juurde lisada, et tunnistajad wäga sagedasti ka selle pärast oma waewa ja teekulude tasust ilma jääwad, et nad oma nõudmist mitte õigel ajal kohtule ei awalda, see on wiibimata pärast tunnistaja ülekuulamist,  meel enne kui ta kohtulaua eest tagasi astub. Mitte waremalt ega hiljemalt  ei tohi ta seda teha. -2- Hungerburist. 29. mail, umbes kella 4 ajal, pamwad kalapüüdjad merel ühte paati tähele, mis ise oma pääd tuule läbi edasi aeti. Kui nad paadi juurde oliwad sõudnud, leidsiwad  nad tema põhjast ühe magama inimese. Kalamehed äratastrvad magaja ülesse, kes imeks pani, et tema seltsimeest, kaladega kauplejat Karteshnikowi paadis ei ole. Kuhu ta jäänud, seda magaja Grudkin tõendada ei teadnud; aga nad olla ühes koos Hungerburist silkusid sõitnud ostma; tema olla unine olnud ja magama  jäänud, kuna aga Karteshnikow tüüri olla hoidnud ja purjusid seadnud. Arwamift, et mees msrde on kukkunud ja ära uppunud, tõendab ka ses, et tema müts merelt kaldale on aetud. Õnnetul olla ka kaunike summa raha ligi olnud. I?. 0. Wladimiri kubermauguft Haridus on siinse rahwa seas kogum kchw. Neid, kes lugeda oskawad, leidub ikka külas wast kümme immest, kuid neid, kes ka kirjutada oskaks on koguni wähe. Üks kurwastaw asi on ka mee! see, et siinne rahrvas  wäga palju wiina tarwitab. Ehk siin küll monopol  sisse on semud, siisgi pole joomise wähenemist märgata. Kõrtsides joomine on wast küll wähenenud, kuid selle wastu on kodune joomine kole suureks läinud. Ka külakõrtsisid on siin pea igas külas leida. Nagu kuulda, õitstda nende äri õige tublisti. Pääle selle, et rohwas kangesti joob, on ta ka weel wäga ebausklik. Selles aitawad teda ka mõned niisugused mehed boida, kcs rahwa suurema hariduse eest hoolt peaksiwad kandma. Kirikute arm on meie kubermangus maga suur. Peaaegu igas külas on kaks kirikut, üks fumi- ja teine talwck rik. Wäilses Perjaslaw-Salcsjki linnas (mis üle poole pis.m, kui Wüjandi liim) on üksi 33 kirikut sa 2 kloostrit. Niisama suurel armul leidub neid ka teistes linnades. Selle järele wõib siis lugeja juba ise enesele ette kujutada, kui suur siin kirikute arm on. Kirikud on enamalt jaolt kiivist ehitatud. kas. Suhhum Kalees. Pääle kogukonna üleüldiste  awalikkude tööde ja kohustuste on meil kaks mälimift kohustust kanda: küüdikorrod walitsuse ametnikkude  karmis ja tee sillutamine. Esimene muudeti juba ennemalt rahamaksuks ümber, wiimane aga mältas  seni. Batumi poolt Sugdiidi' linnakesest tuleb Suhhmni 96 wersta pikk kiwidega prügitatud maantee. Estonia naabruses olema Drandõi külani, õigem alewikuni,  peab kroonu selle tee korras. Drandõist linnani on 17 wersta. 7 w. on linna ja kroonu käes, aga 10 w. eest pidiwad 4 asunikkudeküla hoolitsema, mis wiimastele  liiga raskeks läks. Kaukasias loetakse üks mõisnik  iga kümne ja üks mürsk iga saja mehe kohta. Wiimaset  ajal on küll paljudelt, kes endi aadeliseisuft kindlate dokumentidega tõendada ei mõinud, need õigused  ara mõctud, kuid sellegi pärast on teiste maadega mõrreldes niisuguste aadelimeeste hulk siin ülisuur. Kõik need herrasmehed, kelledest pahudel, ftmse oludega wõrreldes, arutu suured maatükid omanduseks on, on kõigist awalikkudest kohustustest wabad muidugi ka teede tegemisest. Nende lugemata pühwli arbad (kaherattaga härjakaarikud, millede koormaks 80—100 puuda loetakse) on aga kõige suuremad teede rukujad. Kmsolcwa aasta januarikuus oli maantee juba nõnda röövalun-, kalduw ja sügawaid muda-aukusid täis. et paiguti üksnes kõige suurema waema ja ettewaatusega läbi mõis pääseda. Seda teed parandada käis asunikkudel  üle jõuu, mispärast nad õigusega nurisesiwad ja walitsvse poolt asja korraldamist palusiwad. Maakonna  ülem mõttis palroet kuulda, ja otsustas asja asunikkude kõige suuremaks rahulolemiseks. Olgu wahele tähendatud et Suhhum mitte (maakond) ei ole, maid (ringkond), mis nagu iseseisaw kubermang kubermangus on. Ringkonna ülemal («»- nkAkiumm yNpvvs.) on peaaegu kubernerlik mõim. Lõpuotsus  oli-. Kroonu wõtab tee korraspidamise oma hoolde; kulud aga saamad maatessätmide pääle ühe tasa ära jaotatud. Olgu würst, ostetud istanduse omanik, rentnik wõi liht asuja: maa suuruse järele peab igaüks teeparanduse kulu kandma. Tuleks tess. pääle näituseks 10 kop., maksab 5 tess. pidaja (umbes nõnda palm on Estonia asunikkudel maad) 50 kop. aastas, 100 tess. pidaja 10 rbl. jne. Sarnast Salomoni otsust ei olnud asujad lootagi julenud. Würstide käredat  masruwaidlust ega pahameelt ei pandud tähelegi. Muidugi on asunikud walitsulele selle eest tänulikud. Mitmed ..heldemad" röömustasiwad: ..Nüüd jääb pääle muude kulude ka see s—lo rbl. järele, mis igal teeparanduse-käigul söögimajadesse pidime jätma!" . .. Küladewaheline tee aga oli tänini koguni wilets, üksnes külade sees on ta hää. Koormaga linna minnes oli umbes 5 wersta Drandõist saadik tee päris kaelamurdew.  niihästi weoriistale, kui wedajatele ja weetawate,  iseäranis pimedatel hommikutel, kui weel Mudane aeg oli. Kõige halwem on weel Drandõi maast läbimrnew  tee, osalt halbade kohtade pärast, osalt ka selle pärast, et Drandõi elanikud suuremalt jaolt moldawlased  enda teede eest sugugi ei hoolitse. Hiljuti otsustas  Estonia küla walitsuse ettepanekul omast maast hääd ja õiget teed läbi teha, mida umbes 4 wersta tuleb. Teised külad peawad muidugi oma maa osast niisamati tegema. Külamehed ise laastasiwad teekoha metsast j > kibuwitfa rägastikust puhtaks, aga kraamide kaewamise kulu läks üle jõuu, sest muud küla Väljaminekud  on muidugi suured. Erasis-etülekud on: mõned üleüldised wäikesed maatükikesed, mis igal aastal küla kassa kasuks walja renditakse ja mitmel aastal on lamba- ja kirsekarjased lalwekuudel külamaa pääl karjatamise eest 80 rbl. renti maksnud mõned kopikad kogub ka külakohtus möistetawatest trahwirahadeft jne, aga kulude katmiseks ei ulata see kaugeltgi. Igal asunikul tuleb weel 7—3 rbl. aastas nõndanimetatud ..korjandust" külakassasse maksta. (Drondõi külas on hulk poodisid, apteek, sepikojad jne, mis kõik äripidamiseõiguse  eest külale renti maksawad, nii et elanikkudel  mid.-gi üleüldist maksu maksta ei ole, nagu Eesti asundustes.) Teetegemiseks leidsime siisgi nõuu: Ülemal tähendatud küla maatükkide päält müüsime mõne aasta eest 300 rbl. eest pähklapuid, mis raha wolitsus küla hääks panka pani, kust ta mõnel juhtuma!  suuremal erakorralisel ettewõttel saadawal oleks. Seda raha lubati küla palme pääle teetegemiseks tormikada.  Kohe palkasime kraawikaewajad, kes ühes ka kraamide mulla suuremalt osalt kimiprügi ja kruusa, sest et teekohta sarnasest maast mSimalik malid a oli tee pääle laiali ajasiwad. Praegu on tee malmis.  Edaspidi peab muidugi igamees oma määratud osa korras hoidma, mis aga suurt raskust ei sünnita on ju hää kruus sillutamise materjaliks säälsamas  käe jala juures. Testi Postimees. 302