Saarlane maksab: kroonupostiga! aastas s r. kop Va „ »„ SS ~ V. » ?S ~ maapostiga: „ k» S 0 „ Va » k„ „ V« .. -„SV .. Üksik number » kop. Mumb k»lik»rd« nibalei, in« kesknädalal ja lanpäewal. Toimetus Sur-saar-i PitiaZ uul.. Kuulutuste wastuwõtmiue iun; Kuulutuste xetit-rids 2 lop., lehe eesotsas AO kop. ik IS. Kesknädalal, 13. webruaril 1908. XXIV. aastakiiik Riigiwolikogu. Teifipäewal, 5. webruaril Koosolek algas würst Wolkonski juhatusel  kell 2,7 min. Päewakorral seisis kõige esimesena mõnede  hariduseministeriumi eelnõu» punktide ettelugemine Poola ja Liitawi koolide asjus. Järgnes rahakomisjoni aruanne 2. januari  1906 a. riigi tööstusemaksu muutmise  määruste pikendamise kohta. . Rahaminister!»» paneb ette, protsendimakfu  lisandust nende äride päält, mis üle 20°/-> kasu toomad, wähendada, mille tõttu kroonule aastas 1,400,000 rubla wähem saab- Arutamisele köeti põllutööstuse pääwalitsuse  ettepanek maksuseaduse 253. § ja talurahwaseaduse 1. lisanduse maksmaks tunnistamine Baltimaa, Kaukasia, stepi maakondade ja TurkeStani kohta- Nimetatud  seaduse paragrahwide järele antakse kroonsmaade walitsusele õigus rahwakooli-- dele ilmahinnata ehitus- ja küttepuid anda ning nende koolide tarwiS kuni kolm dessatini  kroonu maad kinkida. Põllutööstuse pääwalitsuS soowitab seda määrust ka eelnimetatud  piirimaade kohta maksma panna. Arutamise järele wöeti ettepaneku 1 ja 2 punkt wastu, kuna 3- punkt maha kustutati,  mille järele Poolamaal ainult neist kroonumetsadest hinnata rahwakoolidele puid antakse, mis koolidest üle 15 werSta kaugel  ei seisa. Päewam koosolek lõppes kell 5,5 S m. Õhtune kinnine koosolek algas Homjakowi  juhatusel kell 9,10 min., millel Minski saadiku Schmidti riigiwolinikuks walimise õigust arutati. Wolikogu wõttis 335 häälega 25 waStu,  76 äraolekul ja 4 erapooletuma hääle juures komisjoni otsuse waStu, mille järele Schmidti walimine õigeks ei tunnistata ja Schmidt heidetakse wolikogu liikmete keskelt wälja. Koosolek lõppes kell 12 öösel. Järgmine, koosolek oli 8. webruaril. Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa politika süüdlaste  alt olla neil päiwil Peterburi kohtu palati sisse saadetud, nagu keegi asja osalise  Peterburist teatab. Asi tulla suwel mai ehk juuni kuus harutusele- Palat sõitwat aSja harutamiseks Kuresaarde. Liiwimaa kuberner on 7. webruaril s- a. luba andnud Kaarma-Suure walda kaubatarwitajate ühisust normalpõhjuSkirja alusel osutada. 10. webruaril jõudis siia Liiwimaa kuberneri lubakiri 7. wtbruarist, millega Saaremaa Eesti Põllumeeste seltsile lubatakse  Kuresaares 14. —27. webruarini põllutöö  kurjust toime panna; kursuse toimepanemise  juures peab selts 4. märtsil 1906 a. awaltkkude koosolekute kohta antud seadust  tähele panema. Saaremaa rahukohtu ringkonna tarwis  olla abi-rahukohtunik tähendatud. Sisemise asjade ministri eeskirja järele 31- dets. 1907 10Lö peab siinne maakonna veterinär-arst müügiloomade päält, Wenemaal igal pool sisseseatud kroonu maksu järgmise taksi järele wõtma hakkama: Nunmhärja eest 1 r. 60 k., ««umlehma eest I rbl-, uuummullika eest V-—2 aaZtat wana 80 kop. Ilma nuumamata härja eest 80 k., lehma eest 60 k-, mullika eest V> - 2 aastat wana 40 kop., wasika eest 5 kop., sea eest 30 kop., lamba eest 3 kop., talle eest kuni V- a. wana 1 kop. Kroon» maksust sissetulnud  summadest maksab ministerium loomaomanikkudele  niisuguste loomade hinna wälja, kes kardetawate külge halkamate haiguste  laialilagunemise ära hoidmiseks veterinär-politfeiliku  käsu pääle ära tapetakse. Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts töötab ikka alles põllutöö kooli elulekutsumise  häüks. On komisjon walitud, kes lähemaid krosnumõisaid järele peab «vaatama,  nimelt Reo, Tahula, Kärla ja Tiirimetsa  mõisaid, missugune nendest põllutöökoolile  kõige kohasem oleks. Komisjoni liikmeteks on walitud hrad kooliõpetaja Kaasik, Puck ja Kingissepp. Kudakuulda, olla Reo mõisa rentnik hr. Sild, kelle rendiaeg weel 26 aastat tuurib, malmis, oma rendi õigusest ära ütlema, kui temale 6000 rbl. tasu maksctaks. Minewal pühapäewal käidi Tiirimetsa mõisat waatamas. Et wallawolikogud mõnikord oma kokkuhoidmise läbi wallale just kahju toomad,  näitab lugu P. walla waesega, kes nimetatud wallaga abiandmise pärast kohut käis. Pääle selle summa, mis kohus «vaesele  wälja mõistis, tuli «vallal weel otsuse täitmise kulusid maksa 6 rubla ja 66 kop. Paljudel juhtumistel ei tee «volikogud abi määramise juures küllalt mitte erapooletuid otsusid, waid wõtawad oma eraasjad sinna sisse. Wolikogu otsused peakfiwad aga Imelikkude elukate saar. H. Wales'i uudisjutt. 2 See oli hirmus ööl Kui hommiku walgeks läks ja kõrwetaw troopika päike marsi üles tõusis, mõistsin ma, et tust pääseteed ei ole ja heitsin Helmari nõusse. Liisk langes madruse pääle- Kuid madrus  seletas, et ta misgi hinna eest ennast tappa ei lase ja tungis Helmari kallale. Helmar pani omalt poolt waStu ja nõnda algas wõitlus elu ja surma pääle. Ma roomasin  ligemale, et Helmarile appi minna ja wõtfin madruse jalast kinni. Ta tõmbas järsku jala minu käest ära, kaotas sääl juures tasakaalu ja kukkus üle-pää-ksela laenetesse  Helmarit ühtlasi enesega kiskudes. Järgmisel silmapilgul oliwad nad mõlemad mee alla kadunud. Ma mäletan meel, et ma siis naersin, aga ühtlasi ka oma naermist  imeks panin. Näitis, nagu oleks keegi wõõras naernud aga mitte mina. Nüüd olin ma üksi paadi sees, mis keset okeani kiikus. Wäfinud pääaju ei suutnud peaaegu midagi mõtelda. Kui ma oleks suutnud, ma oleksin soolast mere mett joonud, et rutemini surra, aga mu jõud oli täiesti otsas. Ma ei mäleta, kui kaua nõnda wiifi maas lamasin, aga korraga silmasin ma silmaringil laewa purju, mis iga silma Mvza lähemale tuli. Ra vaatasin tui- malt lähenema laewa poole, nagu ei oleks mul sellega midagi tegemist. Warsi märkasin ma ta juba laewa kere, aga ma ei teinud wähematgi katset enesest märku anda. Siis kadus ka mu mõistus. Weel tundsin ma misgi tõugel ja kuulsin nagu läbi une aerude luksumist, siis ei teadnud ma midagi enam. Ma ärkasin wäikeseS kajutis üleS. Kuidas ma sinna olin saanud, seda ma ei tea, aga ma nägin oma eeS nagu läbi udu kellegi punase näo hele punaste juukstega... Siis oli weel, nagu oleks Üks teine nägu mu silmade ees olnud. See on kõik, mis ma mäletan. 11. Imelik inimene. Kajut, kuS ma üles ärlafin, oli wäike ja mitte just puhas. Minu woodi juures istus noormees pilkade walkjate juukStega. Ta hoidis minu kütt oma käes. Pilgu aega waatasime teine teise otsa. Korraga kuuldus ülemal minu pää kohal metalli kõlin, nagu oleks sääl raud woodit edasi lükatud ja marsi selle järele mingi mets elaja tume, kaeblik möirgamine- Selsamal  silmapilgul küsis wõõras minult: Kuidas tunnete ennast? Na tahtsin talle mastata, et ma ennast tükis parema tunnen olema, aga minu häält ei olnud kuulda- Pääls selle tahtsin ma teada, kus ma olen ja kuidas ma stia olen saanud. Wist lugss ta juba minu näolt selle küsimise ära, sest ta kostis: Teid leiti wäikesest paadist nälja läbi suremas. Paadi pääle oli kirjutatud „Lady Wain" ja selle üks serw oli merega ära määritud. Ma waatafin oma kätt. See oli kuiwanud,  kui luukere. Nüüd tuli mulle ka laewawajumine ja luubiga pääsemine meelde. Neelake see alla, see awitab! ütles ta ja pistis mulle misgi punast karma külma asja suhu. See oli nagu mere maitse ja kohe tundsin  ma end tugewama olema- Õnneks olete niisuguse laewale juhtunud, kus arst pääl on, ütles ta. Ta rääkis wahest nagu sosistades ja iseäralise rõhuga. Ma kogusin jõudu ja küsisin wiimati: Mis laew see on? Kust see pärit on? See on wäike kaubalaew. Kust ta pärit on, seda «a ei tea. Ma tulin AfrikaS selle pääle. Ta on ühe rumala eesli Dawis'e  päralt. Laewa nim on „Jpekakuana." Ma ei ole eluajal hullemat laewa «ime kuulnud l Jälle kuuldus minu kajuti kohal müra, möirgamine ja ka inimese hääl. Keegi sõimas  teist „äraneetud lollikeseks" ja käskis wälja kasida.