kirlutajaid. kohtunikta ja adminis!ratliont üleliigsest tööst. Selle täbi teete teie politseile lyötmailikuts gusust  ja isiku austamist õppida. Tele kauullsete seadust maksma pauna, et ..kellegi  õigusi ilma kohtuta kitsendada et Wöi", tuid ühes sellega tahate teie politseile luba audcl  juulisid administratiwilisel teel kinni roötta ja Mälja saata. Need määrused käirväd ju Üksteise wastu! Teie Küünistate juudi, peale seda kui ta oma ustu on Vahetanud.  täieõigusliseks, kuid on see aga meie asi usu Üle kohut mõista, mu herrad? See olgu Jumala asi. Meie kohus on ainult iga inimest täieöigusliseks tunnistada,  aga mitte arwata, et üks osa kodanrkka sellepärast kurjategijad on, et nad teatud usus on sündinud ja kaswatatud. Wj alsigin sparemp.)' See on Talmudi järeie  õige! Roditshero: Wiimastel aastatel on Wene- Maal palju hirmsaid lugusid sündinud, sest siin selsis  wõim õigusest kõrgemal. Kui teie aga soomite, et riik kölbliseit uuele teele ästuks, siis aitate kodanKka sellele äratundmisele, et seadlus ja õiglus kaksikmennad on. Sest Wenemaa vn see mitmcrahwaline riik, mis ainult siis wõib seista, kui rahmusline waen maha jääb. (Kiiduawalduscd  pahemal pool.) Ma mõistan teie rasket seisukorda: ühel pool seisamad rahwas ja seltskond, kus õiguse ja õigluse hääl maikib, ja teisel pool malitsus. kes oma häält tõe ja õiguse eest mitte ei ole harjunud tõstma. Kuid seal möita, kus hädaohtu ei ole, on wõidupühstse- Mine ilma kuulsuseta. Astuge uuele teele ja Aelge: Wene kodaniku isik Sort puutumata ja igaftfe rnõib roabatt ühest paigast (teise liikuda, olgu ta Juuda roõi Gre-eka mees. . . Purischk-ern itsh hüüab koha pealt mõne wiisa  kuseta sõna, mida korrata ei kõlba. Roditshern kõneleb, fubas Belgia parlamendis  kohtuministrilt juutide Wenemaai elamise õiguse süle aru päriti. Roditshern kõneleb: See oli just sel ajal, kui Venemaa Belgia miljonite ümber lipitses ja kui tui(nestelt,  kes Venemaale raha iõiwad. järele küsiti. Mis usku nad on. Minister mustas: ..Mina ei wõr lelle eest wastutada, mis harimata riigis sünnib. fSce |ott küll ristiusulisel maal lubamata, kuid ega meie Venemaale sõda roõi kuulutada." Ja see armumine maksab Wenemaa kohta tänapäewani.  Ärge karte juuti de-küsimust, see on tühine kartus, mille üle teie siis selgusest jõuate, kui teie seda ära olete otsustanud. Selle kartuse taga seisab  Wene pahatahtlikus, wale, autus ja märgus, (kliiduamaldused pahemal pool.) Astuge selle kartusega (võitlusesse. Tehke mi imaks ometi Wene kodanikule wõimalikuks inglase uhkusega tõendada, et ta meiirlane  on. (Tormilised kiiduamaldused oppositsioni pinkidel.) (Järgneb.) Kohalik elu. Walitsus. ».Rischki Mesinik»" üleeilane nr. on politset povlt lüra korjatud. Kslme,Zl«MM« kandamdinsvrooltde normoll pSUusliri  on neil päe>mil tõõstusem mister iumis wälja töökatud.  Põhjuskiri saadetakse kaubanduseloolide nõulogudele  läbirnaatamiseks. KmOMUds kmWvssfi on sisemiste asjade minis!t«r  Peterburis tulema aasta rveebruari- wõi märtsikuul lubanud To ffii kutsuda. Majorlch-nwtsade mWmise ttkiõ», mis põllutööpeawalitsuse  poolt ministrite-nõukogule kmnstamifeks ette pandi, on mastu mõstud. Selle järele mõimad siis majorat-mõisa omanikud talupoegadele mõisa päralt vlemaid maatükkisid müüa. Kõned keslMÄ. Tartu politsei keelas „Ugaunia" seltsi poolt kamatsetud kaks kõnet ära. Keelamist põhjendatakse  sellega, et esimese kõne pidaja, ajakirjani? H. Türp, politsei ülemaatuse all on. Teise kõne keelamine  sündinud awaliku rahu kaitsemise mõttes. Omawalitsus. Lmia mojMe MMleAd Rlttas. Tulema! aasta!  mõtleb Riia linn oma mõisatest 268.425 rubla lasti saada. Eelarrves on sissetulek 497.234 rbl. ja mäljaminc? 228.782 rbl. suuruses üles Võetud. Läti WrskuMkts „A«sseWs" on Riia linnawalitsusclc  märgukirja ära andnud, milles joomise suure laialilagunemise peale tähendatakse. Wiimase urne aasta (1903. —1908.) jooksul on Riia linnas joogikohtade  arm 437 pealt 969 peale tõusnud, j. o. 99 protsenti, kuna wüiksemates linnades see arm umbes 47 protsenti on kgswanud ja maal koguni 17 prots. Sellepärast palub Riia karskuseselts, linnawalitsust, et see segakomisjoni waliks, kus linna ja karskusefeltside poolt asemikud oleksiwad ja kes siis neid abinõusid ja teesid üles otsiks, mille abil nii suure joomise laialilagunemise  mastu wõiks uiõidelda. Omalt poolt paued  ..Ausseklis ette: 1) kõik asutused ja seltsid (karskujejeltsid,  rahwateater, kontserdid j. m.). niis rähma hulgas karskust edenda road. peamad linnawalitsuse poolt toetust saama: 2) joogikohtade armu mähe»- dadn. uusi mitte enam lubada ja salajase alkoholi kaup Icmise üle lõwo malwus seada: 3) joogikohad peamad pii lm pa emadel ja pühadel täitsa kinni olema ja nimelt eelmise päe ma lõunal kella 1 kuni pühapäemalc järgnewa  hommiku kella 9. Wiimane punkt on meel sellepärast tähtis, et ta ka joogikohtade teenijatele puhkeacga  annab. Kool. Kodulooliõpet»ja eksami matematikas ja geografias  tegi Tartu gümnasiumis Tallinna suwiste haridusliste  kursuste õpilane Mihkel Saar. Algkooliõpetaja  eksami tegi kaheksa hulgast ainult üks Hendrik llbesli. Alaealistele larskiMektstst osawõtmrne lubatud. ..Postimehele" kirjutatakse Nuusiakult: ..Karskuseselts  ~t£baii'' on nüüd luba saanud la alaealisi liikmetets  masin mölin ja niinelt lii aastast peale hakates.  See ~alaealiste protsess" algas ju mõni aasia tagasi ja tegi seltsis palju sekeldusi. Jõuti siis mii Maks otsusele sellekohast põhjuskirja laiendust paluda l<r saadeti Liimi kubernerile palme sisse: saadi aga tööstuseks, et kuberneril wõimu ei ole niisugust paragrasi  lubada, mis seltside seaduse mastu käib. Mindi selle järele sisemiste asjade minisieriumisse ja see ou nüüd heaks arutanud palutud põhjuskirja-laiendust lubada. Ühtlasi on ka selle paragrafi li sa märk muudetud,  nii et seltsist sunnitud on eemale jääma ainult teenistuses olewad soldatid ja need, Lelle õigusi kohtu poolt kitsendatud." Sellega on siis muudel kõikidel (Üe kooliõpilastel) luba seltsist osa Wõtta. Teater. „Lõbus tabtpoea" oli eila õhtuks suurema hulga kuulajaid kokkri meelitanud, kui neid muidu kesknädala õhtutel harilikult käib, ehk küll sedasama tükSi nädala  jooksul juba kolmat korda ette kanti. Aga tükis  on nii palju ilmasüüta nalja ja südarnliAa mo- Mentisid, et seda heameelega roõib pealt waadata, kuna lõbus Muusika tujuülendamiseks rohkeste kaasa mõjub. Ettekandmine läks niisama hästi nagu eel- Mistel kordadel ja kolme laulu pidi pealtvaatajate järelejätmatu nõudmisel korratuma. Muusika. Neiu Panka Brehmt kohta, kes möödaläinud nelsapäewal Helsingi töölistemajas kontserdi andis, craralbaroab sealsed lehed õige kiltmaid arwusiusi. Muu seas kirjutamad noorsoomlaste ..Helsingin Sunomat" reedeses numbris järgmiselt: ..Paulu Brehmi kontserdil  oli eila õige rohkeste kuulajaid, kuigi laukjanna  siin tundmata on ja kontsert argipäewa õhtul toime pandi, kus töölistemajasse raske on rahwust koguda.  Neiu Brehm ei ole enam algaja, tema hääl, kõrge sopran,  on hästi mälja arenenud. Kõrgematel heliost metel  ja fortes tundub lauljanna juures wahel krill hääle surumist, muidu aga on see täieste ühtlane. Kiituscwäärilinc  häälepuhtus, mälja arwatud mõni üksik kõrgem heli, ja sõnade selge wäljarääkiminc jätawad tema lauludest wäga meeldima jäljendi järele. Peale elawate käteplalsutuste. mis laulude kordamisele  järgnestwad ja ülemääraliste numbrite ettetoomiseks  põhjust vndstwad, sai lauljanna kolm ilusat lillekimpu".  Wanasoomlaste häälekandja „Ilust Suometar" annab kontserdi kohta niisama kiitma arwustuse. Leht ütleb: ~Eesti lauljanna Paula Brehm andis ella töölistemajas waimustatud kuulajate ees kontserti. Ta on Eesti parem lauljanna. Eeskawast meeldffiwod iseäranis hästi naljakad laulud, milles lauljanna oma hoolsuste rväljakoolitatud sopranot wäga kergoste ja osawaste kuuldarvale tõi. Eeskawa lõpupool oli peaaegu  taieste Eesti heliloojate lauludele pühendatud. Nendest järwad iseäranis Läte r.Öõpif ja „Kiigelaul"  meelde. Ilusat Eesti rahwalaulu „Tule koju" pidi korratama. Eeskcrwale lisaks andis lauljanna meel mitu lõbusat Eesti rahmalaulu." Sotstaldemokratlaste leht ~T y õ m ie s" kirjutav: ..Neiu Brehm on ennast kui hästi koolitatud lauljanna esttelenud. Tema hääl on kõlaw soprano. Iseäranis  meelepäralist mõju arvald astmad Eesti rahwalaulud,  mida lauljanna iseäranis õnnekalt ette kandis.  Kiitused oliwad mägä elawad, iseäranis lõpupoolel.  Llllekimpuisid anti kolm tükki; nendest oli üks punane." NigAiische ktzÄusMs kannab pühapäewal, 22. nowembril  kell 6 õhtul Niguliste kirNus Ätalia helilooja  Giovanni Sgambati ..Surmalaulu ehk Requismi",  mis koorlle, soolole ja orkestrile seatud, muusikadirektori  hr. K. Türnpu juhatusel ette. Seesuguseid ettekandeid saab Tallinnas harwa kuulda. Sellepärast, juhime nende tähelepanemist, kes head muusikat kuulda taharvad, eeltähendatud kontserdi  peale. Pidud ja koosolekud KWtõM Juhime IuWM tähelepanemist  täna Zhtul toimepandawa! Pet. E. ÄliöpilasteseW pldu-öhtu peale.- mis oma! rikkmlkku  eeskawa poolest humitaW tõotad 'ollÄ>. MM algab  kell Shtul- Kohtukoda. C. „LvosKnWd" wvbrtkus. 18. toto. Mbistati s. Jtfosf. rahukohtuniku juures TiDmigatchk" wabrÄu ametnikka Adelbert Bosjatskit ja JKoan Dadajewit seaduse poolt keelatud loosimises. Bosjatski oli oma uuri, mis paar rubla müärt, hulW kallima hinna eest tööliste keskel wülja loostnud, kuna Dadajem enese paberossitooskga sedasama oli teinud'. Asjast anti roadriku  politseile teada,- kes protokolli tegi. Rahukohtunik mõistis: Adelbert Bosjatski vms rubla trahmi maksma ehk üheks päewccks aresti ja Iman Dadajemi 1 rbl. 75 kop. trahwi maksma ehk üheks päewaks aresti. L. LstmmvaWde teotamffed. Eduard Müller oli joobnud olekus linncnoahti Tarümgit, kui see teda politseisse tahtis roiia, teotanud ning muu seas tema nööbid ja haagid eest ära tahtnud kiskuda. 6. jaost, rahukohtunik mõistis Eduard Mülleri kuueks päemats  aresti. Teine kaebtusealune Samuel Joonas Mõisteti selle eest, et ta linnawahti Kiwit koeraks oli nimetanud, mii eks päewats aresti. 0. ..Estvuia" asi. 13. nowembril tulli Tallinna- Haapsalu 9. jaosk. rahukohtuniku juures ~Estonia" seltsimaja sökonomi ja majarentniku Karl Kruusi asi harutusele. Teda süüdistati karistusekead. §§ 102. ja 29. põhjal mustuse ja mitme maja juures olema puuduse pärast, mida tema mitte kõrmale saatnud pole. Kaebtusealust kaitses xraadw. Jdell. Rahukohtu? nit mõistis Karl Kruusi Z 29. põhjal 25 rubla trahivi maksma eh? maksujõuetusel 7 püemaks aresti. C. MvomuimreHemfft lugu. Hiljuti tuli Tallinna? Haapsalu 4. jaost, rahukohtuniku juures Andrei Jakobsoni  nõudmiseasi suurkaupmehe Wassili Demini mastu ette. Asjalugu on järgmme: Suurkaupmees Demin oli siinsetele sõjamäe moouamuretsejate  pilajatega lepingu teinud, ning nõutawa  summa kautsjoni Maksnud, et poltudde liha muretseda. Et aga hr. Deminil lihakauplust ei ole, kuna ta seda äri ka ei tunne, wõttis ta endise 4ihäkaupmehe  Ernst Siberti oinale äriosanikuks ja juhiks. Siebert oli ise ennemalt polkadele liha muretsenud, luna ta nüüd seda enam ei wõi, sest ringkonnakohus oli tema maksujõuetuks tunnistanud. Deinini palgalised: Siebert, Eutmann ja Bütner kauplesiwad nüüd veinini arwel ja wastutusel mitmete isikute j talunikkudega teiste) käest loomi ja liha. Kui aga müüjad Demini juurde müüdud loomade eest saa-- dawa raha järele tulimad. saatis Demin neid Sieberti juurde, kuna Siebert nendele aga lihtsalt ust näitas. Selle 100 tagajärjena tuligi nõudjal Jakobsonil Dcminiga  kohtuteel asju õiendada. Eraadwolat Idel! andis korraga mitu sellesarnast nõudmiscasja 4. jaosl. rahukohtuniku juurde sisse. Nõudjate seas oliwad ka loseph Habicht, Chaim Grossmann ja Hoidof. Habicht ja Grossmann oliwad nõutawad jummab enne kohtulkst asjaharutamA kätte laanud, ning sekle tagajärjel rvõis XZrossmann nüüd Jakobsoni asjas tunnistajana ette astuda ja tõendada: Demin olla temale kinnitanud, st Siebert tema arwel loomasid polkudele edasimüümiseks oli ostnud, kuna lelle tagajärjel ainult tema (Demin) lõi? sellesse puu tümad arwed maksma peab. Rahukohtunik leidis nõudmise põhjendatud olema, ja mõistis Wasfili Demini Jakobsoni kasuks 72 rubla jci 20 rubla kohtukulusid maksma. Tööstus ja kaubandus. Krooim tellimWd waguninmbrikutkls. Teedemi- Nistri juures asum teedeühenduse-komitee on kroonu raudteede jaoks tellitawad wagunid tulewa aasta tarmis  ära tellinud. Peale muude roabrikute saiwad tellimisi: Wene-Balti maguniwabrik 22 esimese ja teise klassi, 31 teiscklassi, 36 kolmandaklaSsi .ja 43 ueljandaklassi Vagunit. Magunimabrik ..PHSnir" 25 esimese ja teise, 23 kolmanda ja 28 neljanda klassi wagunit. Tallinna magunimabrik ..Dungatet" 23 teise, 32 teise ja 23 neljanda klassi magunit. Segasõnumed. Raha- ja kKjiadchmtjMele ÄhelwammKssks. Et igal inimesel aastaalgul ja lõpul posti ja telegrafiga rohkem tegemist on kui harilikult, siis mõiks nii mõnelegi  paar näpunäidet, mis ~R. Ztg." kokku on seadnud, tulu tuua: 1) Tulema aasta 1. jaanuaril lõpeb mitmesuguste postmarkide käimise tähtaeg. Osalt pandaks? nende asemele uued postmargid käima. Et mitte teada ei ole, missugused postmargid oma maksmuse 1. jaan. kaotawad, siis peaks selleks ajaks igaüks oma eratagawara  ära tarwÄama. 2) Kellel raha saata on, see tehku seda mõne panga kaudu, wõtku sealt maksutäht ja saatku see kinnitatud kirjas rahasaajale kätte, kes siis tähe eest mõnest pangast raha wõib saada. See on lihtsam ja odawam kui postiga rahasaatmine. Ka telegrafiga rahasaatmist wõib pankade abil toimetada. 3) Hinnalisi pakkisid ei moeta posti peale wastu: kui paki kest ühe ja sellesama paelaga kinni Limuseidud  ei ole, kui paki kast mitmesugusest puuseltsist on tehtud, kui adress iseäralise riide peale kirjutatult paki peale on kleebitud. Uus tõAljste ajakiri. Neil päemil tuli Riias lätrkeelse  ajakirja ?,Arodneeks" (ametimees) esimene nummer  wälja. Ajakiri ilmub 2 korda kuus ja kaitseb peaasjalikult tööliste ning ametiühisuste kasusid. s. Batttsk v&ltwwä ftoi mille kohta Eestimaa kuberner teaduste akademiale teate saatis, läheb Tallinna  insener August Mkckwitz akademia ülesandel ligemalt uurima. Insener M. peab teaduste-akademiale  sündmuse üle kirjelduse saatma. i. MnkvHmAlK. Eila õhtul wõeti 3. linnajaos 13-aastane noormees kinni, kes enesele aktsisiametniku mundri oli selga pannud ja tema üteluse  järele kubexmangu-malitsuse ning politseimeistri ülesandel remiderimisi ette Võttis? mis aga tõepoolest raha Väljapressimise pärast sündis. Ta Võeti Kaupmehe  uulitsal nr. 6 kinni jä tunti kui Wiljandi kreisi talupoeg Johann Kaldas ära. €nUne ..Wteulche" kaastSSttne Dr. P. SellÄ (Peterburist) on ?,Wirulasele" järgmise teadaandmise saatnud, mis lehe kuulutustekülje peal ära oli trükitud: ..Wirulase" uus omanik on minu nime oma kaastööliste  hulgas ilma minu nõusolemiseta nimetanud. Palun end ..Wirulase" kaastööliste hukka mitte arwata.  P. Hellal. ApMtid. Neil päemil pandi Liibamis mitu isikut aresti alla,- sellele järgnefkivad läbiotsimised, kusjuures  mõned õpilased kinni Võeti? keda reVolutsionilisest  liikumisest osawõtmises süüdistati. Amvsahk EeMmichsk. ~R. Ztg." teatab, et Rapla kihelkonnas,' Kuusiku mõisas sel aastal aurusahk ja aurukultwator tarwitusele on Võetud. Aurusahk wõib tunni jooksul 4 Vakamaad IV B jala sügawuselt üles Anda. Mõlemad masinad on 17.000 rubla maksma läinud.  Õnnetused ja kuritööd f. MieWIWWGe ZMe. Eila leiti teenistusest wäljaastunud  soldat Gustaw Rolla oma korterist Uue Hollandi uuk. nr. 34 kaelahaawaga maast üles. Küsimise  peale wastas ta,- et keegi tundmata temale hoowiwärawas haawa löönud. Ligemal uurimisel aga selgus,- et Gustaw R. ennast ära tappa oli tahtaud  ja enesele habemenoaga, mis merega määritult põranda pealt leiti, haawa sünnitanud. Haawatu wiidi hospidalisse. k. Äie sõidechud. Eila ajas tööwoorimees Aleksander  Wormes Wiru uulitsa puiesteel Hans Annio peale, kes hobuse esimeste jalgade all seljast Vigastada tada sai. Ta wiidi hospidalisse. f. WaivgzHed. Cila õhtul Varastati Falkspargk aul. nr. 27 poest 7 rbl. raha ära. Kadakal külas warastati Aado Parbu majast 1' elaw siga, lambalnahkne  kasukas ja neli lana 54 rbl. wäärtuses ära. s. WastM lNsNttiWõitnchre. Politseil on korda läinud  tema ülewaatuse all olewat Gustaw Bemi, kes ll.i flp. Paides Jaan Kukowi uuri ära rõöwis, kinni wõtta, s. DttkekaHjkv. 11. skp. põles Wirumaal teadmata põhjusel Aleksander Krausi elumaja maha. Kahju on 700 rubla suur. Kiri toimetusele. Maamõõtjatele ja kõigile neile, kellel selles eriasjas tegemist on olnud wöi praegu on. Ametimeunad, seltsimehed, kes teie terme suwe laia Wene riigi piirist pi-rrjui, Karpati mägede senoast M Wisla jõest Sahalini saareni ja Waikse okoanrni Ararati mäest ja Kesk-Aasia Näljasest kõrbest, tulisest  Kaspia äärsest liiwast kuni külma Põhja-Jäämereni  läbi tallasite ja nüüd oma keha- ning maimumästmust  linnades mälja puhkate, pange tähele,- mis meie teile siin pajatame: M arsti tulewad jõulupühad kätte, mil paljud teist kodumaale wõi oma tuttamate juurde möncik nädalaks puhkusele sõidawad, oma maimu wärskendama  ja keha kosutama. Tänamuaastased jõulud on meile iseäranis tähtsad. sest maamõõtjate-ühisnse otsustam  lagu on asjaga niikaugele jõudnud, et esiinene  üleüldine koosolek 28. ja 29. detsembril s. a. Peterburis ära peetakse. Ärgu jätku siis keegi nen deks päewadeks koosolekule ilmumata. Ka need ametimcnnad,  kes pühadeks ehk kuhugi ei kamatsenud sõita, wõtku nüüd reis Peterburisse ette. Meie oleme selle aasta jooksul küll juba ajalehtede ja kirjade läbi üksteisega mähe tuimust teinud, kuid meie peame üksteist  nägema, üksteisega mõtteid wahetama, et siis ühisel nõul ja jõul, nagu kõik teised eriteadlased, oma asja paremuse poole lükata. Asutama koosoleku päemakord on järgmine: 1) Awamiselõne ja seltsi kujunemise ajalugu. 2) Põhjuskirja läbimaatamine ja wastuwõtmine.  . . 3) Ajutise juhatuse ja tormiliste lo* MiSionide liikmete äramääramine. 4) Tööbüroode asutamine. 5) Ühisuse osakondade asutamine. 6) Maamõõtjate seisukorra äramääramine tule-- wrkus ffroonu kohtadel teenistuses,- Vannutatud maamõõtjatena  ja era-maamõõtjatena). 7) TehnNalise edasiharimise küsimus. 8) Omawahelise abiandmise kassa asutamine. 9) Maamõõdu-kursuste asutamine. 19) Naistesoost maamõõtjate küsimus» kl) Oma kirjanduse asutamine. Mkilirntfe Eesti organiserimins 13) Wäljarändamise-küsimus. 14) Vallimaa maamõõdu korraldamine. 15) LäbWimise asutamine Wene-,- Soome- ja roaljamaa maamöõtjate-ühisustega. 16) Mitmesugused läbirääkimised. Ärgu puudugu siis mitte üks» praegustest tegematest  maamõõtjatest meie esimesel otsustama! koos- koosolekule tulgu ka need, kelle tööpõld enne Wõt praegu nraamõõdu-eriteadusega suguluses on, nc> gu kulturtehnSused. maadehindajad, hydrotehnikused. rnetsaasjanduse-tehnikused. raudteede- ja maanteedeehituse  tehnikused, kaardrjoonistajad. maamõõtjatekoolide  ja kursuste õpilased jne. Pangem ka meie raed ning pead tööle oma asja edendamiseks, iseeneste edasiaitamiseks ja kõrkide nende kasuks,- kes meilt lõfisell  mingit kasu loodamad tillemat.' Kodumaa maakorraldus,  mis nüüd päewaküsimuseks on saanud ning kuni miimase tipuni terawaks on läinud,- ja ühes sellega kasmam wäljarändamise-küsimus? oõtawad meilt nagu asjatundjatelt oksustawat sõna. Ja meie ei tohi seda sõna ütlemata jülla, kui meie oma rahmast lugu peame. Selleks peame meie aga tingimata ühisele arupidamisele kakku tulema? ja see on 28. ja 29. detsembril Peterburis. Meie ei x'sa ka oma ameti kõrkuwat seisukorda ja sellega ühenduses  seismat majanduslist seisukorda ära unustama: esrmess kindlustamiseks ja miimase korraldamiseks ning tõstmiseks peame jällegi aru pidama; ainult ühisel jõul möime tulemikus midagi korralikumat, kindlamat, midagi paremat luua! Selleks peame tingimata kõik koosolekule ilmuma. Koosolek algab 23. detsembril kell 11 hom. Koosoleku-koha üle saab teateid Peterburis  „ hiselu" raamatukauplusest OHupgpen. 5, Kui aga kellelgi marem tarwis oleks midagi kirjalikult järele pärida, siis mõib seda järgmise adressr all teha: rop. Peucjs, neMJieMipy .llynuirn,. Eesti maamõõtjate-ühiftise asutaÄ kogu", P. S Palume kõiki Eesti ajalehti seda teadet ära trüÄida. Telegrammid. Mtrtarl telegrafl ageoturl poolt) ÄoMowD D. ö. Asowis. 17. now..- laskflwad fate. flümnojiumi kasvandiku tunni ajal reroolwritcga 70* aastase usuõpetuse kooliõpetaja peale. Ühe rewolroer ei läinud lahti, kunas teine kooliõpetajat rinnast haa* was. Tüli tõusis sellest et õpilased nende teadmiste hindamisega rahul ei olnud. Pet«b»riftl. Odessa linnapea wöimukonnas. Woroneschi  ja Poltaroa kubermangudes on köwendatud roalwusekord kuni 4. sept. 1910. a. pikendatud ,Kui erakorralise walwusekorra kohta uued seadused wälja antakse, siis kestab kõwendatud walrousekord kuni uute seaduste maksmapanemiseni. Berliinist. Riigipäerva esimeheks rvaliti jälle krahm Stolbsrg 256 häälega poolt.- kuna 96 hääletamisest tagasi hoidsirvad. AGsMst, Mässu eestwõtjad anti wannutatud« meeste kohtu alla. Pmistst. Senat lõpetas tööliste paiuki seadusel eelnõu harutamise ja läks punktile wiisil lugemilelei üle. S«vashoPokist* Seda tähele pannes, et SynopeH tenvisehoidiine järelwaatus, ühes laewade kinnipidav misega. sisse on seatud, jättis Wene laewaselts reisl-s jäte- ja kaubaweo Konstantinopolisse seisma. > Kpoonliimast. 1 kolerahaige suri ära, haigemajas kolerahaigeid enam ei ole. AÄmast. Hiljuti oli meie sõjaioäesalgal AstarS ja Ardebili Vahelisel teel ühe poolrändaja suguharuga! kokkupõrkamine. Wastased kaotasiwad 6 inimest furnW tena: meie poolt kaotusi ei olnud. AnMsmMl rahabill tagasi wkatud. Londonist. 17. now. Ülemkoda. Lordi Lens? dorvne ettepanek wõeti wastu, kus 350 häält poolt jäi 75 häält rjoastu oli. Parlamendihoone oli politsei poolt ümber pnrch» tud. Kui hääletamise tagajärjed teada anti.- läks raW roas rahulikult koju. 13. now. Wabameelsete ajalehtede juhtkirjas milledel ülemkoja otsusest eelarwe asjus juttu tehtakse, kannawad enesetapmine". Watt bameelsed ajalehed on arwamisel, et lordide toime pandud riikline rvägitükk ajutine nähtus ork ja et selle kannul tingimata sellekohane kätteinaksminet järgneb, wabameelfed ei pane enne sõjariistu täesfg kuni alamkojal juhtud wõim taieste käes on. Berlinift. Riigipäewa awamisel peetud trooni kõne awaldas saadikute peale sarnast mõju,- nagrj oleksirvad n ad oma paremates lootustes petetud. Aja!-! kirjandus nimetab kõnet külm ja wärwita. Sõjalised ettewalmistused Greekamaal. Athenast. telegraferitakse, et Greekamaa sõjawK gesid Thessaliasse kokku tõmbab. Oldakse anvamiselZ et kewadel Türgimaa Greekamaale sõda kuulutab. ; Äubani kasakatemaak. Romanorvski mõisas riw sutt Asowi-Doni panga artelstshikult 26.000 rbl. ärat, Artelstshik sai haawata. Münchenist. Tuntust silmaarst, Vawaria hertsog Karl Theodor suri ära. Noworossiislist. Kröimskoi jaamas põvkaswatz kaubarongid kokku. 6 wagunit läksiwad puruks ja 14 samad roigastatud. Kolm konduktori saiwad haawcvtud.  S7r. 26t» ff 0 ft® A t Z 1909, Wastutaw toimetaja G. E. Luiga. Wäljaandjad vi-, med. J. Luiga ja V. Mäns Tänase numbriga saatvad lugejad Dr. Ho«> meli H»ae«atogen-kuulutuselehe kaasa.