Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. M 4S. Teisipäeval, 5. detsembril 190 S. XX». aastakäik maksab- V-- .. ».. ss .. -/4 .. -.. .. maapostiga: „ 1.,50 ~ Vs » t - .. Vt .. -,.50 ~ Üksik number S kop. JlM«b üksidrd nädalas, igal teistpäewul.  Toimetus Kur-saarkS, PitkaS uul. Trcffcni majas K 13. Kuulutuste waStuwötmiue kui» Kuulutuste p-iit.rida S k«p lehe eesotsas ÄV !op. Põllutöö kool. Saaremaale asutatawa põllutöö kooli eesmärk pidi olema rohkem õpetatud ja ettewalmistxtud talupercmehi kaswatada. Nüüd on küsimine: Kas paneb talurahwas  oma, poegasid niisugusesse kooli õppima, kust õpetatud taluperemehed wälja tulema peawad, kui talurahwal oma päris kohtasideivle? Ma arwan, et rahwas  seda mitte ei tee. Sest kui inimesel mitte oma päris kohta ei ole, kus ta oma töö ja teadmise oma kasuks tarwitada wõiks, mis eesmärgi mõi sihiga läheb ta siis põllutöö kooli õppima? Ütleme: põllutöö kooli lõpetajad saamad mvisawalitsejateks pandud; see oleks teiste sõnadega öeldud: noored mehed, kes põllutööd paar. aastat õppinud, hakkaksiwad mõisatec n d riks, arwata sajarublasep alg a e cst aastas. Niisugune tulemit minu armutss  küll noorimehi ei meelita. Ja wüljuZ. pool Saaremaad niisugused põllutöökoolis õppinud noored mehed mõisawalitseja kohtasid ei saa. Ülemaal on selleks juba rohkem õppinud mehi tarmis, ja Wenemaale kohasaamiseks  on paremat Wenekeele tundmist tarmis, kui seda meie kihelkonna ja ministeriumi  koolid anda suudawad. Nii ei ole siis põllutöö kooli lõpetajatel esialgul mingisuguseid tulewikulootusid. Ainult siis, kui talukohad krunti on mõõdetud ja päristeks tehtud, oleks koht, kus noormees oma teadmisi põllutöös teoks tegema saaks hakata. Seni läheb aga mist küll palju aastaid mööda, enne km meil asjad nii kaugele on jõudnud. Et aga Saaremaa põllupidamine tingimata  arendust nõuab ja selleks põllumajanduslist  õpetust hädasti tarmis läheb, on küllalt arusaadaw. Peaks siis põllutöö kooli asutamise juures, kui sest ka midagi milja loota wõiks, hästi läbi katsuma, kuidas  kool Saaremaa oludega kõigeparemini kokku sünnib. Liig otsekohesed ja läbikaMmata  armastused wöiksiwad kooli käekäigu  pääle halwasti, ehk ka surmawalt mõjuda. Et koolis tarwiline arm õpilasi oleks, peaks tema Spe-eeSkawa üleüldise hariduse  teaduse harudega kindlasti läbi põimitud  olema. Seda nõuab ise ka põllumajanduse  teadus, mis üleüldise haridusega täitsa käsikäes sammub. Ilma looduse teaduseta/ matematikata, keeleta j. p. m. on põllumajandus surnud teadus. Ainult üleüldise hariduse masar sepitseb mõistlikku põllupidamist. Oleks siis õieti tarwilik, et põllutöö kool meie noorimehi ka üleüdistes hariduse teadustes, nagu: Wenekeeles, rehkenduses, geom. j. m. edasi hariks. Nii wöiks rohkema kooliõpilaste armu ja nende parema tulewiku pääle loota, nõnda hoiaks meie igale wirgemale õpilasele  hariduse tee lahti; nii oleks põllutöö kool kindla põhja hariduse aluse pääle rajatud kool, aga mitte kui tundmata juurest wäljakaswanud üksluine õpeasutus. Mis Tiirimetsa kroonumõisa walikusse puutub, siis ei wõi seda walilüt milgi tingimisel hääks kiita. Kui kool üleüldise hariduse poolest kõhnaks jääb ja teda see juures meel sarnasesse tühja nurka, nagu Tiirimets on, upitatakse, oleks ta päewa walge eest just kahekordse katte alla peidetud.  Saaremaa põllutöö kool peaks tingimata  Kuresaare Saarerahwa üleüldise ühinemise paiga lähedale asutatud saama. Siia ju ruttab oma tarwitustcga kõik Saare rahwas, siia peaks ta ühtlasi ka põllutöö kooli teed sammuma. Neist tingimistest,  mil põhjusel kool Kuresaare lähedal  sündsam oleks, on mõned järgmised: 1) hõlbus posti kättesaamine, 2) kasulikum  pölluiaaduste rahaks tegemine, sellega ka suurepäralisem sissesead, 3) hõlbus kõiksugust  kraami muretseda, kunst sõnnikut, põllutöö riistast', jne., 4) põllumeestel ja põllumeeste Seltsil kergem kooli järele walwata, õppust saada (Selts wöiks koolimajasse asuda), 5) kergem näitusi toime panna, 5) kooli juurde oleks kergem „Seltsi ladu" ja „Katsejaama" asutada j. p. m. Hooned ei mängi siin suurt osa: igas mõisas leidub nii palju majast, et kooli töö kohe algada woiks. Pää asi on tarwis ühineda, aga mitte metsa jooksta! Oleks siin õieti tarwilik, et Tiirimetsa mcisa walik katki jääks, ja kui wähe wöimalik,  tema asemele üks kohasem Kuresaare lähedal asuw mõisa walitud saaks. Soowitaw  oleks ka see, et põllutöö kooli õpeeeskawa  «Saarlases" pea awaldataks. —L-- Toimetuse tähendus. Põhjusmõttelikult  ei ole meie hr. L-le mõtetega, mis Saaremaa põllutöö kooli asutamisesse ning Tiirimetsa mõisa walikusse puutub, mitte rahul. Andsime oga siisgi kirjale selles mõttes ruumi, et asi selgitatud saaks. Sest hr. —L. — ei ole mitte esimene, kes niisuguseid  mõtteid asutatawa põllutöö kohta on awaldanud, waid sarnaseid mõtteid on ka mõnelt teiselt poolt kuulda- Kodumaalt. Kuresaarest Saaremaa nõuukogu maaasjade  harutamiseks aStub 7. detsembril kokku. Juhatama saav Saaremaa mõisnikkude  esimees. Sel suwel on automobiliga sõitu sage» dasti maal korda pandud. Selle tõttu on ka mitmesuguseid õnnetust ette juhtunud. Nii mitmedgi on automobiil läbi silla kraamis pidanud olema. Kahe juhtumise üle on kohtule kaebtus sisse antud. Lähemal  ajal tulewad asjad harutusele. Huwitaw  on teada, missuguse otsuse kohus selles asjas teeb. Saaremaa mallakirjutajatele on ette kirjutatud, et nad politi k a s ü üd la ji oma abilisteks pidada ega neid mingisugust  kaniseleitööd teha ei tohi lasta, teatawad  „Sönumed". Kiirlalt kirjutatakse meile : Oli aeg, ksS Kärla esimene ja ainuke Saaremaal oli, et siin muusikakoor asus- Paljud tuliwad  teistest Saaremaa kihelkondadest suurtel  pühadel siinset kirikusse, et waimustatud  olla Kärla kiriku jumalateenistusest, mis „pasunakoori" läbi kaunistati- Ja kui paljugi on nendest praegugi meel elus, niihästi meie oma koguduse liikmetest, kui ka mujalt, kelle tundmused Kärla k. jumalateenistusel  ülendatud oliwad ilusa muusika läbi. Nga nüüd? Nüüd on see waimustuS, ülendus surelikkude teed läinud. Kärla muusikakooli ei ole enam! Mitmetesse teistesse kihelkondadesse Saaremaal on nüüd muusika koorid asutatud. KaS ei wõikS Karta ärksamad mehed jälle uue muusika koori elulekutsumiseks tööle hakata—  Laimjala ja Leisi wallad ei olla mitte asutatawa Eesti Põllumeeste kooli hääks abiraha lubanud- Waljalast. Wiimasel Waljala wastastiku  tulekahju kordadel abiandmise seltsi liikmete koosolekul pani Kogula walla kirjutaja  hr. Tamm ette, et Selts oma tegewuft  seega laiendaks, et ka seltfiliikmete tillumat waranduft kinnitataks- Koosolek oli selle poolt ja walis selle küsimise läbirääkimiseks  komisjoni. Tähendatud küsimusel  on üleüldine tähendus ja on foowida,  et mitte üksnes Waljala wastastiku abiandmise selts, waid ka kõik teised sarnased  seltsid oma tegewust ülemal tähendatud  mõttes laiendakstwad. Sest liikuma waranduse kinnitamine on tarwiline asi, iseäranis meel praegusel ajal. Mustjalast. Mustjalas on puhkpillide muusikakoor asutatud. Pillid on juba tellitud. Noored inimesed on üsna Vaimustatud  selle ettemõtte üle. Selleks on ka küllalt põhjust- Sest tähendatud ettemõtte läbi sünnib siinsesse kihelkonda asutus, mis kasulik on asja enese pärast kui ka selle tõttu, et noorel rahwal wmmalik saab olema oma aega kombelikult mööda saata. Karjast kirjutawad „Sõnumed": Kooli olud on siin niisugused, et neist pä« ))-