Päewaleht Ilmub iga! Sripäewai. Tallinnas, Suure) turu), raekoja ees, ■ Ounfctl tulHlt nurgalt«, 4. Kõnetraat nr. 390. Talrnrtaja Unetund kulla 12-2, Rdretd liht- ja rahahtrjadela vMeawlehe* loime)., Tallinnas, m, r. PeseJTb. s=ä Ühflh numcher 4 kop. o ■■■ .r. . fldresfl muutmKe ceft 10 kop., (<ll« juurt* ftidtne adrels ehk feHe nummer atra andd. _ D—" Kuulutuste nonpareille-rtda tnakfab S kop., teke eesotsas 1S kop. Wõlited kuulututel} o a o q a poole kallimad, e osa » ======= JPacmatettf* makfab ühes kaasan netega: - • 1 » Koju kätte laata i leraie aasta peale S rbl. kop Paole „ .. 3 „ 30 „ id .. 1 70 „ peale „ 60 „ Tattbmas tafttufeft ära alles > terme aasta peale 5 rbl. kop, paate „ „ f „ 70 „ ateerand „ » I „ 60 „ . Ahe kuu peale —" it 50 „ Kr* 2 korda kuus llmumat ) perekonnaleht* „Kodu" kaat* tellida fooroib, lellel tuleb aasia* I rbl., poole» aastas SO kao* , toeerand a. 29 k, juurde maksta. II r* 134. Kaupäewai, 11, (34.) Juulil 1909; IV. aastakäik. Uuesti tööle. Teatri ehituse asi jäi sumakuudeks üsna seisma, sest et suwi inimesed laiali meelitab. Kuid päris soiku ei wõiks seda Tallinna Eesti seltskonna suurt ettewõtet jka praegugi jätta. Teatri ehitamisega tuleks roõimalikult pea algust teha, sest kõik meie tultura-püiided kannatawad sündsate ruumide puuduse  all. ! Kui üleüldishariduslistele kursustele tänawu ootamata  palju kuulajaid tuli, siis oliwad kursuste toimepanijad  ruumide muretsemisega päris kimbus. Priisiniojas  oli õhk nii lämmastaw, et juba kuulajatel seal istumine raskeks läks, ettelugejatest koguni kõnelemata.  'Kui hiljemalt ..Estonia" saal kursuste jaoks tarwitada anti, siis muutus lugu wähe paremaks, sest siin oli, wähemaZt. koht. olemas, kuhu kursuslased  cttelug emiste wäheaegadel wälja jalutama wõisiwad  minna. Aga siingi ek mõju pimedad ja näotud ruumid kuulajate ega ettelugejate meeleolu kohta sugugi  mitte ülendamast ning õhu wärskus ei ole kaugeltki  kõige paremal järjel. Üleüldishariduslised kursused on alatasa kaswanud  ja arwatawaste saamad nad tuimal aastal ofawõtjate  arrou poolest wees suuremad kui sel aastal. (©i'is tõuseb uueste küsimus, kust kursuste jaoks ruumisid  saada? Augustikuu lõpul mõteldakse Tallinnas kunstinäktust  ära pidada. Muidu saaks kõigi eeltöödega korda, ainult i— ruumid puuduwad. Teadmata on, kus kunstinäituse toimepanejad meie kunstnikkude töösid waatamiseks wälja panna saamad. Uusi kultura-ülesandeid tekkib meil igapäem juurde.  Nende täitmiseks läheb nõndasamuti ruumisid tarwis, nagu kursuste ja kunstinäituse jaokski. Niisugune suur ehitus, nagu Tallinna teatri- ja kontserdimaja ei saa mitte ühe aastaga walmis, maid nõuab rohkem aega. Kuna meil teda aga hädaste tarwis on, siis ei wõiks ehituse algamisega mitte palju wiiwitada. Suwepuhkust on juba küllast peetud, nüüd astutagu uueste töö juurde! Teatri-ühisuse ajutine juhatus peaks hakkama selle kihutustöö korraldamise peale mõtlema, mis terme Tallinna Eesti seltskonna liikmed nende  kodus üles otsiks ja teatri ehitamisest osa wõtma kutsuks. Tuleb silmas pidada, et kihutustöö tegemine siin sugugi nii kerge ei ole kui sinnawaliniiste juures. Linnawalimised ei läinud majaomanikkudele midagi maksma, teater aga nõuab igalt mehelt wähemalt 27 rubla. Seni ei ole tallinlased meel mitte näidanud,  et nende keskel rohkeste inimesi oleks, kes peale oma erakasude ka üleüldistest tarwidustest?s oomitawalt  aru saaksiwad ja nende tarwiduste täitmisest ilma kõhelemata osa wõtaksiwad. Ei ole siin ka midagi imestada. Majaomanikkude ringkondade juhtiwad isikud waatawad terme ilma peale ..kasu", see on sissetuleku seisukohalt. Seda ..ilmawaadet" püüawad need meie iseäralise olukorra läbi nähtawake kohale kerkinud mehed majaomanikkudele  meel kindlamalt ftsse istutada kui ta muidugi juba on. Nõnda otsustataksegi mõnes ringkonnas iga ettewõtte juures ka kulturaliste ettewõteits juures! mis sellest ärilisest kasu on? Kuna aga teatri- ja kontserdimaja mingit otsekohest  kasu ei too, siis jäädakse temast osawõtmatalt eemale! Kuid mi tike kõik ei maata elu pease sellelt äriliselt seisupaigalt. Paljud on juba teatri-ühifuse liikmeteks hakanud ja paljud on weel tulemas. Nendele  on ainust tarmis asja selgeks tehä. Atbalik hääl ei ulata mitte küllalt kuuldamalt igale poole. Siin peaks igaüks ühisuse-liige oma kaastegewusega meie suurt kultura-ettemõtet toetama. Sellest ei saa küllalt, et ühisuse liige omale osatähe  lunastab. Tarmis on ka teisi kaasa kiskuda. Kellelegi ei läheks raskeks ühte osanikku ühisusele juurde tuua, kui selleks ainult tahtmist oseks. Meie rahwa jõud on wäike. Aga meie wõime ometi mõndagi korda saata, kui oma jõu kokku wõtame ja ühe kindla sihi kättesaamise pease juhime.. Praegu ei ole Tallinna Eesti seltskonnal tähtsamat  ülesannet kui teatri- ja kontserdimaja ehitamine.  Sinna tulemad wõimasikult kõik saadama! vlewad jõud koguda. Kui fejgub, et ettewõte liig raske on kanda, , siis .jäetagu ajutiseks teised seltskonna ettemõtted  rohkem kõrwale, et selle suurema jaoks jõudu saada. Sest kui sellega malmis oleme, siis oleme enesele eeltingimised koonud, mis ka teiste ülesannete teokstegemist  kergendamad. - kaste eel! hoolitsemine WWs. Kogukondlise politika põllul wõib Zürichi linna õigusega kõige esimeste hulka Õhtu-Europas lugeda. Schweitsi wabariigis on linna-omawalitsus rahwuslise  aluse peal üles ehitatud ja hoolitseb ka tõeste rahrva eest. Zürichi linnawaljtsus ei hooli mitte suurte rahameeste kasudest, maid ta on pea kõik ettemõtted,  millel suur seltskondline tähtsus on, erainimeste  käest ära wõtnud ja ise sotsialpolitika külge kinni asunud, et sai kombel linna waranduseta inimeste hädadele laialt wastu tulla. Iseäranis otstarbekohaselt on siin lastekäsroat  amine ja nende eest hoolekandmine sisse seatud. Minewal aastal andis Zürichi linn koolide peale 3.484.000 franki*), mis 22°/ o' linna peakujudest teeb. 175.000 Zürichi elaniku peale tuli a. 1908 25,895 last, kes linna koolides ja lasteaedades õpetust faiwad. .T. uduparast oti õpews algkoolides 7-14-aaslaoks  üleüldine, sunduslik ja ilma mallina. Zürichi kantonis annab kool lastele ilma rahata ka u>eel õpeabinõud. Selle jaoks kulutas linn 1903. a. 161.447 franki, mille hulka riik 25.410 fr. abi annab. .Zürichi linn ei anna oma kodanikkudele mitte ainult  algharidust, waid töötab ka Hoolitsemise rahwakooli  õpilaste edaspidise saatuse eest oma peale. Et lapsi piina eest hoida, mis neid õpipoisi-põltoes lväikesie käsitööliste juures ootab, asutas linn poiste jaoks tisleri-tõökoja, tüdrukute jaoks keedu-kursused. Teiste käsitööde õpetamise jaoks on kantonis käsitöökoolid  olemas. Kui lapsel kõht tühi. siis ei maitse tal waimutoit.  Mitte alati ei saa tööliste lapsed kodust tublit lõunasööki ja pruukosti, iseäranis siis. kui pereisa  ilma tööta jääb. Seda silmas pidades andis Zürichi linn, aruande-aasta jooksul talwekuudel 14 koolilapsele saja hulgast (kokku 4.304 lapsele) ilma rahata lõunasööki ja kulutas selle peale 47.745 franki. Külmade talwekuude jaoks et ole waeste wanemate  lastel mitte -> tormilisi sooje pealisrirdeid. Zürichi  linn tõttas siin appi ja kulutas aruande-aasta jooksul 5.407 franki koolilaste s oojade riiete peale ära. Wanemad, kes kõhutäie eest töö otsas sikutama peawad, ei saa mitte aega oma lapsi kaswatada, kui need meel mitte kooliea sisse jõudnud ei ole? ka ometi ärkab lapsel just selles eas teadusehimu suurel möödul  ja ta tarwitab wäga juhatust ning järelwaatust. Zürichi linnal on 50 lasteaed a, kuhu wanemad, kui tahawad. oma saata wõiwad. kui nad juba 4 aastat wanaks on saanud. (Laste jaoks, kes weel 4 aastat täis ei ole, on hoiu-asutused olemas.) Lasteaias  saadab laps 2—3 aastat mööda, kuni ta algkooli  läheb. Zürichi lasteaedades oli 1303. aastal 1860 lasi. - - Koolitunnid Srhweitsi koolis lõpswad kell neli, peale selle lähemad lapsed koju. Kui wanemad kodus  ei ole, kes peab siis kodus nende järele Vaatama ja nende tööd juhtima? Ka siin on linn appi tulnud  ja 26 Varjupaika asutanud, kus lapsed kella 4-st kuni kella 7-ni õhtu aega mööda saata wõiwad, kooliõpetaja ülewaatuse all mängides ja koolitundisid ette walmistades. Aruande-aasta jooksul käis neis Varjupaikades 773 last, kelle peale linn 26.300 fr. kulutas. Varjupaigad oliwad ka suwel koolide maheajal  lahti, mis lmnale weel 6.200 franki kulu tõi. - Kahwatanud, nõrgad Juur ei inna lapsed tahawad suwel maal loodusesüles kosuda. Selle tarwiduse eest hoolitsemise on „Suwekoloniide-selts" oma peale wõtnud,  kellele Zürichi linn 1303. aastal 37.534 franki abiraha andis. Linn andis weel 4.757 franki 950 lapse kosutati ja kes suweks  linna oliwad jäänud. Peale selle on Zürichi linnal haigete laste jaoks mägedes kaks parandamisepaika,  mis aasta ümber awatud on. Minewal aastal parandati neis 239 last, kes lmnale peale 4000 frangi maksma läksiwad. Et linnalapsi maaeluga ja imeilusa Schweitsi loodusega tutwustada, pandakje linna kulul koolilaste  wäljasõitusid toime. Nõrga terwksega laste jaoks plaanitsetakse praegu koolisid metsadesse *) 1 front on S7 l / a kop. asutada, kus lapsed suwel termist kosutada roõikste wad, lima koolitööd pooleli jätmata. ' i 5- 10 . kasmatajad on, ammu juba põhjtüs-1 mõtte toeks tunnistanub, et terme maim ainult tew roes feljas on. Selleparast kannab Zürichi linna n.» fe ! 00 J l termishokuliste olude eest iseäralist Hoolt. Koolide saunade sa laste, ujuma õpetamise peale kulutas linn minemäl aastal 4.644 frantt ära; lastemängude sisseseade peale 6491 fr.; taimel teeb finn maksuta uisuteed. r õpetamad kooliõpetajad ka mõim+l  t' 4. i s J e * ao^3 ' cs uiõimlemisekunstis endid täiendada taHamad, asutas linn iseäralised kursused/ mis 7063 franki maksma läksimad. Et h a m b a h a i g us i õigel ajal arstida ja hambawalu  eest hoida, asutas linn hambahaiguste kliiniku  koolilastele. Tuttarn on, et kasmatusteadiased selle üle nead kudas wäikeste annetega ja mahajäänud  laste saatust edendada rnõiks. Zürichis  on algkoolide juures oma klassid mahajäänud' taste jaoks. Ägas niisuguses klassis on piiratud anof lapsi (mitte enam kui 22), et kooliõpetaja igaühte tema larroiduft mööda käsitada rnõiks. . iüärnad lapsed, kellel mingisugune kehalik miga küljes on, termeks eluajaks kängu ja saamad õnnetuteks inimesteks. Schmeitsis on see teisiti. Linn saadab oma kulul niisugused nõrga mõistusega ja reyalimlt Haigeid lasi eca-parandusmajadesse ja o« kursused kokutajate ehk õkitajate laste jaoks J®™ 11 ' Äaesoleroal aastal tegi linn oma asutuse kehalikult mor maimlikult mahajäänud laste jaoks lahti, , kodanlised seadused panemad laialt laste i<x r lastele nagu ..suureks mabadusekirjaks.  Ei ole maja üteldagi, et seadus lastega pahaste ümberkäimise eest manematele karedad nuhtlused  määrab. Aga seadus läheb meel kaugemale ja nõuab maneizrate käest hoolekandmist laste eest keha- Ilselt ja mairnliselt. Kui laps korralikku kasmatust ei sall/ mõtab kohus ta rnanemate käest ära ja ta antakse kohaliku ornaroalitsufe seadusliku hoolekandmise  olla. Niisuguses suures tööstufelmnas, nagu Zürichkus  Võrdlemisi suur hulk lahtises seisuses täis kas manad  inimest elab. on palju Väljaspool abielu sünvinud lapsi. Muudes maades mustawad teheb  sõnumikkudest ..leitud laste" ja ..lastetapmiste" üle. sest õnnetud emad ei jõua praeguses seltskonnakorras  oma lapsi mitte üles kaswatada. Zürichis wõtab linnawalitsus hoolekandmise Väljaspool abielu  sündinud laste eest oma peale. Linn ei tee mitte arpult seda, et ta lapsi kokku korjab ja neid siis kelle tahte kätte söögi peale aimab, waid ma Imab hoolega laste terwise ja kaswamise üle. Selleks ots- Minu sõjanähtused. il. üleressajewi kirjeldused Aene - Jaapani sejast. 11 Meie ülemarst ning walitseja hoolitsesiwad meel wähetegi soldatite eest. Küll pidiwad soldatid öösel külmaga oma sinelite sees magama, sest pihtkasukaid polnud sõjamäele meel wälja antud. Aga meie mehed  saiwad wähematt hästi süüa ja see oti omast kohast ka suur asi. Sultanowi laatsaretis sellewastu ei hoolinud soldatitest keegi midagi. Terme teenitu pere näis seal ainult selle tarwis olemas olewat, et Dr. Sultanowi ning õdesid ramitseda ja talitada. Mehed külmetasiwad ning nälgisiwad: kudas nad läbi saiwad, seda ei küsinud keegi. Nad tõstsipzad kaebtust,  kuid Sultanow ainult Meris selle üle. Ühet päewal kaebas wanemarst Wasstljew Sultanowite ühe oma jaoskonna soldatite peale. Tema käskinud soldatit  midagi teha, kuid see ütelnud talle jultunult näosse: ~Siin ei tehta muud kui antakse ainult käskusid! Süüa meie ei saa, ja ööd otsa lastakse meid külma käes lõdiseda, kuid käskusid ei tohi me täitmata jätta!" Sultanow kortsutas põlglikult otsaesist. Kirjeldakild  lugu stsndis ühel niisugusel õhtul, kus Sultanow  jälle kõhu oli hästi täis söönud ning wäga heas tujus wiibis. ~AH, jätke nad rahu! Nendel on oma jagu õigust  kah. Meie ratsutame, nemad jooksewad jala. Kui kusagil kinni peame, siis otsime endile ikka kõige pealt korteri ning laseme omale süüa malmistada  sa theed keeta. Aga soldatid on wäsinudi ja nälgas. Ma saatsin nad liha ostma, midagi ei olnud saada, aga meie' sõime beessteakki. . . Kui meie samuti nagu nemad jala käiksime ja külma ning nälga kannataksime. küllap' nad siis ka meie käskusid täidaksiwad. . Pärm, teine, kolmas, läksiwad mööda. Meie miibisime  wäga imelikus ja arusaamata seisukorras. Mööda terwet lahingurinda mürtsusiwad suurtükid kui hukk. haawatutewoorid rändasiwad meist mööda, aga meile ei tulnud ikka meel käsku oma asju wälja kraamida: telgid, tarbeasjad ja haamasidumiseriie puhkasiwad  rahulikult kastidega wankrite peal. Raudteel, rongide möödasõidukohtadel seisiwad teised laatsaretid ja ootasiroad käskusid. Mis pidi see kõik tähendama? Räägiti, et meie mäe kaotused surnute ja haawatute poolest 20,000 meheni ulatada, et Shaho jõe mesi merest hoopis punane olla, kuid meie arstid istusime siin, käed süles, ilma tööta. Lahing mässas täies hoos. ega olnud meist kuigi kaugel. Seda tunnistas alaline püssipaukude ragin. Uulitsatel liikusimad jala- ja suurtükiwäe salgad ning tolmused kasakad lendasiwad salkade kaupa siia ja sinna. Midagi õige suurt oli sündimas, midagi, mis kõiki ligidalt  puudutas: kõik oliwad tegemuses, ruttastwad, ja ainult meie üksi seisime ilma tegewuseta, otsekui oleks see kõik meile wõõras olnud. Meis ratsutasime sõjamäe seisukohtadeni, silmitsesime wõitlust ligilähidusest pealt ning õppisime seda hinge põhjani erutatud meeleolu tundma, mis inimese üle sõjamässus mõimust wõtab: aga ka sellel tundmusel ei puudunud oma. nürim, läila kõrwalmaik, sest oli ju lollus ennast ilma mingi tungima põhjuseta hädäohusse saata. Meie mehed ei teadnud, mis^nendega sündis. Nagu meie nii lannatasiwad.ka nemad selle alandama tegewuseta oleku all raskelt. Soldatid käistwad lahingut  Vaatamas, pärisimad möödaratsutamate kasakate käest wõitluse kohta teateid ja küsisiwad tihti meie käest erutatult, mis lahingust uudiseid on tulnud. 29. septembril läks püssipaukude ragin hoopis käredaks. Suurtükid paukustmad alaliselt: näis. kui oleks mööda t erwet wäerinda päukudes ja mürtsudes suuri waatisid weeretatud. Kuulid lendasiwad wuhisedes  mööda ja õhus walitsss sisin ning wingumine, nagu lumetuisu ajal. Püssipaukude raginal ei olnud wahek. Räägiti undamist, et jaapanlased meie parema  kiima sissepiiranud ja nüüd meie keskmist wäeosa läbi murda tahtwak. Tuliwad ratsasoldatid ja küsisiwad  meilt, kas meie mitte ei teadwat, kus see wõi teine staab olla. Meie ei teadnud seda. Üks soldat kehitas rõhutult ölafid ja lausus mõttes: „Mis ma nüüd peale hakkan? Ma tulen kõmanderi  juurest tungiwate käskudega, olen juba hommikust saadik teel, ja keegi ei tea mulle juhatust anda.". Ning ta ratsutas edasi, ilma teadmata, kuhu. Ohtu eel saime meie korpusestaabist käsu, Mõlemi laatsaretiga jalamaid lõuna poole minna ja Shaho jaamas peatama jääda. Ruttu pakiti tõik sisse, ja hobused rakendati ette. Päikene läks looja. Lõunas/ Varmalt Verst maad meist eemal, rvälgatasiwad Jaapani  sharpnellide tulukesed terwete parwede kaupa 4a püssipaukude ragin läks ikka Valjemaks ja Valjemaks.  Just sinna sisse pidime meie minema. Sultanorv istus pahaselt ja erutatult oma toas ning otsis kaardi pealt Shaho jaama,' see oli kõige lähem jaam selle raudtee ääres, kuid Siiltanow ei suutnud teda äremuse pärast leida. Ta kirus wihaselt  ülemaid. „Kurat teab, mis see tähendab! Eeskirjade järele  pearoad liikuwad sõjalaatsaretid kaheksa wersta lahingurknnast eemal olema, aga meid saadetakse otse tulde!" Oli tõeste arusaamata, mis laatsaretid selles põrguaugus  pidiwad tegema, mis seal meie ees suitsu ja tuld sülitas. Meie arstid andsime üksteisele endi perekondade adrcssid, et sugulastele surmakorral teatust  wõiks saata. Eranadid lõhkesiwad ja püssid ragisesiwad. Südamesse asus iseäralik rõõmus ja kerge tundmus,  otsekui oleks meie hingede külge tiiwad kaswanud  ja nüüd saime meie soldatitest arui kes luba oliwad  palunud wäe eesrinda teenima minna. „Poisist õde" istus oma hobuse seljas, mis sadula asemel ainult  waipa kandis, ja wahtis teraselt ning Vaimustuse pärast hiilgawate silmadega lõuna poole, kus lõhkewate  shrapnellide tulukesed ikka sagedamine nähtawale wälgatasiwad. Meie pöörasime raudtee poole ja rändasime mööda teeäärt edasi. Igal pool nägi silm lõhutud telegraafipostisid  ja sassi läinud traatisid. Korraga ratsutas meile kasakas järele, kes mõlemile ükemarstile pakilesed  andis. Pakikestes okiwad korpusekäsud sees. milles  üteldi, et mõlemad laatsaretid jalamaid oma asjad  sisse pakkima. Shaho jaamast (arwati, et meie juba seal oleme) ära minema ning endistele seisukohtadele  Snjatukr juumas tagasi pöörama peame. (Järgneb.)' Puhtuse-kurator. Pildike Kilulinna puhtuse-kuratorite tegewusest. Täna käisin esimest korda oma ametikohuseid täitmas.  Aga ma ei olnud mitte üksi. keegi tragi manaherra,  kes juba enne Tallinna peremeeste majasid rewiderinud on, oli minu seltsimeheks. Tema oli asjaga  juba harjunud ja andis mulle mitmes asjas juhatust. - Äramääratud kohas saan temaga kokku. Waatan. mehel on üsna kibe nägu ees. „Miks teie nii tusane olete?" küsin mina. ..Miks? Seda tunnete alles läna õhtul, kui Teie kõik majad läbi olete käinud. Mul walutawad minewanädalasest  käigust kõik kondid, sõimata sain weel pealekauba.  Ei tohi kõike seda mustust haisutada, mis sulle hoowide peal wastu tuleb. Ma andsin perenieeslele Nädalase tähtaja, mille jooksul kõik hoowid puhastatud/ ja wäljakäigu kohad korda seatud peawad olema. Efet ine saa täna näha, kui kaugele asi on edenenud." 5 >.Ma loodan siiski, et täna meie käsi paremine läheb, majaperemehed teawad ju, et meie linnas nüüd eeskujulik puhtus peab olema, wastasel korral wõib kolera ka Tallinna ilmuda." linnajagu, mis meie järele Vaatame, on wist küll kõige mustem koht Tallinnas." Ma tröösti[in oma kaaslast, et Tallinnas igalpool ühesugune mustus ja puhtus walitjeb. sellepärast peawad  ka teised puhtusekuratorid sedasama kannatama. Nõnda kõneldes jõudsime oma eesmärgile ligemale:  Samikopli uulits paistis meile juba silma. Peab ütlema, et mu kaaslane terane tähelpanija ja wali kurator oli. ..Waadake, siin Saroikopli uulitsa otsas on lahitine  kraam, wihmase ilmaga tekib siia mesi ja hakkab haisema, peale selle pühitakse ka uulitsalt mustust sellesse kraami ja wisatakse kõiksugu jätiseid sinna. Seda ei tohiks linn siin sallida. Aga see ei puutu meie jaoskonda, sellepärast lähme edasi." Meie jõuame Sawikiwi uulitsale. „Siit algab meie järelwaatufe piir. Samikiwi uulitsa kallal oleks palju parandusetööd teha. Tema H Paberossi tltndjatele B § I fflodapoKb 1 tS3 P! tPodarok) B 1 Ottomannl wabrlfs Peterburis. W W Müüakse igal pool. W Minu Uus hamba- ' ■ —= ja suuhaiguste , (D-te J. Wainer'i) erakliinik