satek». Tean ka väga hästi, et tema üksi meile Selifis kõike hüüd pakkuda ei jõua, scft et tal püüle Seltsi toimetuste ka om» era«ured  ja lööd on, ja et ta kõike oma aega ning tööjõudu Üleüldiste ettevõtete hääks ohwerdada  ei saa. Aga lehtedes teistele waStateS kipub ta kohe isiku kallale, kaldub asjast kõrvale ja tarvitab  mõnitavat tooni. Oma esimeses kirjas pole mul hr. G. M meeldegi tulnud, scft egas ometi hr. G. M. » Põllumeeste Selts pole l Praeguses kirjas olin aga sunnitud temale ifiiliselt waStama, kuna La iie selleks põhjusi on andnud. Aga ka see on minu poolt meelepahata  sündinud. 14) Siis veel üks asi: Hr. G. M. paneb seoa pahaks, et ma varjunime all kirjutanud  olen. See on isiklik maitse asi: ma ei armasta üleüldse om« nime iga kirja alla torkida, kuna mõni mees just oma nime allakirjutamisega .hulgada" püüab. Jäägu igaühele tema pisikene eralõbu ja vabadus sell.S asja». Pää osi on mmud, Mitte isik ja nimi. Nöeta Mihkel. j Ses ei o!»vd oga tema mitte, «oid iirjsz  tooja, kes Warikli k-rza katte ulatav. , Archwn türp! , Rii.lit «W wänstwa käega ttrja , kahli ja luges ruiugs med mõned read: ! . -."-.u srwavlKahjuts ei wõt ma «me, ; :a: :..a Pda Luite Lutlwd oie» ja ta , ät.a..': :aowiftn, Mluotztut lcirga uh<s ; . Mmo jaod jUi.nl.ud kodusse i Snegi lvodon ma werl ta»s Sisd t r.aas laada, et Sulle M Sm« emale jõulu:  kwzad ara anda. Ehk wöid oga see ka bchakv zLädü. Südamelilu lcrwtlvje M j Slnu Arthur." !- Sc: ci: anu itk kiri, ms neid õhkama posi. i — mõned kingitused meie jaoks » ja muts ammaM «U» ära anda! a Kas on 'cc nõimalik tss ei ole emal õigus? k. Kae ?:dt :al mõõka kingitus csam clcma, km c- a-ua armjsDaga jõuluõhtul ühes olla, M selle ? a-:a : -aud iõös kmglks sssiu mõua? Kas el ?i a.uad '-e A.UI, tõlk p.llus Scjr ta k !t.!.:as ju uc tõ>l svurr rswga. Eyk «õis i ka aa.. :a<ä.lasle jms! «msie tolllwar leida, m'.z üle rikascel wane maiel mtdagt «MmP er ainud? Sest «mast Mi ka ükskord tark tohter a saama. j; »OH, tühi kõik I' üllcS Marie iseenesele » auAu.aks trõssUMlPks. Ts loous ju seel, chk »ss»i ts täna tulla. Za muidugi, saad ts r sÄsMksts tegema ja Mk need m«re korljud ? SU7.L dljacftse MM ära suudlema . . . . E»AL õhMt ruttas Marie rntuliötr samõ»sdkz«  kodust mülja. Töö oli tal walmiS. tunniga jöndis ta liasapää proua SuS»W« BSMs». Teener tuli tolle ukse päüie maStu ja juhatav icda ülcSle, kus la ette illppa ootama M. Sest teener ei t.atnud õieti m,tt>, kas uuall' e proua lodus pidt ostma. Marte kaiius oma aega sellega ara wiita, et tmn asju, pilust za mõõduid hästi zärele waudaia. Wiiwaks wöltis ta ka Zulguft paar lammu edasi asiuda za ühi kardinad natuke lagast lükata, mis leile loa ust marjas. Sääl vugl jõulupuu, wlv hestboeti walguslatud  oti. Miejugune iludus, missugune hülgamine! Hälle lükkas la laidina tagasi. Korraga tuulis ta teisest roast za!aasmm isi ja siis ühte häält. mis talle südamesse mõjus. See ott ju Arthuri häält Ah, suu elab ta siis nüüd! Siin oli siis see maja, kus teda tlnni houud sai, et zöulu puu iludust st osa wvlla! Aa siis tvist mutdugl «Aga isa, küll oled sa selle jõulupuu jälle uhkesti lhttnud! Kuldas saab ema ennast selle üle rõõmustama z" Murie ei kuulnud enam edaft. Ta karmade  ecs wühlsefiwad ja tohljriüvad tõlk kohad. Ta tundis oma paale minestust rulema, ruttu hakkas ta tooli leenist kivvi, et selle najale toetada. (Lõpp tuleb.) Riigiwolikogu. Koosolek 12. detsembril, Koosolek algab kell 11,18 min. Juhatab I würft Woltonski. j Päcwokorral ott riigi hobusekaSmatamise ! i pLäwalususe eelarwe arutamine. Köit eslarwe I ! punktid wõetakse to«WiSjo«i redaiifionis wasm. j I Pilale waheaja algab koosolek kell 2 umSli. ! s Juhatab esimees Homjatow. Mgiwoltkogu hak- I kub «ÄlimiSte asjade mimstrrmmt erlsrwet aru- I i tsma. Kommisjom araavdjM on oklvbrist s - Aruandja õilmele astub wälimiste - - asjade mimslcx JSwvLZK kõncwvU za p-.uv j V-.aeAaa wüliwise poliüka üle p,ta kõne. Js- j z woisti kõne järele kuululalatjc pooielunmtme j , mahcatg, mille järele soisialdtmokrallane Po- I « krowSkl kõnetooli aSmb. j PoirowSli- Wcne walnjuse wältmist poli.ikat j j juhatawad diplomadid ja politikamched, keS kellegi  ees waStutawad ei ole. Minewal aastal I soowitaS «inistcr, et wanu haawu ei puuduta- I taks, kuid sel aastal ei ole Jswolski Wenemaad jällegi uute haawade eest kaitsenud. Kõneleja räägib polkvwnik Ljahowi trgewusest PerfioS. Wenemaa endine politika Balkani slaawlaste kaitsemises oli kõige toorema rõõwimile ja «aade omandamise politika. Kõneleja toob selleks tõendust. Kõneleja lõpetab järgmiste sõnadega  : ..Wene walitsuS on armenlaste lapmNele ! kaasa aidanud. l9l)3 aastat tungiti llisas z kirikusse, kuS LOVV kristlast koos oliwad, ja hakati koosolijaid tapma, Krisiust kutsuti kahewõttlusele  ja pandi talle ette. et ta oma lapsi päästaks. Kristus waikis oga, sest teda oliwad selleks nähtawaSti Wene hiplomatid sundinud. Wlimaste sõnade ajal lõuttb saals kirjelda" mata kära. Kuuldumad hüüded : „Kasi wälja l Kõnetoolilt maha! See on Jumala teotamine!" Juhataja jaob suure waewagu ütelda: ~R!igiwol»kogu liige Pokrowski! Ma wõtan teilt sõna ära, kui teie riigiwolikogu ei austa ja Jumalat teotate." Pokrowski. Ma ei teota Jumalat. (Hääled: wälja. wätja!) Juhataja (kõma häälega). See on minu asi. Kui teie wastu rüälima halate, palun ma riigiwolikogu teid wälja saata. Pokrowski. Sarnase wügiwalla juures... (Hääled: Wälja! Maha!) Juhataja paneb küsimuse hääletamise alla, et Potrowski kolmeks koosolekuks wäija heidetaks.  EnamuS on selle poolt. Scgel-chtori saab päewakorra kohta sõna ja ütleb: Mu herrad, praegu tarwiiati meie seltsimehe  kallal wägiwalda . . . (Suur kisa. Hääled  : Koristage la wälza!) Juhataja Rnglwottkogu liige Gegeischtori!  Üae rngiwotikogu liikme heites rngtwoklkogu  lelle pärast walja, et la juhatajaga lubamatalt  ümber kais. Praegu arwaie teie omal Nimetate. Palun leid teie lõnu tagasi mõ la. G.gclichtorl ei mõla sõnu tagasi ja hüüab kSMlovtill kahludes tõwasii: Meie lahkume koosoleku saalist. Teil on raske tõtt kuulda. (Kõik lolfialdemokradid lahkuwad saalist). Bobrinski 11. awaldab lootust, et Wene. maa Bosnia ja Herzogowina ühendamist maksmaks  ei tunnista. Bulgaria iseseiswaks saamist tuleb terwitada- Purischkewitlch arwab, et Wenemaa ennast Austria wastu sõjawalmis peab seadma. Bulat orwuStab wälimiste asjade ministeriumi  eelarwet ja paneb tööerakondlaste üleminekulouse  ette, milles wälimiste asjade ministeriumi  eelarwe tagasilükkamist nõutakse. Kell 6 lõpetatakse koosolek ja MsuStakse õhtusel koosolekul waielusi edasi pidada. ~Jsam." Seda ja teist. Surnukehade alal hoidmine.  Waraode ajast kuni meis ajani ei ale inimesed kunstlikumat surnukehade alalhoidmise  abinõu leidnud ja pruukinud, kui neid ««alladeks «uuta. Aga nnhSSti balsamcrimine,  galwaniseerimise, kui ks kunst-kiwiStamine  xi ole meis ajal palju pruugitud surnukehad  alalhoidmise abinõud, sest M siga NiM uende abwövde x»M»W MM M fee, et surnukeha selle läbi, kui fisekond wälja wõetakse, hirmsal wiifil wlgaStatud ja rikutud laab- Paale selle on niisugune ettcwalmiStamine  juba iseenesest jülk afi. Aga hilja aja eest on itallane Vercelloni abinõu üles leidnud, mis surnukeha täiesti kõdu- nemise eest hoiab. TarwiS ainult puujärki mahe mädanemise rvastaft ollust panna ja stllest on küll, et surnukeha alal hoida. Kuid Veicelloni hoiab oma nõia pulwri walmiStamift hoolega saladuses ja tuled meil weel oodata, enne lvi selle rohu tara>iia«ine ja walmistamwe  meis juurde jõuad. Kõik katsed, «iS V.rcelloni italia õpetlaste kongressil tegi, on õnneks läinud. Mere wähistwiiul. Amerika mere wähjad on oma suuruse poolest esimesed maailmas. New-Jorki weuft saadakse tihti wähifid, kes 1 «eeter ja 25 sentimeetrit suured on. Keegi ameriklane on mõtle pääle tulnud, Amerika wetewähl sõrast wiiulit walmistada. Ta tegi wähja jõra külge kaela ja roobi ning pani keeled paale. Wiml on maga iluS, punast karma, nagu kõige paremini lakeeritud. Heli poolest ei Mä ta kõige parematest Italia muulitest  sugugi järele. Ta walmiStaja Benjamen Carltou va oma löö pääle õige uhke. KuS hääduS, helduS elamaS ja arm ning auusus asumas, kus õigus. Me tõusemas ning rõõm ja lahkus laulamaS säül kadedus on kadumas ning õelus, kurjas tsstuma». — Sai ar u. Esimene üliõpilam: .KaS sa ei ssikS mitte mulle o«a pidntnabe mõneks Messks kenata? l" Sive .üliõpilane: »M! Pesu ta ise paati panema-' Kodumaalt Kuresaarest. Keisri Majesteet on 25- now- s. a. hääks arwanud käskida, tulewal aastal esimese järgu maakaitse wäeliste harjutusi mitte pidada. Uute uulitsa- ja majasiltide ülespanemise puhul KuresaareS saamad tähendatud siltidel ka Eesti keelsed nimed olema. Nagu „Lirjch. Wed-" teatawad, on sellel kohal, kus aurutaew „Oleg" hukka läks, mõne aaSta eest laew „RuSsatka" hukka läinud, Mls teaduSltötel otstarbedel merel sõitis. Minewal pühapäcwal on woorimeeS hr. Krulli täkk, mille ta ise 170 rbl. pääle hindab selle tõttu ära surnud, et temale „palawa keha" päale külma mett juua anti. Paljud waesed, kellele maid abi ei anna, küfimad, mil wttfil malda sundida wõib abi andma, sest nagu teada, ei wõl komissar mitte mailast abt määrata. Neste olgu teatatud, et nimetatud küsimine praegu sisemiste asjade mimSteriumis arutamise all on. 15. nääri kp. ISV9. e. müüakse enampakkumise  leek talurahwale ja troonumõisate rentniikudele metsa: Abr»ka, Palumetsa, Sopimetsa,  Järwemetsa, KarjalaSma, Pärsama, Urga, Lusio, Pilli, Suure-Arro, Lagenõmme, Kuumi, Saato, Tagamvlla, Sutro, Maafi, Uuelowe, Nadlnomme, Hellama, Titku-Arro ja Koronõmme lroonumetsadest. Metsa müümine sünnib Saaremaa  melzaherra kantseleis Kure saares 15,852 rubla eest. 93 Saarlane, IWB