konnast, et kõrgemaltsharitud ringkonnad mõned erandid muidugi wälja arwates karskuse töö wastu koguni leiged on. Ometi ei wöi siin haridust süüdlaseks teha, sest ka metsikud looduse rahwad tunnewad  uimastawaid abinõuufi. Pika arutamise järele  jõuti otsusele, et siin haridust ja haritlasi üks teisest lahus piab mõtlema. Haridus, nimelt üleüldine  haridus, on karskuse aate edendamiseks kahtlemata  kasulik, sest ta teeb, näituseks, ajalehtede ja raamatute lugemise wõimaluse läbi rahwale alkoholi kahju selgeks; mis aga haritlastesse puutub, kui siin „haritlastena" kõrgema haridusega mehi mõeldakse  siis on nende poolt osawõtmine ja tuetamine  üleüldiselt, kahjuks, weel wäga leige. Iseäranis  kibedaste tuntawalt puudub siin wiimaste poolt nii wäga suuresti mõjuw eeskuju seltskondlises ja perekondlises elus, mille üle ainult kahjatsust awaldada  wöib. 3). Kas on naesterahwastel mõju meesterah- Waste pääle joomise wähendamiseks? Et naesterahwastel  seesugust mõju üleüldiselt olemas on, tunnistatu  ühel häälel õigeks ja töendadi ka mõnede elunähtustega; teiselt poolt toodi aga ka niisugust nähtusi ette, kus naene, kes ise mitte joodik ei ole, meest, keda waremalt keski joodikuks pidada ei wõinud,  ometi jooma on ajanud, see on oma enese eluwiifi ja iseloomu wigade läbi. Et see küsimus aga wäga laialine on ja sügawat läbikaalumist nõuab, fils otsustadi, ühel tulewasel kirjanduse-õhtul seda otsekohe päewakorrasse wötta, kus wäga soowitaw on, et niihästi meeste-, kui ka naesterahwad selle asja kohta oma mõtteid pikemalt ja wabalt wälja ütleksiwad. 4). Kas wõtawad kooliõpetajad karskuse tööst tarvilisel wiisil osa? Jõuti otsusele, et niipalju, kui seda ümberkaudu kuulda ja näha on, nad seda ei tee. On jällegi erandist olemas, aga see ei muuda üleüldist asjaolu. Et see nii on, seda arwati sellest tulevat, et kooliõpetajad enam ehk wähem oma ümbruskonna  tähtsamate isikute mõju all on, kellede hulgas  teatawaste wäga wäha tõsiseid karsklast leidub; teiseks on paljud waimulikud ametitalitused ja perekondlised  pidud, milledest kooliõpetajad Praeguste olude järele rohkesti osa wõtawad, wiimastele kiusatuseks,  sest et sääl alkoholi alati käepärast on ja kooliõpetajale, kui auu-wõõrale, seda iseäranis mõjuwalt  pakutakse. Ometi oleks just nooresuo kasvatajatel  joomatõbe wähendamiseks wäga suur mõju, mil Põhjusel wäljamaal mõnel õpetus alkoholi kahjuliku  mõju üle otsekohe õpeainete hulka üles on wöetud. Seltsil puudub aga, kahjuks, jõud ja wõimälus,  selles asjas midag! tähtsamat ettewötta ja korda saata. 5). Miks on osawõtmine karskuse töö wastu üleüldiselt leige? Jõuti otsusele, et selleks järgmised  Põhjused on: ») Joomakombe mõju, mis, nagu varemalt üeldud, enam haritud ringkonnast iseäranis  tuetust saab, kuna siis paljud, kes endid ka haritlasteks"  piawad, sellepärast karskuse asjaga tegemist  teha ei taha, et need ja need nendest auustatud isikud sääl Puuduvad; b) puudulik karskuse seltside eessihi tundmine, sest paljud piawad seltsi liikmeks astumist isikliku wabaduse kitsendamiseks ja alandamaks  tundemärgiks seltsi liigete iseloomu kohta, kes ilma seltsi abita ei teaks, mis teha ehk tegemata jätta; e) karskuse seltsi liigete kõrk ja upsakas olek mitte-liigete wastu sel ajal, kui seltsid asufiwad, just nagu olekfiwad nemad nüüd ei tea kui palju teistest kõrgemal ja paremad, mil Põhjusel karskuse afi mitmel Pool Üleüldise pilkamise ja Põlgamise alla langes. Wiimasel ajal on seesugune Pölgtus ja mõnitus kül juba märksa wähenemas ja kindlaste on loota, et see peagi suutumaks kaob, kui praegused seltside liikmed  enam oma eelkäiate pattufi ei korda ; ä) karskuse  seltsi liikmete üleastumised oma pöhjuskirjadest. 6). Kuidas wõiks karsk. seltsi tööd linnast wäljas olewa rahwale rohkem kättesaadavaks teha? Seda ei peeta, juba maa kauguse pärast, suuremal mõõdul võimalikuks. Ka on praeguste asjaolude juures seletavate kõnede pidamine awalistel Pidudel wäga kitsendatud, kuna aga just kõned möjuwaks tõmbe jõuuks olekfiwad. Awaldadi lootust, et tulevikus  selle Poolest luod paranewad. Esimees teadustab, et waheajal seltsi laulukoori  juhataja hra Mihkelson liig kasina aja pärast ameti maha Pannud, edespidi aga kooris ligi aidata lubades. Et aga koori mitte seisma jätta, Paluti hra Raudsepp a juhatajaks, kes palvet ka wastu Võttis ja asjaga juba jõudsalt pääle on hakkanud. Edast teadustas ta, et vaheajal eestseisus mitmed feltfi liikmetest ette kutsus, kelledest põhjuSkirjadest üleastumist (s 4) oli nähtud. Üks neist palus ennast  liikmete nimekirjast maha kustutada, sest et ta oma äri-asjus iga kord mitte põhjuskirja täita ei suuda, kuna ta põhjusmõttelikult seltst tööd ja eessihti  kõigiti kasulikuks tunnistab, ühele saadeti noomitus  kirja teel, mõned tunniStasiwad süüdistust õigeks, lootes, et seda tulewikus enam ei juhtu, ühe kohta oodetakse weel teateid ja tuleb afi tarwilisel korral Pää koosoleku ette, kuna mitmed ainult tertsist  jookisi ligi joonud ütlemad olema. Eestseisuse sellekordfe otsuse pääle paneb esimees ette: tehku selts kord awalikult kindlaks, mida seltst liikmed wöitvad, ehk mitte ei WSi. Selle ettepaneku Pääle läks arutamine iseäranis elawaks. Paljud tähendatvad,  et ainsamagi terwise joogi klaasi ära keelamise korral nad wäljaastuma piawad, sest see oleks liig suur isikliku wabaduse kitsendamine; ka teeb seltsi Põhjuskiri  ..üleliigse" joomise wastu wõitlemist kohuseks. Teiselt poolt tähendatakse, et kord katsuda wõiks, mitte tilkagi lubada, sest kui körwalt inimesed näetvad, et meie terwise joogina ühe klaasigi joome, siis nad tõendamiseks Põhjust saawad, et nad karskuse seltsi liikmetega ühes koos jöiwad. Esimees seletab, et temal  midagi selle wastu ei ole, kui ka terwisejoogid suutu ära keelataks. Ta küsib aga seltsi käest, kas see karskuse aatele kasulik oleks, kui meie siin kõigekindlamat  täiskarskust pidada otsustaksime, kuna ometi Paljud seda, mõnesugustes juhtumistes, pidada ei wõi? Ja teiseks, kui seesuguse otsuse tõttu seltsi liikmete arw kümne wõi paarkümne pääle alla wajub ja ta oma tegujöuu kaotab, nii et selle järeldusel tema olemas oleminegi kahtlaseks wõiks saada, kas oleksime siis selle läbi üleüldisele karskuse aatele kahju wõi kasu saatnud? Kuna meie praegu makswaid  seltskondlisi kombeid mitte ülepõlwe murda ei jõua ja sellepärast wahest sunnitud tunneksime olewat,  awaliku wiisakuse alalhoidmiseks klaasi weini ära jooma, siis ei ole meie kehalisest ega waimlisest. majanduslisest ega aatelisest küljest wist weel mitte kellegile kurja teinud. Meil waadatakse liig kitsarinnaliselt  karskuse asja pääle, kuna wäljamaal kohte on, kus karskuse seltsid koguni otse joogikohte piawad, nimelt selle otstarbega, et sääl liigjoomise wastu wöidelda ja inimesi mõistlikuma ja komblisema  elu poole juhtida. Wiimaks tehti otsuseks, seltsi tänawu aastal tehtud otsuse juurde jääda, et ..selts täiskarskuse poole püüab, selleks aga teesi oma walida jätab." Pääle selle peetakse terwise jooki iseäralistel  kordadel, kus Piduandjat ehk jubilari mitte Pahandada ei taheta, weiniga lubatuks, mida aga ka ilma alkoholita jookidega teha wõib. Sellega ei tohi aga mitte seda mõtelda, et see ka terwisejook on, kui näituseks kahe ehk mitmekesi laua ümber istutaks ja ..terwiseks!" jooma hakatakse! seda piab selts awalikult joomiseks ja põhjuskirjast üleastumiseks.  Niisama ei wõi „liigu" joomist miskisuguse äri juures „terwise" joogiks pidada. Lõpuks tänas esimees kõiki elawa osawõtmise eest läbirääkimiste juures, millega koosolek kell pool üks öösel lõppes. Wiljaudimaalt. TarwaStnst. Onneumat  surma sai jällegi hiljuti, T. wallaS, P. kohas, üks 3.-4. aastane laps, keda ilma wanema inimese jarelvastuseta,  põlema pliita juurde oli jäetud. Laps oli oma kaheteistkümne aastase venna käsu pääle tuld seadima läinud, selle toimetuse juures oli tuli tema riietesse haktanud ja häkiSte põlema plahvatanud. Wend, seda näheS, tallutaS lapse välja hoovi pääle, kuS tuli tuule käeS weel jõudsamalt oma mõju avaldanud ja nii kaua, kui suuremad mimesed juurde jöudfiwad, oli laps juba tule läbi surmavad haavad saanud, nii et ta 1! tundi parast põlemist hinge heitis. Jällegi hoiatuseks,  et lapsi mitte kunagi isekeskis tule juurde ei või uSkuda. Tarwastlaue. Wõruwaalt. Hargla st M. wollast. Kõrtside  kaotamisest saadik oli meil kaunis rahuline elu, unud aga hakkab asi jSlle halwa poole kaaluma, sest .simmanid" ja õõhulkumised on meile sisse tunginud. Ühtegi pühapäeva ei laha mõõda, kuna salle siin ehk sääi mõni .simman" ehk.pitSpall," olgu kaS loosimise pidu ehk sünnipäeva nime all ei ole toime pandud, mõnikord koguniSle mitu. Niisuguste pitSpallide paale koguwad noored poisid ja tüdrukud ennast hulgani kokku, kuS ka tubliSte wa kibedat saab .kinni pistetud," noh teda ju ka saada on, sest sala monopoli äri on siin kauniste õitsemas. Nõnda raisatakse kallid pühapäewased ööd hulluStamiSte ja ropu nalja ja laulude leelutamisega  ara, mille kannul pärast poole mitmesugused kölbmata  jutud käivad. Wäga kahetsemise väärt on lugu, et ka siinsed auusamad peremehed oma lapsigi ei keela niisugustest pltSpallidest osawötmaS käimast! Isegi need, keS rahwale eeskujuks piawod olema. .rahvawalguStajad"  ei puudu säält; kuS ühtlast vend, veli ja veljuke körvuStikku wa märjukest HSSti lasevad maitseda.  üteldeS: .meie võtame koodi liiku." KeS isegi paale tüütavat päeva tõõd, õõstti, et HSSti palju talust läbi käia, hobuse üürivad, monopolka kaasas,' küla mõõda, „armaStuse kangelastena" ümber uidawad, kuS fiiS tütarde isad sellega leppima piawad, mis aga juhtub ; mille juureS neil mitugi äpardust juhtunud, millest ehk teinekord laiemalt. Ka ei pane meie noored mehed sugugi häbiks, ühest kihelkonna otsast teise »waadigo,"  s. o. pulmafi vaatama minna, mõnikord kuni paarkümmend werSta. Õõde kaupa vedelevad nad küla mõõda öö kullidena ümber, mille juureS löotsapill ühte puhku piab huugama ja kannel ja viiul kaasa porisema, koeri ja lambaid hirmutades ja neiusid kaisutades,  aga viimaks vaesed .hundid" kandke süüdi, nagu keski hiljuti „UudiSteS" seletas, et hundid olla lambaid hirmutanud, sõda ja nälga ette kuulutades. Millal tuleks selles asjaS kül parandust. Saaremaalt kirjeldab „ Teataja" tumedat Pilti säälsete talupoegade elust. Rentnikude elu ainukene otstarbe ja eessiht, tema ainukene elu ülesanne ja tähendus on see, et mõisnikule õigel ajal oma renti ära maksta suudetaks. Kõike tema enese ja tema perekonna tööd ja waewa, kõiki tema sissetulekuid neelab rendi maksmine ära. Ise elab ta aga selle igawese hirmu all, et teda tema isaisade kohast wälja tõsta wõidaks. Kui palju Põlwesi ei ole juba tema eelkäiad selle maa eest maksust maksnud ja tegu teinud,  kui palju on ta juba isegi raha maksnud, aga ometi pole ta weel jalatäitki maad omandada suutnud. Rendihind on üliwäga kõrge. Maapind on lahja. Kust piab rentnik kõrge rendisumma wäljawötma? Ja sääl ei jäe tal muud nõun üle, kui talu naese ja laste hooleks jätta ja ise lähab ta suurele maale rahateenistusesse. ühes isaga lähawad  ka tema pojad rahateenistusesse, wahest isegi alaialised. Kodu jäüwad ainult naesterahwad. Aga ka need on wahest sunnitud, körwalt tööd otsima Niiwiisi saab talurahwa tööjõud iga aastaga ikka rohkem kõrwale juhitud, kuna talupoegade oma majapidamine  koguni lohakile jääb. Wenemaalt. WarSsawist. Nagu „WarshawSk. Dnewnik' teatab, on viimastel päiwil meie raudteede piiri jaamades  sadanded inimesed kinni peetud, enamiste juudid, keS seaduse «vastalise! teel matjamaale püüdfiwad pääseda.  üksi Warssawi- Wiini raudtee Granitsa jaamaS wöeti umbes Sl) inimest kinni. Kõik need olid tagawara alamwäelised, keS sõjateenistuse eest põgeneda püüdsid. Lõuna-lääne kubermangudes ettetulnud korratuste  üle tagawara wäeliste kokkukutsumist? vuhul kirjutab  Wene telegrahwi agentur ametlikult järgmiselt: Siia jõudnud teatede järele tuli tagawara wäeliste kokkukutsumise  korral mitmetes Witebski, Smolenski ja Kiiewi kubermangu kohtades rahutust ette, iseäranis ägedal wiisil aga KanewiS, kuS tagawara wäeliste salgad.  keS omal teel tähendatud linnasse wimakauplust, ärikohtafi, juutide ja mõiSnikude majast ja weSkefi puruStafiwad,  politseile wustu paniwad, keS neid ühe wiinakaupluse purustamise juures takistada tahtfiwad. Purjus inimeSte salk tarwitas sõjameeste väikest arwu oma kasuks, tuugis sõjawäe ülema kabinetisse, sääl purustamist  toime pannes, läks säält turuplatsile ja rõõwis  mitmeid kauplust. Korratuste mahasurumise juures  sai isprowniku abiline kiwiga pääst ja üks soldat jalast haawatud Ka Smolenskis tegi üks tagawara wäeliste salk sõjawäe ülema kantseleis korratust, kuna ta enne juutidega tüli oli alganud. Kõige pikemalt kestfiwad korratused PolotSkiS, kus kolm päewa üksteise järele salkude kaupa juurde tulewad tagawara waelised wiinapoodifi puruStafiwad ja wiina ära rõõwifiwad, kuna hullajate katse, juutide linnajakku tungida, politsei vaheleastumise läbi nurja läks. Päale selle puruStadi wiinapoodifi LepeliS, Witebski kubermangu Uschatschi alevis za kuueS Kiiewi kubermangu külas, Sjenno linnaS Mohilewi kubermangus ja Ljutfini ja Rjeshitsa linnades Witebski kubermangus. Rjeshitsas tungiti ka wiina laduSse ja pekseti politsei pristawi, kuna SjennoS  üks konwoi-soldat tapetud sai. Kuna sõjawäe rong KreutSburgi ja Sirotino jaamades Riia-Orelli raudteel kinni pidaS, rõõwifiwad tagawara wäelised säälseid puhvetist ja puruStafiwad kahte ecainimeSte päralt olewat  kauplust. WitebSkiS ruttas üks Smolenskist t«- lew tagawara wäeliste salk, 4VV meest suur, linna, et midagi oSta. Nad haarafiwad pihku, mis ette puutus, ja loopifiwod akentest fiSse. ÜheS külaS tungiti suhkru wabrikuSse, teises kohaS poSti - telegrahwi kontorisse. Kiiewi kubermangus sai ükS mõisnik omaS koduS haawatud  ja temu rahakassa purustatud. Sellessamas kubermangus, Tagantschis, sai ÜkS läbisõitev preeSter tagawara wäeliste kaest peksa ja rõõwiti tema raha ära, kuS juures ühelt shandarmi - unterohwitserilt. keS salka noomima hakkas, mõõk ära wõeti; ühtlast sai ta maha visatud ja ka läbi peksetud. BõhowoS, Smolenski  kubermangus, puruStafiwad ja rõõwifiwad hulla, jad tagawara väetised elanikud? majast. Tähelepandav 634 G a ? a l a H 77. 1904