Saarlane X°47. Telsipäewal, 31. nowemvril 1906. XXII. aasiakitik makjab: V- ~ 1,. ss „ V. .. -.. ?S .. m«ap»»tiga! ~ I»2V „ V- » » » - .. V. .. -..5 v.. ükfik ««mber s kop. Ilmub ükskord nSd-l»«. i,»l teifi. puewul. ToimctuS Kur-sa.ireS, PitkaS uul. Treffcni maj»Z lg. Kuulutuste waStuwõtmine kun, Kuulutuste x-tit>rida S k»p-. lehe ecSotsas Ätt kop. Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Millest see tuleb? Kui meie linnaparkis wõi puuestikus tähelepanelikult ümber waatame, siis näeme, et sääl palju, palju rikkumist ette tuleb. Nii on paljude puude koored sisse lõigatud, istepingid niisama- Puuestikus wõi parkis  seda teed mööda, mis selleks otstarbeks määratud, waid kus aga juhtub, selle pääle waatamata, et selle waStu mitmesugused hoiatusemärgid üles on seatud. Enamisti on niisuguste nähtuste  sünnitajateks wäikesed poisikesed- Linna uulitsatel uitawad sagedasti poisikesed  ümber, kes mitmesuguste kelmitükkide pääle walmis, ehk jälle rahwa käest Kopikat"  noriwad. Hiljuti saatis siin keegi poisike 30 —40 «vähemat märgust korda. Mõne aja eest saadeti siit paar poissi alaealiste  parandusemajut,st. Ning see pole ka mitte esimene kord. Millest see tuleb, et meie linnas, mis oma rahulise oleku poolest kuulus, ometi niisugused juhtumised  ette tulewad? Olgu küll, et ka teistes linnades alaealisi parandusemajadesse saadetakse,  siisgi awalikkude kohtade rikkumist ei tule paljudes teistes linnades mitte ette, isegi suurtes linnades, mis oma rahutu oleku poolest mitte kõige paremat eeskuju ei anna. Wõtame näituseks Riia wõi Peterburi  linna. Missugused ilusad sisseseaded  on sääl olemas I Awalikkudes aedades on kõige kunstlisemalt sisseseatud lilledepeenrad  lahtiselt, ilma mingisuguse marjuta,  kuid nad on terwed, ilma wigastuSteta  Igaüks, isegi wüikene „uulitsapoiss", läheb nendest auukartuscga mööda. Ei ole sääl rikkumist ega «vigastamist. Aga meil! Kui meil keset parki niisugune ilustatud ja kunstliselt kaunistatud lillepeenar sisseseataks,  siis oleks see ühe ööga, isegi ühe paewaga täiesti ära rikutud. Meil näituseks  on parkis mõned põõsad, mis kewadel  ilusasti õitscwad ning hääd lõhna annawad.  Isegi neid ei jääta rahule. Ja neid ei riku mitte üksnes wäikesed poisikesed,  waid ka haritud inimesed. Mitmed nendest kaunistawad pargist korjatud  õits meiega oma aknaid. Millest tuleb fee, et Kuresaares lugu nii on? Millest  tuleb see, et teistes linnades asjalugu selles asjas palju parem on? Kas on siin järelewaatuS ajajooksul nõrgem olnud, et suuStus awalikkude asutuste üle, mis ju iga elaniku ifiklise kaitse all peakfiwad olema, wäheks on jäänud? Wõi on siin mõned muud põhjused? WaStust selles asjas on raske anda- Mis aga wäikeste poisikeste kohta käib. siis ei ole siin wastuseandmine mitt ras e Gt meil siin palju lapsi pahale teele satu- wad, tul>b pääasjolikult sellest, et siin nooresoo kaswatuS pahal järjel on, et siin nooresoo koolitamise korralduse üle midagi i-.hwd ei ole. Linnas ei ole mitte koolisundust ja sellepärast jääb palju lapsi ilma koolita. Selle kurwa nühiuse ärakaotamiseks pole oga siin mingisuguseid abinõuusid tarwitusele wõetud. Meil ci ole kusagil pool selle üle katsetgi  tehtud selleks korraldust teha, et waesemad  lapsed kooliharidust saakfiwad. Üksgi asutus ega isik, kelle hool see peaks olema, laSte koolitamise eest hoolt kanda, pole sille küsimuse üle põhjalikult järele mõtelnud. Kas wvib keegi näituseks öelda, kui palju Kuresaares koolicalisi lapsi on, kui palju nendest koolisküimata jääwad, missugustel põhjustel, kui palju selleks walumate  hooletus ehk waesuS on jne- Ma arwan, keegi ei wõi sille üle waStust anda. Ja mikSpärast mitte? Sellepärast, et nende teadete saamiseks midagi õ htud ei ole. Mis on linnawalitsuse poolt laste hariduse  hääks tehtud ? Siin seati liha müügi asjus uued seadused ja asutused sisse, mis rohivale peaaegu mingisugust kasu ei too, waid ainult kitsendusi- Need sisseseatud tulewad tuhandateni maksma. Kas ei poleks  siin nende sisseseadete asemel mõndagi laStekoolitamise hääks teha wõidud? Häätegswatest  asutustest antakse waestele abi. See on hää ar- Aga kas mõeldakse sääl juures  ka abiandmise pääle waeste laste koolitamiseks  ? Kui meie nüüd lõpuks oma küsimuse päüle wastust otsime, siis leiame waStuse,  mis wõikeste poisikeste kohta käib, suuremalt  osalt selles, et meie linnas hariduse hääks wõi waeseinate laste koolitamise hääks wäga mähe tehakse. Wõtalfime selle asja tõsise korraldamise alla, siis saaks nii mõnigi  asi komblusest küljest paranema- Nooresoo õWS kaswatuses seisab rahwa hää tulewik, ja selles seisab ka Kuresaare linna edaspidine edu- Kodumaalt. Kuresaarest. Kuresaare tollimaja kantselei  ametnik hr. P e e t e r S a l m on k o llegia  registratoriks nimetatud 1. juni k. p. arwates. Eelnõuu wõi projekt on juba walitsuse  poolt walmis tehtud selle Üle, kudas kroonu dcssütini maksu edaspidi wõtta tuleb  Uue seaduse järele ei ole see maks mitte ühesugune, waid ta on ühes kohaS kõrgem, teises kohas madalam, maa hääduse ja wäärtuse järele. Liiwimaal Ühes Saaremaaga  tahetakse dessätini päält Iki/z kop. wõtta. Saaremaa maa wäärtus on aga Liiwi kubermangu kindlamaa «väärtusest palju wähem- Nii on Saaremaal deSsätini maa wäärtus 25 rubla, Liiwimaal aga 40—70 rubla. Seega peaks ka uus maks Saare» maal selle wäärtuse järele arivatud saama. Kui juba see maks maawäärtuse järele sisse seatakse, siis peaks siin ka Saaremaa ja Liimi kub- kindlamaa wahel mähet tehtama. Ehk leiaks meie maawalitsus wõimalikuks seda küsimust kõrgemale poole läbiwaatamiseks  ette panna. Posti- ja telegrahwi Ülem walitsus on posti ja telegrahwi kontorite ülematele teada andnud, et neid telegrammifid, milles sõimusõnad ehk sarnased wnsakuseta ütelused  ette tulewad, mitte ei pea waStu mõtma- Pilguse mõisat Kihelkonnal hakatakse  juba tulcwal suwel talurahwale ära jagama- Kes jäält maad soowimad osta, teatagu selle üle Põllupanga Riia osakonnale  ehk Saaremaa kommissarile. Sääl juures tuleb üles anda, kui palju keegi maad soowib ja kui palju ta käsiraha sissemaksta  wõib. Kahjuks pole meil teada, kui kallilt põllupank Pilguse mõisast rähmale  maad müüb. Aurulaew „Konstantin" sõitis minewal  pühapäewal wiimast korda siit Riiga. „Lyra" Selts, kes ennast edaspidi Kuresaare Eesti Seltsiks (mitte Eesti Rahwafeltsiks,  kudas kord teatati) nimetab, on omale juba korteri matnud ja sinna uue biljardi muretsenud. Biljardi muretsemiseks on seltsi liikmed raha laenuks kokku pannud. Loota on, et Saaremaa Põllumeeste Seltsi poolt asutataw matmisekaSsa, kus liikmemaks üks rubla on, marsti oma tegewust alustama saab, Walitsuse tegewusest  on näha, et kassa põhjuskirjad lähemal  ajal kinnitatud saamad. Minema aastase segaduste tõttu tulewad paljud isikud Saaremaal kohtu alla. Sel aaStal keelti maal politsei poolt mardikskäimine kangesti ära. On ka üsna õige. Muidugi oli politseil selle keelu põhjuseks see asjalugu, et mardisandi katte all kergesti kuritegusid korda saata oleks wõidud. Igatahes peaks rahwas ise selle kombe maha jätma. Sest nüüd, kus paremate lõbustustega aega wiita wõib, on see manast ajast päritud pruuk ajast ja arust, On mitmelt poolt soowisid kuulda, et sellekordsel riigiwolikogu walimistel Kuresaare linna walijamehe kanditadik» Saaremaa kreisi loomaarst hr. Ainson üle» seataks. Lähemal ajal tahetakse siin malijate esialgne koosolek kokku kutsuda, kus siis muidugi kandidat lõpulikult üles seatakse. lmtuMnlikt 1907. g. siiiilt on onM.