Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewäl. Toimetus on Kurefaares, Plikas uulitsas, Trcffeni majaS nr. kS. Kuulutuste wastuwõtmine tuni kellu 1 xäewal Kuulutuste P!iit>rida A lehe eesotsas TV k. Adresst muutmise eest kv kop. j! Tellimisehmd: j V. .. ! maapostiga: „ . . 1 „ sv „ iV-„' - . 1 . so .. üksik number maksab z kop. Laupäewal, 11. aprillil 1909. XXV. aastakäik Lammaste pidamisest. Suuremalt jaolt on lammaste pidamine saarlaste juures küll kõige viletsamas korras. Kui sa kewadel küla lambaid nüed, tuleb wägisi küsimine keele pääie, mikspärast niisugusid loomi  ka peetakse. Aga neid wilnsaid loomakest peetakse ometi! RndeS peab iga inimene käima ja kodu koetud riie on ikka riie, mille päralt tulcwik jääb. See on wastupidow töö juures, on ka ilus pühopäewal ja pidu ajal selga panna.  Hääde omaduste poolest käib kodukoetud riie kaugelt wadrtkuriidest üle. Riide muretsemine  on see wägi, mis peaaegu iga wüikese kohapidajat sunnib lambaid kaSwatama. Niisuguses  olekus, kui lambaid praegu suuremalt jaolt kaswatatakse, on veed iga wäileje-maapidajale  suureks kahjuks. Meie Saaremaa wana lammaste lõug ei anna mitte rohkem milla, kui iäbiStitku waewalt kolm naela aastas  ja see ci matsa taugeltgi mitte söötmise kulusid. Lammastele antakse ikka paremaid heinu, kui sarvloomadele, aga see pole meel tõlk. Lammas tahab ta suwel karjamaal paremat  rohtu saada ja ei lepi kogunisti madala mesise maa rohuga. Süäi karjamaa rohu päal, kus lambad käiwad, pole teistel loomadel enam midagi wötto, sest lambad wöiawad rohu juureni  ära sa tust nad üle lähemad, sääl rikuwad nad rohu teiste loomade eest ära. Sits jurewad meel lambad uusiste jumede järele puhtaks ära. Liha-loomadeks ei mõi ka mitte meie mana maatamba tõugu kiita. „Lambal pole muud, lui juur magu", ütlewad lammaste pidajad tse. Kauaaegse hatwa toidu läbi on maalamba tõug omate liig suure lõhu omandanud.  Ainus asi, mis selle tõu juures kiita, on nahk. See pidada kasukana palju mosiupidamam  olema, kui teiste peenema tõugude lammaste nahad. Edumehed, kes oma majapidamist suurema ettemõtlemisega ja täie mõistusega peavad, ei kaswata kogunisti mitte lambaid, sest kümne lamba asemel wõib uhkesti ühe lehma pidada ja selle rahaga, mis üks lehm ainult «võina sisse toob, wõib rohkem riiet osta ja rohkem kasu saada, kui kümme maalammast kõik anda rvõiwad. Üleüldiselt ei maksa küll seda soowida, et lammaste pidamine täiesti kaotataks, aga neid peetagu nõnda, et neist ka kasu saaks. Kõige päält muretsetagu paremat tõugu lambaid, mis wähemalt kolm korda rohkem willa annawad  ja paremad lihaloomad on, kui meie mana maalamba tõug on. Mina tundsin Näitest wabadikukoha pidajat, kes 15 paremat tõugu lammast iga aasta üle talwe pidaS- Iga lammas  andis kõige «vähemast 9 naela willa aastas,  s. o. 3 naela niitus, talled andsiwad igaüks  esimeses niitus rohkem kui naela willa. Nimetatud wabadik armas oma sissetuleku lammastest üle saja rubla aastas. Kirjutatakse, et õhtu Euroopas olla lambaid, kes aaStaS igaüks 20 naela willa anda- Jah, niisuguseid lambaid maksaks kasuga pidada. Igaüks, kes mõtleb lambaid meel kaswatada,  muretsegu siis omale kohe paremat tõugu lambaid, teiseks tehku ta lammastele kohalise lauda. Lambalaut olgu soe, walge, ruumikas ja vuhta õhuga- Iga lamba jaoks olgu lautaS 25 ruutjalga põrandat.  Lauda seinte külge seatagu kartsad, kuhu lammastele söötmiseks Heinod ja ka muu toidus tuleb panna. Koguni kölbmata on pruuk, et lammastele jõSemissks heinad sõnniku päüte laiali loobitakse. Sääl Mawad lambad suurema  hulga heintest söömata. Lammas ei söö oma sõnniku päälr ialgi ette antud toitu ära. Alati peab lammaste lautas puhas weetüna seisma, kuhu igapäew puhas, selge wesi sisse pandagu- Lammas tahab sagedasti juua saada. On ta natukene söönud, kastab ta keelt. Ärgu unustagu keegi oma lammastele alati soolakiwi  ees pidamata. Seda on igast suuremast soolakauplusest saada- Soolakiwi seisku suwel kui taimel lautas seina külgeS, nii et see lam- mastel ühte lugu kättesaadawal oleks. Lambad nooliwad seda sagedasti. Juba paari päewa manused talled halkamad soola tarwitama. Ka peetagu suwel lambaid alati meeles. Ärgu sunnitagu lambaid mesise ega soose rohu püül käima, hommiku wara kastega ja sajustel ilmadel hoitagu lambad lautas. Siis on meel sugu-lammaste kohta ütelda: Jääraks walitagu kõige parem, ilusam, suurem ja lõige tihedama millaga oinaStall. Alla aasta manust jäära ei sünni ema-lammastega paaritada lasta. Seesama  on ka uttede kohta öeltud- Sugulammasteks  walitagu kõigeparemad talled ja ikka jälle kõigeparemad. Nii muudab lammastepidaja  oma lamba tõugu kordkorralt paremaks ja wõib ta oma lammastest wiimati suurt kasu sooda. Lambaid wõib sääl kasuga kaswatada, kus kõrget nõmmekarjamaad ei puudu. WefiStel karjamaadel ei maksa lammastega asjata kulu kanda. Siin on kõik lühidelt öeltud, mis lammaste  kaswatajad karma pääit täitma peawad, kui nemad lammastest kasu tahawad saada. R. Audaku. » Niisuguse sisseseade tõttu on niihästi Sige« usulistel kui ka Lutheruse usulistel wõimalik jumalateenistust oma usukombe järele kuulda, nii kudas tarwituS nõuab- Wõõrad, kes mõnikord  haigeid waatama tulewad, lähemad kõr» guStiku paale waheaia ette, aga need, keda maata»» tullakse, jäewad laudade juurde waheaia  ette seisma; sel kombel ei wõi haiged terwetega mitte tolku puutuda. Kõnetooli poolt waadates, on seina paremas  poolses küljes uks kondori, kust uksed teenijate tüdrukule tubadesje lähemad, aga kondan  otsast läheb uks wnmasesse tuppa, kus Made ja toidutagawara ladu on. All on kelder. Tagumise seina pahempoolses küljes on aken ehitatud, mille läbi löögist söögituppa söötifid antakse. Küljeseinas on uks, mis wälja weranda pääle wiib. Kööki on ka aken tehtud, Kaks Dianat. 25 kolmes jaoS. CcoU keelde J. Pitle p. Kuninglik kõrgus, hakkas Ülem wäe juhataja  paole, kuljugc vanugi poolest sõjawägi ära, scst need toredad wõidud Jtalias iõpewad näima li naeruwääriliselt, nagu ma juba ette ütlifin. Mis kindrali Teil larwiS on? Waadake  wiimaseid teateid põhjapoolt. Hollandi rajal on kõik naiine, Phtlipp 11. waittb ja Inglis kuninganna waiklb. Teie, kuninglik kõrgus, mõtte lepingul uuendada, ehk uued rahu tingimised ette panna- Teil ei ole Väejuhatajat  poollstgi tarwit; teil on aga harjunud  ja osawat ministrit larwiS, ked nooruse õhinast pimestatud ei ole ja kellele sõda mitte tema auahnete mõtete täidesaatmise abinõuks ei oleks, maid kes Prantsuse maa kasuks tugema põhjuse pääl kaua kestma rahu teeks. Nagu näituseks Teie ise, herra Väeülem, ütles Lochringeni kardinal ruttu wahele. Nagu mina, wadtaS Anna de Montmorenci  häbemata Mlgujega, ja, ma aunan tuuingale  awalikult seda uss, mitte nende sõdave ja lahingute sõitude üls rõõmustada, mida igatahes kuninga soovi järele wõib algada. Sisemised asjad, riigi raha asjandus ja usu küsimused nõuamad palju rohkem hoolt ja tühekpauemist,  sellepärast on ettewaatlit ja osaw korraldaja sada ü»rda tarvilisem, kui vahva Ja kellel kuninga armu.pääle sada korda suurem õigus on, eks ole? küsis Lothringeni kardinal tchivtiselt. Just minu arwamine, rääkis Montmorer.ci külmalt edasi, ja kord on jutt selle asja pääle läinud, siis julgen ma kuningliku kõrgust paluda, et ta oma lubaduse pääle mõtleks. MIS asja k küsis luningas ohates- Mä palun kuningliku kõrgust awalikult kuulutada, et tema poolt luba on minu pojal Angulemi hertsoginnaga abielusse heita. Mul on seda kuulutust ja awalikku luba selleks tarwis, et ma oma rada julgesti wõiksin edasi sammuda, ilma et mul sõprade kahtlust ehk «vaenlaste kära karta pruugiks. Selle kõne pääle awaldati rahulolemist ja mitke-rahulolcmist, selle pääle waadates, missugusest parteist nõukogu liikmed oliwad. Gabriele kahwataS ja würiseS, kuid toibus marsi, kui Lothringeni kardinal kähku waStaS: Paawsti lubakiri, mis Franz de Montmorenci  ja Jeanne de Vienne lahutuseks luba annab, ei ole meel tulnud ja wöib olla ei tulegi. Siis wöib ilma selletagi läbi saada, woS» tas wäeülem. Salaja laulatuse wöib tühjaks tunnistada. Aga sellel ei ole seaduslikku mõju, tähendas  kardinal. See mõju saab taie antud, eks ole, kõrgus  ? Ma palun Teid, ütelge kõikide kuuldes, et see laulatus tühjaks saab tunnistatud. Muidugi, niisugust otsust wõib ju teha, MS kuningas, kes väeülema kareda toom eeS kahtlaseks lõi. Gabriele toetas ennast mõõga  najale, et mitte maha kukkuda. Wäeülema pilk säras rõõmust. Rahu partei nähti tema häbemata julguse tõttu «Mljaks jäämai. Kuid. sel silmapilgul kölafiwad hoosi pääl pasuna hääled; säül mängiti wõõramaa  ärist; nõukogu liikmed waatafiwäd imestades  üksteise otsa. Uksehoidja astus sisse ja tumardad sügawasti. Sir Eduard Flaming, Inglise saadik, palub luba sisse tulla, ütles ta. Laske Inglise saadik sisse, ütles imestanud  kuningas. Heinrich andis märku: aujärjepärija ja printsid tõufiwad püsti ja nende järele kõik riiginõukogu liikmed. Saadik astus kahe sõja» mehe saadetusel sisse. Ta kumardaS kuninga poole, k«S toolil istudes kergelt pääga nikutas. Siis ütles saadik: Maria. Inglise ja Prantsuse kuninganna, Prantsuse kuningale H.inrichile: Selle eest, et teie Inglise proteStantlaStega, meie riigi ja uju waenlaStega sõprust ja ühendust peate, ja selle eest, et teie nendele meie õiglase tagakiusamise  eest abi ja kaitset olete pakkunud, meie. Inglise kuninganna Maria, tuulutame Prantsuse kuningannale Heinrichile sõda, maa ja mere pääl- Ja selle «väljakutse tõenduseks mina, Eduard Ftaming, Inglise saadik, wiekau siia sõja kinda maha". Kuninga märguandmise pZM MS vicomte d'Exmaije ja MM Ma «Ma üles. Siis ütles H.Lurich lihtsast jg külmalt saadikule: .