seks komisjon walitud, millest zärgnnsed Herrad osa mõtawad: Maamarschaü v. Ekesparre, landrat paron Buxhöwden KuiwaStust, rüütelkonna sekretär v. Güldenstubbe  Kaarmalt, W. v. Aderkas Pöidest, paron Nolcken Randwerest. Mõisnikkude-konwendil yn õigus komisjoni  projekti tarbekorral lõpuliselt kindlaks määrata ja maamarschalli kaudu riigiwalitsusele  ette panna. Sõda. Rahutegemisest. Inglise lehed waatawad õige musta pilguga rahutegemise  pMe. Jaapanlaste 12 nõudmistest  on wenelased neli nõudmist tagasi lükanud ja need on jaapanlastele kõige tähtsamad, see on: wenelased ei taha Sahalini, mis jaapanlaste poolt ära on wõetpd, wiimastele anda, nad ei taha jöjakulu maksta, ega neid oma laewu, mis erapooletutes sadamates seisawad, jaapanlastele  wälja anda ega sõjalaewade rohkust  Waiksel merel ära määrata. Eitaw wastus nende punktide kohta olnud Komurale ootamata. Ta lootnud, et Wme asemikud enne wastuse-andmift Peterburist nõuu küsiwad, mis oga ei sündinud. Witte oli waStutuse oma paale wõtnud ja oma heaksarwamise järele wastuse andnud, ütleb „Timcs." Kui jaapanlased otsustanud  on Sahalini ja sõjakulu ilma tingimata  nõuda, sus ei olla Portsmouthi nõuupidamine Witte arwamise järele mitte muud kui tühi aja raiskamine.  Wiimased  Portsmouthist tulnud teated könelewad,  et Wenemaa neis punktis mitte järele ei anna- Ja kui jaapanlased ka oma nõudmiste  juurde kindlaks Mwad, siis ei ruüa rahutegemisest midagi wälja- Jaapanlased  ei soowida sugugi, et keegi erapooletu riik ennast rahutegemise wahele segaks. Mandshuriast teatatakse, et wihmasadude  põhjusel teed rikkes olla ja maa weega üle ujutatud, mi et augustikuul wõimata on lahingut algada. Nöndasamasugusel  wiisil räägiti minewal aastal enne suurt lahingut. Linewitschi wäe suurendamine.  Selle pääle waalamata, et PortSmouthrs rahu üle läbirääkimisi peetakse,  walmistatakse mölemilt poolt oige suurel mõedul sõiategewuse wastu. Wenelaste  poolt juhitakse terwet tähelpanemist Mandshurias olewate sõjamägede suurendamise  pääle. Wtadiwostoki, Amuri äärsed sõjamäed, kus ülepea KV 0l)0 meest on, jäetakse pea-aegu tühelpanemata. Ei ole kuuldagi et siuna sõja mägesid oleks saadetud, kuna ! meimtschlle maikuust jaadt ühtelugu uusi wagestd appi läheb. Aee alatine mägede  Mandshuriasje saatmine näitab, et kindral  LinewU.schil senini weel nõnda rohkesti mehi ei ole, et ta marschall Ojama mägede  pääle mõiks tikkuda. Kui wenelaStel Mandshurias tarmWns arm mehi käes oleks, siis ei seisaks Linewitjch Mandshurias tegewuseta ja ei waataks ainult püält, kui kindral Hasegawa Tumeni juures edasi tungib ja jaapanlased Ranna-äärse maakonnal  edasi tungiwad. Alalise uute mägede Mandshuriasse saatmise läbi saab Linewitschi wägi augusti kuu lõpul K23.00V mehs ja 2,225 suurtüki  pääle tõusma. Missuguseks ajaks kõik wäed, mis Linewitschi sõjamäe tarbeks oa määratud, kohale jouowud, M raske ütelda. Selle pWe wgadates, et mõni wäe-oia mees ära ei ole saadetud, wõib arwata. et wiimased mehed oktobrikuu keskel Mandshuriasse jõuawad. Kui rahutegemine seisma jäetakse, siis ei alga Ljnewitsch enne 2 2'/ s kuud tõsist sõjategewust, ütleb „R< k. Wed." sõja-asjatundja. Kõik see suur wägi ei astu mitte tule ette, sest et 25—30 protsenti soldatisid muus teenistuses on, nagu: ohwitseride  teenijad, küsuandjad, haigete-rawitjejad  ja kraamiwcdajad. Selle wastu arwob Wene sõjawolitsuse ametlik leht „Russk. Jnw.", et marschall Ojamsl juulikuul 050 —700 000 meest on olnud ja et ta wägi augustikuul 850—950.000 mehe püüle tõuseb. Kui Limwitschi wägi augustikuul 750.000 mehe pääle tõuseb, nagu seda mitmelt poolt kinnitatakse, on jaapanlaste oma tast 100—200.000 meest suurem. Ja see annab Lmewitschi soikumisele põhjust, sest Linewitsch teab wäga hästi, kui suur jaapanlaste wägi on ja millal temaga «võitlusesse wõib astuda. Isamaalt. Kuresaarest Minewal aastal oli Kuresaare  Eesti seltside „Karskuse"ja „Lpra" seltside ühendamise küsimuspäewakorral.Ühendusestei  tulnud aga seekord midagi wälja. Ehk küll ühendamise küsimusKarskuseSeltsistwäija läks ja „Lyra"Selts ka ühendamise poolt oli, siisgi tegi Karskusse Seltsi üleüldine koosolek  häälte enamusel otsuseks ühendust mitte wastu wõtta. Miks ühendust mitte wastu ei wõetud, selleks oliwad ka omad põhjused. Kuda kuulda, tahetakse sel sügisel  nimetatud seltside ühendamise küsimust jälle päewakorrale tuua. Loota on, et seekord  ühendamise küsimus paremini korda läheb. Eesti elu tõstmiseks Kuresaares oleks seltside ühendamise hääd kordaminekut küll soowida. Mõned maalt linnasöitjad kaebawad,  et nende käest „turumaksu" juba linna ragatkes nõutakse. Kui see tõesti nii on, siis on sarnane maksu nõudmine täiesti seadusewastaline, sest turumaksu wõib ainult turupääl seismise eest nõuda. Mööda läinud lautade ajal laisimad  Kuresaare linnas paar hiinlast mitmesugusid riidekaupasid müümas. Hiinlaste  pitkad patsid ja nende iseäralised rahwa riided leidsiwad kuresaarlaste poolt iseäralist tähelepanemist. Saaremaa kurttummade kooli hääks 17. julil s. a. peetud näitemüük ja tulewärk on puhast kasu 301 rbl 65 kop. sisse toonud. Armutakse, et Kuresaares sel suwel pääle 3000 supelwõõra on olnud. Hiljuti wõeti Kaarma kirikus 17 inimest esimest korda armulauale, kes Kreeka-Wene usust Ew. Lutheruse usku heitsiwad. Tagawarawäelistele tähelepanemiseks. Kubermangu ülemuse  poolt antakse teada, et tagawaramäelistel,  kes oma perekonna ainukesed toitjad on, waja on niisugusel korral, kui neid tegemast makke kutsutakse, wallawalitsuste,  maksuwalitsuste jne. käest oma pcrekondlise seisukorra üle tunnistust nõuda  ja seda kokkukogumise kohal ette näidata, sest et uue käsu järele siis, kui tagawarawäelised  juba on watztu wõetud, nendest kedagi perekondlistel põhjustel «väeteenistusest  ei wabastata. Seda antakse sellep. teada, et tagawarawäeliste kokkukutsumine tulemas wõib olla. Anseküla kirikus andis preili Aino Tamm 7, augustil waimulikku kontserti. Sarnast laulu, kuda meie seekord siin kuulda saime, pole küll enne Anseküla kirikus kuulda olnud. Päris ülendaw oli neid puhtaid, sügawasti südamesse tungiwaid  lauluhelisid kuulda. Niisama südamesse  tungiw oli ka hr, Lin n a mägi wiiulimäng. i Karjast. Meie armsa kadunud õpetaja mälestuseks pandi 18. Ml siinses kirikus kantsli kohale marmori tahwel ülesss, päälkirjaga: Siin kantsli püül suri «Meie Isa" palwet lugedes praost R Winkler 1895 a, 4. junil. Nimetatud marmori tahwli on Karja mõisa pärisherra C. von Sengbusch omal kulul Karja kogudusele kinkinud. Rukki lõikus algas meil 4. sulil. Nii warast rukkilõikust pole pääle 1872. ja 1882. a. olnud Saak on keskmine. Odra lõikus algas Jakobi päewal. On kolm seemet loota. Kaunawili erned, oad, läätsad  on kuiwa läbi kinni jäänud, nii et seemet kätte ei saa, Puuwiljasaak on ka maike.  Kartulid on kehwad; mitmes paikas töusewad weel mullast üles Esimene wihm tuli meil 7. ja 8. julil, mis põllumaa nii läbi lõi, et kartulid waotada ja kesakündi  künda sai Aga odrawiljale oli see liig hilja ja mõiuta. Nüüd tuleb meile tihti «vihma ja selle mõjul tärkawad erned, kartulid ju weel teisi wiljasugusid seemnest ülesse. Palju wiljapuid on sel suwel ära kuiwanud. Heinasaak on wäga mitmesugune,  osalt keskmine, osalt wäga «väikene. Pöllu-härjapäähein on ka kasin. Nii on siis karjalastel kehw aasta. Mitmed -vähema  ehk suurema maapidajad on päris hädas. Tööliste palgad ja muud maksud tuleivad õiendada, aga millegi eest pole raha saada. Wilja pole müüa ja loomi on paljudel peremeestel pöudsel ajal ka häpardanud.  Riiast. Liiwi kuberner S w egintsew  tuti 5. skp, Riiga ja Võttis kubermangu walitsemise oma kätte. Üürilisedstreigiwad maja omanikkude wastu! „D,-Z." teatab, et ühes majas 40 üürilist oma peremehele teatanud, nad ei maksa enne oma üüri, kuni nende umbes 20 punkti suured nõudmised  täidetud saawad. Mis nõudmised need on, ei ole esialgul teada. Tallinnast. Laewaipe e s t e l e tähtjas teatus. Selle aasta julikuu  Viimastel päewadel awati rannasõidu  laewadcle Äigna (Wulfi) ja Grosholmi  saarte wahcle tehtud kanal. Kanal on 30 sülda lai ja 12 jalga sügaw. Kanali mõlemal pool küljes selfawad tihedalt  ajutised meremärgid. Alalisi merewärkisi  ei panda poist enne kui tulewal kewadel. Selle kanali läbi iMdawah meremehed  umbes paar tundi hää ilmaga, aga paha ilmaga palju rohkem, sest enne pidiwad meremehed mõni kord päewaks kaheks Äigna saare taha ankrusse seisma jääma, enne kui wõimalik oli ümber saare Tallinnasse pääseda. Pääle selle on I. selle kuu päewast saadik Tallinna sadamas  uus puusild lacivade seisu tarwis awatud, mis Wiktoria silda ja uut sadamat  ühendab. A." Peterburist. Nekrutite matmine.  Käesolewal aastal Võetakse „Sobr. Usak." järele 475,340 nöörimeest  sõjawäeteeniStusesse. Kaalude proowimine on mitmes kohas terweS riigis ette wõetud ning on leitud, et kaalud mäga halwad on, et nad mitte sugugi õigust ei näita; isegi suurtes ärides on ivösriti näitawaid kaalusid ette tulnud. Kõige rohkem niisuguseid  kaalusid olla nende hulgas, mis Väljamaalt sisse on toodud. 33. Saarlane, 1905.