kakskümmendkaks aastat selles seltsis on agarasti  tegewad olnud. Xa. Kloostri muusikaseltsi president hra Wihalem  pani 29. dets. m. a. walla wolimeestele ette, et nad seltsile lubaksiwad wallamajas koosolekuid, kontsertisid,  perekonna-öhtuid jne. pidada, mis seltsile siitsaadik mitte lubatud polnud. Selts lubav selle eest igal aastal ühe kontserdi wõi pidu asuto.tawa kihelkonnakooli  hääks anda. Mõistlikumate wolimeeste enamusel anti, wasturääkimisest hoolimata, wnmaks seltsile luba wallamajas koos käia Siiamaani oli selts kimbus, polnud kooskäimiseks kõlblikka ruumisid saada, ei woinud  siis ka suuremat töötada. Edaspidi loodab selts wast rohkem pakkuda wõima, peaks siis ka kohaline rahwas seltsist enam osa wõtma. Maja ehitamine, mis seltsil nõuuks oli, jääb weel edaspidise aja pääle, warandusline jõud on alles liig wäikerre. 3. webruari  tahab selts siis oma koosolekut ühes perekonnaõhtuga  wallamajas ära pidada. R.Nissi karskuse-selts „Kindlus" walis endale 6. januaril Riissperewallamajas peetud koosoleku! uue eestseisuse, mille liikmeteks järgmised  faiwad: esimeheks A. Kamps, abiks köster Kalf; kassahoidjatsks kooliõp. Aru ja J. Elvestus; kirjatoimetajateks kooltõp. Kulderknup  ja H. Raudwers ning rewidesrijateks F. Lepp ja R. Krup. X. Türilt. Nagu kuulda ja näha, tahab „Türi Muusika-Selts" agarasti tööle hakata. Ta üüris hiljuti omale pidude ja kõiksuguste etenduste toimepanemiseks korteri, mis esimesel aastal ühes sisseseadmistega üle 100 rubla maksma tuleb. Soowida on, et kõik, kes seltsielust  wähegi lugu peawad, hääd asja nõuu ja teoga toetaksiwad. K. Nakwerest. seltsi liikmete üleüldisel  koosolekul 26. januaril s. a. wõeti järgmised  asjad harutamise ja otsustamise alla: 1. Aasta aruanne: 1901 a. oli seltsil sissetulekuid 2020 rbl. 24 kop. ja wäljammekuid 2016 rbl. 91. kop. Wõlga on seltsil 300 rbl. 2. Auuliikmeks  waliti ühel häälel seltsi eestseisuse liige hra J. Sommer. 3. Otsustati seltsile raamatukogu  asutada. Asutamise toimekonna liikmeteks maliti seltst-lnkmed hrad M. Nurk, N. Grna ja A. Kuljus. 4. Otsustati seltsi muusikakoorile pasunad osta ja Ms tarrvis raha korjata. Koosolekul olewad liikmed korjastwad juba lohe selle hääks 17 rbl. 26 kop. u. Lihula karskuse-seltsi uue eestseisuse Mmeteks waliti 2. j au. s. a.: Estntehsks G. Prass, tema abiks G. Anniko, kirjatoimetajaks M. Habermann, kassapidajaks A. Kriime! ja nõuukogu liikmeteks P. Nurk ja G. Meyer. ReWifiomkomitee liikmeteks waliti J.Pihlakas, neiu Ä. Kiirats ja M. Prass. " Jmjewi kreisis olema Täht mere lauluga  muusikaseltsi põhjuskirjad on, nagu „Lnwimaa kub. leht" teatab, ülemalt poolt kinnitatud.  -9- Pärnust. „Walaufe" saali üürimise asjus Wene Häätegewale Seltsile olgu tähendatud,  et .Malguse" selts püäkoosolekul otsuseks  tegi oma saali aastas umbes 13 korda, 10 rbl. eest kord, udupiltide näitamiseks Wene Häätegewale Seltsile wälja üürida, aga ei ole wsel mitte kindel, kas wiimane selts selle hinna eest üürib wõi mitte, sest enne oli tal saal prii. See oli „Walguse" seltsi poolt kui lubamine, mitte äraüürimine. Kaubandus ja majandus. i Keiserliku Liiwimaa Õkonomia Sotsieteedi aastakoosolekust  oli ka tänawu osawõtmine rohke ja elaw. Awamisekönes tähendas Sotsieteedi esimees, maanöuunik hra von Sivers Römershosist, möödaläinud aasta olude pääle. Nii kuiwa suid, kui möödaläinud, ei olla wiimase 30 aasta sees ette tulnud, ja tööstuseilmas olnud rahapuudus  nii suur, nagu seda meie maal mitte nähtud ei olla. Ehk küll lõikus kehmapoolne olnud ja wilja kasinasti müügiks jäänud, olnud Siberi wõistlust meie maal siisgi mõjuwalt tunda. Ka metsaomanikkudele ei ole läinud aasta rõõmu teinud, sest et puuhinnad alla oliwad langenud. Majanduse kitsikus ei olla ammugi weel lõpule jõudmas, olla ühenduses waja nende raskuste  wastu töötada. Kunstlikult liiga lopsakasti edenensuurtööstus  on põllutöö juurest palju tööjõudu ära meelitanud ja olnud sellepärast maa! tööliste puudus kätte tulnud. Et nii rutuline tööstuse edenemine kindlal alusel ei seisnud, käinud siingi kitsikus kannul ja töörahwa tagasirändamine maale olla juba alanud. Sotsieteet töötada rahwuste pääle waatamata terwe maa majandusliste olude tõstmiseks ja kasuks. Kõneleja tuletas mehi meelde, kes ohwrimeelega meie maa põllutöö  ja majanduse edendamiseks tööd teemad ja nimetas  siin Sotsieteedi sekretäri ja saksakeelse „Balti Nädalilehs"  toimetaja hra G. v. Stryki 2S-aastast wäsimata tööd. Jnbtlari auurs tõusimad koosolijad püsti. Edast tähendas kõneleja mõne läinud aasta ettewötte ja seaduse-plaani pääle. Ka Liiwimaa liikumata waranduse uuesti hindamise seaduseplaani tuletati meelde, mis juba Kõrgekõrgemalt poolt kinnitatud. Töörahma tööwõimetuse ja õnnetuste  wastu kinnitamise kassad olla asumisel. Põllutöökooli  asutamine ei ole mitte korda tämud. Sotsieteet on siis wäikepõllumeeste jaoks instruktorid ametisse aidanud panna, kes põllumeeste-seltsides kõnesid peawad pidama ja tegelistes põllutöö-küsimustes nõuu ja juhatust  andma. Selle järele andis karjakaswatuse instruktor hra O. Hossmann, Sauga mõisast, oma tegewuse üle läinud aastal aru. Karjakaswatamises on kaks tõugu nimetada: Hollandi ja Angleri tõug. Järgnemas kõnes andis maanöuunik parun Maydell Martsenist Mlutöö-Zoosolekust  aru, mis Peterburis hiljuti ära peeti. Sarnaseid koosolekuid peetakse üks kord aastas ja on neil põllutöö kohta suur tähtsus. Pääle muu olnud seekord ka auuhinna jagamise küsimus majapidamistee läbirääkimisel. Wiimaks andis professor E. Happich pakteriologia katsejaama pnma-asjanduse osakonna tegewuse  iile aru. See katsejaam asutati enam kui aasta eest ja saab Sotsieteedi poolt 1500 rbl. aastas abi. Pääle muu on katsejaam 1901. aastal piimatalituse kursuse toime pannud. Seega lõppe suvad 23. januari istumised. (Järgneb.) M 2. Lest i postimees 59