läks neil 22. webr. korda kuni meie seisukohtade  ees olewote traataedadeni ligineda, tu» näh siis muidugi suu meie poole pöõrastwad. Isamaalt. Kuresaarest. Märgukiri rahwakoolide asjus. Eestimaa rüütelkogu maapäewal oli ka märgukiri EeSti rahwakoolide aSjaS köne all. „Rev, Zeit." kirjutab selle kohta: «Meiemaa kõigi ringkondade ühine ülesanne on, «varemalt  rõõmustaival wiisil edenenud koolialu langemise eest hoida. Kui meie rahwahariduse hädaohtudest aru saame, siis ei wõi meie ka keskkoolide puudusi tähelepanemata jätta. Ka see on üks Üleüldine küsimus, mille juures sugugi tähelt panemata ei wõi jätta, et keskkooli haridusest palju laiemad ringkonnad osa saamad, kui suurpvllumehed. Siin puutuwad, nagu rahwakooli olusgi, meie kodumaalaSte ühised kasud õige ligidalt kokku. Kodumaalastel  on enam põhjust waheseinu eneste keskelt maha kiskuda, kui uusi üleS ehitada. Mis maal asuwateöse Ew. Lutheriusu alguSkoolideSse  puutub, siis on kaebtused nende praeguse olukorra üle üleüldised. Kes on aga selle juures süüdi ? Eelseiswa küsimuse kohta on küll üks üleüldine soow nende olukorra parandamise asjus rüütelkogu päämehe märgukirjas ette toodud: see on lastele emakeeles õpetuseandmine,  «vähemalt alguSkoolide kahes alamas  klassis. Ainult selle põhjuSmõtte maksmapanemise  juures wõib õpeaine tõsisest omandamisest kõnet olla, kõik muu õppimine on mehanilik omandamine, millest tegelist tulu öi ole. Uuemad rüütelkogu päämehe poolt rahwakooli asjus tehtud ettepanekud, mida maapäew hääks kiitnud, käiwad koolide a.vr rohkendamise, paremate õpejõuudude ametisse panemise ja koolide walitsuse-wiisi muutmise kohta. Ilma tõsise hariduseta ei ole edu, ilma emakeelse õpetuseta mingisugust  haridust see äratundmine seob kõiki meie kodumaa rinkondi ühte." Tallinna rätsepad, keda 100 järele enam kui 1W inimest olla, tahawad rätfeppadr  seltsi asutada. Seltsi pöhjuSkirjad on juba kokku seatud. UuS kuberner. Kuberneri Bellegarde asemele, kes ülema trükiwalitsuse ülemaks nimetati, nimetatawat, nagu „Rtv. Ztg." kuuleb, BeSsarabia kuberner Harufin Tallinna  kuberneriks. Nagu „Postimees" kuuleb, on Jurjewi  Saksa ringkondades mõte tõusnud Eestikeelset  lehte asutada. Jutud on käimas, et teenijad tüdrukud  tõrkuma tahawad hakata. Riiast. Läti ajalehtede „Tehwia" ja „LatwesiS" toimetajad käisiwad neil päewil, trükiseaduse «valmistamise kommisjoni esimehe  Kobeko jutul. Esimees ütles nendele, et nende seletusi Läti ajakirjanduse tarwiduSte  kohta tähele pannakse ja nimetatud ajakirjanduse saadikud koosolekule kutsutakse, kus see küsimus arutusele tuleb. Koosolek on ligemate päewade sees. Läti ajakirjanduse asemikkude palwe sisu on järgmine esialgse tsensori ära kaotamine,  ajakirjanduse waStutus kohtu ees ja ühesugused õigused Wene ajakirjandusega. WõitluS Düna pääl. Sikclnift, mis WitebSki kubermangu piiri ääres seisab, kirjutatakse „R«g. Tag." järgmisest sündmusest  : WitebSki talurahwa seas lagunes jutt laiali, et metsad talurahwale antawat. Neid juttusid uskudes hakkafiwad talupojad,  mitu sada immest, wümasel ajal Kreslawkis grahw Plateri metsi laaStamaS käima ja puid kodu wedama. Grahw paluS Mtsa kaitsmiseks söjawüge abiks, aga sellest oli wähe kasu. Talupojad sõitfiwad soldatite tulekul küll ära, aga tuliwad pärast jälle tagasi ja laaStafiwad edasi. Ka ei suutnud sõjawägi Wene talupoegi keelata Kuura kubermangus Sikelnis ja RosalischkiS mõisa metsa raiumas käia. Siis ühendafiwad kohalised mõisnikud ennast oma waranduse kaitsemiseks. 19. webr. tuli Düna jää pääl talumeeste ja 7 Kuura mõisniku ja nende 13 metsawahi  ning mitme politseiniku wahel päris lahing. Wiimastel läks korda talupoegi tagasi minema sundida. Mõlemalt poolt lasu püssidega. Üks talupoeg sai kardetawalt  haawata—  RiiaS tahawad juudid oma häälekandjat  lehte (Wene keeles) wälja andma hakata. Riias on üks osa rätsepa ja kübarategijate  sellisid, kokku pääle 500 mehe, tõrkuma hakanud. RiiaS läheb käärimine tööliste seaS jälle suuremaks. Mitmes wabrikuS on töölised jälle tõrkuma hakkanud. Schlokist. Segadused. 17. web. jätsiwad  300 tscllulose wabriku töölist töö seisma ja awaldafiwad direktorile oma nõudmised. Et nõudmisi ei lubatud täita, hakkafiwad töölised märatsema, lõiwad linnawanema õue wärawad maha, lõhkusiwad  ühe õllepoe ära, peksiwad linnawahtifid  ja awaldafiwad muul wiifil oma pahameelt. Wabriku walitsuS püüdis rahwast waigistada, aga see ei läinud korda. Sellepärast  paluti Riiast sõjawäge abiks. Enne aga, kui sõjawägi pärale jõudis, hakkafiwad öölised jälle tööle. Miitawist. Streik kestab edasi. Kõigis wabrlkuteS, pääle LankowSki ja Likopi konserwiwadrikute, on töö seismas. Keskkoolide  ja trükikodade juures on soldatid wahiks. Uulitsatel käiwad wahisoldatid. Rodenpoisist. Wolikogu otsus. Rodenpoisi  wolikogu on „ApSk>" teatel 13 häälega 3 waStu otsustanud, kõiki walla liikmeid, kes koolis käiwad, wallamakfudest wabaStada- Barbeli wallast Kuramaalt- Joomise waSta wõitlemine. Kohaliku walla wolikogu liikmed otsuStasiwad, wallas mitte ühtegi joomakohta sallida. Õllepoodide awamise palwed on süäl siitsaadik kõik kindlasti tagasi lükatud- Peterburist. Rahaministerium on, nagu Wene tel. s. teatas, otsustanud poeselliks  olukorra parandamiseks seadust anda, mille põhjal poesellide tööaeg, mis nüüd kuni I4V- tundi kestab, kindlasti ära määratud saab. Ligem määramine antakse semstwowalitsuse, ja neis kubermangudes, kus semstwot ei ole, kubermanguwalitsuse hoolde. Õpipoistele, keS alt 15 a. wanad tuleb iga päew 2 tundi kooliõpetusel käimiseks  wabaks anda. Pühapäewiti tohiwad  need poed, kes söögimaterjaliga kauplewad,  mõneks tunniks uksed lahti teha. Uued maksud. Ajalehtedes teadustad:  juba, et maksude departemangus tuletikude  pääle uut maksu walmiS töötatakse. Praegu teatab „Nowosti," et ühtlasi ka petroleumi, muude põlewate õlide ja õlle pääle uusi maksufi tahetawat panna. Uute maksude küsimus saab ühel kõige lähemal riigi nõuukogu koosistumisel lõpulikult otsustatud. UuS nuhtluseseaduS. Eeltööd, mis käsil on, et uut nuhtluseseadust maksma pauna, hakkawad lõpule jõudma, teatawad lehed. „RuSsi" kuulmise järele on põhjust arwamiseks, et uus nuhtluseseaduS tänawu aasta lõpul ehk tulema aasta algusel terwes riigis maksma pannakse. Kui Gorki wabaks laSti ja ta oma korterisse käkS, oliwad süäl Amerika, Inglise ja Prantsuse lehtede kirjasaatjad, paljud päewapildi apparatidega, teda ootamas.  Gorki jäi oma korterisse ainult pooleks tunniks ja sõitis siis Balti waksalisse,  kuhu ajakirjanikud ka saasa sõitfiwad  ja talle siis kõiksuguste küsimustega kallale tungifiwad. Kirjanik ütles aga, et ta wäsimuse ja haigluse pärast pikemat jutuajamist ei taha algada, ning läks wagunisse, et Riiga sõita. Amerika ajakirjanikud  oftfiwad ka piletid ja sõitfiwad kaasa, kuna Inglise ja Prantsuse lehtede sõnumisaatjad Gorki naese üles otfifiwad, et selle käest teateid saada. Inglise kalameeste pääle laskmine läheb Wenemaal õige kalliks. Londonist teatati 14. webr.: Wene saadik graf Benckendorff andis eila Inglise wälimiSte asjade ministri kütte 65,000 naela sterlingit kalameestele kasjutasuks. Nüüd on Hulli sündmused lõpetatud. See summa Wene raha pääle kursi järele arwatud teeb 616,200 rbl. wälja, Peterburis, 26. webr. Täna kella 5 ajal hommiku sai „BriStoli" hotellis keegi siia reisinud 'inglane pommi lõhkemise  läbi surma. Ta oli tükkideks kistud. Hotellimaja aknad läkfiwad puraks. Mõned isikud on wiga saanud. Moskwast. 300 salmilauljat nõuawad püha sinodilt palga kõrgendust ja paremat ümberkäimist preestrite poolt. Moskwa waimulik akademia pandi kinni. Wladimirist. Ajalehtede tagakiusamine.  Wladimiri kuberner nõudis kohalise postkontori ülemalt, et see talle kõigi linnas elawate ajalehtede «Nascha Shisn," „Naschi Dni" ja „Sõn Otetscheftwa" lugejate nimekirja saadaks. Üks kohalise gümnafiumi õpilane, kelle direktor „Nafcha Shisn'i" lugemiselt kätte sai, pandi 6 tunniks kartserisse. Tambowist. Kohaline politseimeister ilmunud, nagu „Rusk. Wed." teatab, hiljuti tööliste streigi ajal semstwo trükikotta  ja annud ladujatele nõu ka streikima hakata, nagu mujal trükikodades tehtud, et streikijatel kergem oleks oma nõudmisi läbi wiia. Bjelostokist KrciSpolitsci ülem Jeltschin lavti 21. webr. linnas rewolwriga surnuks. Laskja pääfis ära. Sewskist. Nimetatud linnast kirjutatakse  „Russki List." : Linna rahwast on liikumine laiali lagunenud. TerweS maakonnas  hulguwad rahmasalgad ümber. Mõisa omanikud põgenewad oma perekondadega  linna, kuid ka sääl on hädaohtu karta, sest et suured talupoegade salgad linna ligidal ümber hulguwad. Kokku wõttes on talupoegade nõudmine see, et nad mõisamaid enestele nõuawad. Kui nad ühte mõisa ilmuwad, siis ütlewad nad ühel häälel: meie oleme tulnud oma maad tagasi pärima: ärge kartke, meie ei tee kellelegi halba. Kui mõisa omanik silmakirjaks  nende tahtmist lubab täita, siis pandakse ta sõiduriistasse ja wiiakse linna. Paneb ta aga waStu, siis tarvitatakse wägiwalda ja mõisa purustatakse ära. Ka suhkru ja wiinawabrikute pääle tormamist  võetakse ette. Bakus on seisukord ikka alles wäga tõsine.  Kõige suurem mäss oli 9. webr. Beharshanowi majas põletati 17 inimest ära, nende hulgas 5 last. Naftakaewanduse omaniku Adamowi terve perekond tapeti maha ja tema maja pisteti päisi päewa ajal põkma.  „Now. Obosr." kirjasaatja nägi omq 10, Sa a r l a n e, 190 S