«ee alla wajunud. „Jermak" wiiZ 13 laemameest Riiga, S jütwad Ruhno. Saaremaa laewaaSjand  u s e st. (Järg,) LaewameeSte palgad on wäga mitmesugused.  Rannasõidulaewade pääi saamad kaptenid läbisegamini arwates 30—35 rubla Ümber, ning madrused 20 rubla ümber kuus palka. Püüle selle saamad aga ka weel paljud kõrwalised inimesed mereasjanduse läbi hääd teenistust. Metsatöölised  saamad seda metsaraiumiseft, hobusemehed  halgude, „propfide", „liiprite" ja palkide mereääre wedamisest ning paadimehed  laadimisest. Aga ka sellega ei ole weel kõigest kasust, mis laewaasjandus toob, kõneldud, ei jõuagi meie siin kõike seda lähemalt läbi harutada. Tahtsin ainult  weel selle pääle tähendada, et meresõitmine  tööstuse haru on, mille läbi mitmed  Saaremaa nooredmehed oma kui ka wäljamaa rahwaga tuttawaks saamad, nen de keelesid õpiwad ja nende elu olu lähemalt tähele panemad- Ühe sõnaga öeldud  : meresõitmine laiendab meremeeste silmaringi ja teritab nende mõistust, ehk ta küll komblust ei kaswata ega morallliselt  häSti ei mõju. Kasu, mis laewaaSjunduS  oma mitmekesiste tööstuse harudega  toob, on kaunis filmapaiStaw, ühtlasi  aga ka wäga mitmekülgne. Kõigepäült,  oma otsekoheses mõttes, on laewanduS  hääks sissetuleku hallikaks laewa reedlitele  omanikudele ja kõigile neile isikutele,  kes laewade pääl kaptenitena, tüürimeestena,  -madrustena, laewapoiStena jne. teenistust on leidnud- Kui palju puhast kasu laewad igal aastal  fisse toomad, ei wõi kindlasti ütelda. Igal aaStal pole ju teenistus ka mitte ühesugune. Hüüdel aastatel rehkendatakse laewa sissetulekut puhast kasu nii 20°/° ümber saawat- See tähendab, kellel laewa sees 1000 rublaline jagu on, see saab 200 rubla. Muidugi teada, ei wõi igal aastal nii kõrget protsenti loota. Tuleb mõnikord, tui ast õige täbaraks tahab minna, kui tööpuudus teenistust takistab, ehk mingisugune  õnnetus teenitud raha nahka paneb, ka sedagi ette, et omanikud kulude katmiseks  omast taskust juurde peawad maksma. - Igatahes on aga seesuguseid juhtumisi wähe- (Järgneb.) Aaarmalt. Möödaläinud kewadel anti Kaarma-Sumemöisa järel olewate talukohtade rentnikkudele teada, missuguste tingimistcga uued kyntraktid nende käes olewate rendikohtade  pääle tehtud wõiksiwad saada. Rentnikud ei wõtnud tingimisi mitte wastu. Nüüd on oga rentnikud awaldanud, et nad tingimised waStn wõtawad, sest waStasel  korral oli karta, et nad oma kohtade püält ära minema olekfiwad pidanud. Kiirlalt. Nii kui nStawalt poolt kuuleme, tahetakse eestulewal kewadel aprilli kuus mesilaste kaSwatuse kursust Kärlal kihelkonna  koolimajas ja aedas ära pidada. Kärla näitab küll selleks kõrwaline koht olewat, aga looduse poolt sündsamat ja ilusamat kohta, kui Kärla on, ei ole teist sarnast terwelt Saaremaalt leida. Pääle selle wõib loota, et kursus Kärlal mesilaste  kaSwatust iseäranis Kihelkonna, Kärla. Kaarma ja Mustjala kihelkondades rohkesti saab tõstma, sest nimetatud kihelkondades on stiaajani liiga wähe edu mesilaste taSwätuses olnud. Ka kursuse hää kordaminemise  pääle wõib julge olla, sest tuntud  mesimk ja mesilaste taõwatuse edenpaja  Nata», KS minewal aastal Kure- saares mesilaste kaswatnse kursustel ofaw töömja oli, saada ka Kärla kursustel tegew olema. Naswalt Enne jõulupühasid saadi NaSwal  mõrradeft rohkesti ahwena ja augi kalu, mis mõlematest lahtedest kange külma tõttu walja tuliwad. Mõni kalamees on pääle 40 rubla teeninud. Need kalamehed, kellel mõrdu seeö ei olnud, katsusiwad nootadsga õnne, aga ei saanud ühtegi kala. Tartust. Seitse kopikat jõulukingituseks saiwad kohaliku «vaksali alamad teenijad. Warematel aastatel oli seda ikka paari rubla ümber olnud. Walgast. 3. —7. detsembrini oliwad Malgas Eestikeelse piiblikeele parandamise komitee liikmed endise Kärla õpetaja J. Kergi juures koos. nimelt õpetajad: Bergmann,  Koik, Neiman, Kerg ja Edcrberg. Uue Testamendi Uisekordse läbiwaatamiscga  jõuti Ewesuse „kirja" 4. päätükini. Tööd tehtakse Kreekakeelse alguSkirja põhjal  ja uuemate uurimiste abil. Mitmed siiamaale tumedad kohad kõlawad nüüd selges ja arusaadawas Eesti keeles. Järgmisel  koosolekul, januari lõpul, loodetakse tööga malmis saada. SilS on õpetaja Bergmanni poolt käsikiri trükiwalmis ja wõiks trükki minna, kui wecl Taaweti laulusid ei oleks ümber panna- Sest ilma selle lisata ei taheta Uut Testamenti trükkida. „RiSt. Püh. l" Tallinnast. «Matside Matsi" toimetaja  hra J. Kruberg, kes Läänemeremaade kindralkuberneri määruse järele kaheks kuuks kinni oli mõistetud, on 22. dets, hommikul  wabaks lasmd. Põlwast. Kismas põlenud kaks moonaka  last ahju paistel sojeydamise juures ära, sest et riided tuld wõtnud. Kaugemalt riigist. Peterburis, 21. dets. Riiginõuukogu wõttis oma istumisel rahaasjanduse kommisjoni  ettepaneku ilma waielusteta waStu, mille järel ikalduse läbi kannatada saanud maakohtadele 15,182,000 rubla abi antakse.  Riigiwolikogu on nimetatud summa juba warsmalt lubanud. 21. dets. Ülemsõjamerekohus waatas  keiserliku jahtlaewa „Standarti" protsessi asjus sisseantud kaSsatsioni-edafikaebruse  läbi ja otsustas iseäralise sõja-merekohlu otsust muuta ning asja iseäralise  osakonna teise kokkuseade kätte otsustada  anda. Riigiwolikogu esimees teatab, et riigiwvlikogule palju palwe- ja kaebtusekirjasid  saadetawat. Riigiwolikogu aga ei wõi neid mitte arutamisele wõtta, sest riigiwolikogu asutamise seaduse kl. paragr. põhjal on kirjaliste kui ka suusõnaliste palwete riigiwvlikogule ettepanemine keelatud  Tähendatud paragrahwi keelul ei tohi riigiwolikogu mingisuguseid palweid ega kaeblusi, mis Väljastpoolt saadetakse, arutada. Gorohowaja uulitsal warastati 20. dets- öösi kuld- ja hõbe-aSjade kauplusest 40,000 rubla ära- Margad oliwad lukud lahli murdnud. 20. dets. õhtul oli George Bormanni wabrikus tulekahju. Tuli tekkis automobilide  jaoskonnas. Kolm automobilide küüni ja kakav ning kohwi tagawara põlefiwad üra- Kahju on 180,000 rubla- 2l. dets. põles NewSki laewaehituse wabriku rauawalamise mehanika-töökoda ühes 2 elektri-kraaniga ära, kumbgi K 0 tuhat rubla «äärt. Kahju suurus on üle- Üldse üle Ibo,ooo rubla- Wäikene warandus! Hiljuti suri Nikolski kloostri waravdusliste ülem ära. Enne surma kutsus ta ühe munga enese juurde ja teatas, et ta kaunis suure kapitali  järele jätab, kui suure, ei teadnud La ütelda. Kapital seisab kadunu suures raamatu  kogus, kuS paberirahad mitmesuguste raamatute wahele pandud. Nii tuleb terwe raamatukogu läbi lehitseda. Seni on üle 50 tuhande rubla kätte leitud. Dtvinskis põles Saksi tikuwabriku püähoone maha. Kahju ulatab 150,000 rublani. Wabrik audis 700 inimesele Sööd. Kiiewist. Skwirski kreisis tungistwad 5 röäwlit suure tee pääl 2 xroowireisija kallale, piinafiwad teist ja riisusiwad 920 rubla raha ära. Süüdlased on wangi wöetud. Jnsowkast Notschwini kaewandr^e magasini kallale tungisiwad 12 sõjariistus kurjategijat ja riisusiwad 1000 rubla puhast  raha ja palju kallihinnalisi aSju ära. Pawlogradist. Nowomoskowski kreisis  pidas rahwahulk nelja kinniwõetud loomawarga üle kohut; kolm löödi surnuks. Tomskist. NowonikolaewSki lähcdal rööwitud akssisi-ametnikult 27,000 rubla ära- Arwatakft, et ametnik ise raha üle löönud. Tambowist Linna lähedal rööwiti walla walitsus ära- Rööwijaid oli kuus inimest. Wiidi ära 2860 rubla raha ja 120 rubla eest stempelmarkisid. Jekaterinoslawist. Prcobrashenska külas rööwiti rewolwritega ähwardadsS wallawalitsusest 6000 rubla ära. Nälja kätte surnud on Kaasani kubermangus mitu inimest. Telegrahwi sõnum lausub sellest: kohalik semstwo walitsus  on teateid saanud, et mitu inimest nälga on surnud- Semstwo palub erakorraliselt  250 tuhat rubla abiraha- Käesolew näljaaasta on sellepoolest iseloomulik,  et ta ühel hoobil maal ja linnas möllab. Linnades on nälja põhjuseks töö puudus. Kui kole puudust kannatajate seisukord Lõuna-Lääne kubermangudes on, näitawad «Westnik Wolõni" read: «Teie awate onnikese ukse, kuid jääte ehmatuses läwe pääle seisma: külmanud, sopase põranda pääl räbalate sees on 5 kuni 6 last, kes külma pärast siniseks on läinud . . . Nemad ei nuta ega hoiga, ainult harwa kuuldub südantlõheStaw nuuksumine. Nii wõib ainult olemus nsuksuda, kes mitme! ajal toitu näinud ei ole . . / Bakus, 20. dets. Hommikul hakkafiwad  kõik Baku nafta-ühisuse tööstuse töölised  streikima. Batumist. Kohaliku gümnasiumi direktor on laste wanemad kokku kutsunud ja neile teatanud, et kui õpilased oma kooliõpetaja sõna ei kuule, siis nad linnast wälja mõistetakse  ja mitte Üksi sõnakuulmatad kooliõpilased,  waid ka nende wanemad. Soomemaalt. AmerikaSs e rändamisest. Soome Rootsikeelne leht «Wasablaaet* kirjutab, et soomlaste AmerikaSse  rändamine korraga nagu seisma on jäänud. Kuna Waasa kubermanguwalitsusest  juba mitme aasta jooksul mõnel päewa!  tuhandete wiisil wäljamaa-pasfifid nälja anti, on nüüd neid päewi, kus mitte ühte ainsamat passi wälja ei anta- Suurtes  hulkades, milledes mehi ja naest, tulewad  soomlased tagasi kodumaale, kust nad suurte lootustega wälja läkfiwad, et Kauges  Läänes «kulda kokku kühweldada." Leht tähendab, et see wäga hää oleks, kui Ühendatud Riikides läbi-elatud rasked ajad inimeste küllest wäljarändamise-palawiku M 78, Saarlane 1907