Niiwiisi peame siis põhjuste läbi, mis katsete waral on kinnitatud ja tõendatud, otsusele jõudma, et kange tubaka himu suur kuritegu on, niihästi tema tarwitajate eneste ja meel rohkem nende järeltulewa soo wastu. Sellest wõib selgusele jõuda, mispärast nende järeltulijad, kes tubakat suurel mõõdul pruugiwad, kiduraks ja põduraks jäämad- Waatame nüüd, missuguseid haigusi tubaka pruukimine wõib sünnitada.  Kõige esiteks teeb tubaka suitsetamine hingamise  korrawastaseks. Ta mõjub kahjulikult kopsu paale, mille läbi meie hingame ja milles weri wälimise õhuga kokkupuutudes puhastatud saab: sissehingateS woolab wälimine õhk (hapnik) hingekõri  läbi kopsudesse, täidab kõik pisikesed soonekesed  ja ühendab ennast merega, wäljahingates woolab kopsudest paha hinge õhk (süsinik) wälja. Kui hingamise läbi mitte niisugust ivahclust merega ei sünniks, siis ei wõiks meri ka mitte elu ülemal pidada ja keha toita; on aga ses wahetus poolik (nagu suitsetamise juures, kus puhta õhuga ühtlasi ka tubaka suits sisse hingatakse),  siis tekkiwad mitmesugused haigused, mis kõige pätilt kopsu ähwardawad. (Järg tuleb.) Isamaalt. Knresaarest. Paari nädala eest suri siin Kuresaare poisslaste algkooli kooliõpetaja hr. Reutz ära. Hr. Reutz oli hääde annetega  ehitud, osaw koolmeister, laulu- ja kõnemees. Kaua aega on ta tulekaitse seltsi päämees olnud. Kuresaare lauluseltsid  on tema läbi hää laulja kaotanud. Sugu poolest oli Reutz eestlane. Ehk ta küll mitte awalikult Eesti asjust osa ei wõtnud, siisgi ei olnud ta mitte nende hulgast, kes oma sugu ära põlgamad. Reutzi matmine sündis tulekaitse seltsi liik' mete osawõtmisel, kes seega oma kauaaegsele  kaasliikmele ja endisele tublile päamehele  wiimast auuannet pakkusiwad. Sel aastal pühitseb Saaremaa kurttummade  kool oma 10 aastast kestwuse jubeli päewa. Kurttummade basaari tahetakse sel aastal linnapääl ära pidada. 24. märtsil pidas Kuresaare tulekaitse  selts oma aasta koosolekut. Seltsil on praegu 155 liiget. Juba paari nädala eest nähti Kuresaares  liblikut. - Soela wäin on läbikäimiseks juba paari nädala eest kardetavaks läinud. Hiljuti uppunud sääl AS mees ära, sest et jää katki murdunud. Üks teine mees oli ka sisse kukkunud,  oga on suure waewaga päästetud. 18. 19. ja 20. märtsil peeti Kuresaare  meremeeste koolis eksamisid. Karjast. Tänawune talw on tväga palju haigusid ja ka surma rahwa, kui ka loomade keskele külmanud. Laste haigust on wäga palju olnud, enamisti igas peres. Surm on paljugi ohwrid nõudnud, iseäranis  P. külas, kus mõned majad lastest tühjaks on jäänud. Ka tohter käis linnast haigust uurimas. Koolid on haiguse pärast igal pool seisnud. Uue aaSta algusel suri ühel peremehel J. Mas hobune ja kolm meist ära, ja teisel peremehel R. külas kaks sarwlooma. Et haigus ikka kardetawamaks läks, siis kutsuti loomade tohter linnast J. külasse haigust järele waatama. Tohter laskis kõik ära surnud loomade kehad ja nende päält ära kistud nahad ära põletada, majad seest ära lubjata ja sõnniku wülja wedada. Rahwale olgu hoiatuseks õeltud, et niisugustesse  haigustesse ära surnud loomade nähku mitte päält ära ei võetaks, sest selle läbi on mitmed oma elu enneaega hauda saatnud. Mõni aasta tagasi oli ühes talus jällegi loomade haigus. Peremees kiskus nahad surnud loomade päält ära, mida tohter pärast ometigi laskis ära põletada. Sellel mehel, kes nähku nülgis, oli palge pääl wäikene mäda wistar, mille tema katki oli teinud. Seda wistart imenud ka kärbsed, kes enne neid loomi oliwad imenud. Mehel paisetas pärast pale üles, paisetus läks künni rinnuni, ja mees oli lühikese ajaga surnud. Tohter käis pärast küll, aga siis oli juba hilja. Sellepärast olgu see igale ühele sormenäituseks, mitte säält weel kasu püüda, kust sa omale surma wõid saada. Pärnust. Puupapi wabriku walitsus seadis töölistele söögimaja sisse. Hommikulõuna  ja õhtusöök maksab kokku 13 kop. Nagu tööliste käest kuulda, olla söök kõigiti tubli. Wörumaalt. Rõugest. Üks Haanja mees, T. P. sai 8. märtsil eeterijoomise läbi surma. Ta läinud Mõrusse ja wõtnud tee ääres olcwa eeterimüüja käest weerand naela eeterit „teemoonaks" ühes. Ei saanud weel pooligi teed ära sõidetud, kui see tal sagedal maitsmisel juba otsa lõppes. Mees wõtnud teisest kohast weel pool naela eeterit korraga ligi. Seda joonud ta nii kaua, kuni wiimaks ära surnnd. Riia wabrikud on tööpuuduse pärast 8000 töölist lahti lasknud. Liibatvist teatatakse Rish. Wcftnikule: Siin palus saunas keegi naistercchwaS teist naisterahwast, et see tema last niikaua hoiaks, kuni ta ise enese riidesse paneb. Kui paluja enese riidesse oli pannud, läks ta saunast wälja ja ei tulnudgi tagasi. —k kuune laps jäi teise naesterahwa noore tüdruku kätte. Peeti hulk aega aru, kuhu lapS panna. Wiimaks wiidi lapS linnawalitsusesse, kes ta wastu wöttis, lootes, et ta linnale õnne toob. Tellitud ülikonna asemel sai Lubanus  hiljuti üks mees telliskiwi ja puutüki. Ülikond oli Riias tellija tuttawa poolt kasti pakitud ja raudteel Liibawisse saadetud  Kui mees kodu kasti lahti tegi, leidis ta kastist ainult ühe telliskiwi ja puuhalu. Et lastisaaja kasti lahti oli teinud,  ilma et tunnistajaid juures oli, siis ei wastuta raudtee walitsus ära warastatud ülikonna eest. Tänawu kewadel hakatakse nagu lehed teatawad, Baltimaalt sadamalinnadest  sigu ja sealiha suurel mõõdul Inglismaale  wedama. Wiimase kahe kuu jooksul on Inglise kaupmeeste agendid Liiwi- Cestija  Kuura kubermangus ja ka sifimistes kubermangudes hulk sigu kokku ostnud. Peterburist. Wabrikute ja tööstuse äride linnadesse asutamiseks ei pidawat lubaandmiss õigus edaspidi mitte enam linnaameti wöi linnawolikogu käes seisma, waid sellekohased ehituseplaanid ja lubaküsimised  tulewat otse teed ühe tehnilise kommissioni kätte ära anda, kes ühe wanema wabrikuinspektori juhatuse all seisab. See uus määrus pandawat juba s. a. 1. juulist  saadik maksma. Peterburis, 2. aprillil. Lõuna kellu 1 ajal, laskis üks tundmata isik, ohwitseri riides, neli korda sisemise asjade ministri Ssipjagini pääle, mille läbi ministri herra rasketi haawati. Üks tund pärast seda heitis ministri herra hinge. Moskwast. Grahw Leo Tolstoi on terweks  saamas. Haige loeb palju, iseäranis huwitawad teda buurisõja fönumed, ja ta wötab wõõraid waStu. Ta isu on hää ja uni rahuline. Paremast kopsust on põletik täitsa ära kadunud, kuna pahem kops alles osalt haige on. Warschawist. Mõned juutide maimulikud  paniwad mitmed juudi . ajalehed „ needmise" alla ja teatasiwad sellest palwemajades. Endisel ajal oli niisugusel needmisel suur wõim. Kes waimulikkude poolt oli ära neetud, seda loeti «ropuks elajaks", kellega keegi ei tohtinud rääkida ega üleüldse mingisugust tegemist teha. Nüüd pilkawad neetud lehed needjaid, ilma et needmist sugugi kardaks. Helsingist. Soome Kirjameeste Seltsi kulul hakatakse warsti Dr. J. Hurti kogutud setukeste rahwalaulusid trükkima. Wäljamaalt. Lõuna-Ahwrika sõjast. Kuna Inglise walitsus ja ajalehed suure ägedusega sõjamäe auu kaitsta püüawad, tunnistawad sellesama sõjamäe koledad teod, nii wähe kui meie neist kuulda saame, hoopis teist. Näituseks tõi minema nädali hakatusel aurulaew «Kanada"  hulga wahi all olewaid Inglise sõjamehi Oueenstowni sadamasse. Wangide seas oli ka kaks eluaegsele sunnitööle mõistetud Australia ohwitseri, kuna kaks nende kaassüüdlast ohwitseri sõjakohtu otsusel waremalt ära hukatud oliwad. Nende ohwitseride kuritegudest jutustab Inglise leht «Morning Leader" järgmist: PieterSburi juures käskisiwad Australia ohwitserid 10 buuri, keS priitahtlikult alla oliwad andnud, maha lasta. Ohwitserid oliwad nimelt kuulda saanud, et neil buuridel  umbeS 200,000 rubla raha kaasas olewat.  See kuulujutt äratas leitnant Hankock':  ahnust. Ta kutsus silmakirjaks sõjakohtu  kokku ja käskis buurid maha põmmutada.  Esimese eskadroni mehed törkusiwad selle ülekohtuse käsu täitmise wastu, teine eskadron aga täitis käsku ja Hankock ise laskis ühe Saksa missionäri maha, kes asjalugu teada oli saanud. Hiljemalt lasti leitnandid Hankock ja Morant sõjakohtu otsusel maha, kuna 10 soldatit eluajaks tuhthoonesse mõisteti. Teine sarnane lugu juhtus Komatipoortis (Jda- Transwaalis). Minewal oktobrikuul leiti sääl üks surnud Inglise ohwitser üles, kelle silmad wälja pistetud oliwad. Leiupaiga ligidal puutus üks Inglise wäesalk 11 buuriga kokku, keda ilma mingi tunnistuseta Inglise ohwitseri surmamises süüdlasteks seletati ja ilma protsessita maha lasti, kus juures nad enne ise endale haua pidiwad kaewama. Kui juhataw Znglise kindral asjast kuulis, andis ta süüdlased ohwitserid  sõjakohtu alla, kes ühe ohwitseri surma, teised pikema aja pääle wangi mõistis. Surnult leitud Inglise ohwitseri oliwad aga wift kaffrid ära tapnud ja tema silmad wälja pistnud. Paale nimetute on weel 31 Australia ohwitseri kuritööde pärast sõjakohtu alla antud; nende seaS on 7, keda naeste ja laste tapmises süüdistakje.  Esimene sarnane kaebtuS tõsteti tapetud Saksa missionäri Heese lese palwe järeldusel. Inglaste hüwitamise-tööst kirjutas Transwaati abiresident Schalk Bürger juba 21. nowembril 1901 lord Salisbury'l: Mõlemate wabariikide pinnal seisab waewalt weel üks maja püsti. Wähemast 30,000 hoonet on Teie sõjamäe juhatuse käsul maha põletatud ja ära rikutud; külad on peaaegu kõik ära häwitatud." Umbes selsamal ajal teatas pääkommissar Milner ise lord Salisbury'le, et põllutöö abinõuude häwituS Lõuna-AhwrikaS juba peaaegu täieline olla. Nagu Kitchener telegrahweerib, on Inglise  sõjakohus buuride ülema Kruiizingeri kõigest süüst priiks mõistnud ja käidakse temaga nüüd kui lihtsa fõjawangiga ümber. M 14 Saarlane, 1902