turaS madalale astmele langeda. Sellepärast seisame meie ftlle poolt kindlasti, et seda nuht» lust ainult eratordadel tarwitataks, aga mitte nõnda rohkelt, nagu wiimasel ajal. Miljukowi ettepaneku osjas on läbirääkimised  lõpetatud, wolikogu hakkab redaktsioniiomisjoni  aruandeid kuulama, aga ürcwuS kestab kuni koosoleku lõpuni saalis edasi. Ilma waieluSteta  wõetakse mõned seaduseprojektid waStu ja antakse riiginõukogusse. Esimees loeb Kõigekõrgema käsukirja ette: Riigi põhjuSseaduSte S 9. poragrahwi põhjal käsime Meie riigiwoliiogu koosolekut sel 20. detsembril lõpetada ja määrame tema tcgewuse algamiseks 20. januari ISOS. a- AlguSkirjale on KeiSri Majesteet Oma käega alla kirjutanud: Nikolai 11. Kell 11,40 m. lõpeb koosolek. „Wir." Kodumaalt. Kuresaarest. Nääri-kuu esimestel päewadel  sõidab teise jaoskonna rahnkohtunik hr. Bulach Poidele kohnt mõistma kohalikkude elanikkude watzel ettetulnud asjades. Koolilaste jõulupuu. Teisel jõulupühal pääle lõunat oli kohalise» EeSti kirikukoolis koolilaste jõulupuu, millest kohaline ülemõpetaja, kooliõpetajad, koolilapsed ning hulgake teisi inimesi oja wõisiwad. Ülemõpetaja pidas südamliku jõulukõne ning koolilapsed kandsiwad  paar jõululaulu ette. Selle järele oli koolilastele einelaud kaetud ning jagati neile kingitusi wäljo. Lastele walmiStas wäikene jõulupidu tõesti rõõmu. Rohke: tänu on kõik ära teeninud, kes jõulupuu toimepanemiseks kaasa aitasiwad. Kihelkonna Jõulupidu BürgerklubiS. Teise jõulupüha õhtul kann Kihelkonna Kooliseltsi  näitejöudude poolt Bürgerilubi saalis Fr.tz Stovmhageni n-iiewaatustine näidend „Mewst ema", mis kalameeste elu kujutab, ette. Tüki sisu oli kaunis mõjuw ning ettekanne kõigiti rahuloldav-. Iseäranis laajukiskuwalt awaldufiwad  need lohad oma mõju, kus tükis ettetutew tragita kõige tuniawam oli. Need kohad wiidi mängijate poolt wüga loomutruult täbi. Pidust osawõlmine oli wõrdlemlfi hää. Imelik on aga nähtus, et meie pidulised, suur osa mähemaft, weel kurbmängudest arusaava ei jäksa. Kõike seda, uus näiteiawal ettekantuks?, wötab publikum, olgu ettekantaw osa kui põrutaw-kuib  tahes, naerulaginaga waStu- Ma ei saa teisiti ütelda: see on metsik, kui kõige suurema  meeleäraheitmiss awalduje wöi koguni surma üle hirwitatakse. Sarnane wastoluline nähtus naermine näidendi kurwemare ojade ettekandmisel on neile nagu lõrwahoop, kes enam näidendi sisusse tungida, temast enam arusaava Msawad. Inetu oli ka see, et mõned pidulolejad wiimasteS ridades nimelt Jõulu pähkleid rägistada armaStafiwad. Nälga oleks wöinud warewini kustutada, mitte aga näitesaalis, kus teised pidulised eltckantawat tükki kuulda tshawad  Peab ütlema, et naermise ja sosistamise pärast niimõmgi lause näitemängust tejtridadeS ja tagapool seisrvattl piduiistel kaduma läks. Naermine ja sosistamine on aga siin näitemängude  ettekandmise ajal, olgu ettekautawad palad mis tüüpuslised tahes, juba seltskonna wana wiga, mis nüpea paraneda ei taha, kuigi see n äga soowitaw oleks. Olgu ikka igal asja! oma aeg. Piduline. Teiselt poolt kirjutatakse meile pidu üle mus sea»: Biirgerklubi saal oli püSltwaatajäid  tungil tüiS ja ilusas pühade ehte» mitmemünviliste lippude ja mappidega kaetud, mis kohalise tuletõrjujate seltsi poolt sinna lah» kesti oliwad Ketud. Nii tui näis, oliwad Kihelkonna tegelased kaunis raske vilideodi waliuud. Arvustusest mööda miuue» wõib ütelda, et Elspe, ilus uoor perenaene, wabalt koduseid perenaese toimetusi talitades ja WAes wäga õunelitku abielupaari kujutasiwad, mida alati tülinorija Mewfi ema tjim»se filvtapLAuza MSstuvatt puruiks. Ka oli mängijatel kaunis raske publikumi rõõmust jõulutuju tõsise kurbmängu pääle üle wiia, nii et ka siis, kui Elspe surnult tuppa kanti, päältwaatajate hulgas naeru kahinat kuulda oli. Lõppuks oli lõbus jalakcerutus. y. Ka kolmandamalt poolt saadeti meile pidu kirjeldus, milles Mewsi ema etendaja mängimise osawust ülistatakse. Kaarmalt Seminaris on pühapäewal, 4. januaril 1809 a. kell 5 pääle lõunat maksuta kõne-öhtu põllutöö üle. Kooliõpetaja J. P. kõneleb kolmepõllupidamiseft  mitmepõllu pidamisele",  tarwiiikka seletusi selleks walmistatud tobkllide abil andes. Kui aega jätkub, siis annab kooliõp. J. K. seletusi naeriste  kaSwatamisest ja naeriste sortidest." Et kõned praeguse aja kohased ja põllumeestele üli tühtsad on, siis mingu iga põllumees, kell-l see wõimaiik on, tulewal pühapäewal huwitawaid könefi kuulama. Kaarma laulu- ja mängukooride poolt tahetakse teisel Lihawõite pühal, 30. märtsil, KuresaarsS suurem pidmõhm toime panna. Eeskawas  on 1) suurem kontserdi osa sega-, meeSteja  muustkmkooride poolt, 2) kõne ühe tähtsama kõnemehe poolt, ja 3) üks uuematest näitemängudest.  Pidu olla häätegewakS otstarbeks määratud. Soowime jõudu ja hääd edu! 28. detsembril on „Kaarma H ariduse  Seltsi" asutamine õp. hra A. PaSst eestwõtmisel lõpulikult otsustatud. Seltsi asutajate  hulgas on suur osa ärksamaid ja tublimaid  põllumehi ja kooliõpetajaid, nii et tööjöudufi  rohkesti asutata ma seltsi ümber koguma näikse. On otsustatud sellsi kui Kuresaare Eesti Seltsi haruselisi awada. Sellest paistab, et asutataw selts mitte „Loona Seltsile" vastukaaluks"  ei ole asutatud, nagu „Hää!e" sõnumisaatja  poolt pahatahilisclt t-amtud oli. Kaarma H. S. ei teh>.a misgisugust wahet liikmete usutunnistuses,  kuna Selts Kuresaare Eesti Seltsi põhjuskirjade zärele töötama saab. Sangastest. Maawärisemist tuntud, lk. dets. öösel on siin maamärrftmist tunda olnud. Õhiul kella 10 ajal on esimene tõuge olnud, mis maja wabiscma pannud, nii et klaaSasjad kapis tirifinud, teine tõuge olnud hommikul kella 4 ajal. Selle tagajärjel on maapiimasse Soontaga õigeusu kiriku juures poole wersta pikkune lõhe tekkinud. Arwastest. Kõigust. Kurb õnnetus. Kõigu mõisa karjamehe wäikene tütreke põletas sel ojal, kui wancmaid toas ei olnud, pooleaastase lapse ära Wäetike olnud hällis, mille wanem lapS lambitulega põlema oli süüdanud- Abi tuli hilja. Hällis olew laps põles söeks, kuna suurem laps tulehaawadega pääses. Wanemad, ärge jätke oma lapfi ükstl „Wir." Lätimaalt. Mnast. Baltimaade kindralkuberner bsron MSller-Sakomelfki jõudis 22. detsembril Peterburist  Riiga tagast ja wõttis oma ametitalitused  jälle enese pääle. Wene õigeusu kaitseks Lutheruse usu wsStu tahetawat piirimaadel, nagu ,Nig. Neust. Peterburist kirjutatakse, möjuwaid abinõust  tarwitusele wõtta. Need nõuded «inna rahwuslik-kiriklaste ringkondade poolt wälja. Aga enne, kui selles asjas sammust tehakse, pidada selleks enne materjali kogutama, et teada saada, kui kaugelt nendel kartustel tõsine põhi all on. „Pwl." Kaugemalt riigist. Peterburist. Keisri Majesteedi poolt or Kalabria ja Sitsilia õnnetute hääks 60,00 c franki kingitud. 22. dets. käis riigiwolikogu esimees Homjakow Tsarskoe Selos, kuS ta kell L õhtul Keisri Majesteedi jutule wõeti. Keisri juures wiibiS Hsmjakow umbes poolteist tundi ja an< dis wolikogu tööde üle õige laialt aru. Jgo küsimuse üle, mis seaduseandelises asutuses harutu, sel olnud, kõneldi iseäranis. Õige laialist seletust andis Homjakou riigikaitse komisjoni tööde kohta. Ka mitmest sündmusest, mis wiimasel ojal Moskwas, Jeka. terinoslawis ja mujal pool ette tulnud, ei läinud  wolikogu esimees waikideS mööda. Isegi kõik juhtumised, mis wolikogu tööd kuidagi seganud,  saiwad Majesteedile ära seletatud. .Pwl." Peterburi lehe „Siowo" järele tahetakse  wonopol-wiina kangust 40 kraadi päält 25 pääle alandada. Pommi lõhkemine. Öösel wastu 21. detsembrit kuuldus „Coffe Cmtrai'is", Newski prospektil, körwulukustaw piahwatus. Üks teenija, kes akna juures seifis, sai surmawalt haawata. Umbes kella 12 ajal öösel tuli coffsSse lihtsas riides ja wormimütfis noormees. Tal oli wäikene pakikene kaes. Tundmata isik istus laua taha, pani pakikese ettewaatlikult enese kõrwale ja küsis klaasi theed, mille järele teenija Smirnow läks. Paar minutit läks mööda. Teenija ei tulnud- Noormees tõusis ettewaatlikult üles ja läks uksest wõlja. Pakikene jäi laua pääle. Kui teenija tagafi tuli, leidis ta oma imestuseks  laua tühja olema ja hakkas tellijat taga otsima. Tellijat ei leidnud teenija muidugi mitte ja läks laua juurde tagafi, kus mahajäätud  pakikest märkas. Suure uudishimuga hakkas teenija teda waatlema, kuid kukutas ta kogemata käte wahelt maha. Käis piahwatus ja terme caffe oli pakiu suitsu korraga täis. Kui suits lahkunud oli, nägiwad inimesed järgmist pilti: põrandal fiplcs õnnetu teener Smirnow surmawalus. Külje fees oli suur auk, mille seest meri ojana woolaS. Seinad  oliwad mere ja lihatükikestega täis pritsitud.  Mõni samm eemal oliwad teenija keha küllest ära kistud jalad- Kui arst kohale jõudis> oli teener juba surnud. Caffe ruumid on rängasti rikutud. Aknad on pihuks ja põrmuks läinud. Lagi on kõikides  ruumides lõhesid täis- Õnnetusekohale tuliwad  politsei ja kohtuametnikud. Maja piirati ümber. Kaks nacsterahwast, kes ükfiku laua taga oliwad istunud, wõeti kinni. Tundmata pommiomaniku otsimised on tagajärjeta. Linnas pandi mitmes kohas suurcarwnlifi läbiotsimist ja kinniwõtmifi toime- „Jsam." Wäljamaalt. Austria-Uogari ähwardab diplomatilist läbikäimist Serbiaga lõpetada. Kuna Bulgaria Türgimaaga läbirääkimist uuesti on algamas, ei suuda Austria-Ungari Tkrgimaaga ega ka Serbiaga sõbralikumat wahekorda muretseda. Ta teab, et BoSnia küsimust õiendada wõimata on, tui ta Türgimaaga kokku ei lepi, ta ei taha Wenemaaga ja MvenWdega ÜidiMkimifigi M ss Saarlane. 1808 Suitsetage siuutt ÄilUutlt, peeneks lõigatud, ja V«- naelalistes pakkides, märgiga „Rcbaue" „ pressitud, naelalistes pokkii-s, märgiga „Must leht" ' Schwizenti, »"»«» pressitud, 1 naelalistes pakkides, märgiga „Must leht". Meuuutiste tvlnlüiwabkill Riias, asut. 1788 aastal.