olewat, niipea aga, kui raudtee jooksma hakkas, kadusin?  ad hobused kõigi mooridega. Suurem jagu linu meeli Mulgimaa poolt sisse. Kitsarööpalise walmissaamisega  Wlljandi ja Tallinna wahel jäi linade sissewedu  siin üsna soiku. Sügisel olime harjunud wäljamaa  laewasid kümnete kaupa sadamas nägemast, möödaläinud sügisel tuli üksnes harwa meel mõni. „Kuhu need linad siis jääwad, mis enne sisse meeti?" küsib mast mõni mees. Linad tassitakse nüüd Tallinnasse, kust nad talwel kohe edasi saadetakse. Nii on siis linatööstus  siin langemas; kas La meel ilmasgi endisele kõrgusele tõuseb, on küsimus, mille paale tulewik kostab. Nagu linatööstuse kadumise asemele on puude mäljawedu astunud. See kaswab siin iga aastaga. Üleüldist tähtsust linnatööliste kohta tal aga ei õle, sest puude raiumine, metsast mäljawedu ja parmetamine wõi ka raudteega siiatoomine saab enamasti selle maanurga  inimeste poolt toimetatud, kus mets kaswas. Üksnes komadel ja suwel, kui laewade täitmine käsil on, saamad mõned sajad inimesed säält tööd. Gt laewade  täitmine ka mitte igapäemane Löö pole, maid niisama ajutiselt toimetatakse, siis ei wõi seda sissetulekuhallikat  mitte kõige paremaks lugeda, olgugi, et päewapalk kõrgem kui mujal, talwel, selle wastu, pole töölisel päälehakkamist kusagil. Weel on siin üks rahahallikas, mis aga mitte iga mehe asi vole, maid õppinud käsa tarwitab; see on nimelt kalapüük. Ilusal talwehommikul merekaldale minnes, näed sa hulk, mõnikord sadade wiisi, inimesi jääd mööda mere poole minewat. Kõigil on pikad ridwad ja kelgud enese taga midada. Kelkude pääl on päewane moon ja tarmilikud püüdmiseriistad- See kõik on aga weel pisnkene selle wasta, mis kewade mere lahtimineku ajal näed. Siis leiab silm mere päält hulk muste täppisid, mis kõik kalameeste paadid on. Kewadel on siis kalameeste päälõikus. Suurem ja tähtsam kauba-asi on räim, mida siit sajatuhandate puudade wiisi sisemaale meetalse. Räimepüügi ajal on pikad hobusewoorid ootamas, kes kohe merelt tulnud wärsked räimed pääle wõtawad; enne tehtakse aga kala puhtaks ja soolatakse sisse, muidu läheb ta soojaga hapuks, enne kui mõne saja wersta kaugusele jõuab. Wäljamaa kalalaewad weawad enamasti muud kala wälja, suur hulk kala saadetakse ka Riiga, nii et pärnlaste!  wahel oma kalu tuleb Riia kaudu süüa. Mõni aasta tagasi andis majadc-ehitus kaunis ilusat  tööd, nüüd aga näib ka see töö tagurpidi minewat. Majade ehitus on soiku jäänud; suuremaid ehitusi on üksnes weel puupapi tehakse ümbruskonnas ette wõetud. Olen katsunud siis kõiki suuremaid tööharusid üles . tähendada, mis siinpool ette tuleb. Nagu eelpool öeldud,  on iga töö jaoks oma jagu rahwast, siisgi on ka ülearu mlmesi olemas, nagu mõnel õhtul tuuled ja näed, kui wast mäljas jalutad. Mehed kõnniwad uulitsatel  ja kõnelewad: „Lööme mõni aken sisse, siis saame prii kortri ja söögi!" Teiste sõnadega öeldud neil ,vaestel pole tööd! Kõnekoda. Põllumees W. K-le, w. „G. P." nr. 17. Alfa Lawal koorelahutajaid Stockholmist wõib km 1. klassi masinaid julgesti igale Eesti põllumehele soowitada, sest nad on oma ehituse, koorimise puhtuse, wastupidamiss, kerge käigu,  tööjõuu jaehinna poolest kahtlemata kõigepa rematest. Koorimad piima lüpsisoojuses, 35 (!. Nende tähtsusest annab ka see tunnistust, et neid maailmas kõigist separatoritest kõige rohkem,  nimelt üle 300,000 tarwitusel on. Tähtsates  piimatalituse-maades, nagu Rootsis, Soomes  ja Daanis, on neid koorelahutajaid kõige rohkem tarwitusel. Üleilmliste! näitustel on Alfa-Laval masinad alati kõrgemaid auuhindasid  Võitnud, wiimati weel Rootsis, Gefle linnas,  minewal aastal. Wnmsel ajal on neid masinaid weel täiendatud. Auupaklikult Kirjawastused. d. k. 11. labame lsie soovi edaspidi täita Ha teadusliso lisa Hsoks määratud kirjatööd kõik leie korraldamiseks saata. dubtkirHu küll esiotsa on, ÄKA oks vöi neid vabsto vabel ka. ikka varuics saata. Kati lebtsde teadetest saatke ruumi kasinuse pärast ainult neid, milledel üleüldine täbtsus on. kugeHate arv: umbes "... maal, i/-, linnades. V/. 8. „Obtuste kõnede'' 1898. aastakäiku meil enam oi ole. NA. 'teie tebtud mõistatused oleme kätte sa anu ci Ha vaatame, mis neist tarvitada võime. 11. 9 Vt. Oleme koosoleku kirjelduse tänu Aa kätte saanud, aga koegi teine kirHasaatHa oli Huba ette Houdnud. d. V.-t. Kui 'teie valla tulekakHu kordadel vastastikuse abiandmise seltsil siiamaani viisiks oli voetud omalt poolt abi mitte malm põlenud boonste väärtuse Härele, vaid nende omaniku koba suuruse Härele anda, siis oli seo muidugi niisugune voöralik asHaaHamise viis, mida tingimata tuli parandada. KugeHa nr. 188. 'teatava kirHatöö saatsime leile tagasi. Uuemad sõnumid. Kltenköised teetöö Tallinnast. Keisri Majesteedi sündimisepäewal,  6. mail, oli meie linn lippudega pidulikult  ehitud, niisama lehwisiwad lipud ka sadamas olewate  laewade mastidel. Kirikutes peeti tänujumalateenistust  ja lõuna ajal oli sõjawäel Toompääl  kuberneri lossi ees paraad. „Teat." Uued 25-e rublalisel) kuldrahad, mis Peterburi rahapajas walmistatud, antakse lähemal ajal riigipangast wälja. „Post." Eestimaa kuberneri poolt on luba antud: Johannes MiikmannUle Kärdlas päewapilditöökoda  awada ja Charlotte Brandtille, sünd. Reinfeldt, Tallinnas Dunkri uul. nr. 2 raamatu-kaup  lust awada. „Post." Balti sadamate wahel ühelt poolt ja Inglise ning Saksa sadamate wahel teiselt poolt tõotawat, ajalehtede arwamise järele, tulewal suwel elawamaks minna kui endistel aastatel. Niihästi Wene- kui ka wäljamaa laewaomaniknd ja nende ühisused soetawat endale wõrt laewu rohkem kui neil minewal aastal oli. „R. B." Norra aurulaew „Lei s", mis sütekoor- Testi Postimees M 2 246 — IOpbSLI,, 7. NttK 1992.