PstMU, Pühapöewal, 7. mail, s. a. pidas Tartu EeSti põll. Selts Mljandi uulitsas näituse hooueS oma pääkoosoiekut. Koosoleku awaS esimees cancl. jnr. J. Tõnissou. Omas omamise kõnes heitis ta pilku üle kodumaa põlluasjanduse ja puudutas  siis riigiwvlikoguS harutatawatest küsimustest  maaküsimpst, mis praegu jääl üks tähtsamatest olla. Ligemat seletust tolurahrvale wäljaantawatcst riigimaadest andes rääkis ta, et seks kroonu-, keisrikoja-,  kloostrite ja kirikumaad riigi kätte wõstakse ja siis talupoegade kätte -välja jagatakse. Kui sellest aga meel küll ei saa, -võetakse ka, mõisa ja kwvotemaad. Need wäljaantowad maad ei saa mitte rahwa päris omanduseks, s, o. et rahmaS temale wäljaantud maad mitte teistele edasi anda ega müüa ei wõi, maid maa jääb ikka kroonu omaks wõi selle asutuse päralt, kelle ta enne wäljaandmistgi oli. Lõpeks tähendas ta, kõik on selle poolt, et maad antakse, aga mil kombel ja kudaS seda anda, selle poolest lähemad mõtted lahku, ja wäga wõimalik, st maaküsimus enesega  suuri kokkupõrkamist kaasa tooma ja wolitogu wahel lõhest sünnitama saab. Läänemaalt. Matsalu mõisa omanik baron Hoynmgen-Hucne on „Wirulase" teatel „Amalise kirja" pärast, mis Walgusega  laiali laotati, kohtulisels -vastutusele -võetud. Wõru linnakoolis on, nii kui Riia õpikonna ringkirja webruari numbris loeme, lubatud soowijatele Eesti keelt õpetada (neli tundi nädalas mäljaspaal öpeaega, 2 rbl. aastas). Walga linnakoolis lubatakse samadel tingimistel 2 tundi nädalas  E. keelt õpetada. Kulud kannab kool. H, Treffnexi erakoolis ja Nikolai I. gümnafiuinis  Tallinnas lubatakse ka Eesti keelt õpetada. HiiumaM, K.o.h ta d e mü ü min e. Nagu mõisa -valitsuse tcgcwuftst ja teadaandmistest  näha, wöetakse Hiiu-Körgesaares lähemas tulewikuS kohtade müümine päewakorrale.  Kohlade müümine saab wist siin õige aegamööda edenema, sest siinsed talumaad:  on -väga wiletsad. Neid talusid leidub  mähe, miile elanikud endid oma maapüält  saadud leiwaga elata jõuawad; ostmisest pole juttugi. Põld annab keskmiselt  kolm, neli seemet. Mine siis ela ja ole. Halwa põlluharimise süüks -väikest lõikust ka ajada ci wõi. TuiSkawatest liiwarväljadeft nagu säälsed põllud paiguti on hääd wiljakaswu maad teha ei wõi. Niisugust maad kallilt ostma hakata, mis ostjat toita ei jõua, oleks parandamata eksisamm. Sügiseste rahutuste pärast on siin paljud  mehed kohtu ette kutsutud. Suurem osa Emmastest ja Keinast. Imelik küll- Põletamist,ega muud kurjatöõd pole siin ette tulnud, aga fiisgi süüdlasi küll. Wist keele ja mõtte patud. Soldatid on siin mõnel pool ka -vitsahirmu  annud. Nii saiwad neli Kõrgesaare walla nöörimeest, kes ööbulkumisel kole toore korda saatnud 50 hoopi. Nad tunginud kusagile talusse. sisse ja määrinud  ühe tüdruku tahma ja . õliga üleni mustaks. Ema, kes tütrele appi tulnud, wisatud uksest õue. Homo. Lätimaalt. Riiast.. «Birsch. Wed." tcatawad, et kaks..meest nendest juba.Hnm.. wõstud,. kes. Schloki raudtee-jaama kallale tungifimad. M nendch on . LalnMM .MaMMmk. pßiWija Wedom." toimetaja ja wäljaandja on, D>-Ztg." teatel, Lrükiseadusest  üleastumise pärast 1. mail uurija poolt mangi wõetud, kuid 600 rublalise kaotsjom mastu jälle lahti laStud. Talsenist Kaks politikasüüdlast lasti maha, kui nad soldatide eest, kes neid wiisiwad, ära tahtsiwad põgeneda. Õnnetumad  maeti suure rahwahulga osawötmisel maha; haua pääl peeti kõnesid. Kaugemalt riigist. Peterburist. Rahwahanduse erakonna liikmed pauiwad 12. mail rugiwvlikoguse seaduse südametunnistuse wabaduse üle ette. Seadus- plaani tähtsamad määrused on: Kedagi ei wöi usuliste arwamiSte eest tagakiusatu ega õigustes kitsendada; kõik seadused, mis ühe wõi teise ususeltsi liigete kvdanlisi ja polinkal-.si õiguseid kits ndawad, lõpetatakse ära; kõigil praegustel ja uuesti aluwatcl ususeltsidel on ühesugune sabaduS  jumalateenistuste pidamiseks, »su> kombetx täitmiseks, jutlustamiseks ja oma õpetuste laialilaotamiseks; kedagi ei Wõi miSgi ususeltsi hulka astumisele ega selle kombete täitmisele sundida; keegi ei wõi usuliste arwamiSte pärast kodanliste wõi politilaliste kohuste täitmisest tõrkuda, püäle nende juhtumiste, mis seaduses nimetatud  ; 17 aastaselt ou igaüh-.l õigus senisest usutunnistusest lahkuda. Riigiwolikogusse on selle kohta palme  sisse antud, ct pimedate laSte õpetus sundusliseks tehtaks. Nagu „Strana" arwab, taheiawat riigiwolikogus järgmiseks püewakorra punktiks  walususetcgcwuse arwustamist wõtta. Riigiwolinik Onikini nime pääle on järgmine telegramm saadetud gid, kes Moskwa Autori wangikojas wiibiwad,  proteStcriwad selle wastu, et politika wangidcle tuleks kõikidele andeks andmises armu üleZnäidata- Riigiwolikogu, mis kauaaegse  wõitluse wili wabaduse eest just on, ei wõi ju neid wõitlejaid kurjategijateks pidada. Nemad ei nõua mitte halastust, waid wabastust." Telegrammil on 20 allkirja. Kindralmajor Trepowi - mõju- olla wiimasel ajal, nagu „St. Pet- Zig." kuuleb, kojaringkonnas tähtsalt kaswanud. Tema olla peaaegu ainus kõrge auukandja, kes igapäew Keisriga kokku saab. Nagu Peterburi lehtedest näha, on riigiwolikogus 33 liikmelise komite hulka, kes trooniköne wastusers saadetama kõigealandlikuma  adresfi wälja töötas, ka eestlaste saadik jnr. J. Tõnisson walitud. Posti- ja telegrafi pääwalitsuse ülem saatis 3. mail kõigile Peterburi jaoskonna poStt- ja telegrafikontorits ülematele  ringkirja, milles ta teatab, et 4. maist pääle Poola keeli telegrammide wastuwõtmine  kõigisse Wenemaa linnadesse lubatud on. . Trükist ilmuS riigiwolikogu ülespidamise  eelarwe 19OK. a. kohta. Eelarwe järele on kulud 1.937 602 rbl. suured—  Vallimaa konstitutfioni erakond on, nõgu ajalehed teatawad, nendel päewadel pääministrile telegrammi saatnud, et täielist  amnestit mitte ei antaks. Tema olla osaldise amnesti'poolt. Wene leht „Nascha Shisn" toob kirjasaatja sulest meie kodumaa praeguste olude kohta kirjatükki, mille päämõtted meie siia üles paneme^ Kirjasaatja kurdab selle üle, et wiimasel  ajal meie maal kuritegewuS päewaft  päewa kaswab. Kõik abinõud selle eemalhoidmiseks on asjata. Kuna Saksa kir- j andus kõwaSti uusi rõhumisi nõuab ja südisti amnestia ja sõjaseisukorra ärakaotamise  wastu wõitleb, on j uit amnestia, sõjaseisukorra ärakaotamine, kõikide lugemata kuritegude kohtulik järeluurimine ja süüdlaste  kohtu kätte andmine weel ainsaks abinõuuks  hirmutegusid, kui mitte täiesti ära kaotada siis ometi mahendada. Amnestia annab põgenejatele ja reduSolijatele  wõimalust oma rahulikkude igapäewaSte  tööde juurde tagasi pöörda. Paljud  nende hulgast on päris ilmasüütad, ainult hirmu pärast karistusesalkade eest oliwad nad põgenema sunnitud. Sõjaseisukorra ärakaotamine wabaStab rahwa kaua-aegse omamoli ikke alt, kuna kohtulik kuritegude järeluurimine kohalikkudele elanikkudele kõlblist rahulolemist kõige selle eest annab, mis nad wälja kannatama on pidanud Sõjaseaduse lõpetamise küsimus olla wect otsustamata, oga „Pet. Ztg." teatel olla ometi loota, et see- lõpetamine  warsti sündiwat, sest hulk kubernerist  olla selle poolt- Pihtivast. Pihkwast tlcgrahweeritakse, et kolmsada politikawsngi, kes kohalikus waugiMajaS kinni iStuwad, juba kolm päewa sööki wastu ei wõta, wÄljakannatamata wangimaja  korra wastu protesteerides. Tagurlased ja amnesti. Moskwa tagurlased, würStid, krahwid ja kõrged riigiametnikud, kes endid nõnda nimetatud monarhi lift ks erakonnaks ühendafiMad, pidafiwad  hiljuti koosolekut. Umbes 700 meest wõtfiwad kooZoleksst osa ;„Moskowskija WedomoStt"  wäljaandja, tuttaw herra Gringmut,  juhatas koosolekut- Tehti > otsuseks Tsaarile telegrammi saatg, et ammstit mitte ci antaks. Ka palutakse telegrammis piiramata isewalitsust alles hoida. Teine telegramm saadeti riiginõnukogu liikmele herra Samarinile õnnesoowiga tema mii-, mase tagurlise kõne eest riiginõuukoguS. Nagu „Birsh. Wed." teatawad, on Moskwas mängisid, kellede pääle kohtutes  kaebtusi ei ole tõstetud, wabastama hakatud. Odessast. Sõjakohus mõistis, nagu ~N. S." teatab/'nacsterahwa Kurdelewskaja,  kes korteri läbiotsimise juures linnawahtide  pääle tuld pii andnud,, surma poomise läbi. Tamarast. 147. jalawäe polk on „Now- Wr." teatel salkade-kaupa Baltimaa poole teele saadetud. Jekatermslawis oli „N. teatel 1. mail ivar.girooduS hirmus politikawangids  peksmine, kes punasid lippusid maha wõtta ega laulmist järele jätta ei tabtnud. 24 immest on haawatud, mõned raskeSti, kolm kuulu järele surmawalt. See asi oli ka riigiwolikoguS juba kõne all Warschawist. Hiljuti oli Millel lellepärsst  poisikese kinni wõtnud ja terwe Zõ otsa jaoskonnas hoidnud, et tema juures lapsepüss leitud. Seaduseandlisel teel ön luba antud Warschawi ülikoolis Poola keele ja kirjanduse  jaoks õpstooli ja Poola keele lektori kohta asutada. Lodfis röõlvis „Bir. teatel kasak töölise enne paljaks ja raius siis ta näo puruks. Wäljamaalt. Prautsusemaalt Wandefelts Parists. Prantsuse politsei on mõnesuguseid kirjast kätte saanud, mille põhjal laialdane wandeselts  üles leiti. Selle liikmeteks on enamasti  wenelased. Politsei on paljud nendest M 20, Sa a r l a n e 1906.