pidi ja koha püält Sraheiiinist kartis, oli ta kohustatud wallawalitsuses kirlatoimetust Eesti keeles sisse seadma. Niisama pidi tema ja wallatalitaja,  liikumisi kartes ja et rahwale meelejärele olla. Protokolli raamatusse seadusewastalisi otsust sisse kirjutama, arwates, et aegajalt kõik waiksemaks  jääb ning kõik oma seisukorda läheb. Niisugune  nende tegewuse wiis mõjus selleks, et Muhu- SuureS wallaS waikne oli ja et kuni sõjamäe tulekuni mingisuguse korratust ette ei tulnud. Kirjaga Saaremaa sõjamäe teenistuse komisjoni  nime pääle tahtis ta ainult teatada, et niisugune  otsus rahwa poolt on tehtud, kuid ei ole sugugi walitsuse nõudmist mitte täiia tahtnud. Aleksei Reis seletas, et ta ei ole mingisuguse seadusewastalisele ühisuse liige olnud ja ei ole ka talupoegade üleskihutamiscga tegewust teinud. Et ta mähe kirjatundja isi! oli ja «allakirjutajat Rauki täiesti uskus, kirjutas ta mitmesugustele kirjadele alla, ilma et nende sisu temale teada oli. Kirjutaja Rauki nõudmise pääle, kes temale seletas, et 17. oktvbri manifesti läbi sõna «vabadus  antud on, kirjutas ta külakubjaslele ringkirja alla selle üle, et tarwis on tuiesütitufi ja wägiwalda  järele jätta ja et kõike tarwis on streikimiste  läbi kätte saada. Sel kombel kirjutas ta ka külakubjaslele ringkirjad 10. ja 18. nowembrist alla, mille läbi «valla kogu saadikule walimiscks Kuresaare linna 1. detsembri miitingi pääle kokku kutsuti. Ta oli selle miitingi pääl, kuid ei ole ühtegi kõnet pidanud.' Ehk küll 13. detsembril kokku tulnud miitingil otsustati wallaraha renteist wälja wõtta, ei ole ta seda mitte täitnud ja ei ole raha wälja wõtnud. Pääle seda kutsus ta wallawolikogu 22. detsembriks kokku wallakomitce liikmete «valimiseks, sest et see Kuresaare miitingil  otsustatud oli. Kogu pääl oliwad komitee liikmed waiitud, kuid ei oie mingisugust tegewust awaldanud. Ka oli ta selle juures, kui Feodor Wiht ja teised meelitasiwad «Tõmba" «viinapoodi lõhkuma «ninna, kuid tema keelis seda tegemast. Iman Rauk seletas, et ta ei ole ühegi seadusewastalise  ühisuse liige olnud ja ci oie selles sihis talupoegade seas kihutuselöõd teinud, et nad seadusliste  wõimude segadusi teeksiwad. Sellewastu  püüdis ta, et talupojad tulesütitust ja wägiwalla maha jätaksiwad. Selles sihis saatis ta ka külakümnikutele ringkirjad, kuid ei ole mingisuguseid kuritahtlifi üleskutseid kokku seadnud.  Tõepoolest kirjutas ta «vallatalitaja Reisi paiwe pääle ühe üleskutse allkirjaga ««vabaduse eest «võitlejad", mis Peterburist saadud oli, ümber  ja trükkis heklograst pääl ära. Talupoegadele mitmesuguste märgukirjade kokkuseadmiseks nõu andes, ei ole ta mitte neid nõudmisi kokkuseadnud, inis von Sengbuschile ära antud oliwad. Rohke põletamise põhjust mõisaieS, iseäranis Persama wallaS, arwab tema sellest tuleivat, et talupojad Üleüldse mõisnikkude waSlu waenuiised oliwad, iseäranis pärast seda, kui Gotschalk von Sengbusch  kolm talupoega ära lappis. Poide miitingil  ei ole tema mitte olnud. (Järgneb) Tartust. Eesli Kirjanduse Selts astub IS. ja IS. augustil teiseks tänawuseks üleüldiseks koosolekuks Tartusse «Wanemuise" ruumides kokku. Et suweojal hulk tegewaid liikmeid laiali elab, ei ole weel saadud eeskawa lõpulikult kindlaks teha. Praeguste teadete järele kannab aga eeskawa  rohkem keelelist laadi. Õigekirjutuse küsimuse harutamine tõukab seda osa seltsi ülesannetest loomulikult eesrindu. Keelepõllult on meil kõnest oodata esmalt ounä. K. Leelbergilt, kes seletust tahab anda : «Mispärast on emakeel armas?" Et emakeel meil armas on, seda teame, aga «vähe wist on põhjuste üle sügawamini järele mõteldud, mispärast lugu nõnda on- Meie uudis- ja teadusehimu  ei oie mitte wäike, keeleteadlaselt põhjalikku  «vastust saada. Dr. O. Kollas räägib tähelepanekutest  «Keele elus", kudas sõnad oma tähenduse  poolist muuturvad, laienewad ja litsenewod. Kes Eesti Kirjanduse Selts, «viimasel kirjanduseõhtul  mullu talive sellesama kõne esimest poolt kuulstivad, möletawad, et «kuiwast" keeleteadusest lõbusamalt «võib kõneleda, kui mõnest põimivast päewauudisest. Siis tõmmatakse piirid kitsamale ja meie uuema keeleõpetuse kirjutaja J. Jõgewer tutwustab meid «Esimeste sammudega õigekirjutuse  ühenduse poole". Nagu tuttaw, kotsusiwad iewove «Eesti Kirjanduse Seltsi" ja «Eestimaa Rahwaharidusc Seltsi" kirjanduse osakonna asemikud.Tapal  mitmes tülikas lahkuminekus ühendust  luua. augustil peab nüüd «Eesti Kirjanduse  Selts" oina asemikkude eeltöö kohta seisukohta  «võtma. Saad näha, las ta suure kogu tulsproowi «välja kannatab. Sest juba tõstab meie wanem keeleteadlane ja Wiiaott EM keele lektor Dr. K. A. Hermann tutiawas gWlik»» kirjas MM keel ja kiri" waljuSti häält, et Tapa „olsused ei seisa kõik teaduse põhjal." Ja nüüd Shwardab auustatud hallpää 15. aug. ise meie koosolekule tulla ja ~Eesti paremais poegade kuuldes Eesti keelt ja kirjawiisi teadusekindlale kaljule rajada." Siis tulcwat „selgus ja walgus." Nii tohib kindlasti ette ütelda, et õigekirjutuses ägedatest «vaidlustest mööda ei pääseta. Aga sellepärast ei pruugi keegi oma elu kinnitama  minna. Ajad on weerandsada aastat selja taga, kus keelelisi «vaidlusi peaaegu rusikatega peeti. Meie oleme jahedamad. Kui läbirääkimised siiSgi ehk mõnda vääd ja weel enam südant kuumaks  peaksimad kütma, siis tuleb naljahammas õp. J. Kerg parajal ajal. wiib meid muinasaja haudade «vilusse ja näitab, mis tööd kadunud J. Jung sääl teinud. Hra A. Jürgenstein jälle tutwustab «neid kaewanduste loodega Pärnumaal. Ei ole koosolejate kõrmad ja mõtted weel mille puruwäsinud, siis arutab õp. W. Reimann lõpuks keerdülesvnnet „KudaS on Kalewipoeg sündinud?" Muidugi ei ole hepikusel tarwis seda kuuldes kohkuda. Ei mitte kangelase Kalewipoja sündimisest,  maid lugulaulu „Kalewipvja" sündimisest. Ja wõib olla, et koosoleku eeskawa ehk meelgi pikemaks wsnib. „Elu." Kunstnik A- Weizenberg sõitis „Elu" teste järele Tartu linnast läbi Wiljandisse, et sääl EeSti surnuaial jälle ühte oma «valmistatud hauamälestusekuju üles seadida.  See oleks siis juba kolmas Weizenbergi  töö, mis Wiljandi surnuaeda ehib. Esimese, marworikuju, pani kadunud Rosenberg  15 aasta eest oma perekonna hauale, teise, brongskuju, muretses enesele hiljuti Sassi perekond. Nüüdse brongfist inglikuju Rootsi kiwist alusel on päriskohaomanik  Tõnu Kolk tellinud. Rõõmustaw on, et rahwas kunstitööde «väärtust tähele hakkab panema. Walgast. Kohalik kaubatarwitajateühisus  on „Õig." teate järele suure kahju saanud, see tuli «viimasel rewidesrimisel a«valikuks, kuS poest 1362 r. 65 k. eest kaupa puudu leiti olewat. Kuidas niisugune  summa kaduma wõis minna, oleks arusaamata, kui mitte nähtawale ei oleks tulnud, kuidas seltsi warandussga hooletult Ümber on käidud. Selts on otsustanud waStutawa selli kautsjoni, mis ligi 500 rbl. suur on, mitte «välja maksta ja ka puuduwat summa kohtu teel sisse nõuda. Tallinnast. Nsljapäewa hommikul hukati  „Pwl." järele baron Budbergi mõrtsukad  Eduard Sommcr, Anton Hollundcr ja Woldemar Johanson, kui ka linnawahi Shelkowski mõrtsukas Johannes Saareoks Rahumäe ligidal ära. Hollunder laskis enda xühapäewal wangikojas weel laulatada. Lätimaalt. Riiast. Ajutine sõjakohus arutas 28. julil ühe naeSterahwa tapmist. Asi oli järgmine: Minswal aastal 10. mail kell 2 õhtupoolel  andfiwad kolm naest Krameri uul. nr- 4 ühe korwi ekspresside Kruhmingi ja Wahleskalnile üra, kus nad shingid" sees ütlefiwad olema ja mis keskraudtee  jaama Moskwasse saatmiseks ära pidi wüdama. Pärast tuli aga wälja, et korwis sala-tüdrukute majapidaja 2 S aastase  Louise Strejezi surnukeha oli. Wastutusele wõeti talupoja soost Emilie Selge, 23 aastat wana, Elisabeth Dobrand, 44 a. w., wäikekodanik Elisabeth Birkhausen,  47 a. w-, wäikekodanik Stanislaw Fidal. 2õ a. w., talupojasoost Annete Oun (wististe Õun), 17 a. w., ja wäikekodanik Leonie Eichs ka 17 aastat wana. Kohus mõistis Emilie Selge ja Elisabeth  Dobrandi poomisesurma, Elisabeth Berkhauseni ja Stanislaw Fidali Ib. a. sunnitööle ja Annete Õuna 8. aastaks wangi- Leoni Eiche mõisteti süüst wabaks. -Ssam." Miitawift. Rahurikkumine kirikus. „Balt. Tagesz." kirjutab, et Miitawi õigeusu  pääkirikuS minewal nädalal laulatuse ajal, kui preester pruudi käest küsinud oli, kas ta mehele truu tahab olla ja temaga rõõmu ja kurbtust ühiselt kanda ning pruut „ja" ütelnud oli, keegi kirikus olijatest waljult „sa waletad!" hüüdnud. Tõusis segadus. Pruut hakkas waljult nutma. Keegi kõrgem ohwitser, keS kärategijat tähele pannud oli, käskis wiimast kinni wiia. Rahurikkuja on keegi kroonukantselei teenija, kes joobnud olekus oli. „Pwl." Kaugemalt riigist. Peterburist. Kolera. Sarandshikulis, Kirgisi stepis, ei ole kuni 29. julini uufi haigeksjäämisi  ettetulnud; endistest haigetest suri üks ära, üks on weel haige. Astrahani kubermangus jäiwad 29. juiil kolerahaigeks 23, suriwad üra 11. Saratowi kubermangus  jäiwad 23. julil haigeks 19, suriwad ära 12. Samara kub. tuli 28. julil 5 haigeksjäämist ette. Nahitsewanis jäiwad 26. julil haigeks 2. Doni kasakate maal jäiwad 26. julil haigeks 4. NowntsherkaSkis  leiti 28. julil 1 haige, kes RoStowist D. ä- siia oli tulnud. Kaukafia jaamas, Wiadikaukasia teel, jäiwad 26. julil haigeks  ja suriwad ära 2 wedurijuhti, keS Rostowist D. ä. oliwad tulnud. Kaasanis tuli 28- jul- 1 haigeksjäämine ette. Nishni-Nowgorodis  suri 28. julil 1 in. kolerahaigusesse  Epifani kreisis jäi haigeks ja suri ära 1. Rostowis D. ü. jäiwad 29. ja 30. julil haigeks S 3, suriwad ära 14 inimest. „Õig" Mosktvast. Leonowi külas, 1S wersta Moskwafi eemal, müüftwad wanemad oma 11-aastase tütre 60 aastase wanamehele ära. Lapse ema pakkus oma tütart wanamehele  müüa. Manamees oli niisuguse „ kasuliku kauba" üle nähtawasti rõõmus ja andis „ilma kauplemata" wiis rubla jõleda ema kätte, kes siis ostjal aitas oma tütart wanamehe majasse wiia. Möödaminejad  naabrid kuulsiwad tütarlapse hädaldamist  ja nuttu ning jvudfiwad suure waewaga  loomaks saanud wanamehe küüsist õnnetut last päästa. Oma tütre eest saadud  raha jõiwad wanemad kohe maha. Tütarlaps, keS wägiwalla tarwitamise tagajärjel  meelemõistuse oli kaotanud, saadeti wabriku haigemajasse. Lapse isa ja ema kui ka 60 aastane wanamehe jätis wõeti kinni. „Jsam." Orellift. Tundmata isikud paniwad Liweni kreisi Snamenje wallawalitsuse majas  riisumise toime. Nad tapfiwad wahimehe  ära, wõtstwad siis pasfiblanketid, pitsati ja raha ning kadusiwad. Jekatermoslawist. Werhnedneprowi metalliwabriku kassapidajale ja kontoristile, kes waksalisse läkfiwad, tungisiwad üheksa sõjariistus isikut riisumise mõttega kallale. Riisujad wõtsiwad 4.200 rubla raha ära; üks hobune lasti maha, teisega sõitis aga üks riisuja, kelle kätte raha anti, ära. Petrosawodskist Peterburi kohtupalati  wanema esimehe Krascheninnikowi elu kallale kippuja Kusmin mõisteti sõjakohtu poolt poomisesurma; ühtlasi otsustas kohus hukkamõistetule karistuse kergendust paluda. Wäljamaalt. Jtalias walitseb suur põud. Kõik wiljawäljad on selle tõttu ära häwitaiud. WeepuuduS on nõnda suur, et mitmes Unnas joogiwett ei sle. Ärewus rahwa >N 55 S aa r l a n e 1903