Saarlane Pokitika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. lk Tvi Teisipäeval, 12. detsembril 190 S. XXII. aaStzalittk „S«»c»vtt»n.s" maksab: kvoo»«PoStigak ,»staz S r. kop. V- „ 1.. ss „ '/« .. -.- 75 .. maapostiga! „ I „ S« ~ V- ~ 1.. - .. V. .. - » Stt .. Üksik number 5 kop. Ilmub ükskoril nikulos-- ig->lteisi> pLew«l» Toimetus KurcsaareS,. PitkaS uul. Trcss-ni majas K lg Kuulutuste wuötuwõtmiuo kuni killu 1 cSmaSpäewal. Kuulutuste p-tij.rid- K kop^, lehe eesotsas 2V kop.- Põllutöö kooli asutamise üle Saarenmal awaldas hr. —L— minemas numbris pitkema kirja. Selle kirja pääle on meile järgmine kiri owaldsmisekS saadetud: Hx. —L.— arwab, et talurahwas oma lapsi niikaua põllutöö kooli mitte ei pane, kui neil päris kohtasid mitte ei ole. See on ainult hr. —L— arwamine,  oga mitte meel rahwa oma- Tõsine rahwa arwamine on teine, ning meel hoopis teisiti on Saaremaa rahwa olud, kui—L.— mid tunneb ja kirjutab. Teab siis—L. — kui palju siin päriskoha omanikku ja kui palju rentnikkusid on ? Ei poolesigi mitte l Kõik kroonu waldade talunikud on kõige paremate päriskohtade omanikud. Siis on siin 4 päriswalda, kus p?a käik talunikud  ostu teel päriskohtade omanikkudeks.,' on saanud, näituseks Küdeme, Rootsiküla," Kasti, Tiinuse jue. Pääle seda on mitmetes  waldades, nagu Otti ja Koigi malkades  rohkesti ja pea pooled talukohad pärisomandused. Wcel on mitmetes waldades  palju ära ostetud talukohti. Kroonu waldasi on aga siin ligi 30, täiesti ära müüdud kohtadega waldasi 4 5- Iga asjatundja.  mees wõib tõendada, et pea pooled Saaremaa talunikud päriskohtade omanikud  on. Sellega on siis —L.— arwustus õigest teest hoopis lorivale ära eksinud. Teine —A— arwamine on, et põllutöö kooli lõpetajad 100 rubla eest aastas mõisate teenriteks hakkada. Mõisate omanikud ei saa ialgi —L.— oma teenrite palga määrajaks karmita ma. Nemad määrawad neile ise palka igale ühele oma talituse ja isikliku wäärtuse järske. Sellega määrab siis mehe enese tublidus, tema hariduse järg temale palka, aga mitte —L.—. Scnini ei ole silu põllutöökooli  haridufeW mehi wecl mõisate walitssjatieks  olnudgi, ehk kui neid kuskil olnud on, siis on need ka kõige wähsm kolm korda niipalju palka aastas saanud, kui määrata püüab. Iga inimene on teener, kes palga eest töötab, ka. kooliõpetajad isegi. —L. — näikse Saaremaa oludrg täiesti tundmata otewat, sest ta ei teagi, et Saaremaa:  päris muldade talukohad juba kõik kruntidesse on mõõdetud- Kroonu wallad on selle poolest küll weel puudulised, nõndasama  kä landrati mõisate wallad: ÜSnalapselikarwamins on see, kui —L. inotleb, et põllutöökooli asutus alles läbiks  tsumata sa kaalumata on. Selle asutuse  kulla! on kooli asutamise komisjon paljus töötanud ning kana kaalunud- Need samad liikmed on ka kooliõpetuse eeskawa wõi programmi kokku seadnud. Nõela Jaan arwuStas ja kritiseeris alati teiste tööd ja tegu httwasti ning kiitis ennast. Aga kui ta ise omale maja ehitas, siis tegi ta selle ahju täielt õuue, ainult ahju suu oli toa seina wahel, nõnda et seda kurza ilmaga toast kütta mõis- Küllap kooli eeskawa omal ajal ka ajaleheLgi  awaldatud saab. Mis —L.— Tiirimetsa tühjast nurgast harutab ning sellega kooli kahekordse katte all arwab olema, on otse hale kuulda. Nõnda wõib immeve kõneleda, kes asja ise sugugi ei tunne ehk meelega seda hukka mõista tahab. Tiirimetsa nurk on ilusamatest Saaremaa  kohtadest, seda wõib igaüks tunnistada,  kes Tiirimetsa ümbrust tunneb- RahwaS  elab sääl hästi ning on jõukas. Mõisa on ilusa koha pääl, selle põllud ja heinamaad läbistikku hääd ja täiesti ilma päälmiste kiivideta. Iga uuema aja põllutöö  riistaga wõib sääl töötada- Mõisa on 18 wersta linnast eemal, kuhu kõige ilusam  ja parem Saaremaa tee wiib- Mõisa majad on suurepäralised. Otse põllutöökooli  kohaks loodud koht. Selle järele on siis hr. L arwustus ise tühi, aga mitte Tiirimesa nurk. Lühidate sõnadega öeldud : —L. — laidab ja kisub kõik seda maha, mille kallal ettcwaatlikult  on töötatud, aga ei sea ise midagi paremat ül>s. Oleks—L.— sedagi ütelnud, missugune mõisa, pääle Tttrimetsa,  kooli asutamiseks weel kütte saadan? oleks. Waliluft pole siin juttugi! Kuresaare  linna turul nõiks rahwas kooli kõige  paremini näha, aga sinna ei asuta teda L.— ise ka wist mitte. Kõige parem on weel see ütelus: Hooned ei mängi kooli asutuses suurt osa. Ega siis kadaka põõsa all keegi kooli wõi sisse seada- Wiimasest ütelusest, mis hoonete kohta käib, wõib selgesti näha, et asja Meelega hukka püütakse ajada. Oks niisugune sastmine rahwa armastus ? Ei sugugi mitte! See on rahwa eksiteele  juhtimine I Hariduslised kursused on iga enam-wähem suuremas linnas praegusel  ajal pääasi, mille pääle rõhku pannakse.  Küll tutwustatakse sääl laiemat ringkonda kõrgema teadusega, küll antakse sääl soowijatele õpetust ka igapäewastes kooliöpeasjades, iseäranis töölistele, kes maast-madalast saadik on pidanud leiba teenima ja kellel wõimalik pole olnud ka sedagi haletsemisewäärt lväikest osa teadust omandada, mis algkool Wene õpekeelega suutis anda. Teised, kes kord selle osaluseks  saiwad, on selle juba ammu ära unustanud.  Kolmandatel, kes omal ajal ka linnakooli ehk kihelkonna kooli lõpetanud, oleks wast huwitaw olnud oma teadust edasi harida, täiendada. Pääle selle on kõigile selget pikku ja arusaamistoma  ümberolewast elusttarwis saada, sest paari aasta jooksul oleme meie palju edasi läinud ja selle ajaga nii palju uusi asju ja juhtumisi näinud, et meie endised koolid sellest ei wõinud mingit aimet anda. Kõik need põhjused kutsuwad hariduslisi kursusi elule. Tallinna karskuse kuratoriumis peetakse näituseks järgmistes asjades korraldatud ettelugemisi: muusika õpetuses, kultura (hariduse)  ajaloos, wiisikas, riigimajanduses ja hingeteaduses. Tartus, Wanemuises, pannakse  müü seas ettelugemist ka geometrias, maadeteaduses ja ajaloos toime. Arwan, et meil, Kuresaares, ka neid leidub, kes edasi püüda ja haridust soowiwad.  Kuid meie edasipüüdjatel on tuhat takistust ees- Meil pole Eestikeeles kuigi' palju raamatuid, kust iga soowija iseseiswalt midagi õppida wöiks, pole meil sagedasti nii suurt wöõrakele tundmist, et wõõraS keeles  iseseiswalt teadust jatkada, meil, sagedasti,  pole ka tungi edasi harida, pole äratust  selleks, ja, mis pääasi, meil puuduwad suuremad wabad summad kuludeks üksikult õppimisel. Et aga Kuresaares teaduse jsudusi, ehk küll ka mitte ainult eestlast, küllalt oleks,, kes laiematele ringkondadele suudaks midagi pakkuda, siis, loodetamasti, wõiksiwad siin ka hariduslised kursused aset leida, kui aga nende järele Eesti ringkonnas  wähegisoowi oleksmärgat  a. Igal ühel wist saaks aega olema paaril õhtul nädalas msne tunni enese teaduse laiendamiseks pühendada. Kõigewähemali,  mõni tund wabat aega pühapäev?  Al ikka leiduks. Wäga huwitaw ja tarwiline oleks teada saada, mis asi kõige enam kuresaarlasi huwitab, mis asjaS soowitakse oma teadust täiendada. Sellepärast  palume kõiki, keda asi huwitab, järgmiste  küsimiste pääle wastada: 1) Kas tahaksite Teie oma haridust weel täiendada. 2) Mis asjas nimelt soowWte Teie oma teadmisi laiendada? 3) Missugune eelharidus on Teil? Kuidas saate Wenekeelest aru? ja 4) Kui palju aega wõiksite Teie igas nädalas edasiõppimise pääle ära kulutada, kas 1, 2 ehk emm õhtut nädalas ? ))-