Riia lehed teatawad, et Liiwimaa kuberneriks  nimetatud kindralmajor Pashkow Warshowis praegu kopsupõletikus rask.sti haige olewat, kuna ta enne influentsa läbi oli teinud. Tema pärast oldakse wäga mures. Tema tulek Liiwimaale nihkub seda wiisi kaugele edasi. Peterburist. Wiis Ceyloni saarelt ärapõgenenud buri sõjawangi jõudsiwad üleminewal  nädal Peterburisse ja reisisiwad siit Hollandimaale ära, et säält kaudu jälle Lõuna-AfrikaSse tagasi minna, kui nad Utrehti  linnas president Krügeri juureS käinud.  Need wiis waprat meest oliwad Georg Steytler, Lawrence Steyiler, PetruS Botha, sellenimelise kindrali kaugelt sugulane,  Ernst Hausner ja Willie Steijn. Peterburis oli Hollandi kirikuõpetaja Gillot põgenejatele lahkesti pääwarju ja ülespidamist  andnud. Enne nende ärareisimist kutsuS  õpetaja Gillot Peterburi ajakirjanikud oma poole, et nad põgenejate eneste suust nende elujuhtumisi kuulda saaks. Nende põgenemise lugu on järgmine. Inglise laew „Catalonia" wiis nad 14. now. m. a. Durbani sadamast 600 teise söjawangiga E.yloni saare poole. Wiletsa teekonna järele, mis 23 päewa kestis ja mil inglased  sõjawangidega nagu loomadega ümber käisiwad, jõudsiwad nad Colombo sadamasse Ceyloni saarel. Nimetatud wiie mehe pääs oli mõte küpsenud, sadamas, enne kui mängid  maale saadetud, Inglise laewa päält ujumise läbi põgeneda. Julge mõte saadeti õhtu kella 1 l ajal toime. Ükshaawal lasksiwad  endid mehed laewa-laelt kõnega merde, ilma et edasi tagasi marsiw Inglise waht seda märkas. Terwelt kaks Inglise penikoormat  ujusiwad waprad mehed kange wooluse wastu wee all ja wee pää! ära, kuni nad õnnelikult Wcne kaubalaewa „tzerssoni" juurde jõudsiwad, kus neid lahkesti wastu wõeti ja neile marju anti. Laew tõi nad Feodossia sadamasse Musta mere ääres ning säält reisisiwad julged burid Peterburisse. Nad on waimuStatud selle südamliku wastuwõtmise üle, mis neile Wenemaal osaks saanud, ning lubawad  sellest buridele kodumaal jutustada, lus sellest wähe teatawat, kui suurt osawötmist ja sõprust Europa rahwad nende saatuse kohta tuimemad. Sõja lõpu kohta on neil kõige julgemad lootused. Küsimise pääle, kas neil rahast ja sõjamoonast kord puudus kätte ei tulla, koStiS üks neist: „Ei kunagi! Raha pole meil tarwis ja sõja- ning toidumoona  toomad meile inglased. Nii kaua kui neil seda on, on seda ka meil." Kindral Dewet öelnud juba kolme kuu eest, et kui burid üksi ei jõua inglasi Löuna-Asrikast wälja ajada, siis aidata neid katk ja hiired. Ja eks olegi praegu Kapimaal katk lahli pääsenud. Ärakulunud hõberahasid ei tahtnud renteid siiamaani wastu wõtta. Nüüd on kõigile pankadele ette kirjutatud, neid rahasid  waStn wõtta, kui nende pääl wee! kroonukull  nähtawal on. Tollisõda on Wenemaa ja Amerika ühiSriikide wahel lahti pääsemas, nagu „Wene tel. seltsi" sellekohased telegrammid margata lasewad. Ühisriigid kõrgsndasiwad  äkitselt Wenemaa suhkru tolli. Wene rahaminister wastas seepääle ruttu seega, et ta kõigi Amerikast sisseweetawate masinate  ning muude metalli-kaupade tolli umbes 50 protsendi wõrt ülendab. Et Amerika aastas umbes 30 miljoni dollari wäartusel oma kaupasid Wenemaale saadab,  fiis on karta, et tolli kõrgendus Ame- rika wäljaweo Wenemaale hoopis ära hälvi» tab. Wenemoa saadab Amerikasse poole wähem kaupa. Selle aSja kohta toob „Düna-Ztg," New-Jorkist 19. webr. järgmise traadisõrmmi: Wenemaa ootamata  teraw waStulöök on Amerika kabandufe-ringkondadeS  suurt nurinat walitsuse wastu sünnitanud. Nõutakse, et Ühisriikide walitsus rutulise järelandmise läbi tollitüli  lõpetaks, misläbi Amerika kaubandus määratuma kahju saawat. Kahjulisteksususektides on need tunnistatud,  kes 1) usu kihutusel enesele wõi ligemisele elu kallale kipuwad; 2) kus põlaStawaid  ja kombewastalisi tempusi ette tuleb ja 3) kus riiklise ja seltslise korralduse  wastu püütakse panna. Jahitähtede wälja-andmise seadust mõeldakse sisemiste asjade ministeriumiS muuta. Jahitähtede pääls trükitawat edaspidi  ka täheomaniku näopilt, nii et see oma jahitähte teistele tarwitada ei wõi anda. Kiewist, 7- webr. Lõuna-läane raudteedel  möllab lumetuisk. Üks reisijate-rong jäi lumesse kinni- Raudteel ulatab lumi orshina kõrguseni. Fostowi, Kassatini, Birsulu  ja Christinowka jaamad on lume sees. Pääle 50(10 töölise on ööd ja päewad lund röökimas. Breft-Litowskist. Hiljuti oli siin haruldane juhtumine: Ühel rikkal juudi kaupmehel oli priske ja noor tütar, kelle iludus palju noori mehi sinna kauplusesse sisse astuma meelitas. Jgapäewaste kauba ostjate seas juhtus üks noormees olema, kes juudi preili tähelepanemist oma peale tõmbas, ning kohe oli armastuse jumal Amor oma wibuga platsis ja küsis neiult: „Kas lasen?" Aga enne weel, kui ta wastust sai, oli osaw laskja noole juba neiu südamesse lasknud, mis peale neiu nooremehele sosistas: „armastan Sind." See ära walitsetud oli ristiusku, oealegi weel kchw raudtce-teenija. Mis nüüd teha? Isa ci lubaks risti-uSku mehele minna! Armastajad walisiwad aga hea abinõu: ühel ilusal õhtul, kui neiu 25000 rubla kaasa oli wõtnud, sõitis ta õigeusu preestri juure, kes t.da ristiusku ristis ning noores mehega paari laulatas, ning peale selle zätsiwüd õnnelikud armastajad siit linna jumalaga ja söttsiwad raudteega ära, kui kaugele, teawad nad ainult ise. Nahitshewanift (KaukasiaS) Hirmus lugu sündis 17. jan. siinses Aleksander- NewSki kirikus, kui raudteeametnikel M. Tulinowi neiu Owtsharenkoga laulatati. Äkitselt astus üks noor tüdruk pruutpaari juurde ja wiskaS mõlema pääle mingit sööwat  wedelikku, mis peigmehe ja pruudi näod ära põletas. Aga ka mitme lähedalseisja  pää!e läks wedelikku, ja nim lt kolme poisikese, ühe naese, diakoni ja muude inimeste  pääle. Hirmus karjumine kuuldus haawatute suust, kuna mitmed süüdlase kallale kargasiwad ja ta kinni tabasiwad. Pruutpaar enda omaksete keskel wankus kirikust wälja ja sõitis otsekohe linna haigemajasse.  Peigmehel on mõlemad silmad, nägu ja lael wigastatud. pruudil teine silm ja näo alumine jagu. Hulk wedelikku oli pruutkleidi pääle rinna- ja piha kohal langenud ning riide söeks põletanud. Iseäralist  kaastundmust äratas kolme poisi saatus. Üks neist on silmadest nii raskesti wiga saanud, et ta wist täiesti pimedaks jääb, terel on teine silm wigastatud, kolmandal  mõlemad põsed. Raskesti wiga sai ka nim- naesterahwas, kes otse peiu tormal  seisis- Kurjategija, neiu Olenmkwo, on 17 aastane noor plika. Ta ise sai ka nii raskeid haawu, et ka teda kohe haigemajasse  p!di wiidnna- Oma meeletuma teo põhjuseks tunnistab ta kättemaksmist, sest et Tulinow teda raskesti olla teotanud. Lõuna Transwaali sõjast. De Aarist teatatakse 17. (4.) webr.: Tervet ja Steijn läksiwad 2000 kuni 3000 buriga raudteest Gutkraali lähedal üle. Inglise kranatid ajasiwad waenlase laiali, kelle suurtükid wõitlusest osa ei wõtnud. Üks soomuSrong algas tuleandmist suurtükkidega.  Inglased saiwad Deweti terwe moonawoori, nruu seas 100,000 padrunit, hulga muud sõjamoona ja ühe kiirsuurtüki saagiks. Inglased kaotasiwad 3 haawatut—  Sõnum Deweti õnnetuse üle ei ole siiamaani kusgilt poolt kinnitust leidnud, kui ka Londoni ajalehed töendawad, et Dcwet suures kitsikuses olla ja et ta lähematel  päewadel kinni püütawat. Selle kõrwal toomad aga Inglise lehed ka buride wõitude üle sõnumid- „Daily Mail" teatab: Buride wäejool, kes Karolina lähedal  (Transwaalis) seisis, läks korda, kindral  Frenchi mäe rinnast läbi murda ja marsib lääne poole- Austria asumaad on Chamberlaini nõude, et nad Löuna- Afrikasse meel mäge fadaksiwad, tagasi lükanud. Austria näikse sõjast tüdinenud olewat. Ka Cecil Rhodesgi olla sõja lepliku  lõpetamise poolt. Kapilinnast. 19. sü) webr- Ligi 2090 Kasfrit paniwad töö nmha- Londonist. 19- hg.) webr. Kitchener teatab: Wiimaste sõnumite järele läheb Dewet põhjapoole- Ta ou praegu lääne pool Hopetownist. Täna hommiku aeti üks rong Verenigingi ja Johannesburi wahel rööbastelt kõrwale- Burid aeti ära, enne kui nad terwet rongi sõimad tühjendada  Meie kaotasime ühe surnu ja ühe haawatu. Hiina sõjast. Saadikutele pandi mõne aja eest üks Hiina keisri kiri ette, milles surmanuhtluse aluste kohta öeldakse, et prints Tuan eness ise peab ära tapma, kuna Jnsicn ürahukramise  alla langeb. Enne kui keieser Tshisini  ja Lishanwi surmale mõistab, peab nende süü läbi katsutama. Tungfusiang kaotab oma seisuse, Juntshen ja Tsho-Tsutshao lähemad eluajaks mangi. Kangy perekond kaotab oma auu ja nimed. Et rahusobitused  hiinlaste kawala põiklemise läbi nii pikali weniwad, siis annab krahw Waldcrsee teada, et ta mebruari-kuu lõpul uuesti suurel wiisil sõjalist tcgewust laamat  algama; ta läheb Tshili maakonda Hiina mäge täiesti puhtaks tegema- Berlini leht „Vorwärts" armub, et päris sõda Hiinas nüüd alles saab algama. Pekingist, l ü tü-j webr Saadikud pidasiwad Hiina waStnse üle auukaudjate karistuse asjus aru ning tegstvad otsuseks, oma endistest nõuetest kinni pidada. Li-Hung-Tshang ja Tshing teatasiwad scepääle  saadikutele, et keiser malmis olla, süüdlasi saadikute nöuem järele karistama. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa-Jnglise sooja sõpruse  pääle heidab üks lugu külma wett, mis Lõuna-Afrikas on sündinud. Kapimaa kuberner Milner on Saksa riigi kindralkonsuli  Kaplinnas, herra von Lindequisti, uksest wälja wisanud. Üks sakslane oli seadusliku passiga Kapilinnast põhja poole läinud. Sääl nõuti temalt aga weel ise- 7 Saarlane 1901