ja kolmepäewase puhkamise järele jälle 7 päewase kinniistumisega karistas. Isamaalt. Kliresaarest. Kuresaare gümnasiumi direktor r, n, Büstrow nimetatakse Wologdasse  realkooli direktoriks, kuna tema asemele  Polangeni eelgiimnasiumi inspektor r. n, BukowitSki tuleb. kenasti ja jõudsasti edasi. Koolid tööiawad enamisti  kõik üsna osawate kooliõpetajate juhatusel, aga kahjuks peab ütlema, ct kooliõpetajad oma mujalt omale eluülespidamist muretsema. See tuleb muidugi sellest, ct koolmeistrid siiu wäga mähe palka saamad, mõned nendest ainult 15 rbl. Nõnda palusiwad X. walla koolid kewadel abiraha seinakaartide ostmiseks. Otsustati: „Kaardid osta!" ilma et kaartide hind oleks määratud. Nüüd osteti aga koolidele 35 kop. kaardid, mis sugugi asjakohused ei ole. Aasta enuescda otsustas  wolikogu koolidele lambid osta, aga mitte lampidesse õli anda ja et õli ostmiseks kusagilt poott raha ei anta, seisawad lambid ikka wcei pruukimata. s. Muhumaalt. 27. septembril kutsuti kommissari  herra poolt üleüldine Muhumaa kahe walla wolikogu kokku ministeriumi kooli asutamise  üle nõuu pidama, mis 15. oktobrii suba oma tegewust pidi algama, aga kõik wolikogu liikmed, pääle nelja, oliwad liig kurjad kooli asutamise ütles, et tool 15. oktobril töötama hakab ja kes soowib, wõib kaebtust tõsta. Oleks soowida, et Muhu mehed mõistlikud oleksiwad, et mitte niisuguseid juhtumisi ette ei Sala wiina wedamine õitseb wanat wiifi, aga nende käsi hakab õige wilelsaSte käima. Palju mehi on kinni mõstud ja Kuresaarde saadetud  ja palju on wiina üles leitud. See kõik näitab ohwitseri herra Hokke tüdimata tegewust, kes poolt usaldust leidma ja arwata mõib, et aasta kolme-uclja pärast thccmaja Ätuhus kõige õitlewamaS  jürjeZ saab olema, kui aga wiina mcdamiue  wüheneks. linnadesse tööle wäija rändas, hakab jälle taimeks kodu tulema. 30. septembril tuliwad umbes 300 inimest aurulacwa päält maha ja nagu see linna sakste juures moeks, nõuda oli ka see kord siin, et enne nacstcrahwad laewa päält maale wiidi ja siis mccsterahwad. Kuus korda toodi reisijaid kaldale. Üks tulipää peiu vii nii auupakkumata naesterahmaste waSiu, et selle iile nurisema hakkas, miks neid enne maale miiakse hüppas ise laewa päält riietes mette ja ujus kaldale  (1 werst maad). Seega polnud tai tarwisgi kaldale toomise eest raha maksta ja oli rõõmus, et päewapalk teenitud vii. Pärnumaalt. Hallistest. Penuja walla wolikogu on selle poolt, et hobustele passid antaks.  Säältkirjutatakse„Sakala'le": Etwargused  kohutawalt nõnda suureks kipuwad minema, tuli see wolikogus 3. oktobril wallawanem J. LutS'u ettepanekul harutamise  alla, kus wolikogu otsuseks tegi, kaks saadikut «valida, kes palwet kuberneri herra ette kannaksiwad, et see kõrge riigiwalitsuse ees mõjuda püüaks, et walitsus seaduseks teeks, kui wõimalik üle riigi, et igaüks, kes hobust pidada tahab, selleks kohalise wallawalitsuse ehk muu ametikoha poolt hobusele passi peab wötma, ja kui siis kellelgi ilma passita hobune peaks leitama, siis see kohe ära peab wõctama, ja kui omanikku ei tule, seda selle walla wolikogu wacste kasuks, kust ta leitud, ara wõiks müüa. Nii Penujala walla otsus. Hobuste passide küsimus on tähelepanemise wäärt, aga enne kui passisid soowitada wõib peaks selle kohta selgemaid teateid olema, kuida nad mujal mõjunud on. Wististi ei suuda nad wargust täiesti lõpetada, küll aga raskendawad nad kauplemist suurel musil. Wiljcmdist. Riia õpekonna kuratori ringkirja põhjal, tegi Wiljandt linnawolinikkude  koosolek „Fell. Anz." teatel 28. sept. otsuseks linna tütarlaste koolis Eesti keelse usuõpetuse andmiseks neile tütarlastele,  kes Saksa kõnekeelt ei oska, tarwiltst summa raha anda. Niisama antakse ka sellesama kooli I. klassi alamas jaoskonnas Saksa keele õpetamiseks tarwis minew raha linna kassast. Jurxewi maakonnast. Laiuselt kirjutatakse  „E. P.": Hiljuti ajalehtedes olnud sõnumile Kawastu wallawauema Kübbara asjus on meie poolt järgmine teisend juurde lisada. Ka Laiuse wallawanem Jaan Wiik ei suutnud nendesamade põhjuste pärast kommtssari nõuet, et tema kätte wallalaeka teine wõti antaks, täita. Wallawanem  seletas kommissartle, et tema wõtmeid  ära anda ei wõi, sest et siis keegi õieti julge ei wõi olla. et walla waraudus korras on, sest meister, keda kommissar omale ühe wõtme järele teise teha laseb, wõida neid ju rohkemgi teha. Asi läks wiimaks nõnda kaugele, et kommissar, wallawauema pääle pahaseks saades tema 6 päewaks wasruhakkamise pärast wangi pani. Wallawanem kaebas asja ülemale poole ja sai kommtssari enese läbi teatuse tagasi, et ülemalt poolt see asi läbi on waadatud ja ei ole mitte leitud, et Laiuse wallawanem midagi seadusewastaliselt oleks teinud wöi rääkinud, ja et kommissar teda ilma süüta on wangistanud. Wallawaneln  Wiik tahab nüüd kommissarl käest kohtu teel kahjutasu nõuda. Kirjutaja aga, kelle kommissar oma-woliliselt Laiusele ametisse  pani, käSti wiibimata lahti lasta. Jcirwanmnlt. Tapalt kirjutakse „Uule Ajale." Ki.egi hullumeeleline alkoholi vrnukija  isik, noor mees, 20—21 aasta wahel soonida omale, ei tea mil põhjusel liikmete wigastust, wist sellepärast, et kergem  kerjata oleks. Ta wiskas ennast juba paar korda maja teise korra päält alla uulitsale aga wiga midagi. Hiljuti oli ta wecl wägemama karutüki toime saatnud  ja kaks korda wiie sülla sügawusessc kaewu hüpanud. Maja peremees ja teised tõmbasiwad ta wiimaks meelitamise waral wälja z ise pole ta wälja tulla soowinud. Tallinnast. Eesti Lutheruse usu kiriku ehitamiseks Tallinnasse on aruande järel, mis ehitusekomitee „Rev. Z." awaldab, 8. oktobrini juba 35,088 rbl. 67 kop. kokku tulnud. Suuremaid andeid on üksikute  inimeste poolt korjanduse hulgas: paruniproua Marie Luise Girarde - Soucantoni  pärandusest 1000 rbl. ja keegi, kes oma nime ei ole teatanud, on 500 rbl. annetanud. Suurem osa korjatud summast on Eestimaa maakihelkondade poolt kpkku kogutud. Siberiwõid on tänawuse laewasõidu aja jooksul Tallinna sadama kaudu „Prib. Krai" teatel 800,000 puuda wäljamaale saadetud. Tallinnas on wõi hoolega läbi katsutud ja ankrutesse pakitud, siis rogosi sisse õmmeldud ja aurulaewadega Daanimaale,  Jnglissmaale ja mujale saadetud. PsterdiZeist. kirjutatakse  Peterburist: Neljapäew, 18. oktobril oliwad Peterburi Eesti Jaani koguduse nouukogu ja saadikud koos lahkuma Dn. Hurti asemele uut õpetajat walimas. Waliti ühel häälel Rõuge õpetaja Rudolf Kallas, kellele ametlik kutse ligemast päiwil ära saadetakse. Lootuse järele wõtab hr. Kallas ka kutse wastu. Maaalune raudtee tahetakse Peterburis  Newski prospekti alla ehitada. Teatawasti  on sel uulitsal liikumine nii suur, et ühest hobuseraudteest küll ei saa; teise ehitamiseks ei ole aga ruumi, sest et rohke liikumise pärast waba sõiduruumi kitsendada ei wõi. Nüüd on hobuseraudteeselts liunawalitsusele  plaani ette pannud Snamenski uulitsalt Admiraliteedi platsile maaalust elektri-teed ehitada, kus wankrid 20 wersta tunnis söidaksiwad. Tee pikkus on 1679 sülda. Kohtukojast, Hirmus ematapmijelugu  oli 10. okt. Peterburi ringkonnakohtu ees harutada. Abielupaaril Jegorowil oli 20-aastane poeg, kes wanemaid küll wäga armastas ja auuStas, aga ennast nii wäga wiinakuradile oli pühendanud, et wanemad nõuuks wõtsiwad, teda pudelist seeläbi ära wõõrutada, et nad ta naist paniwad wõtma.  Kuid abinõuu ei aidanud. Poeg jõi edasi. Ühel päewal tuli ta jälle joobnult wanemate korterisse, kus ema talle nõuu andis, magama heita ja oma päätäit wälja puhata. Sellest ei tahtnud aga poeg midagi  teada, waid ilmus korraga magamisetoaft  püssiga ning seletas, ta tahtwat jahi paale minna. Ema keelama. Kui joobnud  poiss sellest midagi ei kuulanud ja ukse poole tõttas, astus ema talle teed kinni pannes waStu. Nüüd tõmmas poeg püssi õlalt, pani palge, sihtis ema pääle ja hüüdis: „Eest ära, ehk ma lasen!" Waewalt oli ta seda öelnud, kui pauk käis ja ema, kes poja last käe pääl hoidis, ühes sellega karjatades maha kukkus ning sedamaid  hinge heitis. Ärarääkimata ahastusega  langes nüüd poeg ema surnukeha pääle, katkus oma juukfid, neas enese ära, suudles ema käsi - aga seeläbi ei saanud surnu elamaks. Ka kohtu ees, kus tunnistajad  teda kõik hääkS pojaks tunniStasiwad, awaldaS Jegorow liigutama! wiisil oma kahetsust hirmsa teo üle ning kinnitas, et püss tema käest kogemata lahti läinud. Ta mõisteti 2 nädalaks politsei-arresti ja kiriku karistuse alla. Nishni Nowgorodist. Mõistatusline kihwtituse lugu. Kaupmehe sell Jakowlew saatis ühe õpipoisi omale lõunasööki tooma, nagu fee igapäew sündis. Kui poiss tagasi tuli, pidas teda keegi mustas riides noor naesterahwaS kinni ja palus kuldraha wahetama  minna. Poiss oli sellega nõuus, ja jättis söögiriistad pandina naesterahwa kätte. Kui poiss kümne minuti pärast tagasi tuli, andis naesterahwas temale ühe rubla waewapalgaks ja läks. Asja lõpp oli Jakoivlewi surm ja kahe poisi elukardetav?  kihwtituS, kes söögi riismeid oliwad  maitsnud. Tundmata naeSterahwast ei ole meel mitte kätte saadud. Lõuna-Ahwrika sojast. Hirmsa kuriteo, nimelt ära andmise" pärast seifiwad hiljuti Marais- 43 Saarlane 1901