torias aidata; sellepärast pidi 6. Julil 1000 naest ja last Pretoriast ära Botha juurde saadetama. Mandshttriast teatawad W. t. s. telegrammid: 5. Julil tükkifiwad hiinlased Jeho kindlusest Nikolöki poolt tulema Wene wäesalga kallale, neid aeti aga kindlusesse kus juures nad 200 meest kaotasiwad. Öösel põgcnesiwad hiinlased Jchost. Kindlus on ära põletatud, suurtükid ära wüdud. Meie pool on 2 meest hoomatud. Waljamaa riikide saadikud, pääle Saksa saadiku, on Pekingis cluS, niisama ka teised wäljamaalased, kcS Pekingis wiibisiwad  ja öeldi ära tapetud olewat. Seda on -viimaste päewade jooksul mitmel korral tõendatud ja juba hakatakse uskuma, et wäljamaalased Pekingis tõesti alles elawad. Kõik sõnumed aga, mis tõendawad, et wäljamaalased  ei ole ära surmatud, tulewad Hiina ametnikkude poolt. Europlastest ei ole üksgi, ei kirjalikult ega telegrahwi teel, enesest elumärki annud. Hiinlaste teatel on saadikud sõjamäe kaitse all Pekingist Tientsini saadetud Päälegi on Pekingis jälle wöimuS seadusliku -valitsuse käes ja Hiina keiser peab riikide walitsuStega rahutegemise  aSjus Mis läbirääkimistesse  puutub, siis on need tõesti lasile wöetud, aga sõnumed, mis saadikute kohta käiwad, lciaivad mähe uskumist, sest et küsimise pääle, -uikspürast saadikud ise enestest teatust ei anna, hiinlaste poolt -vastust ei ole antud. Hiinlased tõendawad  ainult, et matjamaal st d Pekingis elawad  ja Hiina -valitsus neid mässajate eest kaitseb, aga, et siis, kui waljamaa riikide wügi Pekingi poole hakkab minema, Hiina walitsus saadikute elu eest ei wöi wastuta. Sellest seletusest kostab ähwardus wälja ja see sunnib arwama, et hiinlased kõik europlased  Pekingis wangikotta on wisanud ja nende elu ja surma üle walitsedes, wäljamaa  riikide walitsusi küsimuse juures, kas Pekingi poole tungida, wõi leplikul wiisil saadikute päästmiseks töötada, kahtlema tahawad ajada. Praegu ei ole wäljamaa riikidel Hiinas küllalt sõjawäge, et sõjakäiku Pekingi poole julgcste wõiks ette wõtta, sellepärast on Hiina walitsuse ettepanek läbirääkimiste asjas mõne riigi poolt häämeelega  wastu wõetud- Kõigist läbirääkimistest  hoolimata woolab oga kõigilt poolt sõjawäge Hiina poole kokku ja ka hiinlased walmistawad sõja wastu. 0. Julil on Inglise saadik Pekingist kirjalikul teel teatanud, et kolm saatkonda weel terwed on. Hiinlased lasewad suurtükkidega  saatekondade pääle. Km hiinlased orad ci oleks, siis oleksiwad saatekonnad ammugi ära wõidetud. Daily Ekspress teatab Shangaist: Rusikamehed ja nende juhatajad on isekeskcs  tülisse läinud. Tülist tuli äge wõitlus,  mille juures mässajate pääjuhataja, prints Tuan on ära surmatud- Hiina keiser on peaaegu kõikidele riikidele  telegrammid saatnud ja riikisi palunud,  et nad teisa riikisid Hiinaga ära lepitama  hakkaks. Mõnede lääne Europa riikide  poolt on Hiinale waStus antud ja teatatud, et Hiina palwet ei ole praegusel seisukorral wöimalik täita. Inglise walitsus, keda Hiina walitsus ka palub, kahtleb, kaS palwe tõesti Hiina walitsuse poolt on saadetud. Mastaabile teatati 6. Julil: Hiina ida-raudtee on kuni Tashitsao jaamani rikutud, niisama ka sillad ja Antaje söekaewandused;  töölistest ja nende kaitsjatest on paljud ohwriks langenud. Hiina saatkond Peterburis saiTsunglijamenistraudtee-direktor  Shengi läbi järgmise sõnumi: 5. Julil oliwad kõik wäljamaa saadikud terwed. Hiina wälimiste asjade minister pakkus neile oma toetust ja sõjawäelist abi, kui nad TientfiniSse minna tahawad. Hiinlased lasksiwad 6. Julil Blagoweshtshenski  linna nõrga tulega. Selsamal päewal puhastati Amuri pahem sWene) kallas Hiinlastest, kes lõunapoole taganesiwad.  Telinis (Kesk-Mandshurias) kippusiwad  poksijad hükisti meie 200 mehe kallale,  kes suure kahju saiwad; 60 kassakat saadeti neile appi. Jaapanis kaswab rahwaarw nii suurel wiisil, et 500 aastaga rahwaS poole suuremaks  läheb, nõnda et aastal 1950 Jaapanis  umbes 100 miljoni elanikku on. Washingtonist. Hiina saadiku palwe pääle lubas Mac Kindley rahu sobituse mõne tingimisega oma pääle wõtta. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewal »». Julil. Eestikeli jumalateenistust kelluV- peab ülemõpetaja Lemm. .-l-i 29 Saarlane, 1900, Vastutaja toimetaja Hartwig Sah, eavZ. vee. poi, S'»»» Mp »r- .4 i.«! ILW r- 3z Sssm-eU, S»issbssW c? 7. UoH ?sr o s -!-. -. iükiiud Kuresaare „SWeial." trSiiktjaS iiaubs-uul. t? Teadaandmised. Kuresaarest—Muhuwäina—Hapsalu—Baltiski, Baltiski raudteed  kaudu Tallinna, Jurjewi ja Peterburgi. Kuresaarest— Riiga, Riia - Pleskau raudteed kaudu Jurjewi ja Peterburgi. Kiirsöitja reisijateaurulaev o iv st <v ,v t i ,v kapten J. Prmz saab 13. Jnli kuuni 10. Augusti k. p. igal reedel kellu 10 ennelõunat Baltiski, igal e s m aspäeval kellu 7 honnn. ja igal teisiwa  l kellu 0 öhtn 3c iiga sõitma. Mõlematel raudteedel on alandatud söidnkaardid saada. Lühemat teatust annab Thevd. Litttge. Pühapttewal on lacwakontor kellu 2—4 pääle lõunat awatud. Riia aurulaewade wäljasöitmise päewad. Vukusse, Uapsslu. 7ailinnsBBS ja ! M« - ?stsrburisBö. ! -U R R J U« .Konstantin" 26. Julil „Riiga" 27. Julil ' kap. L. Sch m i dt. ..Jmperator Nikolai n." 30. Julil kapten R. J u n k e r. kop. C. Wolte r. ..Riiga" 29. Julil ..Jmperator Nikolai il." 3. August kapten R. J u n k e r. Lähemat teatust annab ..Konstantin" 3. August kapten C. W o l t e r. R. Wildenberg. Aurulaevad sõitvad Romassaare sadamast Muhusse. Hapsalu. Tallinnasse la Peterburisse kellu 8 õhtu ja Riiga kellu 8 homm. välja Laeva kontor on pühapäeval kellu 10—12 ennelõunat lahti' Kallilt Saaremaa pinnalt lahkudes soowiwad kõikidele sõbradele ja tuttawalele südamest HM termist Undritz ja perekond. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmaseja proua Marie Jssajew i raamatukauplusest: Kirihii keliaii ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. 35. Mis maksab maailm? -t' 35. Kolm korda asjata! -V. 37. Mis usk teeb õndsaks? 38. Ustaw ehitaja! .tl 39. Küll saab ilmsiks! 49. Ole Jumala inimene! MU" Üksiku kehe hind 1 kop. ltilAMtkt' A. Allika uus apteegi rohu- ja wärwi magasin Turu-uul. KZ 3, Apteegi kõrwas soowitab kõigesugusid maja tarwituse juurde pruugitawaid asju. Haa lõhnaga õlisid. Lõuga-, riide ja puuwärwisid, prougfid, wäruitsi, liuaõli j. n. e. LW" PäSle selle ostan suurel mõõdul omaS apteegis kui ka rohu- ja wärwi magasinis kõiksugused maa-rohtufid, nii kui kummelid, koirohtufid, tümmijamfid j. n. e. MA Rohu korjajatele annan igas kordas nõu, rohu korjamise ja aja üle.