piiält aeda ja hakkas Koljat otsima. Kui ta teda oli leidnud, hakkas ta rõõmu pärast peaaegu  nutma ja haaras tigeda poisi kõrwust kinni. Nende juurde jooksis Anna Sewenomna, kes ka Koljat sotsis ja wvttiS tal teisest lorivast kinni. Ja oli karmis waadata, missugune õnn armastajate nõgudele oli kirjutatud, kui Kolja neid nuttes palus: Armsad, kallid, tuwikesed, ma ei hakka enam kaebama! Ai, ai, andke andeks! Ja pärast tunnistasiivad mõlemad, et kõige selle aja kohta, mis nad üksteist ormastastwad, ei ole nad niisugust õnne, niisugust lämmastawat  õnnistust tunnud, kui neil minutitel, mil nad tigedat poissi kõrwupidi wenitafiwad. (Lõpp.) teatas, koosolekule ilmuda wõimalik ei olnud. Loodetawasti peab austatud kõneleja oma kõne järgmisel seltsi koosolekul ära. Et suurpõllumeeste selts kuulu järele 1910 aastal näitust toime panna kawatsewat, siis jättis T. E. P. Selts näituse toimepanemise küsimuse weel lahtiseks. Põllutöö instruktori küsimuses otsustati kroonult instruktori ülespidamiseks 1200 rbl. aastas paluda, nagu seda juba WaljalaS peetud põllumeestepäew omal ajal otsuseks tegi. Omaga. Kubermangu walitsuse poolt on lubatud  järgmiste waldade magafiniaitadest oksjoni teel wilja müüa: Torgu walla magasiniaidast S2O wakka rukifid ja 101 wakka odre, Laimjala  walla magasiniaidost 194 walka rukifid ja 144 wakka odre ning Helkama walla magasiniaidast  200 wakka rukifid ning 100 odre. Wilja hind on oksjoni algamiseks määratud: Torgu wallaS 2 rbl. õ0 kop. ruki ja 1 rbl. 20 kop. odra makk, Laimjala wallaS 2 rbl. ruki ja 1 rbl. 40 kop. odra walk ning Helkama  wallaS 2 rbl- ruki ning 1 rbl- 80 kop. odra wakk. Lehmade karjamaale ajamise  üle kirjutab kohaline Saksakeelne nädalaleht:  Kuudekaupa soojas tallis kinni peetud, peawad lehmad nüüd terwe päewa wäljas olema  ja keegi ei mõtle selle pääle, et neile ka paha wõib sündida. Kuid nähtused on õpetanud,  et paljud loomad endid Ml juures kergesti  ära külmetawad, ja nimelt, kui nad tublisti  toidetud ning kui karm hästi ära aetud on. Peab selle pääle rõhku panema, et muutus siin mitte ühe korraga ci sünniks. Lehm, kellel taline pitk karm alles on, wmb seda ilma kahjuta  wälja pidada, kuid palju parem on see, tui juba enne seda, päikese paistelistei ilmadel,  lauda uks mõneks ajaks mähe lahti tehtaks, lehmi natukese wähem söödetaks, ning kui need lehmad, kellel mähe karmi päül on, hakatuses märgadel, tuulelistel ilmadel koju jäätaks. Jakob E. oli Tagamõisast priipropfide tegemiseks kcoonumetsa ostnud. Priipropfide «valmistamisest maha jäänud oksad, laastud jnd. andnud ta Tagamõisa rentnikule, mille eest wiimans selle osa kroonumetsa, kus priipropsifid raiutud, ära puhastama pidi. Januari-kuuS on aga Jaan R., August ja Emma T. tähendatud laastusid ilma loata «võtnud. Politsei uurimisel  leitud neid R. juures 1 koorm ja T-de juures 2 koormat. Mõisa rentnik palunud süüdlasi warguse eest nuhelda. 1. jaoskonna rahukohtunik kustutas aga asja Marguse süüdistuses  maha. Süüdlaste wastu tõsteti uuesti kaebtuS vmawolilise laastudewõtmise pärast, mille eest rahukohtunik nad 7. aprillil noomituse  alla mõistis. Kaarmalt. Hiljuti rööwitud keegi „harjuski"  Eikia metsas Törtse ja Kaubi küla tee pääl ära. Rööwlid teadmata. Politsei on uurimist  alganud. Mustjalas on sarwlvomade seas wist külgehakkaw tõbi litkumaS. Mustjala köstril jäi neli lehma haigeks, kelledest kolm paari päewaga ära suriwad. Waljalast. Kogula wolikogu ei taha mitte üleüldistest häädest ettewõtetest osa wõtta, isegi mitte tohtrikohtade asutamisest Saaremaal. Imelikku arwamist awaldatud isegi mõnel pool tohtrikohtade sisseseadmise küsimuse puhul. Nende kohtade asutamisega tahetawat Saksa soost isikutele kohtasid muretseda I Niisugust arwamist wõimad ainult arusaamata fanatikalised isikud awaldada. Kuid nendel ei wöiks sarnaste asjade kohta, milledel üleüldine tähendus on, mitte «väärtust olla, ega wöiks nad mitte lugupidamist  leida. Tohtrikohtade asutamine on nii tähtis, et siin kõiki abinõusid selleks tarwitatud  peaks jaama, et need, mida warem, seda parem, elule kutsutaks. Loodame, et kui see asi uuesti meie walla wolikogus harutusele tuleb, et siis see küsimus ilma waidlusteta wastu wõetakje. Üleüldine ning iga ühe üksiku wallaliikme  kasu nõuab seda, ei meile, Saaremaale, maaarstikohad sisseseataks. Termis on rohiva kõige kallim warandus, ning rutuline abi terwije  rikkumise ja haiguste korral on kõigekallim  abinõu selle «varanduse hoidmiseks ning kaitsmiseks. Leisis on, nagu teada, Kuresaare Eesti Seltsi Haruselts asutatud. Juba siis, kui Haruselts  olles lapsekingis käis, tuiiwad jääl sekeldused  ette, peaasjalikult selle läbi, et üks osa Haruselts, lnimetest Haruseltst warandustst suurema  summa Letsi kroonuposti ülewalpidamiseks anda tahtis, kuna teine osa selle wastu seisis. Peeti selles asjas ägedaid koosolekuid, kuna wiimati need «võltsimad, kes rahaandmise wastu oliwad. Selle järelduseks oli, et Leisi preester, kes Haruseltsi esimehe abimees oli, sellest ametist,  niisama ka kohalise postkontori ametnik hr. Wahter seltsi tegewusest lahkus. Aga selle järeldus  oli ka see, et karskuse kuratoriumi theemajas,  kus Haruselts ligi IVO rubla näitepõranda  sisseseadmiseks on kulutanud, mitte enam luba anda ei taheta koosolekuid ega pidusid  pidada. Et sellest raskusest pääseda, tahab Haruseltst esimees hr. Sass oma majas Haruseltst  koosolekute ning pidude tarwis kohased ruumid muretseda. Olgu stm juurde tähendatud,  st hr. Sass kohalises EeSti seltSkondlises elus südi tegelane ja tugew tugi on. Muhust. Keegi muhulane J. T., kes ühes mõisas Suurelmaal elas, tulnud Muhumaalt  kuhugile mõisa töölist kauplema. Paljudega  oli kaup juba tehtud ja T. kutsus oma kaubeldud töölised Ziiwale liiku jooma. T. tellinud  kuue rubla eest õlut ja suhupistet. Oli õlut joodud, ei mötelnudgi T. maksmise pääle, maid seletanud, et ta «varsti mõisast oma rehnungiie  tasumiseks 200 rbl. saab. Pääle selle noris T. mõnegi mehe käest raha laenu pääle. Et afi, mis kahtlane näis, kohalise kordniku korwu  läks, hakkas see asja harutama. T. oli «veel kellegilt muhulaselt k rubla raha öösel aidast ära «varastanud. T. sai kinni «võetud ja lmna toodud, kus ta praegu «pulkade" taga oma palka ootab. Ruh-ust. Mimwal sügisel 13. now. joolsiwad pak,u lumesajuse ilmaga keskpüewa ajal Norra purjulacw „Oiive" ja Hiiumaa purjulaew „Mviland" Ruhnu saare juures kinni.  Ruhnlasts abil toodi laewade praht maale ja on praegu Ruhnu saarel kirikumõisa kõrwal olemas endises kordoni majas hoiu all, niisama  ka lacwa „Mailandi" tõumärk. „Olive" on tuukrite abil ära wiidud, kuna aga laened „Mailandi" mõne tunni järele nii pilbasteks tegi' wad ja laiali kandfimad, et temast enam midagi  järele ei jäänud. Inimesed on kõik ära päästetud. Zanuori kuus jooksis jälle üks Daam aurulaew Ruhnu saare ligidale kinni. Kapten annud ruhnlaStele kirjalise lubaduse, et kui nad laewa niipalju aidata jõuawad, et ta terwelt minema pääseb, siis saamad nad sellest laewast seaduslise jao omale. RuhnlaSte abil (prahi meresse heitmise läbi) on laew põhjast lahti kerkinud ja nad on ta jääde wahelt läbi mabasse  mette juhtinud. Selsamal ajal tulnud just »Jermak" teda tagaotfima ja wiinud ta Riiga. Lagedas weeS päästmise eest saada päästja seaduse järele neljanda osa omale- Seega on siis ruhnlastel suur saal oodata, mida tuhandatega tulcb rehkendada, sest laew olnud meie Konstantinist palju kerekam. Jah, meri annab Ruhnu saare rahwale sagedasti mõnda pidi hääd saaki, kuid kahju, et mehed selle saagi jagamise juures ise enam malmis ei saa, maid kohtu abi peawad tarwitama, nagu minemaaastase  „Dora" päält saadud teenistuse juures. Wiljattdist „Meie Kodumaa" ja „Sakala"  on, nagu mõlemad lehed ise teatawad, kahe nime all üheks ühinenud. Wiljandi Väljaandele  jääb „Sakala", Pärnu omale „Meie Kodumaa" nimeks- Tallinnast. Hariduslised kursused Tallinnas  paneb Tallinna karskusekuratorium ühes EeStimaa Rahwahariduse Seltsi Kirjanduseosakonnaga  eeSolcwal juni ja julikuul toime. Kursused on neljas osas. Õpetuseandjad kursustel  on wõimalikult meie parematest jõududest wäljaotsitud. Reedel algas siinses sõjaringkonnakohtus  Pärnumaa mõisate rüüstamiseloo harutamine  See oli detsembrikuu keskmiste päewade sees 1905 a>, kus kodumaal põllumajanduslised rahutused hoogu wõtfiwad. Selsamal ajal algafiwad  mõisate rüüstamised ka Pärnu-Jakobi kihelkonnas  käima, Enge ja Hallinga waldadeS. 15. —16. detsembrini rüüstati mitme salga poolt järgmised mõisad ära: v. Oldekopi päralt olew „Kaisma", krahw Keyserlingi pärijate „Kõnnu", v. Middendorfi „Pöörawere" ja „Annamõis",  kroonumõis „Enge", v- Lilienfeldi „Roodi" ja Brändi pärijate „Kailase" «õis. Pääle selle tungiti weel „Põldsamaa" talu kallale, kus Jaan Jaanson elas, Kötlepa talu maa pääl olema Hansani würtspoe ja Hallinga ja Kergu kroonuwiinapoodide kallale ja weel Kergus olema Tomsoni würtspoe kallale. Kaebealuseid selles rüüstamifeloos on 50 ümber ja tunnistajaid 141. Kohtu poolt ettekutsutud  tunnistajaid on üle saja- ArwatawaSti kestab kohtupidamine mitu päewa. Kaebealused on enamasti kõik kinni, nende seas mitmed naeSterahwad- „Wir." Ringkonnakohtust Krause laste tapmise  lugu sünnitas 21. apr. 1907 linnas rohkesti kõneainet- Lapsed 9 ja 6 aaStane tütar oliwad kodust wälja meelitatud ja ära kägistatud Enne seda oli nende kallal wägiwalda tarwitatud- Surnukehad leiti alles teisel aastal. Kohut peeti kinniste uSte juures- Hilja öösel kuulutati otsus wälja: Kristfried Jakobi p. Liim (21 a. mana) läheb 20 aastaks sunnitööle  Karl Butmann, keda ka oli süüdistatud, mõisteti tunnistuste puudusel wabaks. „PoSt." Seda ja teist. Kunstlik külmetamine. Wiimasek ajal on Mnõusi üles leitud, ludas palawat õhku mõib külmaks muuta. Ja sellel leidusel armutakse wäga jsuur tähtsus nimelt selle juures olewat, kui Suropa inimesed palamasje  kliimasse asuwad, mida nende termis ei suuda miilja kannatada. Põhja-Amerika ÜhismkideS St. Louis'i linnas on juba 15 aastat külmaõhu torud tarvitusel. Ja sääl tellitakse külma õhku just niisama, kui meie linnaweewärgist vett. Külmaõhu Lorud täivad uulitsatest läbi ja lähemad majadesse, kus kraani avades wöib elutoa temperaturat soovitud kraadini alandada. Wiimasel ajal valmistati AmerikaS aurulaev,  mille kajutidesse külmaõhu kraanid käivad. Oled kajutis, sead seieri selle kraadi pääle, missuguseks sa tajuti temperaturat soovid m lohe muutub ta selleks. Sell.' juures võib igas toas iselaadilist temperaturat pidada, just nii nagu keegi sooviv. Muidugi on niisugusel aurulaeval nende inimeste kohta viga suur tähtsus, kes tropiks meredes peavad sõitma. Lätimaalt. Riiast. Kindral-kuberneri kantselei likwiderimise  kommisjon on tõsise riiginõuniku Schi«> kewitfchl juhatusel oma töö lõpetanud ja kesknädala  õhtuse kiirrongiga Riiast tagasi Peterburisse  sõitnud. Kroonuaiaks liikumata «varanduste päält on „Liiw. Knb.-lehe" teatel tänawu 595.000 rubla pääle tõstetud, see on üle ISO 000 rbl. rohkem Im möödaläinud aastal. 3O Saarlane ISO9