Saarlane maksab: >/z „ I',. ss .. V- .. -.vs .. maapostiga: „ 1 . Liv ~ V- .. ».. - .. V, .. -.. » Üksik number S kop. Ilmud kakskorda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus lwresaares PitkaS uuk., Kuulutuste tvastuwötmine kuni kellu 1 pä-wal enne lehe ilmumist. Kuulutuste pctiietida 8 kop, lehe ecSotsaS LN kop. M 667 Kesknädalal, 14. nowembril 1907. XXI», aastakiiik Kodumaalt. Kuresaarest. P ere k o nna-ö ht m Pühapäewäl, 11. nowembril pani Kuresaare  Eesti Selts perekonna-öhtu toime. Osawõtjaid oli õige kasinasti. Wist oli halb ilm paljuid seltsimajasse tulemast takistanud. Lauldi mõni meestekoori laul ja loeti ette mõned kirjanduslised palad.  Nimelt luges hra Koppel ./Kiusatus",  Jaan Lintropi jutustuse, hra Kitt «Eestlaste wanemast ajaloost" ja kooliöp. P. Lauri «Kalewipoja laulu sisu" ning mõned lühikesed osad „Kalen>ipojast." Pääle selle kutsus hra Kitt Kuresaare neiusid üles, selleks käsitööd tegema hakata, et kohalistele waestelastele jõulupuud teha. Tarwilik oleks see küll. See oleks häätegu  ja tõstaks ka seltsi wäärtust rahwa silmis. Aga, nagu juba koosolijate naesterahwaste  poolt arwamisi awaldati, on tööle kutsumine natuke hiljaks jäänud. Siis peaks küll õige rohkesti wirkasid käsa kokku tulema ja wirgasti tööle hakkama, kui asja soowitawalt korraldada tahetakse. Wist saab Seltsi eestseisus selleks meel üleskutseid kuresaarlastele ette panema. Oma jagu tüüpikalik oli nähtus, et laulu ja ettelngemiste ajal kaunis osa isikuid kaardi-lauas istusiwad ehk biljärvi mängimises lõbu otsisiwad. Jah, eks laulud  ja jutukesed ole tühjad kõlkad seesuguse  maiuseroa körwal, nagu nimetatud mängud on. Olgu weel tähendatud, et perekonna-õhtu selle tõttu, et publikum waremalt ei ilmunud, ligi tunni aega hiljemalt  algas, kui teatati. Jääme lootma, et edespidistest õhtutest rohkem osa maetakse.  „X." Teisipäewal, 13. now. mälestati hommikumaa kirikuisa, Johannes Chrysostomus ehk Kuldsuu ISVO aasta eest olnud surmapäewa. Koolides  seisis õpetus. Õigeusukirikus peeti sellekohalist jumalateenistust. „Mardid ja kadrid." Nagu igal aastal waremalt, nii käisiwad ka sel aastal  mardisandid nii hästi linnas kui ka maal ümber hulkumas. Isegi noored kooliealised  poisijõmpsikud, jah, koguni tütarlapsedgi  wõtawad sellest ~lõbust" mardiks ja kadriks käimisest südilt osa. Ei taha naljalt  see äraiganenud ja wastik wiis rahwa seast kaduda, kui ka mõnes nurgas juba tema wühmemist märgata wõib. G- J m e l rk s ü n d m u S. Juba mõni aasia tagasi tundis keegi kuresaarlane selkorral,  kai ta oma körwu puhastas, pahemas kõrwas nõrka walu ja tunda oli Nägu oleks midagi köwat asja kõrwas, olnud. Silma ei puutunud aga neile, kes waädata püüdsiwad, mitte midagi iseäralist. Tohtri juures ta selle tühja asja pärast ei käinud. Minewal pühapäewal hakkas ta tikuga körwa torkima ja sai säält herne kistte, mis aastate jooksul juba täiesti mustaks oli läinud. Pärast herne wäljatulemift  ei olnud puhastamise puhul köigewähematgi  walu tunda. M—  Muhulaste wöi on Kuresaare turul otfitawam kui saarlaste oma- Seda ei kirjuta ma mitte üksnes paljude teiste jutu waid just isiklise äranägemise järele. Mispärast  saarlaste wöi sagedasti nii halb on, et sugugi süüa ei kõlba, on raske seletada. ArwatawaSti on selles puhtuse puudus tähtsamaks põhjuseks. Selle wastu on aga Muhumaalt toodud wvi isegi sellest köögiwõist  pärem, mida Kuresaare ivõi kauplustes  müüakse. SiiSgi ei nõua muhulased oma wõist rohkem, kui saarlased, ikka niisama  30 kopiku ümber nael. T-s-D. Pühapäewal, 11- now- sõitis aurulaew  , Konstantin" 6,671 puuda kaupa ühes tuueS Riiast Kuresaarde. Prahi ärasaatja, kes juba 18 aastat seda ametit peab, on tõendanud, et „Konstantin" k a heks ate i stkümne  aasta jooksul enne ilmasgi  nii palju kaupa ühe ladungiga ära ei ole toonud, kui sel korral- Saarlaste kasusid silmas pidades peab hra kapten Pichel weel hilisel sügisel, kus tuulega ja külmaga wõidelda tuleb, ühenduse  Kuresaare ja Riia wahel alal. Sarnase südi tegewuse tõttu on hra Pichel paljude tänu õigusega ära teeninud. Kaarmalt. Pähkla kroonu» morsa zagamise asjus. Pähkla kroonumõlsa jagamise küsimus on nüüd lõpule jõudnud. Hiljuti oli Kaarma-Suurewalla  majas mõisa üksikute osade wälja loosimine.. Loosimisest wõtfiwad osa 141 isikut. Nagu teada, pidi mõis maata inimeste kätteandmiseks 26. tükki jaotatama iga tükk 12—lS dessat., seda mööda, kuidas maa häädus on. Mõned maatükid oliwad juba waremalt endiste mõisa teenijatele  ära antud, nii et nüüd ainult ülejäädawate  14. Lüki üle liisu lühi otsust tehti- Nii saiwad siis 141 loofijast ainult Kättemaksmine. Inglis kirjaniku «sonnn Doyie kuminal- 1S jurusius kahes >aos. Siis käisin ma kõik wõõraStemajad ja üürikorterid läbi, mis maksalt läheduses on- Mul oli arwamine, et kui Drebber ja ta seltsiline ühest lahkustwad, et wiimane  siis kusagil maksalt läheduses öökorteacit  peab, et hommikul jälle maks alis kokku saada. Nad on wift warem kokku rääkinud, kus kohas jälle kokku saada, tühcdas Holmes. Nõnda oli ka. Eile õhtu läbi korjasin ma lähemaid teateid, aga asjata. Täna hommiku tõusin ma kaunis wara üles ja olin juba kellu 8 Hollidvy hotellis Georgi uulitsal. Minu küsimise püäle, kas herra Stangcrson siin elab, sain jaatama wastuse. Teie olete wist seesama herra, keda ta ootab, öeldi mulle. Ta ootab üht herrat juba kaks päewa. Kus ta praegu on? küsisin ma- Ta on Ülewel oma toas woodis. Ta paluS end kellu Üheksa üles äratada. Ma lähen kohe ta juurde, ütlesin ma. Ma arwasin, et minu hükiline ilmumine teda ehmatab ja ta siis mulle midagi awaldab.  Teener näitas mulle tema toa telje korra pääl korridori lõpul ja pld» juba ise ära minema, kui ma korraga midagi nägin, mis mind hirmu pärast wärisema pani, sellcoääle -vaatamata, et wa juba 20 aastat ametis olen ja mitmesuguseid koledaid  asju olen näinud. Ukse alt läbi jooksis mere oja korridori ja teine pool ust oli terwe were lomp. Ma hüüdsin teendri tagasi. See pidi merd nähes ära minestama- Ms oli seespoolt kinni ja meie pidime ukse sisse murdma- Toa aken oli pärani lahti ja akna all lamas inimene  kummuli maas, ööriides. Ta oli surnud;, keha oli juba ära kangestatanud  Meie pöörfime ta näo üles poole ja teener tundis temas kohe Joseph Stangersoni  ära- Surnukehal oli sügaw häaw pahema külje sees, hoop oli wist südamesse puutunud ja surma toonud. Kuid seda oli meel mähe! Mis Teie arwate, mis oli surnukeha kohta seina pääle kirjutatud? Mul jooksis külm wärin üle keha, kui ma ette aimasin, mis Scherlok Holmes selle küsimise pääle kostma saab. Sõna „Rache" meriste tähtedega, ütles ta. Jah, wastas Lestrade wänsewal häälel ja meie kõik jäime mait. Kurjategija teguwiifis oli misgi plaauilikku  ja arusaamata asja märgata ja selle läbi näitas kuritegu meel hirmsam olema. Kurjategijat on ka nähtud, jutustas Lestrade edasi. WõõraStemaja poiss, kes hommikul wõõraste majasse piima tõi, oli näinud, et redel, mis Ma sääl maas seifis, oli ühe teise korra pääl olema akna najale püsti pandud, kuna aken pärani lahti oli. Mööda minnes näinud ta kedagi meeõterahwast,  keS õige rahuliselt ja pikkamisi redelit mööda maha tulnud. Poiss armanud, et see keegi maaler wõi puusepp on, kes wõvrastemajas tööl on ja ei ole sellepärast wõõrast suuremat tähele pannud, ehk ta küll arwanud, et nii wara töömehed meel tööd alganud ei oie. Ta pannud tähele, et see meeSterahwas pitka kaswugs, punaka näoga ja pruuni palitoga olnud. Mõrtsukas  on pääle mõrtsukatööd meel wähe aega toas wiibinud, sest pesukausis oli merine mesi, kus ta wist käsi on pesnud ja woodilina pääl on merise noa jäljed näha. Ma waatasin Holmesi pääle, kui ma mõrtsuka kirjeldust kuulnud olin, mis nii hästi Holmest orwamistega ühte läks, aga ma ei wõinud tema näolt midagi iseäralikku  lugeda. Kas ei ole Teie säält toast midagi leidnud,  mis ehk wõiks mõrtsuka jälgile aidata?  küsis ta. Ei misgi. Stangersoni taskus oli Drebberi rahapung, aga selles ei ole midagi iseäralikku, sest et Stangerson harilikult kõik kulud wülja «akfiS- Pungas oli 80 naela. Mõrtsukas ei ole nähta»