ja olles siis järele waatab, kas see oli oma torpedolaew, wõi waenlase oma. Nii ettewaatlikud peawad siis suured laewad torpedolaewadega olema. Ehk küll ärewus Jnglisemaal suur oli, on ta juba natukene järele andnud ja iseäranis teiste linnade ajakirjandus, pääle Londoni oma, räägib kaunis kainelt selle juhtumise üle. Esialgselt on Wene saadik palunud, et kaks surma saanud, kalameest mitte enne maha ei maetaks, kui Wene saatkonna arst neid mitte läbi ei ole waadanud. Inglise poolt on palmet täita lubatud. Mõned sõnumid aga näitawad, et Inglise pool mitte nalja teha ei taheta, sest pääminister  on Hulli linnapääle, kuhu kahju saanud kalolaewad tuliwad, telegrammi saatnud, et walitsuS oma kohust täitma saab; üks sõnum annab mõista, nagu oleks inglased 14 sõjalaewa selle juhtumise pärast wälja saatnud. Ka ei puudu nõudmifi  ajakirjanduses, et Wcne laewaStikule järele mindagu ja nende käest kohe asja lepitamist nvutagu- Wigost, 14. okt. (W. a.) Ohwitser svomuslaewa „Jmperator Aleksander III." päält, würst Tfcretelli tõendab, et üks meolaewadest Põhjamerel kaheksast miinipaadist  ümberpiiratud sai ja abi palus. Miinipaadid tõrkufiwad waStu, oma rahwust  awaldamast, ja laslsiwad ühe paugu. Siis seadis admiral laewad sõjakorda ja käskis tuld andma hakata. Pärast seda söitsiwad laewad edasi. Arwatakse, et miinipaadid  Jaapani omad olid. Londonist. 16. okt. Inglise ja Wenemaa  wahel jõuti wnmasel tunnil kokkuleppimisele.  See sünnitab üleüldist ja iügawat rõõmu. Üleüldiselt anuStatakse Wenemaa kaugele ulatawat rahuarmastust, keS kõik on teinud, et sõda ära hoida. Prantsusemaa mängis tähtsat olla sellekohaliste  läbirääkimiste juures, mis rahulist lõppu wõimalikukS tegiwad. Kõik ajalehed terwitawad määratuma rahustusega tüli lõpetamist. Tüli asi lähab Haagi konwerentfi otsustamise alla, kes Väljamaa mereohwitserifi otsusetegemiseks määrab. Otsus on edasikaebtuseta. Juhtumise ohwritele on juba praegu täielikku kahjutasu  makstud. Eilasest ministrite nõuukogu koosolekust wõtsiwad kõik ministrid osa. Üleüldiselt awaldatakse Prantsuse saadiku Samboni osawa waheltsobitamise kohta suurt kiitusi, kes sõja kõrwalesaatmist, mida kahtlemataks peetakse, toime on pannud. 13. okt. (P. o.) Nagu „Daily Express"  teatab, on admiraltecdi poolt käsk antud, mere tagawägefi, 25,V00 meest, püssi alla kutsuda. Daanimaalt Balli laevastik, milles 12 suurt sõjalaewa ja 8 wõi 9 miinilaewa, sõitis?, okt. Aalbeki lahest (Daonimaal) mööda ja on juba mitu korda süsa sisse wõtnud.  LaewaStik sõidab ümbert Ahwrika lõunatipu  ja jõuab arwatawaSti kolme kuuga Kaugele JdaSse. Süte fissewõtmine ei ole mitte nii raske kui jutustatakse; teel on palju saarte salkafid, mille marjul ankrud wälja heita ja wagufi süsa weolaewade päält sisse wõtta wõib. Laewade parandamine  teel saab oma jagu aega mõtma. Hispania walitsuS andis ametnikkudele käsu, et nad Wene laewadele luba annakfiwad,  tarwilist moona pääle wõtta, aga selle tingimise all, et ta laewad üks haawalt tuleksiwad, aga mitte terwe laewaStik korraga. Sel põhjusel läks Wene konsul Baionne saarele, laewaStikule neid tingimisi  teada andma ja et kolm penikoormat rannast eemal moona püüle wõtaks. Peterburist, 15. okt. Meie päSstaab awaldab kaks järgmwat 11. Waike okeani laewastiku juhataja admiral RoshestwenSki poolt saadetud telegrammi: I. Juhtumisele Saksa meres andfiwad põhjust kaks torpedolaewa, kes ilma tuledeta öö katte all laewastiku esimesele laewale tallale tungima hakkasiwad. Kui laewade salk neid sõja-laternatega «valgustama hakkas ja tuleandmise awas, nühti ka mõnda wäikcst aurulaewa, mis kalapüügiaurulaewadega  sarnased oliwad. Laewastik ei tahtnud neile mitte kahju sünnitada ja jättis kohe tuleandmise seisma, kui torpedolaewad  silmapiirist ära oliwad kadunud.  Inglise ajakirjandus on sellepärast wäga üritatud, et torpedolaew, mis kuni hommikuni sündmuse kohale jäetud, kahjusaanutele  mitte abi ei andnud. Meie laewastiku  juures ei olnud mitte ühtegi torpedolaewa  ja kedagi ei jäetud sündmuskohale.  Järjälikult jäi wäikeSte aurulaewade  juurde kuni hommikuni see neist kahest torpedolaewast, keda mitte põhja ei lastud ja kes ainult wigaStada sai. LaewaStik  ci andnud «väikestele laewadele sellepärast mitte abi, sest et tema neil nõuu arwas olewat, Ühtlasi wisalt laewade reast läbi tungida. Mõned neist ei pannud sugugi tulesid põlema, teised wäga hilja. 11. LaewaStik, millele sajad kalamehed waStu tuliwad, awaldaS nende waStu tarwilist tähelepanemist, see kord «välja arwatud, kui kalamehed wöõraste torpedolaewade  kaasas oliwad, millest üks ära kadus, teine oga, nagu kalamehed ise kõnelewad, nende keskele kuni hommikuni jäi. Nemad pidafirvad -seda Wene omaks ja pahandasiwad, et tema kahjusaanutele abi ei andnud. Tema oli aga wõõraS ja jäi kuni hommikuni oma kaaslast otsima. Kui sündmusekohal ka kalamehed oliwad, kes ettewaatamatalt ettewõtte sekka tõmmati, siis palun mina terwe laewaStiku nimel tõsist kaastundmust õnnetutele ohwritele asjaolus, milles üksgi sõjalaew, isegi sügama rahu ajal, teisiti ei oleks wõinud toimetada, awaldada. Isamaalt. Kuresaarest. Borki päewal, 17. oktobril  ja Keisri Herra Majesteedi 10-aaStase trooni pääle astumise päewal 21. oktobril peeti meie linna mõlemates kirikutes tänujumalateenistust, majad oliwad  lipueheteS ja õhtul põlefiwad ilutuled. Saaremaa EeSti Põllumeeste Seltsi koosolekul  4. oktobril 19t)4 tuli muude harutuste seas ka mesilaste pidamise kursuse küsimus läbirääkimisele.  Hr. esimees teatas, et Seltsi palme mesilaste pidamise kursuse abiraha pärast kõrgemal kohal tähelepanemata on jäätud, awaldaö aga soowi, et Selts kursust omal jõul ja nõul ära peaks. Seltsi koosolekul oliwad kooS olewad mestnikud selle ettepanekuga üheS nõus ning soowisiwad  tungiwalt kursusepidamist. Kursuse ärapidamise  kohaks arwati Kaarma seminari ruumid kõige sündsamaks, esiteks, et sääl lähetorras mitmed  tähtjamad mesiuikud elamud ning teiseks, et sääl osawõtjatel korteri kulusid kanda ei ole. Kursus wõiks enne Jaani päewa ISOS ära peetud saada. Kantakse hoolt, et tähtsamad mesilaste tundjad kursuse õpetust juhatawad. Iga osamõlja maksuks kursuse eest arwati 3 rubla paraja hinna Saaremaa kohta olewat. Ülemal pidamine olgu igal ühel oma asi. Waliti igasse kihelkonda kursuse osawõtmisele ärataja ja nimelt: Kihelkonnal urjädn. J. Tuuling,  Kärlal õpet. J. Kerg, Kaarmal, mesinik J. Mikkau, Mustjalas köster Teeär, Pühas köster Punab, WalljalaS koupm. Kirsch, KarjoS kaupmees Rattur, Poidel köster Paulmeister. Tähtjas küsimus on, kas kursusest osamõtjaid saab olema. Arwamasti peaks osamõtjaid küll olema, sest et Saaremaal taunis rohke arw wesiniktufid olemas  on, kes mesilaste ja nende tegewuse teadust tarwitawad. Tarwis on aga, et «vesinikud ära tuimemad, kui kasulik nende teaduse täiendus ja laiendamine on. Sellepärast ärgu hoidku keegi mesinik ennast kursusest eemale, mõteldes, nagu oleks tal teadust ja osawust mesilaste pidamiseks juba küll. Mida laiem sa sügawam mesilaste tegewuse teadus, seda suurem mesilaste figiduS, seda rohkem mee saak. Juba oma enese kasu pärast peaks iga mesinik teadusele, kus seda pakutakse, auu andma ning temale ligenema. Teaduse põhjusel ning «virkuse sa osawuse läbi on mitmed «väljamaade mefinikud, nagu Dzicrzon ja parun Berlepsch mesilaste pidamises kaugele jõudnud, kuna mitmed meie mefinikud teaduse puuduses omale palju kahju on teinud. Sellepärast, auustud mefinikud, olge wtrgad teaduse uurimises, kui ka mesilaste pidamises, ja «võtke südilt eestulewatest kursustest osa! Hiljuti pandi Kuresaare turul uus seadus maksma, mille järele turule müümiseks  toodawat kaupa ainult kaalu järele müüa wõib. Rahwas ei taha aga uue kordaseadmisega peaaegu sugugi rahul olla. See on ju ikka, et wana wilunud wiis ja komme palju armsam on, kui uus, isegi siis, kui ka wiimane esimesest palju parem on. Ja nii on ka lugu kaalu järele müümisega. Siin ei müüda ega osteta mitte nõnda, kudaS juhtub, waid kindla mõõdu järele. Ja sellepärast on räägitaw uus seadlus Kuresaare turul hää asi ja rahwas ei peaks mitte selle sisseseade üle nurisema. Muidugi on hakatus raske, päälegi weel selle läbi, et siin wäga wähe cttewalmistatud oli. Nimelt ei ole uue seadluse üle mitte küllalt teada antud. Ja sellepoolest tuleks siin asja weel korraldada.  Oleks tarwis maal üleüldiselt uue korra üle teada anda ja ära seletada, missugused  asjad kaalu järele müüa tulewad, kudaS kaalumine sünnib, kui palju kaalumise  eest wõetakse jnd. Seda peaks linnaamet  tingimata tegema. Siis ei tuleks mitte enam seesugust segadust ette, kuda seda fiiaajani ette on tulnud, ja rahwaS teaks juba linna tulles müügile toodawaid asju kodus nii korraldada, kudaS seda kaalu järele müümise kord nõuab. Turu asjus oleks ühte korraldust weel hädaSti maja, ja nimelt puude müümise  üle. Praegu müüakse puid turul harilikult  koormate kaupa, mille tõttu nende müümise juures ühtegi kindlust ei ole. Sagedasti tuuakse turule puid müüa, kus paar sületäit halgufid juba „koorma" puid peawad sünnitama ja nõutakse sääl juures ikka „koorma" hinda. Et asja korraldada, tuleksiwad sunduslised määrused wälja anda, et turul puid ainult süli a-möödu järele müüa ja oSta wõib. Warssawist. Weikseli jõe wcfi on jälle wäga madalaks alanenud. Suured ehitusepuude parwed seisawad jões kinni. Majade ehitused WarSsawiS ja mujal on sellepärast pooleli jäetud. Ehitajad saamad palju kahju. Silbimöistatus. Wi, I, ra, a, ma, a, ett, juut, lõ, du, gap, kean, li, bu, lõ, kui, mut, weel, lind, ria, ju, we, ell, au. Ülemal seisivad silbid maja 12. sõnaks kokku seadida nii, et algustähed ülewelt alla lugedes. Eesti unustamata luuletajanna nime ja lõpu tähed alt ülemale lugedes ilma kuulsa lauljanna nime wälja annawad. Otsitumad sõnad on: 1. kiskjas metselajas, 2. osaw sehwti mees, S. laulmine, 4. kosk, b. meeSterahwa nimi, S. jõgi, 7. suur weekogu, 8. naesterahwa nimi, 8. wõitlus, 18. postijaam Kuresaare ligidal, 11. rõõmus loomakene, 12. Europa riik. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 31. oktobril. EeStikeele jumalateenistust, kellu toime» tab õpetaja Blostfeldt. 43 Saarlane. 1904. W-Stutaw toimetaja Hartwiz East, ««ä. »«. pai.