ja ettevaatusega maapind puude vahelt labidaga läbi. Nõndaviisi ei tee see puudele mingisugust viga, kuna hobune adraga suuresti tüli teeb. On puu vana, siis juhtub sagedaste, et tema tüvest suured võsud välja kasvavad, neid piab tohe ära kui neid liig palju ei ole; ka praod ;a lõhed, mis puule on juhtunud,  piawad hoolega ära puhastatud saama ja pärast sellekohase seguga kinni võitama. Seesugust segu võib õige kergesti iga peremees  ise savist ja lehma sönikust valmistada. Teada on, et vanad puud aja jooksul üleni peaaegu samblaga kaetud saavad. Selle waStu on kül viimasel ajal võitlema hakatud, kuid siiski leidub palju kohte, kuS selle vastu midagi ei tehta. See on suur puudus Sünnib see hoolimatause  läbi puude vastu, või on see mitte teaduse  tagajärg, seda ei või ma ütelda. Kuid saal võivad mõlemad tegelased olla Iseenesest on aga sambla ära saamisega küllalt tuli, kui seda mitte uued abinöuud ei hõlbustaks. Seda harjadega  või mõne nöuu abil ära kraapimine teeks liig palju tüli ja vaeva, kuna ometi samblast lahti piame saama, sest et röövikud ja mardikad niisuguses samblas oma munadele hääd peidupaika leiavad. Tahaks keegi oma õunapuid harjade abil puhastada, siis ei aitaks see palju, sest kevade puhastatud puu on sügise juba jälle niisama samb'aga kaetud, nagu enne. Palju paremaks abinöuuks aga on lubjawedelik, millega puid kolm kuni neli aastat piab pinseldama, ning mis järele puu tüved päris puhtaks saavad. Lubja vedeliku valmistamiseks võetagu natukene kustutamata lupja, segatagu seda hSSti toobri ehk mõne muu nöuu seeS. ja võitagu nüüd selle vedelikuga kõik puu tüved ja jämedamad oksad ära. Mida vanem puu, seda sagedamine piab teda lubjaga pinseldadama. Pinseldamine ei pia aga mitte kevadel  vaid sügisel sündima. Pääle puu koore puhastamise on niisugusel pinseldamisel veel see hää omadus, et maha langenud  lubi ka maale rammu annab. Aga kõik pinseldamine ja harjadega kraapimine  oleks ikkagi veel pool tööd olnud, kui meil mttte väikseid lindusid ei oleks olnud. Nende väikeste loomade eest piaksime meie tõesti rohkem hoolt kandma, sest nende toit on suuremalt jaolt õunapuudele ja muudele puudele kahjulikud mutukad.  Kõige tulusamad linnud aednikudele kui ka põllumehele on: kuldnokk ehk (must räSStaS,) linawästrikud, lõokesed, öõpikud, pääsukesed, tihased, Varblased, käod ja rähnad ning palju muud. Ehk kül varblane nende seast kahju teeb ja sügisel vilja põllule ning kirsi marjadele wöersile lähab, on ta oma suure söögi isuga siiski üks kasuliku, maist lindudest. Ka ei plaks meie kägu, keS kevadel mõnikord  õunapuu aeda lendab, tema õnnetuse ettekuulutamise  pärast aiast välja ajama. Iseäranis on tihane meie aiale kasulik, sest et tema ka talveks  meie juurde jääb, aga et ta mitte metsa ei lähakS pefitama, selle tarvis pandagu tema jaoks kaStid, mis pisemad on, kui kuldnoka kaStid, aeda üleSse. Need wäikesed linnud ei too meile ükspäinis Varanduslikku kasu, waid nad rõõmustavad ja lahutawad meil mõnikord ka kurba meelt oma laulugu. Pange tähele Väikest linnukest, kui röömuS ta on, kui ta ühe künka jo mäta otsast teise hüppab, omale toidust otsides. <Lõpp.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. Sõjalikud tegewused seisavad praegu pea täitsa soigus, kui seda maha arwame, et vii- masel ajal Wene ja Jaapani ratsawae jaoSkondade  wahel kokkupõrkamist ette on tulnud. Sõja platV ise on nüüd lõuna poolsest Mandshuriast Girini kubermangu nihkunud. Oma maapinna loomu voolest on sellel lõuna Mandshuriaga palju ühisust. Waenlast siin iga sammu paal kinni pidadeS, wõib meie mägi kaugemal taga selja ennast igapidi tugemaks teha. Girini ringkond, mis praegu Linewitshi all on, on wilja ja igasugu toidumoona poolest rikas. Kui venelased Girini kaotawad, tuleb neil kõik moon raudtee kaudu ida Siberist wedada,  miS aga sõjajõuudude juurde wedu takis' taks. Jaapanlased arwawad, et meie mäed Aschantschan —Girini liini pääl piatama jaa» wad (170 werSta Telinist ja 220 werSta Harbinist  eemal.) finna omale seisukohte asutades. Jaapanlased nihkuda, nagu kuulub, 10— 15 werSta päevas edasi. Niisama tõendatakse, et jaapanlastel kaugelt ümbert minewad liikumised  käimas olla. Tientfinist teatab ylntormation." et Hiina ametnikud kardawad, et edespidi Hiina erapooletusest  enam ei hoolita, iseäranis selle pärast, et erapooletuma Hiina piir wäga Girini ja Tschantschuni linnade lähedale ulatab. Mõlemad  linnad on keskpunktid, kuhu Mongoliast tulewad teed kokku jooksewad, mida mõõda Mongoliast  toidumoona weetakse: ühtlasi on nad kötge rikkamate ja Viljakamate Mandshuria maakondade keskpunktid. Kindral Linewitsh walmiStawat ennast ette, nendes kohtades kangesti  wastu panema. Arvatakse, et neis paigus  lähemal ajal tõsiseid sõjalikka tegevusi oodata  on. Gundshulinist saadeti B. skp. järgmine telegramm: Täna wõttis kindral Li' newitsh pääjuhataja stabi ametnikud wastu. Kindlaste liiguwad jutud, et jaapanlased ümber  meie mõlemate tiiwade püüawad minna. Hiinlased ütlewad, et jaapanlased mongolide )east palju hunhusifi palkanud olla ja et nüüd Jaapan ka ratsawäe poolest tugewam olla. Marshall Ojawa käest on teate saadud, et kõik tohtrid ja haawatute põetajad, keS MukdeniSse  jäänud. eluS ja wigata on. „Birsh. sai 11. skp. Parisist teate: Tokiost tulnud iõnumete järele on kindral Kawamura  marshall Ojamale teada annud, et ta edasi Girmi poole tungib, ilma Vaenlasega kokku puutumata. Päris rahwaS on jaapanlaste wastu sõbralik. Et maa mägine on. wõiwad jaapanlased ainult õige pikkamisi edasi nihkuda. Kindral Rennentampfi diwifioni jätiste saatuse üle pole weel praegugi midagi teada. Kardetakse, et tol pääwägede juurde jõudmine, iseäranis moona puudusel, waga on. Prantsuse kaudu tulewad teated, et wiimaSte!  aegadel WladiwoStokis ülikiirelt sõja waStu ette walmiStatawat. Ühtelugu ehitatakse uusi kindluStuft juurde ja tehakse wanu tugewamaks.  Raudtee liin Karbini ja WladiwoStoki  wahel on õige tugewa kaitse all. Hiljuti toodi WladiwoStokiSse Venemaalt, raudteed kaudu, mitu weealust paati. 10. jaanuaril olnud  WladiwoStokis juba 14 wee alust paati. Ristleja „Gromoboi" olewat dokis ja ka gatõr'i" kallal tehtawad weel tõõd. Ainult »Rosfia* sõita ajutiselt sadamast wäljaS, merd waatamaS. KolmaS laewaStit admiral Nebagatowi all on praegu, kuS seda kirjutame, juba Suetfift läbi jõudnud ja Punases mereS. Tema lähem piatuse paik on Dshibutti. Admiral RoshestwenSki laewaStik on salalikka  liikumisi alganud. Kord räägiti juba Wenemaale tagasi tulekust, kuid nüüd teatab aurulaew .Aurore" 11. märtsil Mauritfiuse saarelt, et ta BaUi laewaSkikuga India vkeaniS kokku juhtunud, nimelt 800—900 penikoormat Tleiloni saarest lõuna-õhtu pool; ta usub, et laevastik Suuda saarestiku poole sõitis. Prantsuse leht äss Vedata" arutab praegust Wene wäe seisukorda MandshuriaS  ja seda mõju, mida uue pääjuhataja nimetamine tema paale avaldada wõib. Ta ütleb, et Wene vägede seisukorda praegu raS. keks piakS tunnistama, ometi aga mitte parandamatakS,  nagu seda paljud Jaapani sõbrad kirjeldavad. Enam ehk vähem auusalt võib praegusest seisukorrast aga ainult siis pääseda, kui wiibimatalt kõik tehakse, mida õigel ajal ei tehtud: kõiki neid abijõuudusi saata, mida Kuropatkin nii kaua ja aSjata votiS. Kõige paalt on vaja, uuele pääjuhatajale täielist usaldust ja voli anda. Kui tale aga Peterburgist täit tegevuse vabadust ei anta, see on, kui senist viisi ikka edasi jaapanlastele nende ülesannet  kergendatakse, siis on tõepoolest parem, wiibimatalt ja ükskõik missugustel tingimistel rahu teha. 14., 15., 18., 19. ja 21. korpuS, kui ka 1. ja 2. Kaukafia korpuS saadetakse sõjawäljale,  aga niiviisi, et osad nendest garnisonideks oma asukohtadesse paigale jäävad. Wiibimatalt  saadetakse teele 10. ratsaväe divisjon ja osad 22., 23. ja 24. suur-Wenemaale. Suve lõpuks loodetakse 600,000 meest kokku tõmbada, kellede ülemjuhatajaks siis Suurvürst Nikolai Nikolajewitsch saada. See vägi saada nelja osasse ära jaotatud ja nendest saada üks osa Linewitschi, üks Kuropatkini alla. Linewitsh näib, selle teate järele, ainult ajutine pääjuhataja olevat. Kuropatkini teguviis pani mitte üksi terw.t  Wenemaad, vaid ka tervet ilma imestama. Pärast õnnetumat lahingit, pääjuhataja ametist lahti tehtult, palus ta, Wenemaa poole sõiteS, Peterburgist luba, esimese väejuhatajaks hgkata, sest ta ei tahta oma soldatitest ega sellelt sõjaplatsilt,  mis tale pühaks saanud, lahkuda. Et ka kindral Linewitsh seda palvet metas, sai see täidetud, ja endine ülemjuhataja hakkab oma endise käsualuse all uuesti võitlema. Wene ajaluoS pole seesugust juhtumist veel ette tulnud  ja väga harva mujalgi. Prantsusemaa. Prantsuse ajalehed annawad walitsusele nõuu, Wenemaaga uue kaubalepingu põrast läbirääkimisi algava ja ülepää seda korda saata püüda, et Wene ja Prantsuse wahel kauplus elawamaks lõhab, sest praegu kaupleb Wenemaa  koguni palju rohkem Saksamaaga, kui Prantsusega. »Nüüd on raske sellele waStu vaielda," tahendab „U»tin," ,et Wene-Prantsuse  leping ainult üheainsama aluse Wene sõjawäe wägewuse pääl põhjeneda wõikS. Meie andsime Wenemaale milliardisi, selle asemel  lubati meile Võitusi, aga wõitufi ei olnud. Kas ehk siis ometi Prantsusemaa suuremaid  tellimisi sai? Ka seda mitte, kuna aga Saksamaa palju suuremaid tellimisi on saanud, ehk kül Saksa raha kaugeltki nii palju Wene paberites ei seila. Ka ei oSta venelased prantslaste  käest suuremat midagi. Kuna näit. ISO3 aaStal prantslased Wenemaalt 260 miljoni eest kaupa ostsiwad, ostsiwad wenelased selsamal aaStal ainult 70 miljoni eest kaupa. Lõpuks paneb leht ette, et enne uue lepingu tegemist Wene kauba turu olufi ja tingimisi põhjalikult järele uuritakse. Inglismaa. .Berliui päevalehe- Londoni sõnumesaatja  teatab, et Inglise Wahemere laevastikule  kõwa kast on antud, tänavu suwel hoolega  Dardanellide kitsuse järele valvata. Inglismaal  kardetakse nimelt, et Wene Mustamere laevastik Dardanellidest läbi sõidab ja ennast Balti laevastikuga ühendab. 162 S a k a l a H 21. 1905