Aga meie elame kui kujutuste ilmas, mõtleme asjadest, mida olemas ei ole, ja mida olla ei wõigi. Mis olemas on, seda ei wõi mitte olematuks teha. Ja seda peaksiwad ka Eesti soust bürgerid arusaama ja ära tundma. Jõutakse kord seesugusele arusaamisele ja tundmisele maata siis on Eesti elus öö mõõda läinud ja päew tõusnud, ja siis ei saa Eesti elu siin mitte kiduralt kiratsema, maid mägewal  wõimul õitsema, Sell samal ööl, mille eeS Fritz Rõttger koju tuli, saiwad selles wanaS majas kaks kirja Fnederile kirjutatud. Preili Ricke kiri käis nõnda: Minu südame poiss! Ühtlast saadan sinule ka Sinust soowitud  raha. See waewab mind, et Sinul nii suured iväljaannid on; see on üks kallis ast kirju kuube kanda ja paale seda Berlinis.  Aga ju see aeg Ml ka täis saab ja ühes Väiksemas linnas wõid Sa siis ju jälle kokkuhoidlikumalt elada, eks ole nõnda, armas Frisder? Minu! oli maike tüli selle raha üle tädi Minnaga; tema ütleb Sind rohkem wälja andwat, kui tarwis läheb. Tema ci tea midagi, missugused nõudmised Sinul kui ohwitseril lõik täita on; meie sugukonnas ei ole enne iulgi ühte kroonu mecst olnud. Mina aga usaldan  sind ja loodan, et Sina oma wanale tädile ilmaaegseid kulusid ei tee. Sina tead, kuidas raha kasude hinnad langenud on ja tead, et mina ka Sinu õe eest muretsema  pean. Õnnelik olen mina aga selle üle, ei Sina Relipühiks koju tuled, need päewad on minule  selle läbi päris pühapäcwad. Fritz on ka nüüd siin; tema ütleb, et tema Sind wäga arwa näinud olla BcrliniS. Mina paluv Sind südamest, püüa temaga hästi läbi saada, teie ci ole ju enam lapsed. Jumal kaitsku Sind minu südame armukest! Jüän Sinu, Sind emana armastamaks tädiks. Friedrike Trautmann Ja Julia kirjutas: Armas Frieder! Mina saadan Sulle kaheksa taalrit, mis mina- ««ese jaoks korjanud  oks. Aga, ole nüüd nõnda hää ja Lrs kirjuta tädile jälle mine nõnda pea, et Sinul raha puudus on; temal on, usun «»», tõsised mured. See tegi mulle hai- get, kt Sinu tänasest kirjast jälle lugema pidin, et Sina omaga läbi ei saa. Oleks Sina ometi, nõnda kuida tädi seda soowis, kas mshenerils ehk millegiks muuks ametnikuks  hakanud, aga mirte ohwitieriks. Aga asi ei ole su enam muuta. Tädi nägi wilcts wälja. Ära ütle temale, et ka mina Sinule raha olen saatnud, tema ei tea, st mul raha oli, mina olen seda maalimisega salaja teeninud. Õiguse poolest tahtsin mina selle raha eest maalimise tundisid wötta, aga nüüd täidab tema seega ka juba oma kohut. Mina tänan Smd ka Sinu õnne joomi eest ja olen kui ikka. Sinu truu õde Julia! Neid kahte kirja wiis üks ohwitsen poiss ühel pühapäerva homikul kellu kümne aegu oma herra kätte, kes meel alles woodis oli. Ilusa noore leitenundi nukker nägu läks raha nähes kahe lahkeks. (Järg tuleb.) Kas tubaka tarwitamine on kasulik wõi kahjulik? Ja tõesti, meie näeme tihti, et tubaka suitsetajad  rohkem ehk wähcin kõhiwad, mille juures paks niiSkuS (röga), iseäranis hommikutel litsuwatt  hingamist takistab, ja et seda kergendada, pannakse kohe tubak suitsu. Ja tõe poolest, asi läheb paremaks, kuid see on kõik ainult pettus. Nad arwawad, et tubak köha kergendab ja aitab hõtpsamine niiskust rinnust wälja ajada; kui meie oga seda meete tuletame, et tubak üks äritawatest  wahcndikkudest on, mille läbi kops rohkemale  tegemistele sunnitakse ja niiwiisi haige petlikule  arwamisele awateletakse, siis otsiks meie tõesti mujalt abi. Kuid see wäike kergendus ei saa tema kahjuliku mõju ja uimastawa oleku pärast ialgi ära tasutud, kuna seda kõik palju teiste kahjuta rohtude abi! mõiks korda saata. Kuidas tuleb siis tubaka suitsetajatel kauge rõhuw köha wõi rakendus? öösel suitsetawad nad üleüldse wähem wõi mitte sugugi. Magamise ajal saamad kopsud rahu, ila jääb peenikeStes tõrukestes seisma ja hangub ära, sellepärast et nende tegewuS suitsetamise läbi on juba rikutud ja nad ei ole küllalt tugeivad niiskust wälja heitma. Tõuseb ta hommikut Aesse, siis hakkab kõik keha jälle ktiremtne tööle. kuna aga kops ummistatud on ja oma tegewnst, teiste organidega wõrrcldes, mitme mõrra peab suurendama, mis läbi ka ummistan, niiskus iitsumalt  sunnitakse wälja minema. Niisugust kopsude  seisukorda nimetatakse kopsu kaiarnks (pikaline  kopsuhaigus, kopsu iianaha põletik). Kestab see katarr kunde ja aastate kaupa, siis ummistab ta aegajalt kopsu peenemad torukcsed nii kinni, et õhk enam mitte senna sisse ei pääse, mille puudusel nad aga wäga börnakü wälimiste mõjude wastu mnntumad. Külmetamise wõi mõne muu põhjuse läbi jääb niisugune kiiiniummistaniid kops kohe haigeks ja toob enesega paiju teist haigusi kaasa. Pikaline katarr kestab terwed kuud ja aastad,  ja ci saa selle waStu õigel ajal abi, siis muutub ta minnaks tiisikuseks. Need inimesed,  kes juba sündimisest saadik kitsa- wõi madalarinnalised  on, langemad suuremalt osalt kõik selle piinama haiguse saagiks, iseäranis neil eluaastatel,  kui lapS lõpulikult hakkab wälja kasivama. Sell ajal wooiab kopsusse paisu merd, mis tema kaSmamisekS ja lõpulikuks täienemiseks tarwis läheb, ja sellepärast on kõik noored inimesed 17 —2O aastate ümber kopsu-haiguste wastu kellegi rinnad küllalt tugemad, nõnda et tiisikuse idud ci jõua kopsus oma häwitawat lööd edasi teha, siis muutub ta mitmesugusteks teisteks haigusteks, nagu willitöbi, mis arstimala on, hingamist takistab ja südamerabanduse läbi otsa ähwardab teha. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa üeposti jaoskonna kantselei ametnik hr Oscar K u n st m a n n on kollegia registratoriks nimetatud. Kuresaare linna ameti raamatupidajaks on Saaremaa kreposti jaoskonna kantselei ametnik hr. Oscar Kunstmann tähendatud. Suure maina tarwls ehitatama jäälõhkuja „kindral SurowZswi" suurus saada olema: pil- kus paale 62 jalga, laius 16 jalga ja kõrgus 8 jalga öVs tolli, masinal, mis ühes minutis 200 korda ümber käib, on 120 hobuse jõud. Reisijate  lärmis on ilusad ruumid sisse seatud. Jäälõhkuja  tuleb 29,350 rbl. maksma. Walmis tehakse ta sej aastal 1. juunikuu päewaks. Wõime põhjendatult loota, et ehitatum jäälõhkuja, mis pääle seda weel kõige paremast materjalist tehakse, korralikku Icbi käimist kindlaima ja Saaremaa mahe! saab ülewel pidama, nõnda et siiaaegsed mitmesugused takistused ja õnnetused, mis Suurest  wäinasl ülekäimisel igal aastal jää tulemise ja minemise ajal ette tuliwad, meile edespidi täiesti wõõrzks jääwad. 18., 19. ja 20 märtsi k. p. Saaremaa meremeeste koolis peetaivatele eksamidele olimad ennast 37 kasmandikku ülesandnud, kes ka kõik eksamid ära tegimad, ja nimelt : 1) kangesõidu kapteni eksami tegiwad: Aleksander  Riks Kurcsaarest, Thomas Jalak Mustjalast,  Aleksander Murro Hiomaalt. 2) Kangesõidu tüürmanni eksami: Aleksander Westerbusch ja Karel Küül Kihelkonnalt, Aleksander  Willwal Lümmadast, Wilhelm Soosier, Johan  Elmi, Peet Mihlamets, Pawel Kaer ja Heinrich  Kutser Hiomaalt, Aron Hisop Paidest ja Johannes Warma Tallinnast. 3) Mereäärse sõidu tüürmanni eksami: Mihkel  Hein ja Johannes Hohensee Kihelkonnalt, Aleksander  Berendson Kuresaarest, Peter Kask Torgust,  Aleksei Niitwähi, August MerritS ja Taami Ustel Mustjalast, Andrei Käsk Karaiast, Johannes  Krahw, Johannes Kwarnström, Teodor Timmcimann,  Hans Toompuu, Kaarel Eispuu, Johan Berkmann, Johannes Mardi, Gvstaw Nõmm, Andrus Hemmel, Mihkel Aron, Gustaw Soel, Mihkel Wesmes ja Peet Juurmann, Hiomaalt, Möndasugust. Uus nina. Ühes Harkowi moodimagasinis  töötawal noorel neiul oli suur inetu nina. Et loodus teda kena ninaga polnud õnnistanud, see kurwastas noort neidu maga Mida enam ta oma nina üle järele mõtles, seda suuremaks läks ta mure oma nina pärast. Lugu läks wiimaks  nii kaugele, et ta ööselgi rahu ei saanud. Sääl kuulis ta kogemata kombel, et arsti abil seda wiga parandada wõida. Ta tegi otsuseks oma nina lõigata lasta, ja korjas selle tarbeks raha. Kui tal juba wäikene summa raha tagawarakS oli, läks ta ühe kuulsama Harkowi haawa-arsti juurde M palus teda oma nina lõigata. See wottis neiu oma kliinikusse. Kliinikus  lõikas ta neiu nina pikuti lõhki ja wöttis säält krömpsluu wälja ja pani neiu jala kül-est mõstud lihatüki selle asemele. ! Kaks nädalat aega oli neiu kliinikus, kus I ts haawad paranefiwad. Ta jalg on nagu ennegi, kuna ta rõõmuks nina wähemaks ja palju ilusamaks on läinud; ainult arm nina pääl tunnistab, et seda lõigatud on- Ka seegi kaduda, arsti ütlemise järele, warsti ära. Keegi 68 aastane naesterahwas kaunis  suure perekonna ema, tegi hiljuti St. Louisi ülikoolis doktori eksami. Noores eas oli ta wäga wähe õppinud, ja ülikooli astumise mõte tekkinud tal alles kuue aasta eest. Naine kes oma mehe raha ära warastada tahtis, leidis neil päiwi! ParisiS iseäralisel wiisil surma. Anvre GaStin, rikas weini kaupmees, oli äri ära müünud. Ta oli kitsi meeS ja ei armud naisele raha, kui naine palus. Oma raha hoidis mees harilikult pääpadja all. Kord ärkas ta äkitselt öösel ülesse ja tundis, et keegi kätt padja alla pistab. Arwates, et maras raha kallale kipub, wõttis mees rewolwri, mis tal ka sängis oli, kätte ja laskis kumardawa kuju pääle. KarjatadeS langes kuju maha. Pauk äratas majaelanikud  ülesse. Et ust koputamise pääle lahti ei tehtud, murti uks maha ja leiti siis, et GaStin meeleäraheitmiseS oma naise surnukeha kõrwal põlwitas. Km! oli naisele rindu tunginud. Naljaks. Talumees: „Mis suhkru nael maksab?" Sell: „17 kop, leisika wiisi 16." Talumees: „Mis puuda wiisi?" Sell: „Kopik odawam." Talumees: „Mis siis kaalu wiisi nael maksma tuleb?" Sell: „14 kop." Talumees: „ Kulla noorsant, ütelge õieti, kui palju ma ostma pean, et ma päris muidu saan?" M 15 Saarlane 1902.