Poolamaa kandades edendada. Sellest kõnest  on näha, et poolakad oma seisukorra pahemaks on teinud, sest nagu kantsler seletas, tahab walitsus nüüd weel agaramine saksastamist käsile wõtta. „Meie ei ela mitte unenägude maal ega paradiisis, seletas kantsler, maid maa peal, kus haamer ehk alas tuleb olla. Meie ei wõi kannatada, et wõeras rahwas Saksa rahwa alla surub. Mina ei loe seda küsimust mitte politika küsimuseks, maid arwan ka, et selle küsimuse otsuse külles meie isamaa  tulewik ripub. Sel wiisil näidates, missugune waade walitsusel Poola küsimuses on, nimetas kantsler weel, missuguseid abinõusid sakslaste toetamiseks idapoolsetes maakondades tahetakse torwitada. Kõige enne nimetati Saksa asunikkude toetamist. Sakslastele hakatakse nüüd suuremal mõõdul abi andma, et nad wõiksiwad Poola maakondades talusid omandada, ja kui selle jooks määratud raha otsa lõpeb, siis küsib walitsus uusi summasi seks otstarbeks. Peale selle tahetakse maad kroonule osta ja mojorat mõisast sakslaste jaoks asutada. Niisamuti tahab ka walitsus Saksa käsitöölisi Poola maakondadesse saata. Peale selle, seletas kantsler, ehitab walitsus Saksa seltsidele majad ja asutab Saksa tööstusekoolid.  Ametnikkudest peetakse ainult niisuguseid seal, kes oma seisukoha tähtsust tunnewad. Londonist. Saadikutekogu awamisel tähendas kuningas Eduard troonikõnes muu seas, et kahetseda tuleb, et sõda Lõuna-Ahwrikas mitte lõpetatud ei ole ehk sõja käik küll Inglise sõjariistadele rohkem õnne on toonud. Sõjaliku tegewuse piirkond on märlsalt wähenenud. Nüüd hakkab tööstus uutes Lõuna-Ahwrika asumaades jälle käima, selle pääle waatamata,  et sõda wäsitawat iseloomu kannab. Soldatid kannawad wäike-söja raskusi ilma nurisemata ja ilmutawad waenlasega ümber käies kõrge kiituse wäärilift inimlikku meelt sagedasti oma kahjuks. Kui tarwiõ oli neid wäeosasid, kes sõja raskuste all kõige enam kannatama pidanud, wabaks lasta, siis oli uuesti wõimalik asumaadelt abi saada. WarSti jõuawad Lõuna-Ahwrikasse uued wäesalgad Kanadast, Australiast ja Uue-Meremaalt. —2. januaril. 1300 karde-soldati waatamisel, kes Lõuna-Ahwrikasse lähemad, awaldas kuningas lootust, et sõda warsti lõpeb. Amsterdamist. 3, januaril. Tshiile saadik on oma walitsuse poolt wolitatud, buuridele Tshiiles hulga maad pakkuda. Tshiile walitsus tahab asujate medu oma pääle wõtta ja neile raha ja loomi laenata. Lõuna-Ahwrika sõjast—  Inglased wõtawad, kuidas kõige uuemad sõnumed kuulutawad, kõik oma jõu ja osawuse kokku, et buride kindralit Dewetit kinni püüda, ehk teda täielikult ära wõita. Hulk Inglise kindralist on praegu Dewetit taga ajamas ja ta teed kinni panemas. Loota tuleb aga, et Dewet tagaajajate käest niisama õnnelikult ära peaseb, nagu ta ikka on peasenud. Kuidas teada, ehitawad inglased raudteede äärde wahimajad ja seawad traataiad wahimajade wahele, et buride wäesalkade läbipeascmist wõimataks teha. Nende majade ja aidade peale paniwad inglased suured lootused. Nüüd on aga mõned lõuna Afrikast tulnud isikud jutustanud, et räägitud ehitused inglastele suurt kasu ei anna. Buride kuulid minewat  wahimajade „müüridest" kui wõist läbi ja sellepärast seiswad wahid wäljas. Sagedaste peitwad inglased endid buride liginemisel rohu sisse ära ja olla kui hiired wait, kuni burid mööda on läinud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewal, 20. Januaril. Ecstikeeie jumalateenistust kellu peab M 2 Saarlane 1902 pssxHM. r. L.psseSxxi-->, 1S ISO2 i-. 2. A. Sse-n-vWro L-n-M-M». LrWtuä .Xvresssrs Wck»!»?-.!,-.» 17 V6i»ne/iöms. 2S-ro ÄMSps ISO2 rvM, vi> 10 ig-eosi, )?p». llpozaoarbLU L2> ropazi -4peua-6.vpi"d,  Lb Upilevrersii! La- LOWLS eaaessnW ea. iioraümara Loaaanzcuaro  OFMS eiapkis npsgukila. eoerosMg S3l» üia.itiZuuxa., snopsü. psamazi. vMWMSKMvisü — 3:e.i4>3- liuixn, rpooosr- Upoi!».ru>i»iix'l>, imlliirai!-!. 2 LöpLSoW. ÜöSbWIZIIXI,, õaonoaa, MpöLLSIIKIXa,, I!»pvcvll?>. LosillS-ea. chons-pöü, Mpenllxr, üitpra., WWWSMI. Saaeua. II NPSMöioLI., searo oo -.'irklikilz ns 310 Mvasü. üsa. Lsznaosuniaxtk. si> iipS- A«««3l, XMSSILÄ, aaeil. nr. uanrirvsiixr, ?SLOW!Sz s, oeiaannan 'UMII. llil verpanü llsxssMzi. .1/1 150. r. l4 ÄSMM 1902 r. Viipuoaiuomiü IOZIiUIIOL4,. Ümberpanek. 29- januari k. p. 1302 a. kellu 10 enne asjad oksjoni wiinl ära, nimelt: Wewa ankrud, ketis, mitmeluzased raud taklasi asjad, traattrosstd, manilla ja kanepi köied, blokid, purjud, kompas, laewalaternid, merekaar- weekchad j. n. ?., ginnatud kokku 310 rubla. Üks jagu ülemaimmetaiud asjadest on Tollimajas  ja teine jagu Pügalaid» pääl (Küdema lähtes). Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmas e juurest,,, Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. -'V. 1. Aga nüüd tööle ! Kirjutanud Kihelkonna õpetaja L. Masing. -H?. 2. Jeesus otsib sind. Kirjutanud Kaarma õpetaja Ederberg. 3. Lonkad sa kahes mõttes?! Kirjutanud  Jamaja õpetaja Walter. M. 4. Hakul ime lõpul hea! Kirjutanud  Püha õpetaja Grohmaun. Teadaandmised. SOGOOOOOOOGGAOTS Pühapäewal, 30. januaril 1902 Bürgerkiubi saalis Kurttummsllö pillu Saaremaa kurttummade kooli häiiks. Eeskawa: 1) Jõulupuu; 2) „Lyra" seltsi muusikamäng; 3) Waimulikkude laulude laulmine muusika saadetust!; 4) Ilmalikkude laulude laulmine; 5) Laste laulmine; K) Kurttummade koolilaste katsumine ja nendele kingituste wäljajügamine; 7) Kurttummade koolmeistri seletus, kudas kurttummasid õpetatakse; 8) Asjade müümine (wäikene bazar); 9) Konfetti sõda; 10) Õngitsemine; 11) Muud lõbustused. Pidu ajal on theed, limonadi, kohwi jnd. saada. Hakatus kellu 6 õhtul; kassa awatakse kellu ». Piletide hinnad: mecSterahwastel 3F k., naesterahwastel SS kop.. lastele tv kop. Andeid pidu ja kurttummade koolilaste hääks wõtawad wastu «Saarlase" trükikoda  ja hr. Jssajewi kauplus. Säälsamas müüakse ka pidu piletist. Pidu toimetajad. SSSOSOOSS»»»»»»» Esialgne teadaandmine. Pühapäewal, 17. küünla-kuu p. Bürgermusse saalis K>mrm lliliiuiaitti lSb«>öht«. 1) Kontsert; 2) Näitemäng „Teder mulle, suled sulle; 3) Tants. Oksjon. Laupäewal. 19. Januaril kellu 10 enne lõunat müüakse Kihelkonnal Wefiku talus mitmesugune majakraam ja hobuse riistad enampakkumise teel ära. 10—12 sülda mõrra tümasid soowitakse osta. Lähemat teatust „Saarlase" trükkikojas. Bsksamss kilu-, silgu- ja siia wõrkusid ja wõrgu lõugasid müüb odawalt K. S«Hn>c»Kbc»«H. Ükw õpipoissi otsib rätsepameister HAnrson. Selle läbi annan teada, et minu juurest kõiki seltsi häid ja odawaid meeste- ja naesterahwa ning laste saapaid wõib tellida. Tugew töö, kindlad hinnad. Meesterahva gamashid 3 rbl. 30 kop. paar Naesterahwa „ 2 „ 50 „ Paremat seltsi „ 2 „ 80 „ Lastesaabaste hinnad üleüldiselt hästi odawamad. Ka on minu juurest saapaid walmistehtult kohe saada. Auupaklikult. Kingisepp G. Link. Pitkas uul. 16, endises Peterburi hotellis. Saarlase trükikoda soomitat: Uusi Isuiurasmstuili, lutlussraamatuil!: Kiriku kellsö ja Llupuu, Ksiiili kassal!, ksunist rsku! iViitmesuguskili psive-ja juturaams» iuiö, Kaienlirisili.