„Bnnäieut äu oroäit internutional" (üleilmlise  laenuühisuse) nimelise panga pooit Patisis ja Londonis käsuliste tingimistcga raha laenuks pakuti. Lähemaid teateid pidi panga sekretär, keegi Oreaus. andma. Kerge usuga inimesed oliwad sellele mehele siis ka arwatawate kulude tarwis, nagu panga agendi sinnareifimiseks jne raha saatnud. Nüüd on meie rahaministerium oma agentide  läbi otsa pääle saanud, et sarnast panka ei Parisis ega Londonis sugugi olemas pole ja et terwe märk paljas pettus on. Peterburist. Keiserlikud Majesteetid jõudsiwad oma kõrgete lastega kojoministri telegrammi teatel 17. augustil kell 5. pääle lõunat Beloweshi. Majesteetidi reisi kohta teatab „Wal. Teat", et k 7. skp. Wilna wäeringkonna juhatajale kindral adjutant  Troitskile aun osaks sui, Morspkantsy  jaamas ennast Majesteetidele esiteleda,  selle juures Majesteedi Keisri prouale lillekimpu annetada ja siis Majesteetidega ühes Beloweshi sõita. Belostoki jaamas oli Warshawi wäeringkonna juhatajal kindral-atjunt  würst Jmeretinskil õnn Majesteetidele  61. Wladimiri rügemendi 3. osa ette tuua, kes kaugele Idamaale minema on määratud. Majesteet oli meeste haä tuju ja rahulise olekuga ülimaga rahul ja soowiS neile kõige armulikumalt järgmiste sõnadega hääd teed: „Jumal andku Teile hääd teed. Ma olen julge, wsnnad, kui Teil osaks antakse waenlascga kokku puutuda,  et Teie siis nõndasama tublid olema saate, kui Siberi wäeosad. Weel kord soowin Teile hääd õnne. Jumal kaitsku Teid." Selle pääle awaldas Majesteet Keisri Herra ülematele oma täit rahulolemist  kõige paremas korras . olewa wäeosa kohta ja kinkis sõjameestele raha. Neil päiwil läks salapolitseil korda kuulust warast kinni tabada, keda juba ammu otsiti. Ta oli, nagu „Post." teatab, hulga jultunud wargufi toime saatnud. Juba möödaläinud sügisest saadik siiamaani oliwad  politseile teated tulnud warguste üle, mis keegi korralikult riides olew noormees korda saatnud. Harilikult ilmus ta korterisse,  kus elanikkudele tubasid wälja üüritakse.  Kui ta üüritingimiste üle perenaese ehk teenijaga oli kõnelenud, püüdis ta ühel ehk teisel wiisil üksinda tuppa jääda, kuna ta kaubategijat millegi järele saatis, olgu wett, tinapulka, paberit ehk midagi sarnast soowidcS. Selle aja sees warastas ta, mis käepärast oli, enamisti wäärtasju, ja oli enne kadunud, kui märgus awalikuks tuli. Niiwiisi läks tal korda, 65 märgust mitmeS linnajaos ära toimetada; kadunud asjade hind tõusis üle 3000 rubla. Küll anti Margustest õigel ajal teada, aga warast  ei saadud siiSgi kätte, sest et kahjukandjad  teda mitmet wiifi kirjeldasiwad, nii et arwama pidi, et siin mitme inimesega  tegemist on. Ometi tuli wälja, et waras ennast moondas, wale-juukseid, habet wurrusid ja kõcwahabet wahetas. Ta kandis  ka mitmesuguseid ülikondasid, mis ta muidugi warguseteel omandanud. Kui ta kinni wõeti, andis ta walc-nime üles. SiiSgi tuli wälja, et ta Tweri kubermangust pärit Wasfili Bogdanow on, wana kakskümmend aastat. Ka on ta enne mitu korda margase  pärast kohtu all olnud. Kõik waraS, talud asjad oli ta „käsitsi kauplejatele" ära müünud. Waras on kinni pandud. Wäljamaalt. Inglismaalt. Ametlikult on teada antud, et GlaSgowi linnas Shotimaal katk lvatitseb. Kuni 17. Augustil oli 11 ini- West arstlikul rawitsemisel, Lõuna-Afrika sõjawäljalt. Marshall Roberis telegrahweerib Belfastist  15. Augustel, et Buller Vergendahli  linna buridclt ära wõitnud. Linn langenud, kui kinku, mille päül ta seisab, ägedasti oli lastud; kaks inglise pataljoni tunginud siis pajunettidega waenlase kallale ja ajanud ta linnast ära. Koht olla nagu loomulik kindlus. 19 buri mõetud wangi, 20 buri olnud surnud. Bcrgendahli kingu ärawõtmine teinud ka wõimaliluks, kõiki teisi ümberkaudseid kõrgustikku ära wõtta, kust burid taganenud. Inglased kaotanud 14 surnut ja 64 haawatut, nende seaS 8 ohwitseri. Kahju olewat aga wististi weel suurem. Burid tahtnud siin kohal küll wisalt waStu panna, oga nad saanud kuulda, et Johannesburi politseisoldatid, kes kinku pidanud kaitsma, täiesti otsa saanud, seepärast  halkanud nad taganema. Nagu Roberis 18. Augustil teatab, on burid 1800 Inglise wangi priiks lasknud; Inglise ohwitserisid pole nende seas mitte, waid need wiidawat Babertoni. Wangid jutustada,  et Krügcr, Steijn, Botha, Schalk, Bürger, Lukas, ja Meyer 16. Augustil raudteega Nilspruiti läinud. Marshal Roberts'i ja buride wäejuhataja  Botha wahel oodati neil päiwil uusi wõitlusi, aga neist pole ikka weel midagi  kuulda. Sõnumid sõjawäljalt näitawad  ainult, et Botha Inglise wäe eest põhja ja ida poole taganenud, uusi sei'upaikasid  walinud ning end suurema lahingi eest hoolega eemale hoiab kõige möistlilum  nõuu, mis tal olla wõib. Oranje riigis koguwad. endid burid Basutomaa ja Natali piiril jälle kokku ning Dewet oma „lendawa" wäega on seda puhku hoopis  kadunud. Laurenco-Marquezi kaudu teatatakse, et burid oma wiimasel söjanöuu pidamisel otsuseks teinud, Lydenburid oma wiimaseks kaitsekohaks teha, mis nõuu neil juba ammu ennegi oli. Siin ootab siis inglasi pikk rida raskusi. Muidugi tahawad  burid ka siin sõda «äikesel mõõdul edasi pidada ja endid suuremale lahingite eest hoida. Burid on waheajal Mahadodorpist  lääne poole minewad mäe-seljandikud  tugewateko kantsideks muutnud, mis umbes 25 Inglise penikoormat pikad on. Kui siis Marshall Roberis waenlast siin tahab täiesti ümber piirata, siis peaks ta oma wae umbes 50 Inglise penikoorma pääle ära jaotama. See on määratu üles anne, millest isegi Inglise wäe ülemjuhataja  nii kergesti jagu ei saa. Lord Rm berts kuulutab küll, et tema tegewusel «viimastel  päewadel hääd tagajärjed olnud, sellewastu teatatakse aga erahallikast Lorenco  Marquezi kaudu, et senised wiiepäewased  wõiilused ilma kindla tagajärjeta jäänud ja buride wõim weel murdmata oleivat- Marshall Roberis armastab wahete wahel ka uhkustada- Ta tõendab korraga, et tal nii palju wäge on, et sellest midagi ära wõib anda. Nii on siis kaks pataljoni käsu saanud, Lõuna-Afrikast Hiinasse minna. Nad reisiwad Durbanift laewaga kauge ida poole. Pretoriast, 21. Augustil. 500 buri wabastasiwad Klipriveri juures, 8 penikoormat  ZohanneSburist, sääl olewad wangid ja andsiwad neile sõjariistad kätte. Wangid  oliwad wäljamaalased ja päriselanikud. Rodepordi mehe-sugust elanikud wõeti wangi, sest et inglased arwawad, et nad Krügersdorpi ja Johannesburi wahel olewa raudtee ärahäwitamiseft osa on wõtnud- Pretoriast teatatakse 20. Augustil: Buride salakuulajad häwitasiwad Klipriveri jaamas raudtee ära ja süütasiwad ühe 28 waguniga rongi põlema. Burid koguwad  oma sõjawöge Krokodill mägedesse, kus ka kõik teised nende wäejaod on, püüle nende, mis Karolinnas ja ErmeloZ seisawad. Hiina sõjast. Wene riigi walitsus annab oma arwamiste  ja sihtide üle Hiina asjus jälle kord selgel sõnal aru. Ta on oma saadikute  läbi ringkirja wäljamaa riikide walitsustele  saatnud, milles uuesti kindlaks tehtakse,  et Wenemaa üksnes sel põhjusel Hiina riiki oma mäge on saatnud ja seda Ml sõdida laseb, et selles riigis hääd korda jalale seada, nii et Wenemaa oma naabririigiga  ka edespidi sõpruses wõiks elada. Hiina riigi ärawötmisest wõi ärajaotamisest riikide wahel ei wõida juttugi olla. Wene walitsuse lahemnd eesmärgid Hiina segaduste  algusest saadik olnud: 1) Wene saatkonna  kaitsmine Pekingis ja Wene alamate hoidmine Hiina mässajate kuritööliste ettewõtete  eest; 2) abiandmine Hiina walitsusele  mässu wastu wõitlemises ja seadusliku korra warstises jaluleseadmises. Kui riikide ivalitsused, kes asjas tegewad, otsuseks  teinud, süjawäge Hiinasse saata, siis pannud Wene walitsus Hiina asjade korraldamiseks  järgmised põhjusmõtted teistele riikidele ette: l. riikide üksmeele alalhoidmine,  2. Hiina wana oleku alalhoidmine, 3. kõige selle körwaleheitmine, millele Hiina riigi ärajaotamine sihiks on 4. ühisel jõuul seadusliku pääwalitsuse jaluleseadmine Pekingis,  mis ise suudaks riigis korda ja rahu maksma panna. Nende punktide kohta olla peaaegu kõik riigid ühisele otsusele jõudnud. Kui Wene wägi praegu Petshilis ja Mandshurias  Hiina pinnal wiibida ja sääl Hiina wäe wastu wõidelda ning Hiina linnasid ära wõtta, siis olla see ainult ajutine, mööda minew nähtus, mis üksnes hiinlaste pääletükkimise läbi tarwilikuks saanud. Muu seas öeldakse teotuses: Nii pea, kui Mandshurias  kestaw kord jalale on seatud ja kõik abinõuud raudtee ehituseks, milleks Hiina walitsus wormiliku luba on andnud, maksma on pandud, kutsub Wenemaa oma sözawäe naabririigi piiridest tagasi, kui mitte teiste riikide tegewus selleks takistust ei tee. —> Esimene ülesanne, riikide saadikute ja muude Europlaöte päästmine Pekingis, olla waremini taide saadetud, kui arwata wöidud. Teine ülesanne, nimelt Hiina riigi pääwalitsuse ja korra maksmapanemine, olewat esiotsa raske, sest Hiina keiser olla päülinnast ära reisinud, niisama ka tsungli-jamen  ja lesk keisrinna. Sel 100 l ei olla enam asja Wene saadikul Pekingis pidada, waid keiserlik walitsus kutsuda oma saadiku, tõsise riiginõuuniku Giers'i Tientsini. Sinna saatwat saadikut Wene wägi, kelle jäämine Pekingisse asjata olewat.  Kui Hiinas korralik walitsus walitsuse-ohjad jälle kätte on wõtnud ja asemikud nimetatakse kes riikidega rahu pärast aru wõiwad pidada, siis saatwat ka Wenemaa omalt poolt wolinikud sinna paika, mis edespidisekS arupidamiseks wälja on walitud. Kohe pärast räägitama ringkirja ärasaatmist  wäljamaa walitsustele on Wene Hiina saadikule Giers'ile ja kindral-leitenant Lenewitshile  ette kirjutatud, miibimata selle eest muret kanda, et kõik Wene alamad ja sõjamäel  Pekingist Tientsini wiidaks. Ühes Wene mäega lahkuwad siis wist küll Pekingist kõigi teiste riikide wäeosad ja lähemad Tientsini. Ses käsk on wahe- 35 Saarlane 1900