maa ja rahaga, see on ükspuhas. Kuid seda peetagu meeles, et üksgi rahwakool ilma maata ei oleks, sest rahwas ise ei ole ilma maata, ja kuS õpib ta maad tundma, kui ta koolil maa puudub? Kes rahwakooli ilma maata soowitab, on eksinud ja ei tea, mis uue aja mool rahwakoolide maa kohta meie omas riigis ja ka wäljamaal  nõuab: nõuab rahwakoolide juurde maad, et tulewaue rahwas sääl maad tundma õpiks. Meie rahwakoolide maadel peaks walla ja kooliõpetaja hoolel eeskujulik majandus olema, kust wald, kui põlluharija ühisus, õpetust saaks. Wast ei ole nende ridade kirjutaja wale-prohwet, kui kuulutab, st see tulewikus, kui ajad weel halwemaks ei muutu, ka nii saab sündima, ja siis ütlewad  kõik: olgu muu, mis on, meie rahwakoolid  on seke poolest õnnelikud, et neil maa on, et nad maast mitte lahutatud ei ole, nagu linnukesed lennul. Kirjandus. Kollid. E. Bornhöhe jutustus Tallinna elust. Tallinnas G. Pihlaka kulu 190.6. 164 lehekülge. IZn. Bornhöhe jutud on alati lahket wastuwötmist leidnud. Iseäraliku hää meelega on näituseks Würst Gabrieli loetud.  Kaua aega suikus Bornhöhe sulg, kuid nüüd on ta meid jälle uue andega rõõmustanud. „ Kollidega" teretab ta meid see kord. Kolme tõugu inimesi maalimad Kollid meile filma ette? wanameelseid mõisnikka, uhkeid kadakasaksu ja eestlast. Wäga elawalt oskab Bornhöhe neid meile kirjeldada. Mõisnikka laseb Bornhöhe enesest  küta: „Aadel on Jumalast loodud ja kestab igawesti. Meie luu ja liha on teistest  paremad, meil on teine wert soontes!" Kadakasaksa tüüpusena ilmub jälle käsitööline  Pohlig, Eesti keeli Poolik. Pangu lugeja ta kõnet tähele ja ta leiab, kui kangesti  kadakasaksad oma seisust kiidawad. Amerikast  tulnud eestlane põrkab niisugustes oludes ühte lugu kellegi wastu. Kadakasaks  saab wiimaks oma eksitusest aru, teised  aga jääwad niisugusteks, nagu nad on. Iseäranis huwitab wist lugejat, et jutu tegelased Tallinna kujudena ilmuwad. Nimed on natuke muudetud, aga sellest hoolimata wõib mõnegi isiku ära tunda. Kriminalloo jutustamises Bornhöhe küll Conan Doyle wastu ei saa, aga sellegi poolest oskab ta lugu õieti pönewaks teha. Ma arwan, iga Tallinna elanik tutwustab ennast wist ..Kollidega", aga mitte wähema põnewusega ei loe lugu kaugemagi maa rahwas. Koolilaste terwisest. 0) Soojal aasta-ajal uju wabas õhus jooksmas mees parem, kui wesi ju päikesest  soojendatud on. Ara jää wetts kauemaks  kui 10 minutit! pärast seda kuiwata ennast hoolikalt ja wõta jalutuskäik, mitte aga liig kilsasres riietes, soojendamise otstarbeks  ette. Waikse ja sooja ilmaga jää wõimalikult natukeseks ajaks pärast suplemist  halasti, et su ihu waba õhku ja päikese  paistet kosutuseks saaks. Kõige paremaks  ujumise ajaks wõib hommikut ja õhtut tarwitada. üksnes keskpäewa sooja aeg, ega pääle lõuna- ja õhtusöögi ei ole mitte suplemine soowitud. Palju õnnetusi on juhtunud, kus ülemal nimetatud aegasid suptemise juures pole tähele pandud. Enne suplemist ei pea mitte ihualasti waba õhu käes istuma, sest higine ihu wõib liiga ruttu ära jahtuda, mille tõttu inimene ennast liiga külmetada wõib. Rndest lahti mõttes tuleb kohe pää märjaks kasta ja wette minna. Selle eest tuleb hoida, et ennast suure hooga nagu kiwi wette ei wisata; paljud on endid niisuguse kukutamise  läbi ära uputanud. Wees ei pea mitte üksnes ühe ja sellesama koha pääl seisma, waid peab nii palju kui wõimaltk kehalikku liigutust tegema, käima, ujuma jne. Ujumise aeg ei pea mitte üle 10—20 minuti kestma. Nii pea kui kerge wärin ihusse lööb, peab kohe weest wälja tulema ja riidesse panema. Nõdra terwisega inimesed,  kes raskesti haiged olnud, peawad hästi sooja ilma ujumiseks walima. Kui ihu higine wõi muidu wäga soe on, siis peab ennast nimelt enne ujumist jahutama*). Hoolikas ja sagedasti pesemine puhastab mitte üksnes ihu nahka mustusest, waid puhastab ka wäikesed higi augud, mille läbi wärske õhk sügawasse ihu flsse elu kosutuseks wõib tungida. Soe west puhastab  meie ihu palju paremini, kui külm mustus tuleb kergemini lahti,' seep mahutab  paremini, sest et ta liig kiiret werswoolust  ühest paigast teist sünnitab, ihu õrnaks teeb ja nagu ära hellitab, iseäranis siis, kui iga päew liig sooja tarwitatakse. Pärast sooja wee wanni ehk sauna peab kohe korralikult jalutama, ja ennast kõigest jõuust külmetamise eest hoidma. Isegi mõista, peab ihu iga sauna ehk pesemise järele hästi hoolega puhta lina ehk rätikuga  kuiwatama jne Sagedase pesemise juures peab ka ihu naha puhtaks hoidmiseks, mida sagedamini,  seda parem, pesu ja alusrttdeid wahetama. Kui wöimalik, siis oleks soowitaw  iga nädul pesu wahetada. Jhujöuuga  töötajale oleks soowitaw, et nad ööseks puhta pesu wahetakfiwad, mida päewal jälle tuulutama ja kuiwatama peab. Aluspesu saab ju ühe päewaga higist täidetud, mis hatsew (mädanew) on ja miS juures jalad ja ihu õõned kohad halwasti haisema halkamad, mille tõttu nahk pihastama hakkab ja mitmesugused kõõmastused  omandab. 4) Suu ja kõri hoia alati puhtad! Iga hommiku ja õhtu, aga ka pääle söögi, loputa suu weega tublisti puhtaks, sest palju hamba haigusi õliks olemata, kui suu puhtuse pääle oleks korralikult rõhku pandud. Praegusel ajal peaks hambaid iga söögi järele häSti hoolikalt puhastatama,  kuid igatahes peab neid üks kord päewas puhastatama, kõige parem, kui see iga hommiku sünnib. Hamba puhastamise  harjad ei pea mitte liig karmid olema, niisama ei pea nad ka liig pehmed olema, sest liig pehmed harjad jätawad toidu jätiseid suhu. 5) Tee nii palju kui wähe wõimalik waba liigutusi wärskes õhus! 6) Ura ennast liig soojade riiete sisse mässi, pää kata kergelt, aga kael jäta päris paljaks. 7) Jälgi ära nööri oma keba lkortseti, wöö, wärwliga) liig kõwasti kmni. 8) Jalanõuude saabaste, kingade jne. tallad peawad alati jala kohased olema; kõrged kannad on kahjulikud, madalad  ja laiad paremad. 9) Jälgi ära jää märgade sukkade, kingade  ega riietega; waheta nad, nii pea kui wõimalik, kuiwade wastu. 10) Tarwita parajust söömises ja joomises  ! ära salli rikutud ja raskesti sceditawatd  toitusid ega maiustusi; iseäranis ära wätkestele lastele palju magusaid asju anna.. Harju lihtsat toitu tarwitama ja söö ainult 0 korda päewas. Ara tarwita äritawaid soolaseid toitusid suurel mõõdul, ega pruugi toorekat liha ega küpsemata puuwilja, 11) Magama mine wara ja hommikul tõuse wara ülesse. Mitmel inimesel on see halb wiis, et nad armastawad woodis lamada (köhnitseda). Iseäranis need, kes rasket waimu tööd peawad tegema ehk hoolikalt õppima, peawad kohe ärkamisel woodist wälja tulema, muidu pole neil mitte wöimalik wahwasli töö kallale minna. 12) Ära riku oma öösist rahu mingisuguse  raske waimuliku ega ihuliku tööga enne magama minemist. 13) Öösine waimutöü ja kaua ülemal istumine mõjuwad kahjulikult meelespidamise  wõimu pääle! selle tõttu siis on esimene ast tähtsamast terwise hoidmise nõudmisest: „Heida wara puhkama tõuse wara ülesse!" Magamise aeg määratakse  inimestele wanaduse järele! tema mitmesugune aeg on järgmine : Rmnalaslele  16—20 tundi; wätkestele lastele (10—12 aastased) 9 tundi; noortele inimestele  S tundi; täiskaswanud inimestele 6—7 tundi. Nagu lugeja ise wöib märgata, on eelnimetatud terwise õpetused kõigile kättesaadawad,  olgugi, et siin kõik terwise õpetuse kogu ei seisa, siisgi wöib nende õpetuste  tähelepanija ja täitja noore soo korralise  kaswamise pääle, kui mitte täiesti, siis ometi kaunis hästi mõjuda. (Wpp.) Jahutamine sündigu siis kerges riides, aga mitte halasti. Tõlkija. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Kaugelt idast awaldab ajaleht „Now. Wr." terwe rea teateid. Põhjapoolses Mandshurias lühemad hunhuside rööwkäigud  ikka sagedamaks. Lõunapoolses Mandshurias nühtakse ikka enam ja enam, et Hiina soldatid endid oma ülemate lubaga  hunhuside salkadega ühendawad. ..Shanghai Merkure" tähendab Reuteri büroo lõpmata wastamisi käiwate telegrammide  püüle ja küsib, kas kauge ida wast mitte telegrahwi-agenturi pilkamise lauaks pole walitud. Pääle selle tähendab leht: kui Jaapani ohwitserid Hiinlaste  'miljonite juhatuse oma kätte wõtaksiwad, siis oleks Wene walitsusel Hiinarajades igawesti lõpp. Wenemaa edasitungimisele  idasse oleks siis lõpulik piir pandud. Wastasel puhul pidawat Hiina kaduma. Ajaleht ..NorbChine Daily News" kihutad  awalikult Wene wastu sõjale ja rõõmustab, et Wene wastaline woolus Pekingi  walirsuses wõimust olla saanud. Kinda, mille Wenemaa Mukdenis maha wiskas, kirjutab leht, on Hiina üles wõtnud,  kuna ta ennast ette walmistab, et wenelasi ise oma jüuuga Mandshuriast wälja kihutada. Sest kui ka Jaapani ohwitserid  Auanshikai sõjamäega imet teha wöiksiwad, siis saada Hiina walitsus sellest peitemängust ometi hästi aru ju teada, et sääl ainult wõõra tule juures ise oma käsa tahetawat soojendada. Ajaleht ..Tshunwonbao"  seletab Wene saadiku kirja puhul sõja üle Mandshuria pärast, et ühtlasi ka kõigi teiste riikide saadikud seletanud olla, nemad tahta sõja puhul kohustuse wäljamaa  kaitseks maha panna (mis aga wäga uskumatult kõlab). Kui Hiina Väljamaalasi  tarwiliselt kaista ei jõuda, siis olla suurriigid sunnitud oma alamate kaitseks Hiinamaale sõjawäge saatma, mis muidugi  Hiina kulul sündiwat. Sellepärast ei wõida Hiinamaa, kes oma nõrkust tunneb, mitte sõda soowida ega alata. Ajaleht ..Ssinwenbao" teatab, et Daotai Auan Wenemaa nõudmise põhjal ametist lahti on lastud. Wene saadik nõuab, et wiimase  kuue punkti pärast, mis Wenemaa ette pani, uued läbirääkimised awataks, sest et ta Muldeni muidu oma käest enam ära ei anna. Sõjakära-teatuste juurde seltsib weel üks uus teatus, mis wäga tõsine wälja näeb, kuigi teda armastatud sõnake „nagu kuulda" weel kütkes hoiab. Nagu lugejad teawad, teatati hiljuti, et Jaapani sõjalaewastik  sala käsuga Sasseko sada- mast wälja sõitnud. Nüüd awaldawad ka Wene lehed kuulujuttu, see laewastik tahta neid Wene sõjalaewu, mis mõne kuu eest läbi Suetsi kanali Jda-Aastasse läksiwad, et säälist laewastikku tugewamaks teha, ja mis Port Arthurist alles weel mõne päewa tee kaugel au, kinni pidada ja takistada, et nad suure laewastiku juurde ei püüseks. Minewal teisipüewal Peterburist  wäljasaadetud teatus käib järgmiselt! „Wene telegr. agenturile" vu Tokiost teatus tulnud, mille järele süäl räügitawat. Jaapani sõjalaewad olla Port Arthuri poole teel olewatele Wene sõjalaewadele ..Tsesarewitshile" ja „B aja uile" wastu- saadetud,  et neid Port Arthuri all seisma föjalaewastikuga  ühte saamast takistada. Takistada wõib meie sõjalaewu küll ainult kallalekippumtne ja sellega oleks siis sõja lahttpääsmlfsks märk autud. Tähelepanemise  wäärt on, et Inglise sõjaja  äSsituseteatused järsku mait on jäänud. Wõib olla, ehk on Wenemaa selle silmapilgu  ära oodanu, mil Jnglisemaa, teiste ettewõtete läbi takistatud, oma tähelepanemise  Jda-Aasiast ära peab pöörama; wõib olla kä, et Wenemaa Tiibetis antud lubamisiega Jnglisemaa erapooletuse ära on ostnud. Igatahes on tähelepanemise wäärt, et selsamal ajal, mil Jnglisemaa oma sõjamäe  Tiibetisse saadab, Inglise sõjahüüded Kollase mere kaldal ära waikiwad. Kuigi siiamaani kuulujuttusid Wene-Jaapani sõjast  mitte tõsisteks ei wõidud arwata, siis muutuwad selle läbi asjalood Jda-Aasias tõesti ähwardawateks. Inglise lehed awaldawad ühe Pöhja- Hiina missionäri sulest teatuse, mille järele sääl kole näljahäda möllab, mis koledat häwitust on sünnitanud. Paljudes kohtades  walitseda inimeseliha söömine ja kauplemine  inimeselihaga edeneda suuresti. Maanteedel lamawat suur hulk nälginute surnukehasid. Port Arthurist teatatakse: Pekingi walitsus käskis kindral Ma'd Shanhaiguani  jääda, kus ta 18.000 soldatit juhatab.  Jaapaniga peetawaid läbirääkimisi hoitakse salajas ja nad ei pääse Jaapani ajalehtedesse. Hiinamaalt. ' Seesmiste kubermandude  asekuningad ja kubernerid on Hiina keisrile pakkumise teinud, et nad 90,000 sõjamsest, keda europlased sõdima õpetanud,  Wenemaa waStu wõiwat saata, kui see Mandshuriast ei lahku. Saksamaalt. Uus kõmulugu äratab  Saksamaal suurt tähelepanemist. Dresdenist  teatatakse: Schönburg-Waldenburgi printsi Ernsti abikaasa on mõne nädali eest oma kutsari seltsis ärakadunud. Järeleuurimins pole weel mingisuguseid teateid printsessi praeguse asupaiga kohta ilmsiks toonud. Printsessi kirjeldatakse kui wäga elawat naesterahwast. Tema kutsar, nimega Emilio Materni, olla mehine ilus mees, Tema oli abielus ühes neiuga, keda ta printsi Hauerdstfi lossis tundma saanud ja ära eksitanud. 1 Printsess tarwitab teda kõiksuguste asjatoimetuste jaoks, ka kokaks. Kutsari wsnd Enrico oli sellessamas lossis teenistuses. Printsess Alixia on Bourboni Don Carlofe noorem tütar ja 28 aastat wana. 1897. aastast saadik on ta Schönburg-Waldenburgi  printsiga abielus. Mitme  aasta eest on ka prints Carlose teine tütar, printsess Elwira, ühe maalriga ära põgenenud, mis lugu siis ka suuri kära sünnitas. Teiselt poolt tulnud teadete järele  on printsess Mcia ju kolme nädali eest oma abikaasast, kellega ta lahus elas, lahkunud. Oma aastat wana pojakese  on ta kaasa wõtnud. P.intsess on endise Sakseni kroonprintsessiga elawas kirjawahetuses olnud. Austriast. Keiser Franz Josef laseb oma Miramare lossi Adria mere kaldal korda seadida. Nagu räägitakse, läheb Saksa keiser WlHsm sinna talweks terwist parandamä. Prantsusemaalt. Ajalehed kimütamad Cherbourgi ajalehe teateid, et keegi soldat, kes Jtalia kuninga ärasõidu ajal raudlee äärde wahi pääle pandi, wiis suurt kiwi raudtee rööbastele weeretanud, mis õigel ajal weel säält ära koristati. Soldat on kinni wõetud ja antakse wist sõjakohtu alla. Makedouiast. Mässajad põgenewad talws tulekul oma tegewusewäljalt ja otsiwad  enestele Bulgariast ja Serbiast paika, kus nad puhata wõikstwad. Lkks neist mässajatest, nimega Kristo Jowantshorv, wiibis meie päiwtl Belgradis. Tema on sääl jutustanud, et ta Monastöri ümbruses  Ä kuud wiibinud ja sääl selle aja sees enam kui 30 wõitlusest osa wõtuud. Mässu korraldus olnud esiotsa puudulik, pärast poolx aga otse eeskujulik Hää. Rahwas olnud esiotsa mässu wastu, saanud aga wiimaks õieti wõitlusehimuliseks, sellest loolimata, et Türgi wagi MpnastSri maakonnas  umbes 15,000 maja maha põletanud.  .Nasste, laste ja wanakeste arm, kelle türklased ära tapnud, olla kõige wähem 4VOO suur. Mässajate juhatajaks olnud esiotsa Deltshem, pärast tema surma aga Sarafow. kes ka hiljuti Belgradis wiibis. Sõjariistu olla küllalt olemas, sõjamoona sasdetawat ladudest, mida maal igal poo! küllalt olla. Türklased kardawad kõige enam pommifld, Igas wäesalgas olla mehi, kes pommiwiskamises Mga osawad olla. Pommid walmistatawat Makedpnias, niisama ka muud asjad, nagu mässajate riided, lipud jne. Suwejooksul olnud enam kui 10,000 meest sõjariistus, suurem osa nendest asunud Monastöri wilajstis ehk maakonnas. Praegu olla kõik enamasti  puhkamas, kewadel pidada nad aga kõik jälle wäesalkadesse ühinema. Talwise sõja jaoks olla ainult umbes 4000 meest, kes iseäranis kristlaste külasid ja asukohtasid  türklaste eest peawad kaitsma. Jowantshow  Türgi soldatitest palju lugu ei pea. Ta ütles, et türklased igal kokkupõr- kamisel 3 kuni 0 korda enam mehi kaotanud  kui mässajad. Nad olla kerged põgenema  pistma. Mis mässu kohta weel ütelda, siis ei olla see mitte Bulgarlaste tegu, sest kõik Balkani rahwaliigid wõtta sellest osa. Jse.si rumeenlased olla mässajatega  ühes nõuus ja kewadel tahta seda ristiusku albanlased teha. Jowantshow usub kindlasti, et Makedonia wiimaks ainult makedonlastele jääb ja selle läbi wabals saab. Türgimaalt. Paranduste - nõudmise kohta on hiljuti Türgimaal ministrite nõuukogu  koosolek ära peetud, mis mitu tundi kestis. Pärast lõunat kutsuti suurwesir ja teised ministrid traaditeel sultani paleesse. Lepinguosaliste riikide saadikute kõne ja olek sultani asemikkude wastu näikse sultani  pääle suurt mõju awaldanud olewat. Walitsus teatas Austria-Ungria ja Wene saadikutele Saloniki walitseja poolt tulnud telegrammi põhjal, et kaks Bulgaria mässusalka  piiri ääres Alandere ja Soghandere juures seista ja säält Saloniki wilajetti tungida tahta. Teine salk on Dikilitashi juures ju üle piiri tulnud ja liikuda Osmane-Mewrokopi  akewi poole. Komitee takistada Makedonia põgenejate tagasiminemist  selle läbi, et ta neid surmaga ähwardata.  Pääle selle juhtis Türgi walitsus  saadikute tähelepanemist nende takistuste  pääle, mis teda parandusi maksma panemast takistada. Wiimaks tulnud teatuste järele tahta Türgi walitsus paranduste maksmapanemist  ometi ette wõtta. Nagu näha, saab ta aru, et wastutõrkumine ilmaaegu on. Omalt maalt. * Tallinnast. U us p o litseim eister.  Nagu „E. kub. ajaleht" teatab, on Wilna linna salapolitsei jaoskonna ülem, tagawaraohwitser Norbekow, asetäitliseks  Tallinna politseimeistriks nimetatud.  * Tähtjas senat iotsus. 13. detsembril 1900 andis keegi S. Riia-Wolmari  rahukohtukogu krundiraamatu jaoskonnale  ühe B. talu ostulepingu, et B. talu tema nime pääle ümber kirjutataks. Järgmisel päewal kirjut iti talu tema nime pääle ümber. Aga selsamal päewal ilmus keegi D. täitmiselehega B. talu endise omaniku  ivastu ja palus talu müümist kinni panna. Tema saadeti aga selle põhjendusega  tagasi, et ostuleping üks päew warem sisse oli antud, kui täitmise leht. Rahukohtukogu  otsustas aga, et niikaua kui sissekirjutamine krundiraamatusse teoasjalikult  weel mitte et ole sündinud, ostjat ka weel selle maatüki omanikuks ei wõi pidada, waid täitmiseleht endise omaniku wastu alles maksew on. Walitsew senat, kelle kätte asi edasikaebamise  teel läks, on aga leidnud, et dokumentide  sisseandmise järg mõöduandew on, ja selle järele siis asja ostja kasuks otsustanud, kes, fõrwalt öeldud, ostuhinna ka juba ära maksnud oli. * Meie sadamas walitseb jälle slawam tegewus, nagu talwe algul enamasti  alati. Iseäranis palju toodakse puuwillu sisse, * Murdwargus, Minema nädali  esmapäewa öösel on Kaial uulitsal nr. 1õ parun Vxkülli majas suur murdwargus  toime saadetud. Margad on õue poolt küljest majasse tunginud ja wõisiwad oma tööd teisel ja kolmandamal korral takistamata toimetada, sest et ainult alumisel  korral üks inimene elamas oli, nimelt uksehoidja, kuna kojamees ühes kõrwalises majas elab. Maja-omanik leidis alles kesknädalil koju tagasi tulles, et umbes 7000 rubla eest kuldasju, kallid kiwa ja riideid ära warastatud oli. Kreispolitsei ülema abilisel Anikeshewil läks korda ju neljapäewal kaht kurjategijat Nõmmel kinni wötta, Kurjategijad kandfiwad warastatud  riideid. Nende käest leiti rahakott, kuldsõrmus jg taskukell kätte. Kurjategijate  nimed on Mihkel Rätt ja Jakob Kütt ja nad tunnistasiwad oma kuriteo ka üles ning toodi Tallinnasse. Rätt on W.'augustil  Liiwi kubermangu wangikojast ära põgenenud. Nad tõendawad, et nad suurema  osa asju ühele Tallinna kaupmehele ära olla müünnd, kuid läbiotsimisel pole säält midagi leitud. Kalliste kiwidega ehitud petsati, mis enam kui 1000 rubla maksis, osta nad Schnelli tiiki wifanud, nagu nad ise tõendawad. Asja uuritakse edasi. * Merine kurbmäng abielurahwa  wahel sündis minewal teistpäewal  enne lõunat kell 11 talupoegade Mart Targami ja Aleksander Rehe kopteris Wiljandi  uulitsa ääres majas nr.' 3. Haapsalu  maakonnast pärit Johannes Elpi naene oli poissmehe Targami ja Rehe juurde Waliseks läinud. Kui ta mehe kutsel kpju tagasi ei läinud, tõmbas mees noa wälja ja lõi paesele ? haawa, milsest üks südamest läbi läks, nii et naxne kohe suri. Mõrtsukas wõeti kinni ja surnu wiidi Tornimäele. Silmapilk ettewõetud uurimisel ilmus, st tapetud naene roppu elu elanud ja mõlemad abielulised joodikud  oliwad. Mõrtsukas on ju ennegi kohtupoolt  kolm korda warguse pärast karistatud  ja alles 8. oktobril on ta aastasest wangistusest wälja tulnud. Jälle kurb näitus, missugune kurb lõpp truuduseta abielul wõib olla. * Suur maru walitses minewa esmaspäewa öösel Tallinnas. Meri ajas omad wood nii kaugele, et Wiljandi sadama  waksal lausa mere sees oli. Wesi on kaldal palju kahju teinud ja hulga paaditükkisid randa uhtunud. * «Estonias" etendati pühapäewal  Maksim Gorki „Pöhjas" witet korda. Ja jällegi saalitäie rahwa ees. Nagu näha, tõotab ..Põhjas" ..Estonia" seltsile päris rahahallikaks saada. Tallinna raamatukaupmees  A. Peterson kadus ju sügisel äkitselt  ära, ilma et temast siiamaani enam midagi oleks kuulda olnud. Arwatawasti on ta surma saanud. * Kreutzwaldi ..Tuletorn". Tihtigi on näitemängu armastajate ja kirjanduse sõprade suust soowi kuulda olnud, et ..Tuletorn" näitelawal peaks ette kantama. Seni on aga see soow ikka ainult soowiks jäänud, mille põhjuseks wist küll ..Tuletorni"  mängimisel ette tulewad raskused on olnud, pääasjalikult see, et ..Tuletorn" lauludes kirjutatud näidend on. Nüüd olla aga, nagu kuulnud oleme, tuntud Tallinna  näitemängude toimepanija hr. Melentjew  ..Tuletorni" lasknud proosa-näitemänguks  kirjutada ja tahta seda meie tähtsama kirjaniku mälestuse päewal ette kanda. Jääme ootama ja soowime. et selle tüki etendamine kõigiti õnnestaks. * Trsllkiri kurjategijate Johann Lindsi, Ernst Lilliallikü ja Ernst Tetsowi kinnipüüdmiseks on ..Liiwi kub. lehes" awaldatud. Nagu lugeja kuulutustest leiab, on nende kinnipüüdjatele ka rahalist tasu määratud. * Tallinnast Moskwasse tahetakse otsekohest raudteed ehitada. Wähemalt  peetawat selle plaani üle ju aru. Plaani üleswõtjateks arwatakse parun Rausch v. Traubenbergi ja von Dehni. Kas plaan kord ka täide läheb, seda peame alles ära ootama. * Õnnetus on Mardipäewa õhtul Keila-Haapsalu raudteel sündinud, kuna üks naesterahwas raudteemasina all surma saanud. Seega on siis ju seegi tee omale esimese ohwri pärinud. K Oma lugejatele teatame, et meie leht 1. detsembril nädalis kaks korda ilmuma hakkab. Uued tellijad saamad lehe siia tulewal aastal kolme rubla eest 13 kuud, sest et me uutele lugejatele, kes tellimiseraha ju selle wöi tulema kuu jooksul  ära saadawad, detsembri kuu sees ilmunud  numbrid hinnata kaasa anname. Palume siis meie lehte ruttu ja rohkesti tellida. , 1. detsembril hakkab „Eesti Postimehes" ka uus põnew ajalooline jutustus ilmuma, mis meie lugejaid iseäranis rohkesti saab huwitama, seda enam, et jutustus meie oma minewikust elawaid pilta kujutab. * Ilus saanitee on meil linnas ju minema nädali lõpust saadik. Pika, porise sügise järele on see kõigile kergituseks. * „Pandorini" muusikariistade häaks toimepandud pidu pühapäewa õhtul ..Lootuse"  ruumides lõppis õige naljakalt, kuna näitemäng ..Leppimine surmas" iseäralistel  põhjustel enne lõppu ära lõpetati. -st Warblast. Snaajani oli siinpool warguse poolest wagune nurk, aga nüüd on see rahu ka möödas. 3. uowembci öösel  oliwad pimeduse jüngrid Warbla kiriku juures olema kaupmehe J. Kirschmanni poodi tunginud, kust nad umbes 200 rubla eest kaupa ära wiinud. Sellega mitte rahul, warastasiwad nad sel puhul kohalise köstri tallist ühe hobuse,, tuurist wankri, murdsiwad aida ukse lahti ja wiisimad säält ka sõiduriistad ära. Kes teab, mis äpardus neile tee pääl oli juhtunud, nad oliwad hobuse lahti lasknud, ainult ohjad ära wõtnud,.nii et köster enese omanduse, pääle sõidu ohjade, Me kätte sai. Waraste jälgile pole meel mitte saadud. -st Pue õpetaja saamine ei taha siin mitte õnnestada; kuda kuulda, olla juba üheteistkümnele õpetajale kutse saadetud, aga keegi ei taha tulla. Ms wiga? Palk wäike, sõitu ja tööd palju. -st. Sanlepist, Kah samm edasi. Siinses wallas töökamad kaks -vallakooli Waiste ja Warbla; mõlemate kooliõpetajad  on tublid koolimehed. Et Waiste koolis palju koolilapsi oli, pidas selle kooliõpetaja  C. A. enesel abi, kelle palgaks maid omalt poolt D rubla maksis, ülepää sai minetatud kooliõpetaja 190 rubla ümber  palka. Et rohkem teenida, ei pidanud nimetatud kooliõpetaja hiljem enam ahi, wajd selle asemel awitas teda koolitöös ta abikaasa. See ei olnud kudagi -pallaisade  meele järele; kui kooliõpetaja abi ei pea, siis tarwis palka maha wõtta. Mõeldud  tehtud. Kooliõpetajal wõeti 30 rubla wört palka maha ja pandi Warbla kooliõpetajale umbes lg rubla palka juurde, nii et mõlemad nüüd 160 rubla ümber palka saamad. Ilusam oleks küll olnud, kui mõlematele palka juurde oleks lisatud i ? Welifelt. Paaril wiimasel aastal hakkasiwäd linakaupmehed Manni õllepoodi juures linu kokku wõtma. Igal korral toodi linu rohkesti kokku, selle mõjul wõeti tublisti ka luku, küll kollast, küll haljast (Manni monopol on waewalt mõni sada sammu eemal). Palamaks köetud püüdega tuli ka nägelusi ette, mis wühemate tagajärgedega  oliwad. Nüüd, 7. now., asusi- Mad kardetawäd mehest mõni werst Mannist  eemal -vennaste Wirbelits kahale ja tapsiwad nad armuheitmatalt maha. lAs neist on surnud ja teisel pisut elulootust. Tohter arwanud, et, kui ka elama jääb, siis ainult lühikeseks ajaks ja kaotab mõistuse. Rööivlid on raudu pandud. Rahwas hingab  nüüd kergemalt, sest mõrtsukas oli kui Wslise warga-seltskonpa ninamees tuttaw. Ehk küll paljud kahtlused tema ja seltsiliste pääle langesiwad, mõistfiwad nad endid lõksust wälja. päästa ehk saiwad wähema trahwiga kohtu poolt karistatud. ? Wtgalast. Wigala muusika selts pühitses oma 10 aastast juubeli-päewa piduõhtuga, mis 9. now. kiriku poe ruumides  ära peeti. Pidu eeskawaks oli: muustkamäng, segakoori- ja meeste kwarteti  laulud, hrade Laipmanni ja Uitsam'a kõned, pidutheelaud ja tants. Pidu wõib G»s.tt Postimees. Ivos. Nv. 47