wolikogudes õiget edumeelset ülesehitatawat tööd tehtud, rahwal oleksiwad juba mitmed parandused ning kergitused käes- Seega on just käremeelsed need, kes rahwa elu edenemises takistust toowad. Teise riigimolikogu  saatus on küllalt selgesti näidanud/  et see tee, mis käremeelsed enesele on maimud, mitte õige loomulik edutee ei ole. Edutsed, õiget, elust enesest seatud loomulikku  edemise teed käies, tahame meie aga ka niisugust teed käia, mis selleks meile kohane on. „Saarlane" on wäikese maakonna leht, sellepärast ei ole meil mitte kohane üleüldist riigi ja rahwaste politikat ajada. Nendes asjades suurt suud tarwitada,  tarku ja wägewaid sõnu teha, oleks lapselik, oleks narrus. Wäikese karjakrants haukus ka elewandi päüle ja pidas ennast suureks asjaks, aga kui elewant korra tõsist nägu näitas, fiis oli krantsil hääl kinni ning saba sorgus. Nuttistes ja suurtes rahwuslistes küsimustes  ei taha meie mitte politikat ajada ega oma häält tõsta. Sest meie ettepanekute tõttu küll riigikorda muutma ei hakata, ega maid maksuta rahwsle ei anta, nagu mõned suurcsuu mehed seda tehja lubawad. Meie tahame selleks töötada, et xahwaft õigele eduteele waimliselt ning waranduSliselt wiia, et rohwast õigele iseenesetundmisele  ja iseteadwusele tuua. Muud teha meie ei jaksa. Ka ei taha meie mitte kõrges keeles kirjutada ega kõrgeid mõtteid awaldada, wsid meis tahame kirjutada lihtsaid asju, lihtsas, rahwale arufaadawaS keelcS- See oli, mis meie „Saarlase" kakskord nädalas ilmuma hakkamise puhul öelda tahtsime. Maitselt ja «väikselt hakkame oma Md, sellest enesele jõudu mõttes, et kõik suured asjad wäiksetest oludest koosseisawad  ja soowime, et ka Saare rahwas praegusel uuenduste ajal õiget eduteed õigelt aStuks, et ta ka kord suureks saaks, suureks saaks tõsises wabaduses ning hääs majanduslikes käekäigus, milleks ka temale uuenduse õilmed on õitsemas. sütendasiwad kurjalt. KäeS hoidis ta keppi suure metallist nupuga ja ta lähenes meile niisuguse ähwardawa näoga, et mu käsi tahtmata taSku.läkS, kus mul rewolwer oli- Teie äraneetud spionid I kisendas trahteripidaja Mis Teie siin teete? Kas teate, mr- Zieiben Hcyse? ütles HolmeS rahulikult- Tõepoolest peab arvama,  nagu kardaksite Teie, et meie siit miSgi iseäralist leiame. Trahteri pidaja püüdis suure waewaga oma wiha maha suruda ja naeris sunnitult  Aga selleS naerus oli meel rohkem ähwardawat, kui tema kortsus kulmudes. (Järgneb) Seda ja teist. Surmaotsust täitmine, õ skp. hommikut loiu, nagu „Pwl." lealab. Rahumäe ligidal Tallinna sõjakohlu poolt surma mõistetud Burchard Kõmmus. 23 a. w.. maha. Kõmmus, kes enda ise pärast mõrtsukatööd politsei katte, andik, on oma tegu wiimase silmapilguni sügamast!  kahetsenud ja õpetaja W. seltsis südamest palwetanud. Õhtul enne mahalaskmist wõttis ta jumalaarmu. Ta laskis enda rahulikult puu külge ja ka silmad kinni sieuda, ilma et wasiu oleks jutustab telegrafi läkituse kirjasaatja, „kui üle Balti raudtee Pärnu maanteed mõõda- wälja sõitsime. Paarkümmend sammu meie e«S liikus rood jotdalisi ehmitseriga ja nende keski  kinnine  haigewmker surmamõistetuga. Soldatite järele sõitsiwad prokuröri abiline sekretäriga, politseimeistri  asemik prisiawi abilisega ning arst. Nad liikusinad uiga pikkamisi edasi, meie sõitsime wssds. Teinepool Tondi mõisa jällegi osakond  solbalisi ohimtseriga. Reed on lostjad, 18 seest. Umbe» rreerand wertia Rahumäel! eemal peatame. EM seisab vanker surnukirstuga, hauo- stilaSWk ja .MWjgi toGd. PnchÄk M üieni «ust, kaunistusteta. Siüljawas seisab D Mk»W õikWStsjs lMtwsHtzg. Jaoslovng ülewäalaja waatab ringi, ta naib mõtlema. Häkitselt, aga siiSgi wcei posi wiiwitades, nagu põieks ta meel enesega otsusele jõudnud, astub ta surnukirstu juurde. .Tõstke puusärk päütt ära, kandke põõsasse. Piinlik pilk surmamõistetu puusärki nähes," tähendab ta hauakaewajatele. Käsk täidetakse. Laskjad soldatid jõuawad paigale. Ritta seisma! Põõrgs ümber. käsutab ohwitser. Soldatid jäewad, näod tee poole, maantee  äärde seisma. Linna poolt kostab sõidumürm.  Sääll sõidawad uubishimuliscd erainimesed. Mõni tuleb ka jala. Politseinik ruttab nendele waStu ja ajab nad tagasi. .Keelatud!" Pikkamisi pööravad nad linna poole tagasi. Teekäänaku päält hakkab uus rong paistma. Need on soldatid surmamõistetuga, kelle Balti raudtee lähedal maha jätsime. Miniaks jõuawad ka need paigale ning laskjad marfiwod ohwitseriga läbi wõsaslilu hukkamise paigale. Haigewankri uks tehakse sesSpoolt  lahti, välja astud wangiwaht, kirikuõpetaja ja surma mõistetud Burchard Konimus. Kaunis kena wäljanägemisegs noormees, aastat 21—23 wona, õhuke must joon ülemisel mokal. Silmad punased, tursunud, nähtawasli on ta nutnud. Soldatid wõtawad tema oma wahele, kirikuõpetaja  astub järele, rong liigub edasi. Surmaotsuse  täitmise kohal on soldatid juba laskmiseringi asunud. Nende ees on mänd, mille all hiljuti Ado Pelt maha lasti. Wang «makse soldatite ette, õpetaja astub eemale. Nüüd astub prokuröri  abiline wangi juurde. .Konimut?" küsib la. .Jah!" waStab wang. Käeliigutusega kutsub prokuröri abiline sekretäri lähemale, kes walju häälega, selgelt jõjakohtu otsuse Wene keeles ette loeb. Siis teed ta sedasama Eesti keeles. Prokuröri  abi sekretäriga astuwad tagasi, esimene annab kohtuotsuse vhwitseri kätte. Wang seisab terme aja liikumatalt, rahulikult, sirgelt. Ohvitser  palub kirikuõpetajat wangi juurde viimaseid kohuseid täitma minna. Püsti seistes paimetsmad  nad. Mangi silmast hakkavad pisarad nirisema,  ta.püüab neid ära pühkida. ,Jtsa meie," algab õpetaja aegajalt waljumaks minema häälega. Õnnistamise sõnad. .Jumalaga"  kirikuõpetaja ulatab wangile kätt. Ta vagu vn lahvatanud, õhtust saadik on ta wan- S'gg palvetanud, teda surma sattu walmittanud. jumaiaarmu andnud. Kuus soldatit, kei wangi ümber seisnud, pvörawad wangiga kuuse poole. Sirgelt, rahulikult sammub wang ja seab selja wastu puud. KScd seotakse kinni, silmade üle köidetakse walge rätik. „Kogu laskmine!" Püssi' kuked naksuwad, laetakse. Wang seisab rahuiikult.  „Püssid palge!" Meie pöörame näod kõr« maie. „Laske!" Kogupauk käib. Masinlikult pöörame pääd tagasi. Sinine suits takistab silmapilguks nägemist. Kuid ta lahkud. Wang on alla langenud,  pää rinna pääl, nöörid hoiawad ülemist keha ülemal. Ta käewarred tuksatamad, kisuwad endid kokku. Meelemärkuse on ta kaotanud, need on surmaraputused. „Palromd wklja! Püssid palgel" „Laske!" Uus kogupauk. Wang ei raputa ennast enam. Antakse meel koimas kogupauk. Surnukeha päästetakse puu küljest. Puusärk kantakse ligi. Arst astub surnukeha juurde oma kohuseid täitma. Ta tunnistab elu lahkunuks. Surnukeha asendatakse  puusärgi sisse, kantakse wankrile ja Makse Rahumäe pääle. Kirikuõpetajal ei ole wvorimeest.  Ohwitser annab temale oma sõiduriista Rahumäele sõitmiseks. Päike kerkib üle puude latwade. Meie lahkume." Nõnda toimetatakse sumaotsuse täitmist. Wiisatas noorinimene on kui selge kuld, mis igal pool maksab. Pisuke mätas wiskab suure koorma ümber. Wiwaklaasts upub enam inimesi ära. kui meres. Auu käib tee Hääl, häbi tee äärt mööda. Targa käest küsiti, missugune loom inimeskee  kvige kardetavam on. Kiskjatest, wastas tark, on auu ri isu j a, aga vagadest  meelitaja.  Liivlaste targad sõnad. Teine tubakas. Naene joobnud mehele: Kas sul häbi ei ole, ennast nii täit lakkuda ja päevad läbi ümber lodida. ElajaSgi tead, millal ta joomist järele jätab. Mees: Jaa ja—ah. on tükkis teine tubakas. Kui ms mett json, sti» ms k«, Ni palju ma joon. Kodumaalt. Kuresaarest. -f. 17. juni õhtul V«k suri Kuresaares 81. aastases wanaduses Aleksander Konstantin Freundlich üra. Liiwimaa kub- ajal. teatab, et Saaremaa  rüütelkonnale on Kõigekõrgemalt poolt lubatud Suuremõisa, Uue-Lõwe, Helme ja Saaremõisa pääle raha laenata, et sellega  rahutuste ajal sünnitatud kahju ära tasuda. Post ..Konstantini" päält tuuakse nüüd ühe strashniku ning kahe poSteljoni saatel lacwasillast ära. Renteis ei ole enam mitte soldatist wahtis, ainult üks gorodõwoi on Ml. S- palkanud woorimehe 23 oma kraami Roömasaare sillast üra wiimo. Woõrimees jätnud aga S- kraami maha ning sõitnud teise sõitjaga ära- Politsei andis asja rahukohtuniku kätte—  M. laenanud T. käest 10 rubla ja andnud T-lc 23. rublalise weksli, mis N- temale wälja andnud, pandiks. T. ei ole aga M.-le wekslit mitte tagasi andnud,  maid nõudnud ise 23 rubla N. käest sisse- Politsei nõudmise pääle andnud T. M.-le 13 rubla kätte, 10 rubla pidanud oma mõla tasumiseks- T. pääle tõsteti kaebtus petmise pärast—  Liiwimaa ajutine kindralkubcrner on „Hääle" väljaandja hr. T. Aiwa SOO rubla rahatcahwiga ehk 3. kuulise kinni istumisega karistanud kirjatüki „Duuma saatuS" awaldamise  ecst. Hra Liiw on Soor. ära maksnud. Pääle Pühkla mõisa tulewad edaspidi  meel mitmed teised «vähemad kroonumõisad  Saaremaal jagamise alla. Maad jagatawatest kroonumõisatest lähemad rahwa kätte rendi pääle 12. aastaks.  Maad wõiwad aga kä kohe ära ostetud saada osturendi teel, s. o. selsamal  teel, kudaS endised kroonu talumaad ära müüdi. Neil, kes kroonumõisatest rendi pääle magd saamad, oleks kõige kohasem, seda ülemal tähendatud teel ära osta. SidZ on maa tema pidaja päris. Hr> õllepruul Wolt e r Kuresaares  on tsemendist katusekiwifid tegema hakkanud. Selleks on ta masina -nurisenud,  mis ligi 1000 rubla maksnud. Tsemendist  Lehtawad katusekimid olla selle poolest wäga hääd, et neid katusel ialgi määrida ei pruugi. Walmistamise juures pressib masin kiwid niimoodi wälja, et nad katuse pääle ladudes täiesti tihedasti üksteise sisse sünniwad. Neid katusekiwa minna ruutsülla  päAle 45 tükki, kuna mana moe järele walmiStatud kiwistd 70 tükki minna, ja seega tulla katuse ruutsüld pääle rubla odawam maksma. Et ka igaaastane katuse määrimine maha jääb, siis tuleb tsemendikiwidest  walmiStatud katus hariliStest kiwideft  tehtud katusest hästi odawam. Hr. Wolter on juba mitmed oma majade katused tähendatud kiwidega katnud- Pühast. Teisel nelipühi päewal oli fiin leerilaste waStuwötmine. Leeris oli 47 tütarlast, keda lõik kogudusesse waStu mõeti. Leerilaste pooli kingiti õpetaja Reitagile  ilus suur laualämp ja sukruwoS—  Minewal pühäpäcwal õnnistati õp. Rsitag Püha koguduse õpetaja ameti pääle. M 23. Saarl a n e, 1907.