Pärnust. Pühapäewal, 13- apr. kell 12 lõunal tuli siin 14 kraadi sooja juures hää hoog jämedat rahet, mille lõpul kõwat müristamist kuulda oli. Tartust. Kõigekõrgem käsk maamäe kokkukutsumise asjus katscwiisilise sõjawalmistamise  tarwis on awaldatud ja 14. aprillil politseiwalitsuse poolt teada antud. KeiSri Majesteedi käsu põhjal peawad Tartu maakonna maakaitsewäe mehed, kes minewal aastal Tartu wõi teiste maakondade  wäcteenistuse kommissionide poolt maä-kaitsewäe esimese järgu hulka on loetud,  nimelt kõik, kes Tartu linnas wõi maakonnas, olgu alaliselt wõi ajutiselt elawad, katseliseks maamäe sõjawalmistamiseks  kokku tulema- Kokkukutsumise alt on „Postimehe" teatel wabastatud maakaitsewäelised, kes mäeteenistuse seaduse  25 paragr. all on ülestähendatud, nagu: rahwakooliöpetajad, need, kellel kooliõpetaja  õigused on, ja kahe esimese järgu õpeasutuste kaswandikud. Tartust. Kohalik jaoskonna tsensor õuenõuunik J. Jõgewer on tema oma palme pääle ametist lahti lastud. Hr. eanck. Jõgewer on ligi 12 aastat siin tsensoriametit pidanud. Tema asemele on rnginõuunik Babanow, Pinski maakonna talurahwa-asjade kommisjoni alatine liige, kinnitatud. ..Rishki Westnik" kirjutab rüginõuuniku Babanowi kohta järgmiselt: Uuestinimetatud tsensor, riiginõuunik Babanow on Tallinnas sündinud. Ta on 45 a. wana. Oma tegewust algas tema koolipõllul, nimelt endise Tartu kooli- gümnasiumi Wene keele kooliõpetajana Snt läks tema Tallinnasse kreiskooli Wene keele kooliõpetajaks, kust ta Eestimaa  kubermangu walitsuse asjaajajaks n, Ma:i. Tallinnast läks hr. Babanow Saratowisse, „Kubermangu Teataja" toimetajaks Siinse olude uuenduste korral kutsuti ta Pärnusse kommissariks, kus ta 8 aastat teenis. Säält nimetati ta sellesama  ameti pääle Kuresaarde ja säält Lemsalisse. Lemsalist nimetati ta Pinskisse, Minski kubermangus, talurahwa kommisjoni liikmeks, mille lõpetamise järele ta politsei departemangu teenistusesse astus, kust ta praegusele ametile tuli. Oma siinses ringkonnas teenistuses olemise ajal on hr. Babanow talurahwa poolt auustamist ja armastust ära teeninud. Muude seas oli ka tema see, kes tuttawa Kösatski koo üles wõttis. Et hr Babanow kohalise eluga ja keeltega hästi tuttaw on wõib loota, et tema tsensoriks nimetamine kohaliste olude selgitamiseks hästi saab mõjuma. Tallinnast. EeStikeele õpetamine Tallinna  Nikolai gümnafiumis. Nagu kohalik Eesti päewaleht teatab, on herra J Weski Nikolai gümnafiumi EeSti keele õpetajaks kinnitatud. Õpetus jaguneb kahte järku: esimeses jaos on ethimologia, teises fintaks, millele weel lühikene ülewaade Soome sugu rahwaste muinasusust, luulekeele tähtsamad seadused jne. lisaks tulewad, et wõimalik oleks „Kalewipoja" lugemisel edukamalt töötada. Pääle selle tulewad õpeplaanisse weel kirjalikud tööd. Õpetus algab sügisel. Harjumaalt. H arju-Jaanist. Haledat surma sai siin Paasiku mõisa kandimehe juures olew wiie aastane tütarlapsuke. Ta kukkus keewa wee pajasse, mis pliida päält maha tõstetud. Raskete haawadega elas ta weel kolm päewa ja heitis hinge 13. skp. Õnnetu oli «une- mate ainukene laps ja sääl alles paar päewa külaliseks. Peterburist. 16. aprillil svitsiwad Keiserlikud  Majesteedid Moskwust Tsarskoe Seloosse. Peterburi linna juubeli piduks saadetawat „St. Peterb. Wed." järele 63 Lääne-Europa ja 66 Wene linnale kutsed, pidust vsawõtma tulla. Iga kutsutud piduwõõra kohta on kuludeks 30 rbl. päewas määratud. Slaawi kongressil, mida praegu päälinnas peetakse, on lugu juhtunud, mis kõiki ajalehta ärewuscle ajab. „Pet. Wed". teatel harutatud ühise Slaawi sõnastiku «väljaandmist. Selle juures kurtis tuntud Wieni prohwessor ja Wene akademikus  Jagitsh, et slaawlastel ühist kirjakeelt  ei ole, kuna Wene keel tema arwamise järele seda ülesannet ei täitwat. Sellepääle annud Bonni prohwessor Götz nõuu Slaawi olude kirjelduse raamatut Saksa keeles «välja anda. See ettepanek on küll läbi kukkunud, aga pääle teiste on ka Wene prohwessor Wiljukow selle poolt olnud. Wene rohwuSliku lipu kandmist tüüri juures tahetakse kõikidele Wene aurulaewadele kohuseks teha. Et wahet teha, missuguse aurulaewasõidu seltsi oma üks wõi teine laew on, antakse luba sellekohast  lippu groot-stange küljes pidada. Ajalooliste ja praeguse aja riiete näitus on „Zasli" seltsile 23 tuhat rubla puhast kasu toonud. Koertele marutõbe wastu rõugepanemist  tahab Peterburi Wene loomakaitseltsi  haruselts loomaarsti terwiseparandusemajas  (Shukowski uul- nr. 29) ette wõtta. Raamatute müümine monopoli poodides.  Katsewiisil olla rahaministerium Permi, Pihkwa ja Kostroma kubermangudes olewatele  «viinapoodidele luba andnud ka raamatuid müüa, kuid ainult niisuguseid, mille sisu karskuse kuratoriumide tegewusega  kokku käib. Raamatud pcawad hariduse-ministeriumi poolt lubatud olema. Knewist. Wäljarändajad. Nagu „Kiiewsk. St." teatab, rännata pääle 100.000 Saksa asuniku Kiiewi ja Wolõni kubermangudest Preisi asutamise-komitse kutse pääle Poosenisse elama.  Tamara  realkvoli õpilased wabastati üleminewal nädalal paariks päewaks koolis käimisest, sest koolitoa põranda all oli üks rott lärmanud ja tegi oma mädanemise läbi nii hirmust haisu, et keegi ei suutnud toas «viibida- Wähe aega warem olnud Mlsetel gümnasistidel „wingu pühad." Kishinewist. Rahutused. „Wal. Teataja" kirjutab Kishinewist: 6. ja 7. aprillil kippus salk töölisi siinsete Juudi soost elanikkude kallale. Rahutused algafiwad  juutide kaupluste ja elumajade rööwimisega  ning muutusiwad ruttu üleüldiste  rahutuste laadiliseks. Politsei ja warsti appi kutsutud sõjamäe tegewusest hoolimata lagunesiwad käratsejad terwesse linna laiali, lõiwad juutide majade aknad sisse (kus juures ka mitmed ristiinimeste majad wiga saiwad), häwitasiwad ja rüüstafiwad  warandust. Rahutused kordasiwad  teisel päewal ja muutusiwad sõjamäe  abist holimata kardetawaks: mitmes kohas tuli tõsine kakelus, kus juures mitte ainult kiwa ja keppisid, maid ka murdraudu  ja rewolwnfid tarwitati; selle juures  sai 25 inimest surma, umbes 75 raskesti ja umbes 200 kergesti haawata. Sisemiste asjade mimistri käsul on Kishinewi linna ja maakonna kohta waljumad  seadlused maksma pandud. Sstshist. Korratused. Ametlik  ajaleht „KawkaS" toob järgmise tea- tuse: Sotshi olemis, Mustamere kubermangus,  suri 17. märtsil arestimajasse üks mees ära, kes sinna päew enne seda joobnult wiidud. Mehe nimi oli Swinostrigin  ja ta oli „Tretja Rota" külast pärit. Maakonna ülem ja maakonna arst waatafiwad surnukeha läbi ja arst tunnistas, et surm kange joowastuse tagajärjel olla tulnud. Umbes kell 12 lõunaajal pidas uwbeS 100 pääline rahwahulk Swinostrigini  surnukeha, mida maakonnaarsti käsul  arestimajast lahtilõikamisele pidi «viidama,  kinni ja seletas maakonna ülemale, kui see sinna jõudis, Swinostriginit tahetumat  ilma lahtilõikamata maha matta, sest et linnawahid tema arestimajas surnuks olla peksnud. Hoolimata maakonna ülema kinnitusest, et surnukeha ilma lahtilõikamata maha matta ei wõida, läks salk arestimajasse,  peksis linnawahtisid, lõi kiwidega wkud ja uksed puruks ning «vabastas kõiki, kes arestimajas oliwad. Üks kiwi haawas maakonnaarsti käest, teine kiwi tabas üht Poti rügimendi leitenanti kaelast; üks linnawaht sai rängasti peksta. Kohale jõudnud sõjawägi kihutas käratsejad laiali. Wangideft oli ainult 8 tähtsuseta mangi ära karanud. Swinostrigini surnukeha  lahtilõikamisel ilmus, et ta tõesti wangiwõtmisel saadud peksu tagajärjel surma oli saanud, kuna alkoholi kihwtitust ei leitud; maakonna ülema kui ka maakonna-arsti  süü tuleb muidugi kohtulikule uurimisele: seniks aga on nad ametist lahti lastud. Wastutamisele wõetakse aga ka käratsejate keskelt pääsüüdlased. Warssawist. Were kihwtitus habemenoa  läbi. Kaupleja S. laskis habemeajaja  juures habet ajada, kus juures wiimane temale noaga kogemat<r.lõua sisse wäikse haa ma tegi. Habemeajaja seletas, et see haaw midagi ei tähendawat ja S. läks rahulisti minema. Lõug hakkas aga paistetama ja kangesti «valutama, nõnda et S. neljandamal päewal arstide juurde abi otsima läks. Arstid tegiwad kindlaks, et siin werekihwtituscga tegemist on ja seletasiwad, et lõikamise teel üks osa lõuga ära tuleb wõtta. Lõikamise pääle «vaatamata  suri S. kõige kangemas walus ära. Wladiwostokist telegrahweeritakse Mandshuria ja Ussuri raudteel tõuseb sõitjate arw ja saadetama kauba rohkus iga päewaga. Wihma ei ole siin enam kaua aega sadanud; walitfemas on suur palawus. Helsingist. Korteri saamine öll mõnel uuesti seatud ametnikul Soomemaal raske. Seni kuuldi seda linnadest, nüüd ka maalt. Hiljuti saatis Helsingi kuberner Kaigorodow Lahjale politsei-ülema (nimismehe)  ametisse K- Mobergi. Aga see ei leidnud Ml kusagil asupaika. Wiimati sai ühe suwemaja üürida, aga warsti selle järele müüdi see ära ja uus omanik nõuab üürilise «väljaminekut. Wäljamaalt. Saksamaalt. Wiimafe maru ajal saiwad Shlefias 63, PoseniS 15 ja Brandenburis 12 inimest surma. Merel sai hukka 83 ja enam ehk wähem wiga 346 laewa; 223 inimest uppufiwad merel ära. Rahwastewaheline karskuse kongres s awati kahe nädali eest Bremenis. Kongressi juhatajaks waliti vi. Dellbrück Bremenist. Saksa riigi nimel teretas kongressist osawõtjaid riigi» sekretär krahw v. PosadowSki pikemas kõnes. 17 S a a r la n e 1903.