kaastundmust awaldanud. Kord lasknud ta eeslile raSke kulla koorma selga laduda ja ühe soldati saadetusel  sõja laagrisse saata. Eesel õhkanud. ohkanud ja äganud raske kulla koorma all, mida ta konda ei olla jõudnud, ja selle all peaaegu maha langemas oluud. Eesli wastu tunnud soldat haledust, wõtnud muist koormat eesli seljast ära, oma selga ja aitanud nõnda eeselt koormat kanda. Teel tulnud Aleksander Suur soldatile wastu ja küsinud: „Mis sina kannad?" Soldat wastanud: „Eesel ei jõudnud seda rasket koormat  kauda, ja pidi selle all maha langema, kuS juureS ta öhkaS, ägas ja kergitust palus, mille üle ma haledust tundsin ja muist koormat enese selga wotsin, oh suur kuning.s?"  Stlli-päale wastas Aleksander Suur: „Ma olen tä ' u e-sliga kulla koormat laagrisse wiia, aga mitte siud emu st tanda, ja et sa käsu wastu oled teinud, oled sa raske nuhtluse wäärt; et su! aga halastust maese looma wastu on olnud, sellepärast annan sulle andeks. Mine ja wii nüüd see kulla koorm, mis eesli seljas on, laagrisse, aga see kulla koorm, mis sinu enese seljas on, wii oma kodu ja wõta omale, sest et sul halastust waese looma wastu on olnud." Nõnda siis on ka lugu meie juures. Alles siis wöiwad meie loomad tõsist kaitset leida ja kergitust saada, kui meie haridust omandada jõuame, et looma waewa ära tunda ja häält tõsta wõime. Loom rääkida ei mõista, sellepärast piame ise looma waewa tundma ta on meie sõber Oleme selle kõne üle wäga waimustud, awaldame õp hra G. Rosenbergile, tema tubli kõne eest, südamlikku  tänu ja soowime, et ta sarnasel toonil wee! tihti oma häält Eesti seltsides kuulda laseks (Järgneb.) /Ve/e. Pärnumaalt. Jakobist. Siinsetel põllumeestel cn mõnel pool moeks saanud, oma sõnitu wedu, heina niitu, rukki lõikust jne. talgustega ara teha, kus siis rohkel wiina ja õlle mõjul tihti halwasid asju sünnib. Pühopäewal, 17. juulil peeti ka kohalise kirikumõisa rentniku juures heina niidu talgust, kus siis öösel, pääle tolguse pidamise, nugadega sõda tulnud ja mitu nöörimeest „waese omaks" peksetud. Kadugu ometi kord sarnased tolguste pidamised, kus alati koledaid  õnnetusi sünnib, seda kõik teeb rohke alkoholi wägi Neil päiwil kadus Jakobis olewo öllepoe pidaja  H. Lusika raha sahtlist 236 rbl. päise päewa ajal ära. Saadi aga „näppaja" pool wersta warguse paigast  eemalt, kohalise surnuaia wärawa juurest kätte, kes oma süüoi kohe üles tunnistas ja raha terwelt tagasi andis. Näppaja oli keegi rändaja, Saaremaalt, 15 aastane poisikene. Pois wiidi wahi alla. Enge lvallawanemal lõi pikne 26. juuli hommikul  pool wersta kodust eemal heina küüni ühes heintega  põlema. Kahju üle 66 rbl. Selsamal ajal on ka pikne palju telegrahwi ja telefoni postisi ära purustanud.  Saardest. Lõikuse lootus Saarde ringkonnas  on see aasto mitmesugune. Üleüldist wihma sadu oli mai kuu hakatusel, siis hakkas müristamise wihmo paiguti käima, sui wilja kaswu ajal, igal nädalal paar hoogu. Neil on siis, iseäranis lina ja oder, nii ilusad, et palju nii hääd ei ole olnud. Suurem ringkond  aga ei saanud enne wihma, kui 39. juunil, mis ligi nädal aega sadas ja wilja kaswule kosutawalt mõjus, iseäranis hilise külwile. Nagu teada, tehti see aasta ilusa ilma tõttu küli nädal ja kaks warem maha, aga juuni kvu kõrwetaw palawad ilmad kõrwetosid selle ära, siis ei ole kaera wiljast see aasta snurt asja oma warase külwi pärast, mis wäga arw ja kasina pöörastega  on. Niisama ka warajane lina. Seega on siis see aasta siin pool linast ja odradest  hääd lõikust loota. Need, kes oma külma wõetud linaseemet maha külisiwad, seemne puuduse pärast, neil on põllud ka tühjad. Siin on wäga soowida, et põllupidajad aasta linaseemne katsuks ette muretseda, sest see aasta on rohket seemet loota. Sügisel müü 1 rbl. kuni 1 rbl. 25 kop. puud, aga kewadel osta kaupmeestelt seda 2 2 rbl. 25 kop. puud tagasi, nagu need möödaläinud kolm kewadet on olnud. Ja see on juba ammu ära prowitud, et manast seemnest parem lina kaswab, kui wärskest. Ka rukis oli see aasta hää, kuid kõrre poolest jäiwad lühikeseks. Kartohwlitest on rohket saaki oodata. Ristikhein ja maahein oliwad waga wiletsad. Zäärja rendiperemeestele üteldi see aasta jälle üleSse, nagu iga aastagi. Nagu kuulda, olla rentnikudel mitme kehwa aasta tõttu palju vendi raha wölgu, fiis on muidugi na moodi: enne kaupa ei tehta, maksa wana rent ära. aga küsitaw on, kas see aasta jätkub mitme aaSta ette, ja see aasta on ka oma ha. rilikud wäljawinekud. - Ministri komiteele märgukirjade saatmisest ei kuule siin pool kipsu ega köpsu kõik nagu rahulikus uneS. Soomemaalt. Helsingist. Soome senatile on Kõigekõrgemalt poolt käSku antud, et ta ühte maapäewa feisuöte pal» wet trükiwabaduse sisseseadmise oSjus ette paneks. Wenemaalt. Peterburgist. Kontreadmiral Niwinski, kes. nagu teada, kontrolöri Gratschewile, tema ameti talituse juures, rusikaga näkku lõi, püüab praegu asja rahulikult lõpetada. Hra Gratschew olla aga kindlaste  seletanud, et ehk ta kül waene ja liht meeS on, ta weel siiski nii madalal ei seisa, et raha eest ennast peksta laseks. Jutud, nagu ei saaks Kobeko kommisjon enam oma tööd edasi ajama, on põhjendamata. Sep. tembri kuul algab kommisjon oma tööd uuesti. Kiri Habarowskist Weerand saja aastase rahu aja järele ilmuw kohutav?  sõjatont, kiskus meie suure isamaa wöitlustesse,  wälimise waenlase wastu. Kõrgema käsu järele pidid paljud riigi alamad oma senisi tegewusi seisma jätma ja waenuwäljale tõttama! - Sõjawägi, keda wiimastel aastakümnetel  uute, wõimalikult kardetawate sõjariistadega hästi ette walmistadi. Pidi nüüd riigi auu ja kuulsuse  kaitsjaks saama tegelikult. Missuguste tagajärgedega  praeguse ajani, see on meile juba tuttaw. Riigi seadus kohustab ainult meesterahwaid sunduslikult waenlase wastu wälja astuma, kui riikide wahel tülid ette tulewad, kuna naesterahwad  sellest kohusest täiesti wabastotud saamad. Aga selle pääle waatamata paljud meie õrnadest  õekestest selle meile õnnetuma sõja ajal, kodumaad maha jätnud ja kaugele waenuwäljale tõttanud,  et oma wendadega waewa ja raskusi üheskoos kanda. Seega on nad kallima halastuse ohwri isamaa  altarile toonud. Oma halastawa härda südame  sunnil. - Mispärast neid kaasinimesi «halastajateks õdedeks"  nimetatud saab, kellel saatus osaks on antud, praeguses sõjas tegelane olla need wõiwad isiklikult näha, kuidas nad iseennast ära salgades wäsimata  tohtritega ühes koos töötawad, et waenlasega wõitluses haawu saanud wendade seisukorda nii palju, kui wõimalik. kergendada. Aga kas wõib seda kõikide kohta tõenäitlikuks pidada? Kahjuks ei! Nõnda, kui igas ettewõttes ehk tegewuse ühisuses häid ja halbu tegelasi leidub, niisama näeme neid ka ülemal nimetatud samariitlase töös. Palju on neid naesterahwaid, kes mitte sellepärast kaugele waenu wäljale ei reisinud, et iseendid ära salgades raskel ajal wendadele päästjaks ingliks olla, waid koguni muudel püüetel! Nemad lootsid seda, mis neil kodumaal mitte osaks ei saanud: suurt palka, lõbusat waba elu siit leida, kus õnnetumad sõjamehed kõige koledamaid tundis! üle elama piawad! Ja see on neil õrnadel halastuse märki „risti" rinnal kandjatel õekestel kahjuks, täiesti korda läinud! Nende wabadust ei kitsenda siin keegi, nad on siin «halastajateks  õdedeks" saanud aga mitte selles mõttes nagu arwatakse, -- waid kroonu ametnikude ja ohwitseride  mängu kannidena! Iga surelik on wistist ekslik, ja ei wöi sellepärast  teise pääle walju kohut mõista, aga siiski on see, et ristiusu pühamat märki «risti" rinnal kandjad awaliku lõbumaja naesterahwa kohusid täidawad,  natuke liig ja awalikult hukka mõistetav?!  Küsida jääb: mis otstarbeks saab see raha wälja antud, mis tuhandatele niisugustele halastajate õdedele palgaks maksetakse? - Kas tõesti kõrgemate auukandjate lõbustuseks? Liht wäe-teenijatele teewad  nad ainult niipalju hääd, et kui mõni julgeb mõtteid awaldada, mis örnakesele ei meeldi, siis püüawad  nad ülemate ees mõjuda, et õnnetuma soldati pääle, kes nii palju ära kannatama piab, mõni trahw langeb! Issand anna aga kannatust. —! H. Tats. Ajakirjanduse ringwaatus. „Rev. Heitun g'is" awaldab üks mõisnik meie kodumaa puuduste ja nende kaotamise üle õige huwitawaid mõtteid. „Mis on need põhjused, mis kodumaa rahu rikuwad  ja kust leiame abi?" küsitakse sääl. „Omawalitsuse  uuendus on käsile wõetud ja ta pannakse maksma... Nüüdsete sündmuste, kõikide kodumaad pahupidi  pöörwate rahutuste idu näen ma kiriklis» tes ja põllulistes (agrar) oludes. Kiriklistes asjus on jutlustaja ja koguduse wahel ligemat kokkupuutumist  tarwis, wabamat jutlustaja walimist ilma patronadi õiguse tarwitamata, wäiksemaid kihelkondasi, enam abijõuudusi, mitte „kirikhärrast", Maid hingekarjatseid, kes inimeste igapäewase elu pääle, nõuu andes ja edendades, möjuwad Meie agraroludes näen ma kolme puudust, mis teatawaste palju ärewust ja rahutust tekitawad. Esiteks  on walla kogukondade uuendamist waja. Teiseks waja kõik küsimused, mis mõisa- ja wallamaade wahetamise  kohta käiwad, kus wahetamine kinnitatud ei ole, niisama need, mis sellesse puutuwad, et walla maade ülekohtusel wiisil mõisa tarwitada on wõetud, hoolsaste läbi waadata ja õiguse järele selgeks teha. Kolmandaks tuleks laenuasutust luua, mis maa waeseid  inimesi aitaks, terwete majandusliste oludesse tõsta. See on meeletu, kardetaw mõte, et igaüks tööwöimuline  mees maaomanik piab olema. See on aga ka haige seisukord, kui üks osa rahwall wäikese maatüki  lävi oma kodukoha ja kohaliste teenistuse olude külgi kinni on siotud ja täielikult kohalise tööandja tuju all seisab. Lõpuks weel awalik sõna elukutse-wendadele: Ärgem pidagem oma mõisasi mitte intressi paberiteks, ehk tööstuse ettewöteteks, kus juures ainult protsendi suurus tähtjas on. Oleme mõisnikud, kes mitte ainult oma õigusi ei tunne, waid ka kõige päält oma kohusid oma laialisi, tõsiseid kohuseid oma inimeste wastu. Meie jätame siis, wöib olla, oma poegadele kül wähem raha pärida, aga rahust ja töö-röömust saawad nad tasu leidma." Uuemad sõnumed. Meeleolu üle Peterburgi salongides  awaldab würst Meschtscherski järgmise kirjelduse: üks Wene naesterahwas hüüab, ärevusest üle keedes: „OH, mul on üks kõik, mis selle juures wälja tuleb (asi puutus Bulõigini projektisse,) mina tahan ainult ühte, mina janunen selle järele, mina palwetan sellepärast: sõna „uus põhjusseadus," see sõna saaks meid kõiki uuesti elustama!" Selsamal päewal seletas üks riigimees: „See on ometi wäga lihtne: Kõike wõib anda, isegi täielist sisemist  mässu, ainult see sõna „konstitutsion" (uuema aja nõudeline riigi põhjusseadus. S. T.) wälja arvatud. Need mõlemad arwamised pole mitte üksi, nagu würst Meschtscherski teatab, tegelikust elust võetud, waid nad awaldawad ühtlasi ka paljude arwamist, ,D. Zeit.' Lahtine kiri Pleewe pojale. Endise ministri W K. Pleewe poeg avaldas hiljuti soowi, neid ajalehta, kes tema isa tegewust valjult arvustanud,  kohtu alla tõmmata. Nüüd on selle vastuseks ajalehes „Sabaika!je's" järgmine avalik kiri ilmunud: 140 miljoni inimest, kelledest Wene riigi rahvas koos seisab, pääle Wene Tsaari ülema walitsejaliku võimu kärpijate ja 'priiskajate, ühes Gringmuthi, Berg'i ja mõnede teiste kirjanduse-peldikutega on ühes asjas nagu üks inimene ühes meeles, see on teie kadunud isa tegevuse otsustamises... Wene rahvas, kes kõike raskust ära on kannud, kõike kuri-õnnetut ja meeletut valitsuse viisi, mida Pleewe-isa sisse seadnud, mille vilja inimeste vere l meres seespool Wenemaal ja väljas supeldes meie praegu lõikame, see Wene rahvas tuletab jälkusega selle „wanema politsei-ametniku" tegewust meelde, milleks  vägivaldne rõhuja ennast nimetas. Ja Wene rahvas, oma äravalitute ja ajakirjanduse  asemikude näol. oskab Pleewe-pojale niisugusel korral tarvilist vastust anda, kui tema metsik soov, ajakirjanduse ühismeelsctes järelkajades tema isa-ministri tegevuse üle teotust näha, tegelikku nägu omandab. KaS ei oleks parem, kui avalikus hääles „taadi" ilmavaadetest lahti üeldaks ehk koguni soowi avaldataks,  et sugukonna nimi muudetud saab? Põlluasjanduse ja põllutöö päävalitsuse liigete  seas liigub jutt, et ülemal nimetatud valitsuse asutus uuesti põllutöö mimsteriumiks ümber saab muudetud,  sest et selle tegevus nii laialine on, et siin kuidagi üks „päävalitsus" toime ei saa. Otse selle vastu võiks ministerium mitmeteks pääwalitsusteks ümber muudetud saada, nagu: metsaasjanduse pääwalitsus,  põllutöö ja külatööstuse pääwalitsus, kroonu maa-waranduste ja põlluasjanduse pääwalitsus, välja rändamise pääwalitsus jne. Irib. Krai" 162. Helsingis kogusiwad senati platsil 20,000 töölist  ja haritud seisuste liikmeid ühiseks mõtteavalduseks selle waStu kokku, et politita-süüdlaStele söjakohtu määruste  järele karistamist sisse seati. Kuuest kõnetoolist peeti Soome- ja Rootsi keeles kõnefi, mis kohlu otsuSte waStu Wiiburi shandarmite oobersti mõrtsuka Prokope asjuS, kui asetäitja kuberneri Reinboti, politseimeistri AndroSsowi ja politsei kommiSsari PawlutSki waStu 462 «s a k a l a H SB. 1905. Aoss(i«s«o Hsssxpaio, Mpkvo» 2. aorxers tSVS roA«