4) On kaal tähtjaks põhu andide korraldajaks.  Sest mida enam selle pöäle rõhku pannakse et toitude annid ühesuurused on, niihästi päewade, kui ka sööma kordade kohta, seda paremini suudab loom toidu ollüfid ära seedida. G- M. tunda. Niisuguste asjade teadmises seisabgi  osawa uurija sala wöiw, mis teda igast Gregsonist ja Lestradest kõrgemale tõstab. Aga punane nägu? See on tõepoolest niisugune otsus, mida ma juhtumise pääle olen teinud ja mille üle ma täiesti kindel olla ei wöi. Sellepärast  ärge pärige selle üle praegu järele. Ma wedafiu kaega üle juukste. Mul hakkab pää ümber käima; mida rohkem ma selle asja üle järele mõtlen, seda sataduslikumats ta läheb. Kuidas wõifiwad need inimesed, kui neid ainult kaks oli, tühja majasse sisse saada? Kuhu jäi Voorimees, kes mid sõitis? Kuidas wõis üks inimene teist sundida kihwti wastu wõtta? Kust tuli weri põrandale? Mispärast sai mõrtsukatöö tchtud, sest riisumise pärast ei olnud ta tehmd. Kust tuli naesterahwa sõrmus siia? Ja mikspärast  hakkas mõrtsukas Saksakeele sõna »Rache" kirjutama? Ma pean tunnistama, et ma nende asjaolekuts wahel mingi ühendust ei leia. Holmes naeratas rahuloldavalt. Tee arvate hästi asja rasked osad kokku.  Palju asju on ju küll weel õige segased, aga päapunktid paistawad mulle juba õiges walguses. Mis aga Lestrade „ leidusesse" puutub, siis on see lihtsalt kamalus, et politseid male jälgedele wiia; kurjategija on MhtawaSü politseid tahtnud sellele arwamisele miia, nagu oleks see kuritöö mõne sotsialisti partei ehk sala seltsi poolt toime pandud. Igal juhtumisel  ei ole aga seda mitte sakslane kirjutanud. Nagu nägite, on täht „a" Saksakeele kirjutatud, kuna päris sakslane alati Ladina keeli tähtesid tarwitab. Ma wõin julgesti ütelda, et see kirja keegi juhm ilma pitkema järele arwamiseta on kirjutanud. Ja! See oli kamalus. Rohkem ei ütle ma midagi, doktor. Sest teate, kui tasku kunstnik Mk oma saladused üles räägib, kaotab ta marsi oma sehwü! Nõnda ka mina: kui ma Teile kõiki jutustama halaksin, lööte uund wiimalt üle. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Tunaeile peetud Balti konstitutsioni partei Kuresaare osakonna koosolekul seati Kuresaare linna kohta riigiwolikogu liikmete walijameeSteks üles : I. liigi Valijate tarwiS Dr. Meywald ja II- liigi walijate tarwis iinnapää baron G. No l cke n. - Tunaeile leiti Suures-Kõwera uulitsas  maja "N 17 wäljakäigukohast sündinud lapse surnukeha. Arstlisel läbi- Vaatamisel tuli awalikuks, et laps pärast sündimist ära surmatud on ja siis Väljakäigukohta  wisatud- Lapse ema, nooreealine tüdruk, kes emakssaamist oma lapse surmamisega  ära marjata tahtis, on oma süü üleStunniStanud ja põeb praegu haigemajas. Riia ringkonna kohtu kriminal-osakonna  koosistumistel 19., 20., 21. ja 22. septembril oliwad järgmised isikud, nende pääle tõstetud alamal tähendatud kaebtuste pärast kohtu all: 1) Kärla «alla liige Martin Aun, 48 a. ja Torgu walla liige Peeter Saar 22 a. selle pärast, et nad 2ö. dets. 1905 a. Kaunispää mõisa talli põlema on sütitanud, mis ühes aida ja elatis majaga ära põlesiwad,  niisama ka öösel 27. dets. 1905 a. selle sama mõisa rehe põlema on sülitanud, mis ka ära põles. Kohus mõistis Saare kuueks ja Anni neljaks aastaks sunnitööle kõigi õiguste kaotamisega. 2) Muhu-Suure walla liikmed Matwei Liik 29 a., Mihkel Poleühtid 27 a., Mihkel Wapper, 29 a., Willem Wäärtnõu, 21 a., Hellama walla liikmed Andrei Raun, 19 a., Egor Tuul, 29 a., Jüri Allikäär, 3S a. ja Jüri Peegel, 24 a. selle pärast, et nad 1904. a. septembri kuus wäljamaalt ilma tolli maksuta 39 «vaati «väljamaa piiritust on toonud, kus juures neil laetud rewolwer ühes oli. Kohus mõistis Wapperi, Wäärmõu, Rauna, Tuuli ja Alliküäri igaühe 4 kuuks kinni ja kroonu kasuks 7794 r. trahmi maksmisele  üksteise eest «vastutusel. Pääle selle häwitatakse ärawõetud piiritus ara. Kui süüdlased nimetatud trahwi ära ei jõua maksta, siis pannakse nad weel üheks aastaks kinni. Teised kaebealused selles asjas mõisteti «vabaks. 23 tunnistusemeest oli ette kutsutud. 3) Peterburi kubermangu talumehed Mihail Maksimow, 20 a. ja Feodor Aksjonow, 19 a. ning Peterburi linna kodanik Wladimir Sokolow, 29 a., selle pärast, et nad 13. augustil 190 S. a. Kuiwastu mõisas, mõisa omaniku kinnise kirjutuselaua sahtlist umbes 5000 rubla ära warastanud, kus juures nad lauast tüki wälja saaginud, kuhu lukukeel sisse käis. Süüalused Sokolow ja Maksimow tunnis ta fiwad oma süü üles. Kohus mõistis  Sokolowi kõige iseäraliste õiguste kaotamisele ning 1//- a. wangiroodu, Maksimowi aga IV- a. türmi. Aksjonow on wahe ajal ära surnud. 4) Pihtla walla liige Aleksander Soon, 25. a. sellepärast, et ta 4 nowembril 1906 a- Järife külas, Mustjala wallas kinnisest aidast Liisa Jlpi ja ToomaS Wara kamassid, mütsi ja teised asjad ära oli waraStanud. Soon tunnistas süü üles. Kohus mõistis ta wangiroodu 2V2 aastaks. Soon on 18. mail 1906 a. kolmandama warguse pärast juba kõige iseäraliste õiguste kaotamisele mõistetud. 5) Uuemõisa walla liimed Mihail Keerd, 41. a- ja Mihail Rüütel 18. a., sellepärast et nad 15. paastul. p.1507 a. Orrisaarest  tulema tee pääl talupoja Johan Riist saanist Iman Welswebeli korwi, milles monopoli pudelid ja teised asjad sees oliwad,  üra oliwad warastanud. Kaebtuse alused tunnistafiwad ennast süüdlaseks. Kohus mõistis Keerdi kõigi iseäraliste õiguste  ja eesõiguste kaotamisele ja 8. kuuks türmi, Rüüteli aga 2. kuuks türmi. 6) Loona walla liige Eduard Kallas, 19. a. sellepärast, et ta 14. aprillil 1907 a. Kaarma-Suures wallaS Karl Luukase kinnisest korterist, kelle juures Kallas korteris  oli, Luugase wüikese kasti ühes 35 rbl. rahaga ja muude asjadega ära warastanud,  kus juures Kallas akna naelad watja kiskus, akna raamid wälja wõttiS ning siis läbi akna sisse tungis. Kallas tunnistas  süü üles. Kohus mõistis ta 4. kuuks türmi- 7) Lümmada walla liige Konstantin Treirat.  22 a., Pärsama walla liige Konstantin Kuusk, 20 a., Torgu walla liikmed Juhan Pärtel, 22 a., Diedrich Kaju, 16 a. ja Jüri Põld, 16 a. sellepärast, et nad Harru von Ekesparre ära tappa on tahtnud, et siis pärast tema warandust ära rööwida, selleks otstarbeks ennast Sõrwe metsa ära peitnud ja säält von Ekesparre pääle püstolist lasknud, oma plaani aga mitte täide wiia ei wöinud, sest et nad mööda lasksiwad. Kaju ja Põld oliwad von Ekesparre  mõisas teenistuses. Süüalused salgasiwad  oma süüd. Pääle selle oliwad Pärtel ja Kuusk weel sellepärast kohin all, et nad Kuresaare wangimajast ühes Mihkel Raetiga ära oliwad põgenenud, mille tõttu Pärteli, Kuuse ja Seda ja teist. „Tulewiku maigus." Wäga mitmesuguste waigustuste hulgas on «limasel  ajal nõndanimetatud etawahõbeda lambid suurt tähelepanemist äratanud. Nende lampide malgust nimetatakse „tulemit»  woigusekS, sest et see tuli wäga hele ja rvaige on. Need lambid on ehituse poolest küllalt lihtsad. Lihtne klaasist nõuu wõl loru, mõlemad otsad on elektritrvaüde mahel ktrmi, torusse pannakse teatud jagu puhast eiawat hõbedat, toru aetakse õhust päris puhtaks, nulle järele toru otsad õhukindlalt kinni pannakse. Selles õhust tühi toru täidetakse snS clawahõbeda auruga. See auur muudab ennast meel peenemaks, tui elekter juba süült läbi läheb ja soojust Suurendab. Sarnane lamp annab fiis otse filmipimestawat «alget malgust. Tänini ei ole neid lampifi meel mitte mujal pruugitud saanud, kui arstiteaduse põllul. Et see lamp ühtlasi siig palju soojust annab, siis tehti sellele puhtast kristallist kate ümber. Kõne. Preisi kuningas Wilhelm 11. tuli kord ühte weikesfe linna. Linnapää tahtis teda kõnega terwitada ja hakkas: „Kaheksa tuhat kodanikku". . . Siin kogeles  ta. „Kaheksatuhat kodanikku," hakkas ta weel kord. „Kaheksa tuhat kodanikku," ütles ta weel kolmat korda ja ei saanud enam sõnagi edasi. „Palun, terwitage neid kaheksat tuhandet kodanikku minu poolt," ütles kuningas, „aga iga ühte iseäranis." Warfi pääle seda sõitis ta edasi. Kui ei tõuse sa, siis waod, kui ei teeni, walitscd; rumalana kähku kaod, targalt ikka talitsed. Sest kui wasar pole sa, pead alas olema! Kas ütleb waenlane, wõi wend, wõi õde tõeks ikka jääb, mis kindel, puhas tõde. Igamehe teel on lillekesi näha, aga igamees ei oska pärga teha! üks uus wärw. Äsa (kes oma lastele wärwifi seletada tahtis): „MiS wärwi on minu ninarätik?" Erich: „ Punane." Isa: „KudaS see tükk kriiti wälja näitab?" Karla: „Walge!" Isa: „Ja tudas näeb mu kübar wälja?" Liisi: „Tolmune!" Laps: Kuule papa, kurg on mulle õekese toonud. Professor: So, so, lapS —anna talle hää jootraha. M 52 Saarlase 1907.