pochmann O'Kcy'd armastama.  Lauljanna waliS tlawerikunftniku oma abikaasaks. wõin natukene oodata,"  Ales Labori õlafid kehitades. Ja tä ootasgi. Aasta pärast lastis O'Key ennast Pachmannist lahutada ja wõttiS Labori kosimise wastu—  Räägib suur mees lollust, stiS peetakse  seda tarkuseks, mehe tarka sõna nimetatakse  aga lolluseks- Nii on ilma wiis. Kes alati lõbus wõib olla, see ei muretse mitte üksnes enesele waid ta teistele  õnne. WäiksuS on enamisti inimese enese sees, mitte aga nendes asjades, mida meie wäikseteks nimetame—  Pagana lollid, need linnamehed l Talupoiss tuleb esimest korda linna. Mees käib ja wahib, kuid korraga jääb ta rentsli ääre pääle seisma ja hakkab naerma. Möödaminejad waatawad ümber ja kui nad midagi sellesarnast ei silma, mis poisile naeruks põhjust wõiks anda, küsib keegi ligemal olejatest talupoist käest tema rõõmsa meele kohta seletust. See hoiab külgefi naeru pärast kinni, näitab näpuga uulitsa pritsimise kärru pääle ja puristab itsitamise hoogude wahele: j „Kas Teie siis ei näe? PüriS kommet! Tünnil uurded lahti! Kui mees koju jõuab, siis pole temal mitte tilkagi märga xnam tünni sees-" „Pwl." «N 56 Saarlane, 1908