mängud arwata, mille juures üks mängijate  hulgast panka peab, nagu baccarat, macao, ebsmiu äs kai- jne., üleüldse kõik mangud, mille juures wõitmine üksnes õnnelikku juhtumise pääl põhjeneb. EcSti Karskuse Seltside Aastaraamat,  Wiies aastakäik on Riia öpckonna kuratori juures olewa iseäralise komitee poolt, keS Läti ja Eesti keelseid raamatuid läbi waatab, rahwa raamatukogudesse ja lugemise-tubadesse lubatud, nagu selle komitee  juhataja 5. juunil nr. 18 all „Karskuse  Sõbrale" teatab Endiste aastaraamatute kohta on see luba juba warem antud. Uus Piibli wäljaanne. Nagu „Post." kuuleb, algab neil püiwil Jurjewis Mattieseni trükikojas piibli uue wüljaande trükkimine. Trükiparandamine on Paistu õpetaja J. Bergmanni kätte antud, ta wastutab selle eest, et uue Eesti piibli wäljaanne trüki poolest puhas saab olema. Riia öpckonna kuratorikS, sala nõuunik A. N. Schwarzi asemele, kes Warshawi kuratoriks läheb, arwatakse Kiewi öpckonna kuratori abi tõsine riiginõuunik  Zswolski saawat. Ansekülast. Mõnel ajal ci leidu enam Anseküla nime. Näib, et Anseküla unes on. Jah, unes on ta tõesti paremuse püüdmises. Halbdus aga edeneb. Isaisa wiisi auilbtuS ?n ainuke hää, mis leida on. Tõllu tõstetakse uuesti troonile. Siin on Tehumardi küias ivana „tuulik," niis Tõllu mälestuseks alal „hoitakse." Ma ütlen hoitakse, sest kni nimetatud  tuuleweski lagunemas, parandatakse seda jälle nii kaugele, et ta tunldele. tormidele wõib wastu panna. Kuid tiiwuta on ja jäeb ta. Et teda Tõllu mälestuseks üksi ei parandata, maid ka weel enam, et sääl juures ka pidust peetakse, seep see asi ongi, millest rääkida tahtsin. Tehumardi noorematel on nimetatud koht nüüd tantsu kohaks saanud. Niisugused tantsu õhtud on sääl, nagu Tehumardlased teaiawad, iga laupäewa ja pühapäewa  õhtutel toime pandud. KuS siis ööd läbi kisatud ja käratud saab. Niisamasugust pidust on ka mujal peetud, näituseks Salmel ja Lemalal. Salme tantsu õhtu mida säälsed nooremad „Nooluseks" nimetawad peetud ühe talu uues majas Kõige hullem olnud aga Lemala „Nvolus".  Siitsed nooremad walinud selle pidamiseks külast ühe wersta wäljas olema wabatiku koha. Sääl trallitud ja tantsitud siis kõik laupäewa ja pühapäewa ööd. Olla ka õlut pruulitud, linnast „monopoli" wiidud, et lõbusam oleks ja siis: Lõõtsa pilli keega kääga tõmmatud sääl täie wäega. Kui siis otsas olnud noolus, olnud noorde! warbad walus. Ka kaardid tantsinud laua pääl. Üks talvisa kaebas mulle: Häda on mõtelda, kui hullud meie noored nüüd on. Aga pill tuleb pikka ilu järele. Nii ajada ka siin juba mõned nukud nuru pilli, et nad tantsind  warbad willi. Kurekartus olla ka mureks. Armsad isad ja emad! waatke oma noore soo pääle. Kaswatage neid karistuses ja Issanda manitsuses. Ärge lubage neid Nsolusele, see neid weab halbtusele. Kiita oli aga see: Meil peeti paastu ajal igal nädalal, niinelt Reedel, kellu 4, neis koolimajades, mis kirikust kaugemal paastu palme tundisid. Rähma osawõtmine oli kaunis. Aga, nagu Lemala taadi jutust selgub, olla säälsed nooremad ka palwelgi „nalja pärast" käinud. Poistel  olla nõelad kaasas olnud, milledega nad õrnemaid  tõrkunud ja seega palme rahu rikkunud. Aga ka meel teist hälbi põhjusi olla selle juures tähele panna, millest waikideS ei wõi mõõda minna. Mitmed manad isad ja emad pole sellepärast pakmele  läinud, et koolmeister palwct pidanud, kunas nende arwates see ainult õpetajate asi olla. Egas sigade poiste juttu maksa kuulda. Need auusad wanakesed teadku, et iga ühe ristiinimese kohus on paluda. Et aga rahwa hariduse edendajaid sigade poisteks nimetatud, see on kurwastaw, sest sellega on nimetajad ennast „flgadeks" sõimanud. Andku lugejad mulle selle andeks, et nii jämedalt kirjutan,  aga pole parata : Tõsi tõuseb, „wale wajub." Jaanipäewaks mõeldakse siin weikest pidu toime panna. Pidukohaks on walitud TiirimetS. Pitkemalt sellest edespidi. Järwc kõrtsi seati nüüd ka theemaja sisse. Pidu ja thccmaja kaunid cttemõtted. Kui 26. Mail õhtul Kuresaarest Sõrme sõitsin, nägin Keskranna kala paatisi oma märkusi merde laskwat. Minu aru järele pidi laupäew olema. Nüüd tekkis mõte pähe, wist olen arwamises  eksinud ja nädala päeivad ära unustanud; ju ta ikka reede on. Lugejin sõrmi, arwasin. L-h ei, tädi, mina räägin sellest, et sina mulle lubanud oled Fritzu abis käija. Sellest ju minagi räägin; wõi arwad sa, et tema seda sinult ilma maksuta nõuab? Tema on minule karwapäält ära ütelnud, km palju tema sulle selle eest kuu päält annab. Julia kahwatas ära kuni huuledeni. Tema tahab mulle selle eest palka maksta? päris tema hingetult. Muidugi, ja päälegi weel õige suurt! Seda ei taha mina aga mitte! hüüdis Julia Vihaselt. Ja, miks siis mitte, kui küsida tohib? Ons sull ehk nõuda palju, et sulle sissetulekut  rohkem maja ei ole? Ja et fee tohter kes sind wõcruste wastuwõtjaks palkab,  meie Fri-z wõi mõni wseras kes just nwodiS on, wõib sulle ainult üks puhas olla! Julia näo pääl wahetas äge puna surma kahwatusega. Siis wõra sina see raha waSkl, mida mina teenin, mleS tema kalgilt ja ära nimeta seda mulle ialgi. mill sa seda saanud  ja kui palju seda olnud on, mina ei taha seda ilmasgi tääda! Ja tema läks toast -välja. Tema, tema pidi teda maksu erst teenima, just kui oleks tema, Julia tema teenija olnud! Seda ei oleks tema ialgi teha julgenud, kui tema teda armastanud oleks. Tummest ahastades ringuta? tema omas toas isases käsa; ja nõnda istus tema kauem veel: ööd osmS külmas toakeses ja katsus oma noor:, uhket Mant rahule sundida  Ja merel »!i tema meelest, kui oleks tema plii: häälest kuulnud ja hõbedaga läbiloetud  kleiti näinud ja üht walwakar päkkcst,  milleS pnlljantideft täht säras. Tema peab ikka kõiki saama mida ta tahab ja mis iganes moodiS on, nõnda oli AloiS Kravtmr oma tütre kohta ütelnud; noh, Frits Rsettgsr oli ju seda kord arstina moodiS, kaS ei ütelnud tädi Rieke võvds? Wäike, hää Ilmaaegne! kõlas waltsitaktis tema kõrwus, ning nooremehe selged silmad waatsiwad tantsijate hulgast ainult tema poole. Kas sa et tea wäike Ilmaaegne, et mina ainult sinule hääd nõuan? Ja, ütles tema poolwaljusti, seda tean mina, seda tean mina! Künni tänini oled sina ainus inimene olnud, kes minu wastu täiesti hea oli ja sellepärast hoian mina ka kõige ihu ja hingega sinu poole. Tee aga sina Jumala pärast mitte minu südamele  haiget, kui seda juhtuks, see oleks siis minu surm! Mina ei suuda seda äramöleidagi,  et see teisiti olla wõiks, et sina mitte mind ei armasta! Suur Jumal, ära lase seda mitte sündida - Anna temale armastust  minu wastu südamesse tema peab mind armastama, ehk ma ei taha teisi te mitte enam elada! Wiimased sõnad kõlasiwad kui karjatus tema suust. Aga siin ei olnud ju keegi, keS seda kuulnud oleks ja tema ahastaw armastuse hüüe ei ulatanud ei kellegi körwu; ei olnud hinge, kes teda waigistanud ehk trööstinud oleks. Hiilgawalt -valgustub Kobara tantsusaalis  oli hulk rõõmsaid inimesi sellsamal ajal koos, ja noore tohtri musta kuue rinna esise pääle ei tahtnud kõik need tantsu lindid ja lähed mahtudagi, mida noored naesterahwad nii ruttu moodi tulnud tohtri rinna pääle kinnitanud oliwad! Ja kõikidest  kõige -viimsena heljus hõbe särama kleidi ja ilusa walwaka käharpääga neiu tema poole ja pistis ka oma lindi tema kuue külge. -i.ema heitis käe neiu piha ümber ja astus temaga tantsijate sekka. proua nõunik waatis emaliku uhkusega ja rahulolemisega neile järge ja tema kõrwal  istuw herra Krautner lõi enesele põlwe pihta ja ütles: Ilus paar, tõesti iluS paar! Mis teie arrvate naabri proua, kaS pole tõsi? M kaSwanud on nemad mõlemad kui Tüüringeni männid, nii sale» dad ja sirged! Ja Ms silmitses tema ise enda paksu lüheldast keha ja proua Minna londilist kogu ja ütles: Kellelt nemad ometi oma ilusat kaswu pärinud peaksid olema? Et nemad seda meie mõlema kääft saanud pole, nii palju on kindel, proua nõuuik! BumS, muufikõvn otsas, riputage ennast minu käsiwarre  külge proua nõunik, mina tahaksin teiega koos kohwi juua. (Järg tuleb.) Möndasugust. Juutide mõtteterad on üks Poola leht juutide ajalehe „Jzraelita" seest kogunud,  mis juutide arwamisi rikkuse ja waesuse,  kui ka naeste üle kirjeldawad ja mis järgmised on: Waesus ei ole kurjus, aga ka mitte woorus. Kergem on, purjus inimest jalale aidata, kui waest. Waene langeb selili ja lööb omal siiski nina puruks. Rikast isat ise matta wõida, on lõbus. Kui rikas haigeks jääb, siis tulewad talle waesed meelde. Kui waene inimene kana sööb, siis on embkumbast kas ta ise, wõi kana haige. Mitte nii waene. kui koer, mitte nii rikas, kui siga. Waestel on ilusad tütred Waesed ja inetumad kannani  ad oma terwe waranduse eneste ümber. Millal on waene kurb? Siis, kui tal kahed pulmad ühe korraga juhtuwad. Kolm asja kaswawad ilma wihmata: intressid,  üür ja tütarlapsed. Rikas naene wõib enesele lubada, ka kaks korda aastas maha saada. Kõrwa laena igaühele, kätt sõbrale, huuli ainult naesele. Kurja naese eest põgeneb isegi surmaingel. Kurat wõtab kõiki, aga mitte kurja naest Parem kümme hulgust kui üks kuri naene. Esimene naene on truu nagu koer, teine nagu kass. Mees ja naene on üks keha, aga mitu taskut.  Usalda naesele saladust, aga lõika tal siis keel. Raesed waletawad isegi siis, kui nad waikiwad. Naesel on terwe trobikond hingest. Habemega naese eest põgene sada wersta eemale. Millal ei kiru naene rätseppa? Siis, kui see temale M 23 S aa r l a n e, 190 S