meie ühendame endid nende mõtetega, liigume  ühes nende toimetustega, ja käime nendega koos kui kõige paremate sõbradega- Kirjanduse läbi leidub meil küll mehi, keda omale eluidealiks walida wõime. Eesti kirjandus on aga waene niisuguste meeste elulugude raamatutest. Meil on tingimata ja hädasti tarwis hästi rohkesti rahwa sekka niisuguseid raamatuid muretseda. Üleüldse  on aga kirjandus ka suur rahwa elu ülikooli õpetaja ja sellepärast on meie ajakirjanikkude ja kirjastajate kohus puhast ülendawat, kõrge tundelist kirjandust edendada.  Aga paraku õitseb meie juures turukirjandus suurel mõõdul- Isegi paljude  ajalehtede toimetajad ei pane küllalt rõhku kõlblise kirjanduse pääle. Ühed toimetawad  rahwale wereromanisid, teised nikerdawad  pilkepiltisid, kolmandamad tüli ja sõimu kirju strd. Wereroomanid ja „ Mahtra sõjad" rikuivad aga rahwa kölblist tundmust ja toorestawad rahwa iseloomu- Kõige suurem elu ülikooli õpetaja on aga igaüks ise. Igaüks püüdku iseennast mehiseks meheks teha, püüdku iseennast mehiseks kaswatada, küll juba siis teised iseenesest mehisteks meesteks lähemad- Nõnda siis kaswatagu  kodu, kool, kirik kirjandus mehiseid mehi, ja igaüks kaswatagu iseennast mehiseks  meheks, sest niikaua, kui meil mehistest meestest puudus on, niikaua kiratseb ka meie juures rahwa hääkäekäigu edenemine. „Mehised mehed" teemad ka rahwa mehiseks  ja sellepärast siis kõik mehiselt üles mehisuse poole! E- täna niisuguste silmadega üksteise otsa, nagu laulatuse päewal. Frieder wõttis weel korra kala. See on ju wäga rõömustaw kuulda ütles tema kuiwalt. Julia ei julgenud tema otsa waadata. Homme lähed sina wift noortpaari terwitama,  jutustas tädi Ricke jälle edasi, ja tädi Minna juurde pead sina ka juba homme minema. Küll siis oma silmaga näed, kuidas noor elu õitseb ja kosub ja mana aegamööda ära närtsib ja kaob. Jah mu laps, oleksid sa paar aastad hiljem tulnud, ei oleks sina mind ka enam eest leidnud. Pisarad weeresiwad wanal naesterahwal põski mõõda alla, aga tema ei saanud neid oma jõuga ärapühkida, sest tema mõlemad käed oliwad ju hõlmatud- Sina peaksid puhkama minema, tädi, ütles Julia tasaselt. Oh, praegu ei wõi mina ometi mitte ärauinuda, ütles tädi. Mine Julia ning too pähkleid ja õuni, siis on jälle kõik nõnda km siis oli, kui teie mõlemad lapsed olite. Julia täitis käsku ja Frieder hakkas jälle elawalt juttu ajama, aga häkitselt jäi tema kuulatama ja lõi näost tume punaseks. Ülemal toas mängiti klawerit. Reesike mängib poisule, ütles mana preili. Ära pilguga waatis Julia wenna pääle. Kurwameelne miis kõlas nende körwu. See on Fcitzi kõigearmsam tük, seletas Julia ja hakas waljusti taldrekutega kolistama.  Sina oled hoopis ilusamaks läinud, kui enne, ütles preili Rieke nooremehele, sa oled nüüd peaaegu nõndasama ilus kui su isa oli Ülemalt toast kõlas teine muusikaliik. Frieder kargas püsti ja ütles: Nüüd aga magage hästi, mina ei suuda enam ülemal olla, mina ei ole ju meel hoopis tugew. Aita sina Julia mind mantlit selga ajada, Md ööd! tee on minule weel endistest aegadest tuttaw. (Järg tuleb). Isamaalt. Kuresaarest. Uus Kuresaare gümnasiumi  direktor, riiginöunik J. J. Cho i« natzki jõudis 26. oktobril siia ja on juba ametisse astunud, Rootsi Norra vice-konsuliks Kuresaares  on kaupmees hr. Hans Schwallb  a ch nimetatud. Kuresaare maksuwalitsuse teiseks liikmeks  on kuberneri herra poolt Karl Melkert kinnitatud. ch Möödaläinud oktobri kuus on Kuresaare  linnas kaks hästi elatanud meest ära surnud. Hiljuti lahkus endine Kuresaare  rentmeister Waldner ära, ja 28 oktobril pani Johann Friedrich Kiel 78 eluaastas oma silmad igawesels unele kinni. Juhann Kiel on Kuresaare elanikkudele hästi tuttaw. Oli ta ju kauaaega  linna raamatupidaja HBuchhalter), mida ametit ta ühtlasi ka Kuresaare maksuwalitsuses  pidas. Wiimasel ajal oli ta maksuwalitsuse liikmeks. Püäle seda oli Kiel ka mitmetes seltsides liikmeks. Lahke ja mõnus olek tegiwad Kieli igal pool armsaks seltsiliseks. Kiel teadis palju ka Kuresaare ajaloost rääkida; temaga ühes on seega paliu Kuresaare ajalugu tagasitulemata hauda läinud. Kuida kuulutustest näha, mängitakse tulewal pühapacwal Bürgerklubi saalis hr. Kitzbergi kirjutatud suurt 5 järgulist näitemängu „Punga Mart ja Üba Kaarel", mida siin 6 aasta eest kurhausis etendati ja mis rahwa poolt suure rahulolemisega wastu wõeti. Mängitan? tükk ise on hästi iluS, kujutab üliosawalt meie rahwa elu ja näitab põnewalt, missuguseid pahasid järgesid wiinapruukimine toob, mis iluS ja armas aga karskuse kasu on. Tükk on seda wäärt, et temast rikkalikult osa «võetakse! Saarlaste kalender ehk tähtraamat  ilmus neil päiwil INV3 aasta jaoks, endises suuruses, aga hästi sisurikas. Pääle hariliste kalendri teaduste on saal paar ilusat juttu, ilus uueaasta laul, mõndasugust, mõtteterad, tululikud juhatused ja naljatilgad. Isegi hinna mõistatus ei puudu kalendris. Nagu endistel aastatel, nõuda antakse ka sel aastalgi nummerdatud kalendrite ostjatele kingitusi ivälja ja nimelt SS ajalehte „Saarlast," palwe ja juturaamatuid ja piltisid. Knarmalt. Hilja aja eest oli Kambjas kirikuõpetaja walümne uuesti käsil. Talupoegadel  oli konwendil 17, mõisnikkudel-15  häält, kus juures Kaarma õpetaja hr.- Ederberg 23 häälega 9 wastu kambja kiriku õpetajaks waliti. Tartu maakonna I jao rahwakoolide inspektor mõtleb eeStulewal (1903) aastal juuni-kuu sees Tartus kooliõpetajate koosolekut  (4 päewa) ära pidada. Sellepärast on ta kooliõpetajatele ringkirja saatnud, kuS ta neid igaühte s. a. I detsembri-kuu päewaks teatada palub: I, Kas kooliõpetaja  mõtleb koosolekust osa wõtta; 2, missuguseid küsimusi arwab ta koosolekul arutamise alla wõtta; missugust kirjalikku seletust (referat) mõtleb ta koosolekul ette lugeda. Plaanitataw kooliõpetajate kovS Möndasugust. Keegi koolmeister Saaremaal on järgmise kooli kulsc laslclc saatnud: Oh mis kena rõõmu sõnum! kellele? Lastele Mis sus? See samma sõber sanum, kes laste sõber on, kellest õpite, kutsub teid Tcisipäew Z4-mal kooli T-le mu kirja läbi. Tulge jah kõik kooli lapsed ja kodulapsed, sest ma praegus ei tea kes sel aastal kooli astujad on, siis saab aru sellest ja raamatutest, see on see kutsuja milles teie mõistateja walitsete, teil wäikestel lastel, ta peab kasu ma, olgu kuidas tahes? On ka (abi) ilmalikud elulised asjad: Wcnckeelt saab milleta nüüd läbi ei saa. Sa saad ka muud: üks õrn lill wõib sind kosuta, kui teda oskad leida, patju on looduse wägesiv; kui õpime ehk siis leiame kasivate üles onuks: nooreks neiuks ja peiuks, saage ka pruudiks hinge peiule igawese  rõõmusse." Püha Zola. Ka püha Zola on olemas  ja see on üks kadunud romanikirjaniku esiwoncmatest. Ta elas Brescios ja astus aaSal 1600 Jesuiti ordu liikmeks. Selle järele kui ta Portugal Indias missionürina ametis oli olnud, läks ta kaugemal ida poole, nimelt Japanisse, kus ta ta aastal 1620 tuleriidal kannataja surma leidis. Paawft Pius IX. nimetas Johann Baptist Zola aastal 1860 pühaks. Abinõuu punase nina wastu soowst tab Dr. Bruck. Alaliselt punase nina wastu ei olla see abinõuu kohane, küll aga möödaminewalt punaste ninade wastu. mida sarnaste ninade omanikud ka mitte häämeelega sallida ei taha. Rohi, mis nina punase wärwi ära kaotada, olla üleüldiselt tuttaw bentsin. Olla tarwis bentfiniga niisutatud riidetükki punase nina pääle seada ja juba mõne sekundi järele kaduda punane wärw ning kahtlane hiilgus. Naha pääle ei mõjuda bentsin mitte halrvasti.  Arwamise järele tarwitawad mõned naesterahwad, kelle ninad talwel külma pärast õhetama lööwad, bentsini „kompresfid,"  enne kui nad seltskondlistele pidustustele  ilmuwad ja tänawad Dr. Brucki hää nõuuande eest. Terme aasta läbi on maa pääl wilja koristamine. Januari- kuul ISikawad uusmeremaalased ja argentinlosed oma nisu, webruaris ja märtsis Lääne-Jndia elanikud ja egiptlased. Aprilli-kuul on miljalõikus Küproses, Wäike-AsiaS, PersiaS ja Kubas käsil; mai«kuul on järg Hiinas ja Japanis, kuna juni ja juli Lõuna-Amerikas  ja Lõuna-Europas lõikusekuudeks on. AuguSti-kuul ilmuwad wiljakoristajad Kesk- Europa wäljadele ja septembril ja oktobril kõliseb sirp ja wikat Rootsi ja Norra maadel. Perus ja Lõuna-AhwrikaS walmib  wili nowembri-kuul. Naljaks. „Postimees" Löi hiljuti 1903 a. „Naljakalendri" üle arwustuse ja lõpetas seda järgmise Naljakalendrist wõetud naljaga  : Rong mis Riia poolt tulles Sangastejaamas  10 minutit peatas, hakkas liikuma, kui keegi talumees weel lõõtsutateS «vagunissejõudis.  Otsa eest higi kuiivatades, hüüdis' ta: „Soo, nüüd ta wõib aurata kus' kuramus!" „Kulla mees" ütles keegi, „kui rong kus kuramus wöib sõita, siisiviib  ta meid ju lausa põrgusse." „Mulle on see üks kama kõik" wastaS talumees „mul on tagasi-sõidu pilet käes!" Käes olemas numbris toome wäikese arwustuse „ Saarlaste" kalendri üle. Ka selle arwustuse lõpu lisaks awaldame fiiw „Saarlaste" kalendrist wõetud nalja: Endisel ajal, kui sõjamäes alles peks igapäine aji oli, määrati kord ühele naljakale kroonu mehele 30, hoopi. Mees pandi pingile ja hakati «vihtlema. Lööja lõikas mis mõis, aga mida «valjem lõõk oli, seda hullemine naeris peksetaiv. „Mis sa lurjus hirwitad weel?" päris peksmise juure» olew unterohwitser.  „Miks ma ei peaks fiis mitte naerina, sest ma polegi ju see mees, kellele peks lubati. Teie annate mulle wõõra jäo katte ja päris ineeS jääb ilma," seletas peksetaw. Eks ole tublid mahed mõlemad ! 45 Saarl a n s» 1902