palunud on oma kontsertide üle Saksakeeles  soowitufi tuua. Nende elunõudmiste järele töötame ka meie, praegust rahwaelu edu selles nähes, kui siin leplikult elatakse ja töötatakse. Kuid seega pole meie mitte Eesti rahwuse, Eesti meele, Eesti asja edenemise waStu. Meie oleme ehk meel suuremate rahwuslists  püüetega, kui meis käremeelsed, kelledest paljud isegi rahwuse tunnet ära häwitada tahawad. Kirjutasgi «Hääl" oma l<t. numbris Eesti riigiwolikogu saadikute wastu, kes „Eesti iseloomu ja iseäraliku kulturaga uhkustada." Kuid oma rahwuse pühaks pidamine ci pea mitte sõimamises ega waenus teise rahwuse wastu ennast ilmutama. Edenema  elu wõiftluS meilt niisugust tegewust ei nõua. Ja kui niisuguste elu nõuete järele töötatakse, siis ei pruugi weel sellepärast  mitte saksameelne olla. EeSti elu edenemiseks on «Saarlane" ning tema praegune «väljaandja ning toimetaja ka jõuudu' mööda kaasa aitanud. Meie töötame ja räägime nii, kudas oleme, aga kui need, kes meid faksameelsuses  süüdistawad, ise aga ka oma igapäewases  eluS niisama elu nõudmiste alla heidawad, ise niisama „saksameclsuses" elawad, siis on nende sõnad kui lubjatud hauad, täis haisewaid luid. Jah, nende -viljast peate neid tundma! „Loodesse rändaja" leiab meie saksameelsuft  ka selles, et „Saarlane" ning .Wochmblait" mõlemad selle wastu kirjutasiwad,  et kurttummade basaari päcwal laulukoor Loodesse lõbusõidu ette wõttis. Aga kaS see siis ka saksameelsuS oli, kui .Saarlane" ning „Wochenblatt" Linnamägi  laulukoori kontsertisid soowitaS ning kiitis? Seda, mis meie „Hääle" wäljaandja perekonna ja hr. Linnamägi laululukoori kohta kirjutasime, ei ole meie mitte hääl meelel teinud. Sest perekonna aSju ajalehtedes  harutama hakata, ei ole kohane. Ja selle pärast jätsime omal ajal sellekohase  sõnume awaldamata, ehk mitmelt poolt seda küll soowiti. Niisama on hr. Linnamägi kui laulukoorijuhataja ja tema laulukoor oma tubliduse poolest kõige suurema tähelepanemise ja lugupidamise wüärt. Aga et meid ikka saksameelsuseZ süüdistatakse, siis olime sunnitud nõnda kirjutama. Kuid meie oleme püüdnud asjalikult oma mõtteid awaldada. Mis C. Palki „mürisewaSse baSfi häälesse"  sakste meelehääks laultawas duettis puutub, „mis madalalt kõrgesse weeredes imeilusa kokkukõla, kindluse ja suurepäralise mõju anda," siis on rändaja" siin küll eksinud. C. Palki laulu ta küll kuulnud ei ole. Eest wiimasel ei ole lauluandi  ega bassi häält. Näib, et „LoodcSse rändaja" kõrwa kuulmenahad rikki on läinud,  nii et ta häälte uahel enam wahet teha ei jaksa. rändaja" lubab C. Palki seltskondlike tegewuse üle edaspidi kirjutada.  Jah, tehke seda, meie selle lubaduse teokstegemist ei karda! Aga siis tulge ka oma õige nimega wälja, ja siis räägime kui mees mehega, aga ärge peitke ennast mitte argpüksina warju nimede taha ära. Uuemad sõnumed. Öösel 2K./27. julil kellu 1 ajal lasti Kangruselja mõisa metsast 19. werSta pääl kaks püssipauku Kuresaarest ära sõitma poSti pääle. Üks kuul on poStiwankri  pahemast küljest läbi jooksnud. Õnnetust ei ole ette tulnud. Juli kuu esimeste päewade sees käifiwad siin Tallinnast kaks ettelugejat, keS hr. Toi korteris palwetundisid pidofiwad.  Nüüd on üks nendest jälle siia tagasi tulnud ja pidas eile õhtul säälsamas palwetundi. Päält kuulajaid oli nii palju, et toad täis oliwad ja püäle seda meel suur hulk inimest aedas akna all seisis. Täna õhtu peetakse säälfamaS jälle palwet ja homme õhtu ülemõpetaja loaga kiriku koolimajas. Kuresaare linnakooli inspektor hr. Talaiko on kollegia aSsessoriks nimetatud.  Peterburist. Keisri Majesteet  jõudis 26. julil Peterburisse õnnelikult  tagafi. 27- julil. on Peterburis üks kolera tundemärkidega haigeksjäämine ette tulnud. Öösel 25. julil on TremeSseniS Põseni maal raudteerong rööbastest «välja jooksnud. 8 isikut surmatud, 5 raskesti ja S kergesti haawatud. Tangerift. (Reuter.) Kasablankist jõudis  üks aurulaew ilma põgenejateta siia. Nagu kuuldub, tunginud kabilid linna päüle ja Marokko ülemus palunud Prantsuse  ristlejalt abi. Ristleja päält saadetud 60 ja Hispania ristleja pealt 40 meest maale. Kui sõjawägi maale astus, hakkastwad  kabilid ta pääle tuld andma, k Prantsuse madrust ja üks ohwitser saiwad haawatud. Prantsuse ristleja hakkaS selle tagajärjel linna pääle suurtükkidest tuld andma. Pommitamisel oli hää tagajärg, sõjawägi saadeti kahe ristleja päält Maale. Linn on sõjawäe käes. Tangens, 27- julil. Kasablanka linna pääle wällab laskmine edafi. Juudi linna jao müürid on ara purustatud. Palju juulisid on tapetud- Lmna lähedas olewad külad on häwitatud- Tee pääl on sõjamäed  160 pärismaalast püsfitikkudega surmanud.  .N 3S Saa rk a « e 1907, s»l»»n. W M-« ISO7 r. «W. K»«s-»s»». - Tiiikwd tt. KmesmtA Auruiaew „Konstantin", kapten A. sõidab 13. juli k. p. kuni 1 septembri k. p. igal keskniidalal kell 8 homm. ja igal laupäewal kell 6 õhtu siit Riiga. Prahti wõetakse teisipäcwal ja laupäewal lõuna k.llu H. waStu. Lähemal teatust annab FHooH. <T»rrgo. Riia aurulaewade väljasõidu päewad: Muhusse, Haapsalu, Tallinna ja Peterburisse: „Riga", kapt. L. Schmidt. 28. jutil. ,»JwP. Nikolai II", kapl.C.Wolter, 2. augustit. .Konstautiu", kapi. M. Sillin, 5. augustit. Riiga: „Zwp. Nikolai II", kapt.E.Wolter, 29. juUl. ,Fkvttsta«tiu", kapt. M. Sillin, 2. augustit. „Riga", kapt. L. Schmidt, 5. augustil. Wõijosõit Roomoosaare sadamast Muhusse, Haapsalu, Tallinna ja Peterburisse kel! 8 õhtul ja Rüga kell 8 hommikut. S. augustist Peterburi poole kell 7 homm. ja Riia poole kell S õhtul. N»»lakv „Riga" ei lähe Haapsalusse mitte »i«g sõidab ikka, k««i sapelusaja lõpaai. Riiga hommikal kella S wälsa. Lähemaid teateid annab M. WitösnSsrg. Teadaandmised. Kuresaare linnakooli  wöetakse uusi õpilast 13. ja 14. augustil  kellu 9 homm. wastu. Selle läbi teatan, et ma 1. augustil  s. a. Pükas uulitsas M 5, Sohui majas MMtll- jll W M tirjulllsinatttjali tWlase Soowitan oma wSlja walitud Eestikeelset  raamatuladu, niisama ka nootisid,  koolilarwituse asju jnd. lahkeks tähelepanemiseks. Toimetus on korralik ja auut. Auustu" on müüa Tamofhna «M. M v. Sõidmanker Ajalehe.Lmlch" 19VV Pooleaasta tellimine kestab edafi. Kõik tänini ilmunud numbrid saadetakse järele. 7. augustil, kell 10 hom. müüakse Saaremaa rahukohtunikkude kogu saalis  ärasurnud Georg Kirschi maja enampakkumise  teel ära. Lähemat teatust annab adw. Fichtenberg. N«s raa «st! „Saarlase" trükikojas wõib saava: Mõni sõnake Kaarma kiriku minewikust. 500-aastaseks jubeli pühaks. Kmesaare liriMkud sõn. PSHapSewal, SS. Mil. Sestikeele jumalateenistust kell peab õpetaja Drechsler. Esnraspäewal, ZU. jnlil. (Troonipärija sündimisepäew). Eestikeele wastulauludega jumalateenistust  kell 11 peab ülemõpetaja Blokielvt,