seltsimaja külge suuremat saali ehitada, mis pääle nelja tuhanda rbl. tuleb maksma. -ic- Kuresaare priitahtlik tulekaitsesslts  pidas 24. märtsil oma aastakoosolekut, kus mitmed juhatajad kõrgema ameti pääle waliti. Seltsi liikmete arw oli kõigiga kokku 169 meest. Kaubandus ja majandus. Üleskutse. Edasipüüdmine on inimefesoo üleüldine eesmärk mille kättesaamiseks, kui ta üleüldselt kasu tooma peab, ühe inimese jõud ei ulata, waid selleks on suuremat ühisuse tegewust maja, mis kasulikkusid ettewõtteid suuremale. ringkonnale kättesaadavaks ja tulutoojaks suudab teha. Et meie edasi jõudma peame, selleks oleme meie igapäemase elu läbi sunnitud. Niisama peame meie ajaga sammu pidama, kui meie oma naabrirahwastest maha ei taha jääda, sellepärast olgu meie ühine lipukiri  edasi, mennad, töötamises! Kõige rohkem ühisust nõuab mesilastepidamine, kui ta praegusel ajal rohkem kasu tooma peab. Mestnikul on ühisuse wõim kõige rohkem tuntud, mida ta kõige paremini mesilastelt näeb sellepärast peaks siis ka mestnikkude ühinemine kõige rohkem wõimalik olema. Et aga mesinikkude ühisuslikku wastastikku toetamist korda seadida ja seda kasulikku asjandusi edendada, tegi Tallinna Eesti Põllumeeste selts oma wiimasel koosolekul 10. märtsil s. a. otsuseks oma mesilastepidamise osakonna tegewuse pääle suuremat rõhku panna, selleks iseäralist mestnikkude  koosolekuid pidada. Esimene sarnane koosolek on 16. aprillil f. a. kell 10 enne lõunat Tallinnas „Lootuse" seltsi ruumides, millest kõlli mesilastepidamise armastajaid seltstliikmeid ja wrõraid mesinikka osa wõtma palutakse. Päewakord on järgmine: 1. Kõne: mesinikkude ühisusest, Fr. Kask. 2. Kõne: mesilastepidamise tulust ja tähtsusest, A. Täker. 3. Osakonna juhataja walimine. 4. Mõnesugused läbirääkimised. Rohket osawõtmist lootes Eestseisus. X. Liiwimaalt. Liikumata warandu ste hindamise asjus Liiwimaal on selle kubermangu  hindamisekommission põlluomanikkudele, kes hindamise eelnõuu kohta märkuste sisseandmiseks  tähtaja pikendust palusiwad, wastanud, et nende palwe tähele panemata on jäetud. X. Põltsamaa monopoliwiina kauplus  müüs läinud (1901) aastal pääle 42,000 rbl. eest wiina ära. Pääle selle on Põltsamaal weel mitu kõrtsi, mille kauplus, kehwast aastast hoolimata, hästi õitseb. Hallistest. Tänawu on siin pool jänesed  aednikkudele õunapuu aedades wäga rohkesti  kahju teinud. Teised ajalehed. Ju wiiet korda kirjutab..Teataja" ..Auklise majanduse"  pärast, seekord peaaegu terme pika wecru, aga asjast enesest teeb ta ses kirjas niisama palju juttu, kui ennegi, see on: mitte poolt sõna. Seda kurjemalt nuhtleb ta armatamat kirjutajat, keda ta ~waimulikust leerist" ütleb olewat (mis aga üsna wale arwamine on) ja kirjutab muu hooplemise ja haugutamise  seas: „ Kirjas ilmutatud ökonomialised ja sotsialsed  arwamised on niisugused, et nad igal teisel maal, kui meil, mähegi edenenud ajaloo ja rahwamajanduse tundjate seas üleüldist pääraputamist sünnitaksimad." Kui lugu nii on, miks siis „Teataja" seks ühtegi näitust ega tõendust ei too, kuna ta sest juba 5 kord on kirjutanud ja selle pääle hulga ruumi on kulutanud? Näidanud seda suurt rumalust paari wäikese näitusega ja asi oleks tehtud olnud; nüüd utjab ta aga kirjutajat,  kuid kõigele ilmale jääb arusaamata, mil põhjusel. Kui 2X2 „Teataja" teades mitte 4 ei ole, waid 5, wõi 7, wõi koguni raswaküünal, siis seletagu ta seda, nii et teised ka aru saamad aga üks-kord-ühe tegijat rumalaks sõimata nii kaua kui üks-kord-üks ise maleks ei ole tunnistatud ei amalda see tarkust ega waimurikkust,  waid on palju enam „ läila hooplemine". Tõesti, „Teöktaja" waidlemisewiis on niisugune, et see igal teisel maal, kui meil, mähegi edenenud ajakirjanikkude  seas üleüldist pääraputamist sünnitaks l Aga meie anname „Teatajale" seda andeks: ta on wastanud,  nagu ta on mõistnud ja rohkem nõuda oleks ülekohus. Gt ainult niisugune wastus oodata ole, seda arm asime ju ette, aga meie tahtsime, et „Teataja" kord awalikult ja selgelt näitaks, et tal asjalikult meie wastu kirjutada wõimata on. Seda on ta nüüd näidanud  ja sellepärast olgu siis asi lõpetatud. Endise „Wirulase" toimetaja J. Järw'e 50 sündimisepäewaks 5. aprillil 1902. <HUoolsada aastat mööda läinud, Wll mõnda eluteel Sa näinud SM' tutwad kannatuste raad: Näid tagakiusamist ja walet, Tt leinalooril peitsid palet Ja jätsid korraks kodumaad. Nuid siisgi wahwalt wõitsid waewa, Meil' awasid Sa aate-taewa, Toid walgust meie maimusse. Rüll „Ilm ja elu", „Cähtsad mehed", „Häätegijatest" mitmed lehed Meil' panid lahkelt lauale. Sest wäikest tänu wota mastu, Su sopre nimel julgen astu' Su ette hällipüha a'al: SM' Jumal kaunist õhtut andku, Sind kaua armukätel kandku Su laste keskel, kodumaal. E. A Kirjawastused. I. L. 3. souumlä on luKsjats laiemais riNAkouuals ilma tähtsusetaja Mä- sellepärast ilmumata. - I. 11. Mõrtsuka töö kalitlussl leiuni isiku kolita saa<lstu<l souumi<l  ei >või meis mitte tamvitaua, kuua ua<l kohtuliku uurimiss taAajärWäs pääl ei polrjeue. O. 3. poolt tsacluslise lisa saaäetuä kirjutus ou piäauuä ruumipuuäuss pärast  ootama.  ?alums ka?sitl oma souumicl eclaspiäi aiuult üks lehekülge pääls kirjutada. 11. 8. 3. Xui I"eis 902. Testi Postimees. 195