aaSta wanune prantslane Jean Brunei, kes oma wälimuse poolest uulitsatel kõndijate tähelepanemist enese pääle tõmbas. Ta kandis willasest riidest särki, põlwist saadik ulatawaid punaseid sukke ja pehmet, ilma nokata mütsi, mille alt hallid juuksed wäljä paistsiwad. Agar manamees on selle pääle kihla wedanud, et ta kuue aasta jooksul terme maailma pääle Australia jala risti ja põiki läbi rändab ja näitab oma ettewöttega ka toime saada tahtwat. Oma reisi algas ta 17. mai! 1897 aastal Ameerikas ja on siiamaani juba Ahwrikas, Astas ja Europas käinud. Saksamaalt tuli ta Liibawisse, kus ta, nagu ka siin, kõik tähtsamad kohad läbi on waadanud, mille juures temale aga wõõraste keelte puudus suuri talitusi olla teinud. Brunei, kes oma reisi arwab meel neli kuud enne kihlweoS määratud aega lõpetada wõiwat, olla siit Peterburisse läinud. Hiiu Kiirdlast kirjutatakse „E. Post." ühe suitsetaja õnnetusest. Keegi woormces ostnud Hellamaa küla ligidalt poest paki tubakat. Pannud siis ka warsti piibu täis, et wärsket kaupa proowida. Tubakas olnud aga wisa põlema ja mees wedanud seda tugewamini, kuni äkitselt pau? käinud ja tema silmade ees kõik maailm korraga pimedaks läinud. Nagu asja läbikatsumisel selgus, olnud tubaka paki sees püssi sütitaja (püstong). Teine silm olla noorel mehel nii wõrt rikutud, et arst praegust meel ei tea ütelda, kas sellest meel nägija saab wõi jääb ta pimedaks,  nagu wäga karta olla. Kuda kuulda, olnud tubakapaki banderol terwe. Koerust kirjutab ~Teat.": Mitmed noored mehed on siin suitsetamise wastu „streikima" hakkanud. Tehti leping, et kes meel suitsetab, maksab igakordse eksimise pärast 25 rbl. See on iseenesest ilus küll, aga kui meie selle püäle waatame, mis sille trahwirahaga teha tahetakse, siis näitab, nagu tahetakse kurja waimu kurjamaimu  abil wälja ajada, sest igakordset trahwiraha  tahetakse kohe wiina ja õlle wastu Ümber wahetada. Niisamasugune wõõrastaw nähtus  tuleb ka loosimise juures ilmsiks, mis mitmes kohas toime pannakse. Selle juures  on tingimine, et loosiwõitja liiguks wiina peab ostma, mille pääle sagedasti rohkem kui pool saatud wäärtusest ära tarwitatakse.  Wäljaloosijal on loositaw asi muidugi soolase hinna all; loosi-saajal ei olegi ta wahel sugugi tarwitataw. Riiast. Inimene «veoloomaks. Sarnast haruldast lugu wõidi 13. mail, kell 9 ajal hommikul RiiaS, Maria uulitsal näha. WäikeseS käsiwankris oliwad kaks pulmapoissi,  torukübaratega ja lasksiwad kahejalgset  sõidulooma end wedada. Wedaja higistas  tublisti, kuid sõitjad oliwad rõõmsad, kalliStasiwad teineteist ja suudlefiwad. Sääl juures loopisiwad nad tühje pudelist uulitsakiwidele  puruks. Päültwaatajate hulgas oliwad meel kaks piduriides pulmalist. Liibatvist Kihwtitus mailillekestega. Mõne päewa eest näris wäikene tütarlaps mailillekeste marssi. WarSti nähti tema juures kihwtituse märkisid ja ta suri arstiabist  hoolimata ära. Arwatawasti oli lapse huulte wõi igemete külles haawakene, kust mailiste mahl, mis teatawasti kihwtine on, sisse tungis. Peterburist. Bulgaria würst Ferdinand  jõudis päälinna lehtede teate järele teifipäewal kell 12V« p. 1. Keiserlikus rongis Uue Peterhosi jaama, kus teda Keiserlikud Kõrgused SuurwürStid ja kõrged riigiametnikud waStu wõtmas oliwad. Rongi seisatamise järele mängis muufikakoor  Bulgaria riigilaulu. Suurwürst Wladimir Aleksandrowitshi saadetujel sammus  würst Ferdinand auuwahtide ridadest mööda, mille järele ta lahtises tõllas Keisri Majesteedi suwemajasse „AleksandriaSse"  sõitis, kus Majesteedid teda waStu wõtsiwad. Pärast eine wõtmift sõitis Bulgaria würst siit Peterhosi Suurde paleesse, kus Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh  teda oma jaoks määratud tubadesse saatis. Kella kolme ajal pääle lõunat käifiwad Keiserlikud Majesteedid Würst Ferdinandil Suures palees wõõrsil. Pärast sõitis würst GatshinaSse, et Keisrinna Majesteedile Maria Feodorownale wõõrsile minna. Gatshinast sõitis würst Ferdinand StrelnaSse Keisri perekonna liikmetele Suurwürstidele ja Suurwürstinnadele  wõõrsile. WõõruSkäigu järele pööras kõrge külaline Peterhosi Suurde paleesse jälle tagasi, kus ohtu kell 8 õhtusöök Keisri perekonna liikmetele ja würst Ferdinandile oli. Keisri Majesteet on armulikult luba annud, et Bobruiski tuleõnnetute hääks, Minski kubermangus, terweS riigis andeid wõib korjata. Inglise asukond päälinnaS andis rahutegemise puhul toreda pidu söögi. 26. mail peeti Inglise kirikus tänu-jumalateenistust.  Suur kihlwedu. Minema aasta nowembri kuul oli Peterburi kaupmees Notberg parun v. Redlichiga 10,V00 rubla pääle kihla wedanud, et sõda hiljemalt poole aasta jooksul lõpeb. Notberg on nüüd kihlweo kaodanud. Kaotuse summa saadetakse buuride perekondade hääks, keS sõja läbi kahju saanud. Nartvast. Kohalikul Saksa matuseaial  olewat surnute matmise ajal ära keelatud EeStikeeli palwetada, kõnet pidada ja laulda, teatab ,>Post." 15. mail harutas Wilna sõjakohus Hirfch Dawidowitsh Lekuchi (Lekerti wõi Lckeri) süüasja, keda Wiina kuberneri kindralleitenanti von Wahli tapmisekatse eest kohtu alla antud. Sõjakohus tunnistas Lekuchi süüdlaseks ja mõistis ta kõigi õiguste kaotamisega poomise surma. Tühjakstegemise  kaebtus waadati ülema» söjakohtuS  läbi ja jääti ilma tagajärjeta. 28 mail saadeti kohtu otsus Wilna linnas täide. Odessast. Äkitselt tummaks jäänud. Mõne aja eest sõitis Odessast üks noorpaar Batumisse. Teel tõusnud wali torm ja see raputanud laewa nii, et noorik rippuwwoodist  maha kukkunud ja ühelt samas ruumis wiibiwalt naesterahwalt lapse sülest maha tõuganud. Merehaigus, hirm ja kohkumine arwamise tõttu, kui oleks ta lapse surmanud, sundifiwad noorikut minestusesse langema. Alles kauase waewanSgemife  järele suutis laewatohter teda üles äratada, kuid noorik ei saanud enam sõnagi rääkida ta oli täitsa tummaks jäänud. Ka oliwad tal kõik juuksed  kohkumise  tõttu halliks läinud. Arstid tüünemad asja kohta kõige suuremat huwitust ja püüawad häda igatpidi parandada,  kui senini on kõik katsed aSjatakS jäännud. Odessast. Wiis last kadufiwad minewal nädalil Odessast ära ja ei ole tänini, kõigest otsimisest hoolimata, meel mitte üles leitud. Kolm last o« IV—l2 aastased ja käisiwad rahwakoolis, wanemad wennad on lk ja 17 aastased käsitöö õpilased. Kishinewis, 26. mail. Wiie tu« hande wersta ulatuses on wilja seis nii hää, et kaua enam sarnast ei ole nähtud. Bessarabia, Hersoni, Podolia kubermangus ja põhjalääne Wolõinia kubermangu jaoS on kasw lihaw. Tula, Tshernigowi, Kiiewi kubermangudes on wiljascis niisama hää ja üleüldine pilt wäga waigiStaw. Wladikawkasis, 24. mail. Uruhhi kuristikus Wladikawkasi maal liikus maapind. Kambulata küla on selle läbi maani ära lõhutud. 450 dessatini põlluja  heinamaad on ära häwitatud. Küla elanikud saadi ära päästa. Helsingist. Väljarändamine Hangoniemi kaudu on wiimastel nädalitel, nagu „Rcv. Beobst" loeme, haruldasel wiisil kaswanud. Kuna märtsikuul selle sadama kaudu inimest wäljamaale reisisiwad, oli wäljarändajate arw aprillikuul  juba 2829 inimese pääle tõusnud. Nende wiimaSte hulgas oli 2115 meesterahwast,  524 naesterahwast ja 191 last. kuna aga märtsikuu wäljarändajate hulgas  1736 meesterahlvast, 366 naesterahwast ja 116 last oli. Soome kirjanduse selts tegi oma wiimasel auukooSolekul otsuseks EliaS Lönnroti auusammast 10. oktobril, Lönnroti ülikooli astumise 80. aastapäewal, awada. Sellel otsusel on aga weel kindraltuberneeri kinnitust waja. Sellest koosolekust wõttis ka Dr. Hurt osa. Koosoleku juhataja soowis temal õnne. et ta seltsi abiga nüüd wõib oma Eesti rahwaluuletuste  kogu «maldama hakata. Et teada saaks» kui palju waja on setukeste rahvalaulude raamatuid trükkida, wõeti ja isetegevus wentiliga, mis lõhkemist keelab.  Kotti täidetakse iseäralise õhusurumise masinaga 35 minuti jooksul. Iga kott suudab 2400 puuda tõsta. 25. okt. m> a. on herra Seidelil korda läinud Peterburi uues admiraliteedis umbes 280 tonnist weealust paati, mis põhja wajus, 25 jala sügawusest 6 kotiga poole tunni jooksul Üles tõsta. Hää lääne-tuule puhul tahetawat  nüüd Libawis põhja läinud aurulaewa  „Marthat" üles tõsta, selle järel NeusahnvaSseriS aurulaewa „Emil Berenz." Australiasoola puhujatel on õpetatud tohtritega wõrreldes täitsa kuldne põli: seadus on nende wastu palju armulikum. Kui õpetatud tohtri rawitsemise all mõni haige ära sureb, siis wõiwad haige omaksed tohrilt kahjutasu nõuda, soolapuhujalt aga mitte. Teiselt jälle on kombeks saanud, et arstil pole kohane ajalehes kuulutada, kuid see keeld solapuhuja kohta ei maksa. Sellepärast pole ka ime, et soolapuhumine süäl lausa õitseb. Iga õppinud arsti kohta tuleb wähemalt kolm soolapuhujat. Wiimaste läbistiiune  sissetulek aastas oleival 40,000 niarka, aga kuulsamad nende seast teeniwat  aastas kuni 600,000 marka. Selle wästu on aga kõige suurem summa, mida õpetatud arst aasta jooksul teeninud, Auftralias „ ainult" 120,000 marka. Mõtteterad. Kõige kõrgem waranduS on ahnuseta olek. Halbu wiififi on alati parem täna. kui homme häwitada. Kui usk on olemas, mis mägefi liigutada  wõib, siis on see usk iseenese sisse. WIMuZ on ainuke paradiis, kust meid sälja ajada ei saa. Inimene wõib kõik teha, mis tahab, kui ts aga sellega pääle hakata tahab, mida ta teha wõib. Inimeste! on wSga harwa julgust, täiesti HSäd wõi täiesti kurjad olla. M W Saarlane 1902