mõned tähendused ja märgid tulewad juure, mis sissejuhatuses lugijale ära seletatakse. 3) Laulud, mis koguni wigaselt paberisse on pandud, paneb wäljaandja ilma sisu muutmata  oma õigestkirjutamise wiist pääle ümber. 4) Laulud, mis juba enne kuski trükitud on ja wäljaande täieliseks tegemiseks ka nüüd töiste sekka wõetakse, nimelt mõned Or. Kreutzwaldi üleskirjutatud Lõisendid, mis Haapsalu  kreiskooli inspektor H. Neus juba wiiekümne  aasta eest omas „ Eesti rahwalaulude" kogus trüki läbi ilmutas, saamad muutmata seda mundrit kandma, mis üleskirjutaja neile on annud, et küll see munder Setukestele mitmetpidi  sugugi ei taha sündida. 5) UkS laulude korjaja munk Arkodi, ise Seturahwa laps on omad laulud Wene keele tähtedega kirjutanud. Need pannakse ka niisama trükki, lisatakse aga laiema lugijate ringkonna pärast ümberkirjutus teaduslikus kirjawiisis Ladina keele tähtedega juure. 6) Read ehk sõnad, mis wäljaandja tundmise  järele mitte Setukeste suust ei mõi tulnud olla, maid silmanähtawalt kas üleskirjutaja ehk mõne muu uuema aja inimese pääst pärit on, tähendatakse iseäralise märgiga ära. Kus jälle arusaadamalt mõni sõna ehk silp üles kirjutades  wälja on kukkunud, jääl lisatakse see klambrite  wahel selgeks mõistmiseks juure. 7) Sõnade ehk sõnakujude pärast, mis kahewahelised,  tumedad ehk wigalised näitamad olemat,  aga ka ometi kuidagi ära peawad mõistetud  saama, paneb wäljaandja kriitikalised lisamärgid  laulu taha otsa. Nii loodame tähtsaile Setukeste lauludele ilmudes niisuguse kuju anda, mis teaduslikult kõige usalduse määriline ja liht lugijale ka arusaadaw  on. Missugusest Lirjawiist jaost see ehk töine laul on, näidatakse iseäraliste tundemärkidega  ära. Muidu tuleb laulude wäljaande kohta weel ütelda: I) Praegune wäljaanns tahab teaduslik laulude kogu olla, mitte ilukirjandusline.  Mõlemate wahe on ses: Ilukirjandusline  Väljaanne walib ainult need laulud  wälja, mts kõige ilusamad ja meelelahutuseks ehk waimuäratuseks kaunid on; teaduslik wäljaanne  paneb kõik laulud, ka kehwemad, puudu  lised ja katkendid trükki, sest teadusel peab terme ja täis materjal kõik käes olema, siis wõib tema uurides ja Võrreldes ka täielisi ja kindlaid otsust teha ja sügawamat tundmist jalule seada. Meie laulude kogu seab siis kõik saadud teisendid sündsa plaani järele kõrwu kokku. Liht lugijale wõib see küll mõnes kohas igawaks minna, aga teaduse-mehed saawad selle wastu tänulised olema. 2) Igast laulust ehk teisendist pannakse üles, kust kohast ehk külast ta saadud ja kes laulu üles kirjutanud. Kus üleskirjutajad ka lauliku nime üles on.tähendanud, sääl saab ka see juure lisatud. Õnneks on paremate ja tähtsamate  laulude laulikud ehk etteütlejad pea kõik nime poolest kirja saanud. 3) Uurijatele kergituseks lisatakse Setukeste laulude kogule Räpina ja Wastselinna kihelkonna laulud Liiwimaalt juure, sest et need keelemurde ja sisu poolest Setu lauludega kõige ligemad sugulased on, nagu nimetatud kihelkondadel ka piirid Setumaaga otse kokku käiwad. 4) Uurijate pärast, kes meie keelt ei mõista, saab iga laulu ehk tema teisendite salga sisu lühidelt ta Saksa keeli kokku wõetud ja ette pandud. 5) Laulud ja seletused trükitakse, nagu mõni aasta tagasi ka „Wanas kandles", Ladina keele tähtedega, mis laiemas teaduse ilmas kõige tutwamad ja armsamad, pääle selle ka mitmesuguste  teaduslikkude märkidega olemas ehk saavamal on, mis meie Eesti keele pookstäwidel  puuduwad. Et Soome Kirjanduse Selts trüki kulud oma pääle on wõtnud ja kõigiti auusa, ilusa trüki eest muretseb, selle eest oleme meie Eestlased  selle auuwäärilise seltsile suurt tänu mõlgu. Et mähegi ette ära wõiks määrata, kui suur trükk peab olema, s. o. kui palju raamatuid tuleb trükkida, siis soowis Soome Kirjanduse Selts, et Eesti ajalehtedesse kuulutus  saaks pandud, kus kirjanduse sõpru ettetellimisele kutsutakse. See on ju arusaadaw, et Seltsil, kes muidugi mingisugust  ainelist kasu meie laulude wäljaandmi-* sest ei saa, himu ei wõi olla, asjata raamatuid trükkida, mis pahanduseks ja kahjuks pärast seisma jääwad ehk mässtmise materjaaliks kolikambrisse  rändawad. Mina palun siis nendesamaste praeguste ridadega kõiki Eesti kirjanduse ja wanawara sõpru, mullel. septembrikuu päewani s. a. kirjalikult teada anda, kes Setukeste  laulude kogu esimest köidet eh? osa osta tahawad. Selle köite ehk osa hind ühes Setumaa kaardiga saab ettetellijatele,  Seltsi asjakohase määramise järele, kolm rubla olema. Pärast peab hind tõusma,  arwata rubla pääle, sest et raamatule,  tema sisu ja paksuse pärast, liiga palju ostjaid ei wõi loota. Et mingisugust eksitust ega nurisemist edespidi ei wõiks tulla, siis jäägu raha esiotsa saatmata; aga kes nüüd tellib, see Võtab sellega prii- 298 L-esti postimees >902,