tuli katel üles seatud, milles korraga 200 inimeale fütia wöib keeta. Lisame w«l juurde, et terive ehitus arhitekt Jaques Rosenbaumi plaani järele on tehtud, ehitamist juhatas insener Ernst Boustedt. Ehitusmeistriks oli A. Hiibbe, kuna elektri sisseseade..Volta" Vabrik oma peale on Võtnud, Kütmise-sisseseade on Riia äri Rehml Valmistanud, kuna iveewärk ja kaualisatston asutuse esimehe Dr. v. Kügelgeni juhatusel asutuse tööliste jeneste poolt on tehtud. Nõnda on asutus loodud, mis nii mõnelegi imtzncsele  ta terwise wõib tagasi anda. nii mõnegi inimese  häda Vähendab ja sellepärast terwele inimesesoole kasulik on. no. Nende abil tähendab rähma kaswamine ja igasugune lu.lt ura tõusmine neile iga päew uusi kasusummasid, ilma et nad sealjuures sõrmegi liigutada pruugiksiwad.  Ja nõnda kaua kui wöim nende käes seisab, ei taha nad neid rahwa ruäljakuriraiirise abinõusid eneste käest ära minna lasta. Loomulikul edukäigul ei suudaks aga Sooine maaomanikud neid abinõusid praeguses olekus enam kaua eneste käes hoida. Waeje rahwa esitajate hulk on juba praogu saadikutekogus õige juur, 200 mandadist  on 34 töö! ist ep arter käes. Weel 16 istet mõita ja sellega Keksimad pooled rahwaesitajad waesema rahwa omad. Sellega oleks aga ka maaherrade rvöiin murtud. Kui asi sedawiisi edasi läheb, ou nende 16 saadi lukoha wõiturine kõrge ligema tulewiku küsi urus. Ja siis oleks juba kerge mine mö imal ii, maaharimise sunduse seadust maksma panna. Kuid Töölrstepartei teab wäga hästi, et maaharimise sundus kaugeltki seltskonna lõpulik uuerrdamijesarnm olla ei wöiks. Ta näeb koguni selges te ette, et see seadus, kui järjekindlalt läbi wiia, suure liigi oma olukorraga rahul olewat rahwast sünnitaks, kes mõne aja pärast sotsialdemokratia nõudmistega mitte enam käsikäes käia ei tahaks, maid- selle wastu astuks. Kaugemale  ulakamad sotsralseadused nõuaksiwad uusi nraksusid.  Maksud lang eksima d osalt selle klassi peale ja see tunneks ennast maksudest rõhutud olema ja astuks  rvastariuda. Aga hoolimata sellest peab töSlistepartei  praegusel ajal seda nõudmist nõnda tähtsaks ja seltskonna elus nõnda ümberloomaks  seaduseks, et ta nüiiraMäst pöördest hoolimata selle põolie peab püüdma. Sellel seadusel oleks maa masandüsllse edu jn kultura tõusmise peale määratu tähtsus. Seda arvitada. tähendab aga ka partei IFpusthi  mõttes edu. Sellega saaksimad tähtsad tatistuled  edrueelt kõrwale toimetatud, tee saaks wabaks. Kuna see tõvlistepartei nõudmine praegu torparite ja ilma ma«ta inimestte palawamate soowidega ühte lan!ieb,  kasvav tema pooWvMMe arm kindlalt,- iragu g>»«WtaM wattmffed meile niUdanud va. Wäljamaalt. EWiqne MKting lordide WwsiM- Kui inglane fiikliste põhjuste pärast kannalab  ja mures on, siis jääb ta koju luku tahk. x.Koia oma tundMusi" ton esimene juhatus, mida isa Inglismaal oma pojale annab!. Oma iMiVai Muresid awalikuks teha/ peetakse seal niisama sündmatakõ/  kui poolhalasti uulitsale ilmuda, noaga süüa, seltskonnas usuliste küsimuste üle Vaielda Või rääkimise  juures Mõnda kõlbmata kõnekäändu tarwitada. Kui aga inglane ennast oma kodanikuõigustes tunneb haawatud Või puudutatud olsma, kui tema mure mstte eraisiku.- Vaid riigi läbi on tõusnud, siis ei ole ta mitte tagasihoidlik,- koguni selle Vastu, siis Viib ta oma tundmused nõuda ütelda uulitsa peale Väljg. Ia seal ei tunta enam tagasihoidlikkust. ,Politikalistel  põhjustel protesterija inglane awaldah oma sõpradele tormilist kiitust ja karjub iga kord meelelult  „bu —u —u" kui kõnetoolilt mõne wastase nirNe nimetatakse. See tuli iseäranis läinud nädalal Lottdonis  Trafalgar Square peal lordide wastu torme pandud miitmgil nähtawale. ..Lordidekoda on rahwale sõda kuulutanud —" seisis üleskutses, mis demokratlise rähwaühisuse poolt wälja anti. Esimest korda terroes Inglise ajaloos on ülemkoda eelarwe tagasi lükanud... Asutus, kus wäga rikkad mehed liikmeteks on,- protesterib suurte kapitalide pealt Võetama maksu Vastp. Lordid tahawad  selle asemel leiVa peale tolli pannas. 600 sündinud ..seaduseandsaL', kelle? ühtegi waslutust  ei ole, tahawad omale õigust saada ara Määrata,  missugusid maksusid 40-Miljoniline rahwas peab kandma... ..Londoni kodanikud! Tõuske üles ülemkoja  wastu.. Kõik need. kellel aastasadade jooksul raskete Võitluste järele kättesaadud Vabadused kallid  on, mingu Trafalgar Square platsile!" Üleskutse leidis laialist Vastukõla. Lugemata hulk inimesi kogus kokku, mitte ainult platsile. Vaid la kõrwalistesse uulitsatesse, lähema kiriku esisele ja rahwuslise  pildigalerii ette. Ilm oli Vihmane.- niiske. Lehed kirjutawad tormidest Merel ja rohketest kÜlmetamisehaigustest  linnas. Kes aga pahast ilmast ei hooli, on meeleawaldaja. Nad seisawad üksteise lähedal,  wihmawarjud peade kohal, mis kõik nagu Mustaw  meri k augelt paistab!. Kõnemehi on ka igal pool näha. Nad räägiwad kõrgete sammaste otsast,- purtskaemude  pealt, majatreppide astmetest. koguni maja 5. korra aknaserwa peale on nad roninud. Reale kõnede tarwitatakse ka muid tihti Väga huwitawaid kihutuse-abinöusid. Siin saMMüb tööline, bluuse seljas.  krae ja maniska asemel rätt kaelas ning spordi- Müts peas, ühe peenemas riides herra juurde ja soo- witab, et see temalt ühe -„rviguri" ära ostaA. Ta mõrda seda siis oma sõpradele 7,toridele" Meelsetele) saata. s ..Wigur" kujutab üht matuserongi. Musta raami sees on järgmine kiri: ..Kurblikuks mälestuseks lor> didekojale ning roanameelsele erakonnale, kes öösel wastu 1. detsembrit 1909. aastal iseenesele otsa! peale tegiwad, kuid enne seda roeet waesmrehe eelarwe  ära j urmasiwad." Edasi on seal laul ära trükitud,  mis ühe tuntud Inglise wiisr peale on seatudj. Esimene salm algab sõnadega: ..Kes surmas eelarroe? Mina ütles lord. Kõrtsimeeste abil surmasin ma ka ära.". Laul lõpeb sõnadega: ..Kõik õiged rah-- wcrmeelsed mehed, kaebage eelarrvet taga, kuid ärge julgust kaotage. Nüüd> kus lordid eelarwega lõpuarme  on teinud, teeme meie nendega nõndasamuti." Weel üks teine niisugune „ungur". Pakutakse üht papi peale maalitud lordi pead krooniga müüa. „Mis sellega peale halata?" küsib ostja. ..Wõtke lordil körwast kinni." on wastus,» Nõu järele tehes tuleb esimese pildi alt uus kuju Nähtumale. Seekord rõõmsa näoga, tüüpikalise wälimusega  inglane, kes odawat ja head lõunat sööb. Ka lordide juhi Ülemkojas lord Landsdowne pea niga pakutakse müüa. Kuju Ümber ou murtud ladinakeelne  pealkiri: ..Landsdoume I. Maalordide ning rahwa (õllepruulijate) juht. Teenimata lisawäärtuskise  sissetuleku kaitsja. 1909.". Wahepeal kestawad kõned ikka edasi. Sõnadest on raske mõtet kütte saada. Nad kaowad kiiduawjab duste sekka ära kui Lloyd Georgese niine nimetatakse ja kisa sekka ~bu —u —u". kui kord isid Meelde tuletatakse.  Wahel tulewad need hüüded nii tugewaste kuuldawale.  et paistab, nagu hakkaksiwad Nelsoni ausamba  ümber okemad brongskst lõmid korraga möirgama...  Rahwa hulgast läbi sammub paks, laiade öladega mees, selle kannul Veel paarkümmend teist isikut. Need kutsuwad rahVast üles Balfouri heaks /.hurra" hüüdma. Katse ei lähe korda. ..Teil peaks häbi olema lordide poole hoida// tähendab keegi naisterahwas. ..Egas tema lordide poolt ei ole. ta on õlle poolt." hüütakse rahwa seast. 7,Niisugusesse kõhtu mahub ka terme Vaat. Ei ole siis imeks panna, et inimene oma südametunnistuse ära müüb." „Mr s roie sugugi lordide poolt. Vaid rahwa õiguste  poolt, mida lordid ftüüd kaitsewad," seletab paks isand. ! 7, La rahwa õigusi kaitsete Teie selle läbi, et Teie miitingit trobikoima huliganidega tahate segada," tähendab laiade õladega, punasepõseline meremees. Rahwas lstsub kokku ja Balfouri poolehoidjad tõrjutakse  wälja. Keegi ei julge enam wananchelseüM' .b urra" kisendada. Kuid seal tuleb uus salk naisõiguslased'. Need pakuwad 2 penci eest lehte Müüa. milles kmnitatakse, et suuremat rõhujat ei ole ega ollagi ei wõi, Tui Asquith seda on. Rahwa seast küsitakse noorematelt preilidelt pilgates: /.Kudäs neid maMMa ometi siia laskis?" Wanematelt prouadelt pärstäkse: /.aga kes nüüd herrale theed keedava Lähema kõneleja hääl tuleb kõrgelt roiiendama korra pealt kuuldawale. Ta on tugew ja kölaw kui terasest. ..Lordid rikkusiVad parlamendi õigusid. Nad on kõiki Valijaid sellega teotanud. Teil tuleb nüüd otsustada,  kes Inglismaa üle peab Valitsema, kas lordid Või rahwas. Lordid on iseenesele surmaotsuse alla kirjutanud. Nad heÄsnvad meie konstitutfioni tulde. Suur wõstlus,- mis nüüd on älganud. Võib ainult ühte moodi lõppeda : täielise walstawuse-pöhjusmõtte  Võiduga..EnaM ei ole Midagi kuulda. Laul,- mis järgmise kõnetooli lähedusest korraga tõuseb.  matab kõne oma alla. Lauldakse //Maalaulu"/ kus iga 'salm sõnadega: z/Maad! Maad! Jumal andis  maa!" lõpeb. Hakkab pimedaks minema. Seaduse järele ei ole Väljas peale yäewa loojammeku enam luba miitinsuid  pidada. Kella järele on aeg koost Ära minna. Puhutakse pasunat märgiks,- ei resoluksiott ette Io«- takse. Resulotsionis awaldatakse lordide mastu kmdlai  protesti konststrstsioni riVsmkse pärast ja nõutakse lordide keeluSiguse ärakaotamist. Umbes 10 minuttt kestawad kiiduawaldused. Rahwas lehwitav mütsa, taskuMikuid, VihmawarKHd ja ostetud aja- ning pilkelehta. Kõigist mõis et meelepaha lordide  Vastu Väga suur on. Ja see oli alles inene miiting!. Dioneo. 1./Rus. W.") gaaswiw refoistettain Langenud ©Mitti asemeks on kuningas Sonnino kutsutud, kes Ita suure rvaewanägemffe jÄrsls ministerrurni  koNu sai. See on aga niiwõrt Nrju, et tal pkkka igä ei arwata olema. s Parun Sidney Sonnino sündis 11. mSMiI 184?. aastal Meffandrias/ Egiptusemaal. Isa pöslest VN ta Italia juut, ema poolest inglane. 1880. aästal rvaliti ta esimest korda parlamenti. Seal oli ta kuni 1893. aastani paremal pool: nimetatud aastal asutas ta aga ©Mitti ministeriumi wasturinnaks 23 saadikuga uue keskerakonna. Kui ©iolitti sellelsamaZ aastal meel langes ja Crispi uue ministeriumi asmtamise  oma hooleks roõttis, kutsus ta ka Sonnino rahaministriks.  Crispi ministeriumi liikmeks oli see maeroalt  aasta. Eelnõu, mis ta eelarroe puudujäägu katmffeks  roälja töötas,- ei leidnud heakskiitmist. Selle tagajärjeks oli,- et ta ministriameti maha pani. 1397. aastast peale on ta parlamendis terme parema poole juht. Kvlmikleping leiab Sonninos omale kindla kaitsja. Anrerikasse rändajate „lihasts--effanr." Ühe uuema määruse järele pearoad Amerikasse sisserändajad Ellis-Islandi saarel, enne kui neid kindlale  maale lastakse, nõndanimetatud lihaste eksami läbi tegema, et oma jõu kohta tunnistust anda. Neid isikuid,- kes eksami läbi kukutawad, ei lmsta maale, kuigi neil r ohke st e raha oleks ja sugulased seal juba ees on. Määruse wäljaaudjad toekamad ennast seaduse peale, mille järele isikutele, kes arstiisel jävelwaatiisel kehaliste puuduste pärast nõrgaks on tunnistatud. Amerikasse rändamine keelatud on. Seadus on juba kolm aastat makstrv, senini ei ole teda aga ta rivita tud. Uue määruse all kannatawad kõige pealt Juudi soost kingsepad, rätsepad ja muud käsitöölised ja kontorikirjutajad,  keda praegu ..eksamikomisjoni" ees kokku umbes 1400 meest olla. Wäga paljud olla läbi kukkunud. Nad saatnud kaebtuse Washingtoni walitsusel-'. Wastu st e! ole aga weel saadud. Peaks see määrus maksma jääma, siis tähendaks soe roäljarändajatele  suurt hoopi. Wene riigist. Wevemaalt. PcharbMristi Ühisus kinnitamata jäetud. Nagu teada, tahtsiwad Moskwas mitmed professorid ja teised seltskonnategelased surmanuhtluste wastu wöitlemise seltsi asutada. Selleks anti teadaandmine Moskva seltisiaKjade"komisjoni sisse, et tähendatud tihisud kinnitatud. Ühisus tegi enesele ülesandeks surmanuhtluse üle teateid koguda, ära seletada missugust mõju ta rahuia kombelise elu peale awaldab jne. Iseäraline komisjon ei kinnitanud surmanuhtluse wastu wSidleimseüh isust ära, leides, et surmanuhtlus vn maHswate seaduste poolt ette ära nähtud praeguse praeguse aja kurbade sündmuste põhjal tervitusele wöetud. Kendei pöhjjustel ei ole surmanuhtluse wasw kihutamMöö tegemine praegu seltstonnakorra ja rahu pärast mitte fooVitaw. Asutajad! andfiwäd selle komisjoni otsuse peale kaebtuse rvMsleWasse senatisse ära. 27. nomembril oli see otsi senatis harutamise all. kus kaebtus «tsilstatt tähelepanemata jätta. Kaebtus tähelepanemata jäetud. Tiflisi kuberner mõistis umbes aasia eest ajalehe Katvk." toimetaja Filkppischina mangi. Toimetaja  kaebas edasi ja senat käskis selle asja uurimise  alla mätta. Ajutine kindral kuberner ja afewalitseja  tumnstasimad, et kuberneril kinnimöistmiseks küllalt põhjusid ei olnnd. Nüüd andis Tiflilsr kuberner selle asja kohta pika aruande senatisse, kus ta mangimõistmist peaasjalikult  sõjaseaduse peale põhjendab. 28. nomembril oli see asi senatis harutamise all, kus peale lühikest läbirääkimist otsuseks tehti toimekaja  kaebtus tähelepanemata jätta ja kuberneri roastutusslewõtmine  'ära lõpetada. Ajakirjanduse wastu mõitlemise komisjon. Sinodi istumisel 28. nomembril tehti otsuseks 'Leedu ülempüstoppi Nikandrst selle koniisjoni  esimeheks nimetada, kes ajakirjanduse wastu Võitlemise abinõusid peab wälja töötama. See komisjon waliti sinodi poolt minema talwe lõpul ja ta juhatajaks oli siiamaale Tambomi ülempiiskop  Jnnokenti. Aga siiamaale ei ole ta mitte ühtegi istumist pidanud. Sinodi otsuse järele algab tähendatud komisjon oma tegewust tulewal nädalal. Professor Leshaft surnud. Professor  Leshast kui suur õpetlane, tähtjas professor ja Väga laialt tuntud kaswatuseteadlane.. suri 23. nomembril Kairo lähedal 73 aasta wanaduses influentsade  ara. Peale teadusliste tööde, mida ta roh keste on awaldanud. tegi professori nime iseäranis „Waba kõrgem kool" tuttawaks. Nagu ajalehe lugejad mÄetamad,  pandi see kool walitsuse poolt kinni, mis mana kaswatufÄeadlase peale rõhuwat mõju amaldas. Ta mõtted ja Vaated ei meeldinud walltsusele ja nende pärast pidi ta tihtt kannatama ja alalist Võitlust sellekohaste Valitsuse ametnikkudega pidama. 1901. aastal saadeti ta Peterburist wäkja, kuhu ta kahe aasta jooksul tagasi e ttohtinud tulla. Temaga on üks kõige parem ja mägewam inimene meie juures hauda langenud, hüüab ..Retsh" talle järele MvDvM. Juutide elamiseõigus. Moskmasse  on iseäraline komisjon asutatud, mis kindralkuberneri  juhatuse all seisab ja Juutide elamiseõigust  MoskwaS läbi waatab. KomWoni tööst wõtab ka sisemisteasjade ministeriumi poolt saadetud asemik osa.. HarbiM. Mand shuria raudtee ülespidamise  kulud. Sisu" toob mõned huVttawad armud selle kohta, kui palju Mandshuria raudtee ülespidamine praegu maksma läheb. Seal on üteldud,- et terme riigi raudteede walitsuse ülespidamiseks  aastas 1.386.341 rubla wälja antakse, kuna Peterburis  olema Mandshuria raudteewalitsuse peale üksipäini aastas 662.370 rubla ära kulub. Kui seda kulu raudteewerstade kohta arwata, siis näeme, et Mandshuria raudteewalitsuse ülespidamine iga wersta kohta 410 rubla .44 kop. maksma lähed. Odessast. Maru. PZiimastel päewadel mässab Mustalmerel kole maru. Wene aurUlaemaseltsi aurulaem  xMurik", Mis loomadega oli täidetud,- pidi hädaohus kõkk Womab Üle ääre NVrde heitma. Kodumaalt. Kaapsaw  Tallinna  ringkonnakohtus pcSutaHe 20. weebr. 1910. CL Doni põllupangs. Wõlanõudmifs peale järgmised Nikolai Lanrsoni mõisad teist korda amalikult Välja. 1) 'Martna kihelkonnas Patsu mõis ühes tema külge Zäimate maatüMdega BZõiwere ja Nahkja, suurus  kokku 4877 tiinu. 2092 ruutsülda, kinnitatud Võlgasid' on selle peal: Doni pangal 399.300 rbl., Elfendeini panga kontoril 30.000 rbl.. Scheeli panga kontoril 45.000 rbl. ja Morits Rollandil 35.000 r., 2) Hiiu saarel Emaste ja Orjaku mõisate küljest lahutatud maatükk Kuriste, suurus 7311 tiinu, 527 ruutsülda, kinnitatud Võlgasid on selle peal: Doni pangal. 38.7.000 rbl. ja krahwipreilide de la GardiesdS  30.000 rbl. 3) Kullamaa kihellonnas mõis ühes tepm külge ühendatud maatülidega, suurus 0493 tiinu,- T 309) ruutsülda. Võlgasid on selle peale kinnitatud: Doni pangal 370.000 rbl.,- krahw Burhoewdenil 5000 rbl. ja Morits Rollandil 40.000 rdl. Sellessamas kihelkonnas Maidla mõis. Võigasid  \on selle peale kinnitatud: Doni püllupanga heaks 216.000 rbl. ja Morits Rollandi heaks 45.000 rbl. Sellessamas ringkonnakohtus palutakse 24. meebr. DMkvõllupanga wölanõudmise peale Nikolai  W ai n is'e päralt olerv Kirimägi mõis ühes Konuwere  ja Roosna karjamõisatega, Nigula kihelkonnas, suurus kofflu 1383 tiinu, 1960 ruutsülda, teist korda amalikult oksjoni teel mälja, selle peal on Donipangal  pärimisesumma 164.395 rbl. 56 kop. Kõik oksjoni alla minem mõisate maade summa vn kokku: 20.066 tiinu nelja mõisa pealt. Maidla suurust ei ole teada. Rahma üleüldine palaw soom ja suur i.g atsus on selle järele, etkroonupõllupankneed mõisad teist korda Väljapakkumise peal ära ostaks, maad ära jagaks ja rahwale ära müüks. Selleläbi saaks hulk maadeta inimesi lindla põllupidamise-järje peale. Praegusel olekul on need mõisad kasuta. Põlluharimine on nende peal tööjõu puudusel üsna mildsa korra peale langenud. Näituseks, Kirimägi mõisas määdakse kõik põllu põhk ja Heinad ära. Maatükk on 1383 tiinu suur, ja kuulge kulturalist põllupidamist: mõisas on 1 lehm (loe üks lehm) 4 hobust, kes põllurammu pearoad sünnitama ja nagu kuulda ilma põhuta. Rahma seas on aimamine, et Doni põllupangal rahakatel wist üle keeb: nad on siin Lääneo,aal 130—145 rubla tiinu eest andnud, kuna siinsed põllupidajad 60 ja 70 rubla nende kehwapõhjaga maade hinnaks kiil lalt lemmad olciuat. Iseäranis tuleb seda müümist nendel tähele panna, kellel midagi nende mõisate pealt pärida on, et nad seda enne oksjonipäema keksimad. Mitmed peremehed  on oma rendilohad nende mõisate käest ostnud, lepingud on komissaride juures küll kinnitatud, paberid  ka kreposti-jaoskonda sisse antud, aga seisawad seal kinnitamata, kuna Doni pank oma luba kinni tuse-jaoskvnnale ei ole andnud, sest rahad, mis saadud,  ei ole panka antud. Niisugusel olekul, kui mõis oksjoni teel määdakse, jäämad need ostu-Ispingud tühjaks, kohad rendkkohtadeks. Kohaostjatel tuleb nüüd aeglaste oma raha tagasi nõuda ja seda enne oksjonipäewa üles anda. Male We kaota- Mad nad õiguse. /.Post." —w. Mmmnaalt. ..Rahwawalgustaja" meelsus. Missuguse meelsusega meie pool keegi /-.rahwawalguhtaja" on. sellest järgmine näitus: Ta tellib ja loeb juba umbes 30 aastat tagurlist Wene lehte /.Smjeti", selle lehe algusest saadik. Kord tellinud ta ta ..Elu", aga et see roaga wabameielne näidanud olewat. jätnud ta selle tellimise järele. Ainult  ..Swjeti" peab ta õigeta walguseta, tema juht? mõtteid õigeks ning ei soe teist politikalehtesid. Aru? saadawalt on kooliõpetajal oma ümbruskonna peale kaunis suur mõju. olgu ta mistahes meelne. Nimetatud  nurk on seltsielu ja ühisettewStete poolest teistest  kaugele maha jäänud. Osalt wõib seda unisg olekut ka kooliõpetaja kauaaegse tegewuse arwesss kirjutada. Im. Ranvast. Martin Kabrieli protsess oli Tal-- linna ringkonnakohtu mäljafõiöu osakonnas ees > Narwas  27. now. arutada. Et asi tähtjas oli,- siis lasti pealtkuulajaid ainult piletitega sisse. Kaebtusealust süüdistati selles, et ta oma klawert, rii? ded ja muud põlema oli pannud, mis 2000 rubla eest ära olnoad kinnitatud. Prokuröri kõne mättas l 1 tundi. M. Kabriel kaitses ennast ise. Kohus mõistis >M. Kabrieli 10 aastata sunnitööle. Kahekordselt maksetud. Linna arhi? test saab liuna käest kindla aastapalga, sellepärast on imelik kuulda, kui ta lisina ehituste pealt meel uut palka saaks. Siiski pn linnamalitsus linna arhitektiks eelanoeprojetti ja ülewaatuse eest stMhnikute tarwis ümber ehitatud korterite juures jlinna majas) 140 j rbl. 60 kop. lisamaksu maksnud. Remiverimise-komisjon  arwab! aga. et arhitest peaks selle summa liu* nale tagasi maksma. —i — SaarevraaZt. Weretööd krpuwad meil sagedämaks  minema. Alles hlljuti käis kohutan» sõnunl kaupmees Kallase tapmisest ajalehtedes ringi/ paari nädala eest tapeti üks Muhu naisterühmas Hiiumaal  kellegi nooremehe poolt ära ja 26. nom. lõigati ühel 21-aastasel noorelmehel Kuiwaste kõrtsi- juures! kõht noaga lõhki ja lasti sisikond wälja. Tapja, ka Muhumaa noormees, miidi Hellamaale kinni. Ta? petu on ta Muhumaa mees,- tulnud Tallinnast Kuresaarde  liisku mõtma, kuid Kuiwastes tõusnud tal teistega tüli. Nii siis miin kuriteo põhjus. Praegu ei joomasta siin inimesi mitte üksi monopol, maid ka mitmesugused salaurkad ja isegi apief oma eeteri ja /.kollasebalsamiga" aitamad DaaU -mies. Abja MõWs põles 25. nom. öösel wancs küün Era, kusjuures mõisa linad' ja põllutöömasinad sisse jänoad. Küün olnud kinnitatud. Põlemise ajal oli parun Stackelberg kodust Era. Nii oli ka 3. ett< tulekahjuga, kus laudad ja loomad ära põlesnoads paruni hsrra ei olnud kodus, põlenud rvarandus oli kinnttatud. Riigiwolikogu. Krmsvtek 30. mnAii algas würst Wolkonski juhatuse! kell 11.14 min. Harutusele tuled foftt» eelnõu teisel lugemisel üyikute paragrahwids järele haruwse  alla. Aruandja Schubinski ettepanekul roõetakfe feaVuse-eelnõu kaks esim4ft punkti, mis maapealikute kohtuliku tegewuse ja wallakohtude ärakaotamise kohta käiwad. üheskoos harutuse alla. Lihatshem (rahwuslane) soowitab wallakohtuid  kõikseisuslise walla sisseseadmiseni alale jätta ja nende harutuse alla kanoate kohtuasjade armu wE- Hendada. järgmise instantsi kohtuteks aga üheliikmelifk rahukohtuid asutada. Leonoro (oktobrist) soowitab wallakohtuid mitmeliikmelisteks  gminikohtu laadilisteks kõhtudeks ümber  muuta. Butski (rahwuslane) nõuab, et wallakohtud alale jäetaks. Stortshak (talupoeg) tähendab, wallakohus olewat südametunnistusekohus. Ainukene häda seista selles, et wallakohttil praegu õige juhatus ja järelwaataja  yuuduwat. Preester Gepetski (rahwuslane) püüab näidata,  et üheliikmelise rahukohtu aade seni puudulik  ja rahrvale kättesaamata on, kui iga küla peale oma kohtunik ametisse ei saawat. Kõneleja soowitab seaduseelnõus selles mõttes parandust ette wõtta,- et talupoegade asemikud kohtupidamisest Zõrwalmsestena  osa wätaksiwad. Ka j ärgnewates waielustes toomad kõnelejad ainult endiseid soowisid, mis üleüldiste waielusts ajal juba awaldatud, kuuldawale ja teemad üksikute punktide juures nendekohaseid- ettepanekuid. Peale waheaega algab koosolek kell 4.40 min. Päewakorrale tuleb uue Wupuutu,mlt«s«-komis?>ni w«iimin«. Juhataja würst Wobkonski palub sedelist walitawate  nimedega ära anda. Veresorvski II teatab parempoolsete ni-- me I, et uue komisjoni walimine mitte riiklise kasu pärast ei sündiwat maid erakondlise ja isiklise kasu pärast. Sellepärast ei wõtwat nemad walimisest osa. Häälpah omaltpoolt: ..Teete Väga hästi!" Rahwuslased Kowalenko II ja luskewitsh,- ottobrist Tantsow ja parempoolne Pahaltshak ott wallakohtude alalejätmise poolt. Parun Meycndorff (ottobrist) paneb ette, et nõudmised kuni 30 rublani esialgu walla Vanemate ehk selleks walitud isikute kätte harutada antaks. Kui kohtuskäijad nende poolt tehtud otsusega rahul ei ole, mõiksiwad nad rahnkohtusse edasi kaebada. Kõneleja  näitab, et Õhtu-Europas, kus sarnane kordkolmes  riigis maksab, palju kohtuasju tõeste sel teel lõppemal. Meyendorfs soowitab oma ettepanekut seaduseeelnõu  1. punkti täienduseks Võtta. Würst Tenischew on tööerakonna poolt endistel  koosolekutel tehtud paranduste wastu. Õhtwne koosolek. Waielufed on lõppenud. Aruandia Schubinsü leiab, et 3 ettepanekult ainult kaks Menendorffi ette» panekut tähelepanemist tee aunad. (Hääled paremalt poolt: ~oho!") Peale joba olla meel protest stanitsaiohtute mustu tähtis, Kuifi teisa va>- vandlist peab aruandja ja kindluse laks.- niis midagi tõsist ei palkumat. Lõpuks toetab kõneleja komisjoni seaduse-eelnõu ja palub seda wastu mõtter. (.Keskkohal kiiduamaldused, paremal pool sisisteunine.), Komisjoni ettepanek maapealikut« Ne. s? PSewaleht. mm