BjelouSfow teatab, et sotsialdemokratide froktston seaduse-eelnõu» wastu hääletab. RahwaS  on riigi tööloomadeks tehtud. Wenemaa muutub alatasase laenudetegemise läbi Lääne- Europa asumaaks. Wene rahwa tööwili läheb Väljamaa pangapidajate taSkudeSse. Pärast waheaega waötab Lerche Bjelousso- Wile, et raha-aSjade kommiSjoniS Väljatöötatud maksude eelnõud õige Vabameelse sihiga on, nimelt  püütakse maksudekooremat enam jõukamate klasside pääle veeretada. Aruandja Karjakin wõtab waieluSte sisu kokku- Seaduse-eelnõu wõetakse waStarinna wastuhääletamisel  esimesel lugemisel waStu. Sheshmintsew paneb tubakakaupade päält aktfisimaksu körgcndamise seaduse-eelnõu ette. Sinadino ei räägi aktfisimaksu körgcndamise  põhjusmõte waStu, waid arwustab pikemas kõnes Wenemaal makswat süsteemi. Rahaministri abi tähendab, et praegust banderolli-süstemi arwuStada kaugelt kergem on, kui tema asemele täielikumat panna. Tshelnokow teatab, et kadettide fraktston sel tingimise! feaduse-eelnõuu poolt hääletab, kui »õned parandused maksude korraldamise aSjuS wastu Köetakse. Nursajewi kõne jääb hilise aja pärast pooleli. Ettepanek, kesknädalast alates pääle päcmaste  koosolekute weel öhiuseid koosolekuid pidada,  wõetakse wastu. ZLõinüdalas määratakse koosolekud S., 4. ja S. wcbruari pääle. Riigiwolikogu liikme Dmowski teodaandmine. milles ta oma wolituse maha paneb, loetakse ette. Koosolek lõpeb kell 6,S min. Järgmine koosolek oli 28. jaa. Päewakorral oli seadufeandline eelnLuu surmanuhtluse kaotamise  kohta. Aru andis Bulat. „PoSt." Ma kuulen Teid, Gabriele, ja olen Teiega MMi ühes aimamises. Ma näen seda ette ära, et nuie ettcwõte meile mitte soowitud kuulsust ei too, «» sõber, oga ma jätan selle sõjakäigu olnult pooleli. Tulgu Philipp 11. Prantsuse maale, meie purustama ta ära ja langeme  fiiS Nea peli pääle; aga lugege edasi, Gabriele, jääl peab meel Lks paha teade sees olema, kui ma ei eksi. Gabriele luges edasi: Weel ühe paha sõnume pean ma Teile teatama. miS meie perekonda puutub ja mis wäga tönne on; meel on aeg selleks, et seda takistada ivõils, sellepärast ruttan ma seda Teile teatama. Teie teate juba, et Teie äraoleku ajal ülem rräcjuhataja Montmorenci, keS meie lvaitu ikka salalik ja kade olnud on, meid alati ara neab ja kuninga sõprust meie perekonna zvastu ei salli. Sellepärast ei mvi meie õe tütre Maria laulatus troonipärijaga temale poolekgi meeldida. Politikaline tasakaal, mida kuningas lahe suguwõsa Giesede ja Montmorercide  wahel hoiab, saaks selle laulatuse  Mi tähtsalt meie poole langema, sellepõrast  otsib mana wäeülem selle wadtu abinõusid  ja ra on ka ühe leidnud, ning see on tema poja Fmnz'i, Teroini mangi, abielusse aktumine . . . Rovr krohw ei lõpetanud. Ta hää! hakkas Kärise»» ja palgedele asus kohmakus, Mis Teil siga on, Gabriele? küfis hertsog. Teie kahwatvkte üra? Missugune häkiline mure Teie pääle tuli? Ei midcgi, kõrgus, svib olla wäsimus, sõike xiõ põõrituS; ma ole» juba toibunud ja loes cdafi, km lubate: ... tema poja Fronzi, Teivini wangi, cbieluise astumine madam Diana te Castroga, kuninga ja Tiona de Poimitii seadusliku W- Nga. Kehtlemata tunnete Teie madam de Caftro't, hertsog Hsratius Fames'i kolmeteistkümne aastast  leske; ts vii S aastat Parist nunne kloostris. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Seda sõnumet tuues, et Kuresaare politsei Llewaataja ajutine kohase täitja hr. Ammer kuberneri poolt oma südi tege- wuse eest tänu saanud, tähendab ..ArenSburger Wvchsnblatt": „Meie toome selle teate seda suuremas häämeelega, et siin juures avalikuks tuli, et meie politsei praeguse juhatuse all mitte ainult ühe warguse üles ei leidnud, waid sellega ühes ka hulga vähemaid märgusid, mida terme aasta otsa ilma asjata järele uuriti." Tähendame omalt poolt meel juurde, et pärast tähendatud warguSte ja nende toimepanijate  ülesleidmist, KuresaareS märgusid mitte enam ette tulnud ei ole. 27. januaril oli rahukohtukogus koosistumine.  Harutusel oliwad ainult nõudmissasjad.  Tähtsamad neist oliwad järgmised. l) Hr. Etruk oli endises Peterburi hotelli maja juures, mis nüüd hr. Lenbaumi omandus on, mitmesugused paranduse töösid teinud. L, usalduse meeS seletas, et kõik töö 600 rubla eest pidanud tehtud saama, ja et E. töö pooleli jätnud, siis ei tahtnud L. kõike tehtud tööde hinda välja maksta, kuna L. tegemata jäänud tööd 344 rubla pääle hindas. E. seletas, et kindlat kaupa olnud ei ole ning et L. usalduse meeS hr. Meier teda kõike tööd lõpetada ei lasknud.  Asi tuuris kohtus juba paar aaStat, kuna ta rahukohtukogus mitmesugustel põhjustel 7 korda edasi lükati- 27. januaril lõppes osi E. võiduga. L. käest mõisteti E. kasuks 362 rubla tööde eest ja 30 rubla kohtukulusid. E. oli juba enne ilma kohtuta ?10 rubla kätte saanud. 2) Andrus Kallas oli Jüri Kallase omale kasupojaks wõtnud, mille tõttu wiimane soldatiminemistst  wabatS saanud. Protokoll kasupojaks matmise üle on oga kaduma läinud. Et kasuisal  ja -emal toidust puudus on ja neil pääle tütre, keS mehel ja eneselgi suur pere toita, teisi lihasid lapsi ei ole, nõudis Andrus Kallas Jüri Kallaselt 36 rubla aastas ülemal pidamiseks,  mille ka rahukohtunik -välja mõistis. EdasikaebtuseS  seletati, et kasupojaks wötmise üle kirjalikku tõendust ei ole ning sellepärast J. K. mitte kohustatud ei ole A. K—le toidust andma. Rahukohtukogu kinnitas rahukohtuniku otsuse. (Järgneb.)  Rannaelanikkudeletähelcpanemiseks.  Meil Saaremaal,nagu ka teistel  Läänemere saartel ning rannaäärsetel kohtadel, on laewa õnnetused õige harilised nähtused. Iseäranis  rohkesti tuleb neid õnnetusi sügiseste tormide  puhul ette, ning on nende juures nii monedgi rannaelanikud päältwaatajateks ning päästetegelaSteks  olnud. Niisuguseid nähtusi tuli nimelt  ka minema aasta lõpul ning sumel ja sügisel siin ja sääl ette. Nii, näituseks, oli alles Jõulu eel Sõrwerannas  laewaõnnetus. Hukka sai üks suur Norra kaugejõidulaew. Sel juhtumisel ilmusiwad jällegi  rannaelanikud laemameeste päästjateks ning neil tuli siin, nagu see laevaõnnetuste puhul igalpool harilik asi on, päästetegevuse juures rohkesn ohvrimeelt üles näidata, enese elu kaalu pääle pauneS päästmisetõõle tõtata. Selleks ei kihuta inimesi igal juhtumisel mitte väiklane omakasupüüdmine, mida mahetewahel siin ehk sääl küll ka kurvastava nähtusena ette tuleb, waid väga sagedasti just tõsine ligimesearmastus.  El aga päästetegelastele nende, sagedasti ennast salgava töö eest ka tasu antud saab, on üsna loomulik. Laevamehed on saadava abi üle rõõmsad, ning walmis päästjatele paljugi andma. Harilikult tasutakse pääStetegelaSte waewa rahaga, ning on see tasu tööaja pikkusega -võrreldes  kaunis suur. On aga ka neid juhtumisi, kus tööd mitte rahaga ei tasuta, waid laewal olewate asjade andmisega päästetcgelastele. Seda tuleb nimelt siis ette, kui laewal raha mähe on, ehk kui laewamehed kindlasti ära nüewad, et laewa enam päästa ei wõi, ning ta ühes kõige kraamiga hukka minema peab. Siis ei ole ime, kui appitulejatele waewatasuks laewakraami  antakse, nagu: laewameeste riideid, köisi jne. Sarnase tasu wastnwõtmine wõib aga päästjatele sagedasti kahju tuua, ja nimelt siis, kui tasuks antaw laewakraam matjamaalt muretsetud  on. Saab tolliwalitsuS seda teada, et kellegile laewalt kraami kaasa on antud, wõi Wartburgi loss Eisenachis. (Reisikirjeldus.) A. Brostrõm'i järele. i Nagu millegi saatuse käsul on muinasjutt ja ajalugu endid ühendanud, et ilusale Thüringi maanurgale niisugust tähendust anda, millepärast iga sakslane häbi peaks tundma, kes mitte WartburgiS ci ole käinud. Eisenachi linn kuulsa Wartburgi lossiga seisab just Thüringi metsa senval. Lossi tornidest wõib kõik tähtsamad Thüringi mäed ära näha. Kuid ainult ühelt poolt meeldib wäljawaade. Mujal ei ole muud näha, kui kollane sawi-liiwane Saksamaa madalik. Kui palju muinasjuttusid ei ole Wartburgiga  ühenduses! Ludwjg-Hüppaja, Thüringi losside ehitaja, Ludwig Raudne, püha Elisabet oma roosidega ja wiimati suremata Tannhäuserid. Ja rvcel. Warlburg on ka Lutheruse usu kätki, Lutheruse pelgupaik pärast Wormsi maapäcwa,  koht, kus kõige esimest korda piibel Saksa keeli ümber pandi ja raamatud kirjutati, mis terme ilma kõikuma pamsad. Eijcncch on Berlinist 7 tunni tee kaugel. Eisencchi waksal on Saksa ehitusewüsi järele tehtud, mitte wäga suur, aga oma iluduse poolest wõils ta igale linnale ehteks olla. Ta seisab linna kõrwal, kümne minuti tee linnast eemal. Otsekohe waisali wastu, pool wersta sellest eemal, seisab palja, kollase kalzukünka otsas ümmargune torn. Wöiks esiteks arwata, et «eed mõne lossi waremcd on, mis sõält paistawad,  kuna ta aga tõepoolest BiSmarti mälestusesammaS  on. Jgaw, litsuja, ilma maitseta seisab ta jääl just niisugune, nagu sakslased oma »raud kantslerit" mäiestawod ja tunnewad. Põäle nimetatud torni ja Waitburgi lossi torni paistab weel üks mälcstusesammas. See °n nõndanimetatud »«urg''chosts - Denkmal', Saksamaa ühenduse mätcStusesammaS. Ta seisab lvms aedaS ja on seene tuju, wõi õigem ütelda khtmüW kuju. mis sammaste pääl Slewel seisab. NSves teises kohas kanvats ta „Diana", ,Apol. lovi' ehk mv» templi MM. Waksalist wiib tee otsekohe wanaSse linna. Pää uulits algab wana müüri fees slkwast wõlwialusest pääle. Uulitsad on kitsad, köwerad, lubiakiwivega sillutatud, majad kõrged, ühesugused  ja ilma misgisuguSte ilustusteta. Mis harilikud keskaja majad, mida isigi magasinide peegliklaasist «vaateaknad ei suuda ilustada. Ühe platsi pääl seisab Luth.ruse mälestuse, kuju, teise pääl kuulsa komponisti Johann Sebastcan  Bachi kuju, keS Eisenachis sündinud on. Ühes uulitsas on Lutheruse «aja. Kõik on terme, tõendatakse isegi, et .kõik maja sisseseade  on puutumata jäänud," tuid kuulge l kuulsa usu asutaja nimi, keS siin oma sõbra Melanchtoni seltsis tööd tegi, on «virkadele ja ettewõtjatcle isikutele põhjust aimud sellesse majasse õllepoodi asutada. Eisenachi sõites on tarwis enainisti kaart osta, et selgesti aru saada, kuS pool kõik «vaatamise  wäärt kohad seijawad. Eaamisti on ka kaarti pääle käigu plaan ära tähendatud, mis wäga tarwiline on, sest et siin juba lühidelt ära Seltud on, mis siin ja jääl näha. Tee läheb esiti uulitsaid mööda edasi, kuni pää kirikust mööda jõuab; siis hakkab ta järsku üles poole minema ja wiib wana surnuaia juurde. Siit edasi wiib tee sõuda nimetatud „Rosengartcui" juurde, mille luulelist nime kuuldes küll peab imestama, sest et siin ühtegi lille näha ei ole, waid ainult maga ümber piiratud  tühi plats- Endine lai tee läheb ikka kord-korralt kitsamaks ja järsumaks ja wiib «es serss mööda edasi, kust läbi MM- puude üks osa Eisenachi linna ja mõned ligidal seiswad  külad paistawad. Mõse käänaku järele wiib tee mäe harjal seiSwa platsi pSSK. kus Elisabethi ajal ehitatud keskaja kloostri Rethilsteim  waremed on- Varemetest on «s«l «saed tornid, ümargused augud ja järsttd köwerad kepid terweks jäänud. Kõik on rohuga täis kasvanud. Aga mõni samm tormale ja silmade «» owaueb koguni nõidnSlik waatepilt- (Järgneb.) M 8, Saarlane I?0S