muutunud, sel maaral, kuda ehk seda wäljaspool orwatakic. Otsused, mis niihästi Pöide! kui ka KuresaareS „ rahwakooSolekutel on, tehtud, on üksikute isikute otsused, sugugi aga mitte rahwa omad. Inimesed, kes neid rahwa otsusteks  lorivad, ei tunne rahwast, selleks peab rahwa seas elama ja tema meeleolu põhjalikult tundma. Tõsi on, et rohivas parandusi tungiwalt nõuab, mitte aga sel moel, kui see Saaremaa koosolekutel on otsustatud.- Rahwa termest meelest Poidel annab see juba selget tunnistust, et ta kangete ässitamiste tõttu ometi mingisugust wägiwalda toime erule paunud, ivaewalt küll oleks mõni teine Saaremaa nurk selleic jõudnud wastu seista. Saaremaa rahwa koosoleku juhataja Trull ei leiagi juure osa Pöide rahwa poolt poolehoidmist.  Nüüd on sõjaseadus maksmas, aga see suur wahwa mees ja juht on peigu pugenud ja walda on sunnitud tema eest 1000 rubla wälja maksma, mis iseenesest mõista, rahwa seas kibedat pahameelt  sünnitab. Nad ütlewad: kas me oleme Trulli poole hoidlad olnud, mis kasu see meile on saatnud. Praegu rõhub meid raske sõjaseadus, koosolekute pidamised on keellud. Tingimata lõheks aga tarwis rahwast ühe mülsi alla koguda. Meie rahwaü ei ole ju nii tugew, et jääl wcei lõhesid wõiks sünnitada. KaS ci oleks kudagi wõimalik luba saada uut rahwakooSoiekut kokku kutsuda, et rahwa tõsiseid tarwiiusi päewawalgeie tuua ja terwel Saare rahwast ühendada. Minu arwateS wõiknwad Kuresaore seltsid endisel eeskujul koosoleku  kokku kutsuda. Kui see neil ehk küll raske peaks olema, aga teist teed rahwa rahustamiseks ju cl ole. Pea tulewad kätte Niigiwolikogu walimised. Neiib». güäks peaks nüüd tublisti äratuse tööd tegema. Meie silu oleme „Postimehe" erakonna  mvlteS töötanud, arwalawastr on Kuresaare paremad Eesti rahwa poolehoidjad sellessamas mõttes. Siin on praegu muidugi weel selle erakonna  wastäleid, nimelt mõned poisikese-wõitu mehed, kes ehk Trulli waimus töötada püüawad, aga see käputäis ei jaksa oma tööga ometi kuigi kaugele minna. Karjast. Uue aasia esimestel öödel põleS Karja mõisas suur põlluhema küün ära. Sellessamas nwisaS on ka hult hobuse riistu ära waraStatud. Kurjategijate ülesandjale  lubaiakse 10 rbl- tasu. Räägitakse, et Leisis soldatite poolt Vastuhakkamise pärast maha lastud mees säälsamaS kohas, kus maha laftmine süudb nud, maha olla maetud- Kreisiülema wanema  abilise lubakirja põhjusel on mahalastu surnukeha parast kiriklikult maha maetud. Maha lastud isikul jäiwad Vanemad,  noor naene ja kaks last järele. Tolm. täh.: Sõjaseaduse järele peab mahalastud isik siuna kohta maetama, kus mahalaskmine sündis. Nll on ka Pamma  küla lubjas A l etjander Kltt -- nii on surnu mmi tema surmamise kohal maha maetud. Pärast on aga surnu isa palunud, teda lirüuacda maha matta lubada, milleks ta krcifiülema adMne sõjamäe ülemaga nõus olles luba on andnud. Räägi küla koolimajas peeti möödaläinud  jõuludel esimest korda jõülupuud  kooliõpetaja Ai. Lemberpuuja tooli wanema Soon leppa toimetusel. KooS oliwad koolikaswaudikud ja nende wätMiad. Kõigile sli asi uudis ja rõõmu sünnitaja. Lastele jagati raamatuid kingituseks  Välja, mida õpetaja ja kohased Karja kihelkonna mõisnikud kinkinud. Wiimased  Ät ra kõige teiste Karja kihelkonna Vallakoolide laste tarwis jõuluks raamatuid  kinkinud, nagu igak aastalgi. - Soldatite siin olemise ajal kutsuti Leisi Valla Purtsa kula mehed sõjariistu ära andinü. Püüle ühe ei olnud kellegil midagi ära anda- Üleüldse olnud sõjamäe ümberkäimine rahwaga korralik. Punane lipp, mis Karja mõisas teatud  kurwa sündmuse tõttu ülesse pandi, wõeti sõjamäe ilmumisel maha ja häwitati  ära. Ka Pärsama koolmeister on ära põgenenud. K i r i k l i k u d j õ n u m e d 1 g 0 5 a. üte: sündinud 73 3g p. 40 t., kahed kaksikud 35 t.; abielusse aStuuud 17 paari; surnud 62 34 m., 28 n., kõige wanem 8S aastane, 5 inimest üle 80 a.; usust lahkunud  6 2 m., 4. n.; ususse astujaid rohkem. Wiljandist kuul-b koolipoiste  peksmise ja muude sündmuste kohta (dragunite poolt rittmeister von Siverssi juhatusel): Koolipoisid mõeti teiste ees alaSti ja pekseti. 2 sellepärast, et nemad kooli juhatusele nõudmise kirja ette pannud, kus koolis mõnda uuendust soowili- Kolmas  sai selle eest peksta, et ta nende kahe eest paluma hakkas. Esialgu taheti poisid ridaSliku uksest wälja saata ja iga kümnendat  poissi karistada, kuid kooliõpetate palme pääle jäi see nõuu kaiki. Maha lastute seaS oli kats un.be S 14 aastast poisikest, kes oma ärda palumisega ka juureSolewatel politseiametnikkudel mee silmist wälja wõtsiwad. Uus postkontor on wangimaja wastu: kes postkontoris käis, pidi Vitsade katsumist  ja peksetawate hirmust kisa kuulma. Ma ei jõua kõike kirjeldada. Nagu Tartu Saksa leht kuuleb, on sõjawagi Wiljandis ja Wiljandimaal  Lige mali. 10. januaril on sääl 42 meest ja tl. januaril Wiljandis 14 ja Tarwastus 6 meest sõjaseaduse põhjusel maha lastud. „PoSt." teatel pandud nad kolme kaupa haua äärde pölwiii kõigil käed selja taha seotud ja laStud siis igale ühele 5 —6 sammu kauguselt selja tagant kolm kuuli pähe. Paljuid poiiul.si süüdlasi on witsadega pekstud Teiselt poolt kirjutakse sille üle: , 10. januaril s. a möiSliSsõjawäe  ülem v. SieverS hulga dragumt ga Tarmastu ja Tänofilma malla kahtlaste isikute üle s ö j a k o h u t. Mõlema  walla rohivas, kõik kes pääle 13 a. manad, aeti juurde waatama- Surma mõisteti ja lasüi surnuaia platsil kohe maha 6 inime st, ka üks naeslerahrvaS. Witsünuhtlust 25 kuni 200 hoobini saiwad  9 inimest; sühema armu (25) sai üks naesterahivaS. Surnud lubati omastele  matta. Lõpul manitses wäcülcm peaaegu  selges Eesti keeles rahwast, nüüd täiesti rahule jääda ja mill sgi asjas oma woli pruukida. Sooivis, et kõik margad ja kelmid, kes anujatele inimestele ristiks kaelas nüüd rahwa poolt ülesse antaks ja kinnipüüdmises sõjamäele kõigiti abiks oldaks, sest nüüd olla aeg, kus neist sõjaseaduse läbi lahti saada wmb. Mida rutem sill-ga malmis saawat, seda ennem wõiwat rahwas raskest sõjaseadusest lahti saada. Edasi andis wäcülrm nöun mõisnikkudelt järele küsida, kui rahmaS ei tea, kuidas kord ja kohus elada ja ab vardas mitsanuhtluscga, kui mõisahcrrat ko vlikult ei terwitata. Tartus, 13, jan. Osa kindral Besobrasowi  söjawSg- jõudis Tartu maakonda. Maakonnas ja Unnas hakatakse sõjariistu elanikkude käest ära wõtma. Wnmaskl kuul ü ole linnas ja maakonnas korda rikutud. Lätimaalt. Riiast. 15, januaril p. l. Kindral Orlowi wäesalk jõudis Segcwoldi. Sõjakohtu  otsuie järele lasti kolm talupoega maha. Riias wõeti kaks tähtsat mässajat kinni. Läbiotsimisel leiti palju tähtsaid asju. Kinni on wõ-tud 30 mäSsuseltsi liiget, kõik latsased. Maakondades on pea« aegu igal pool rahu jalale seatud. WiiS ässitajat laSti maha. Kuuramaal läheb mässu allasurumine niisama jõudsasti. Kuus ässitajat lasti maha, kui nad põgeneda tahtstwad. Riiast on kuni 11. januarini 769, isikut kinni wõetud, kellest arwatakse, et nad töölisi streikima on kihutanud. Paljude juurest on keelatud kirjafi ja sõjariistu leitud. Wangikojad on täis. RiiaS olla wiimast! ajal õige tihti wale hõbcrublasid liikumas nähtud. Nad olla õigest rahast tumedamad, kergemad ja kolata. Aasta armuks olla neil 1898. Riiast teatab „Düna-Ztg." : UmbeS 80 „wöitlusemeeft", nende seas kaks osakonna  juhti, on kinni wõetud. Nad on kõik lätlased. Maakondades on igal pool rahu jalale seatud. WiiS kihutajat on ära surmatud. Kuuö kihutajat lasti põgenemise katse juures maha- WSnnust. Lcmburgis lasti IL- januaril 5 mässajat maha. Neli nendest on oma tegu kahetsenud, wiies läinud ,hurraaga" surma. Üks talumaja põletatud maha. Ka Nitaus on üks talu maha põletatud, kuna apteker wangi wõetud- Wana-Pebalgis on 20 mässajat maha lastud ja palju talust maha põletatud. Wan a-B eeba l g is lasknud sõjawägi „Balt. Westn." teatel toreda kihelkonnakoolimaja  granatidega puruks, sest et säält omal ajal sõjamäe pääle olewat lastud. Mitawist Kahekuulise waheaja järele algas 16. januaril õpetus kõigis keskkoolides. Libawist. Homme algab töötamine kõigis õpeasutustes. Kaupade sissewedu Väljamaa  laewadel on rohkesti kaswanud; kauplemine suureneb. Friedrichstndtist teatab „Prib. Krai": Ddbcna wallakooliõpetaja Sakeni käest oliwad  rewolutsionänd 300 rbl. ära Võtnud. Saken palus kwiitungi, mida aga ei antud.  Kui ta seda nõudis, wedaS 8. jan. salk tundmata inimest teda ligidale metsa ja tappis ta ära. Kaugemalt riigist. Peterburist. 19. januaril. Keiser ütles Kurski gubermangu Shtshigrowi maakonna talupoegade saatkonnale, mis 18. januaxil TsarSkoje-SeloS Tema jutul käis: „Mina olen wüga röemus teid nägemast. Teie, wennad, peate muidugi teadma, et iga warandus puutumata on: mis mõisniku päralt on, on tema päralt, mis talupoja päralt on, on tema päralt. Maa, mis mousmkkude päralt on, on niisamuti nende puutumata omandus, nagu teie maa teie puu«umata omandus on ja teisiti ei wõi ka olla, see on kindel. Mina soowin, et teie seda endi naabritele ütleksite. Enese hoolekandmises teie eest ei unuSta ma talupoegi ära, teie tarwidused seisawad minul südame pääl, mina muretsen nende eest alati, nagu minu õnnis isa muretsis. Riigiwolikogu kutsutakse kokku ja ta peab minuga seltsis jä«le arwama, kuidas seda parem as korda seda parem on korda saata. Ninu päÄe wöite teis alati M 4. Saarlane 1906