ennegi walla poolt pakutud tingimised, aga mõisnik tahtis walla rahwast paljalt kohtu teed wedada. Pääie kohtu otsust nõuab mõisnik, et wold piab oma koolimaja tema maa päält ära wedama ja kas wõi kooli kaotama, ja see on nende keeli suur hariduse edendamine  Eesti rahwa keskel Nüüd on kooli maad juba aaStat koks mõisa käes, ja et keegi era inimene mõisale, nende maade eest, nii suurt renti ei jõua ega julge maksta, kui maid seda tänini on maksnud, sellepärast jäiwad läärja Joani kooli maad kewadel 1963. tarwitamata  ja seisawod praegu söödis. Et wald kooli kaotada  ei wõi ega haridust seisma jätta ei taha, on ta mõisa ja oma wahel kõik abiuõuud käima pannud ja tahtis senist Jaani kooli lohla rärljeks osta. Paruni härra, kes enesest seda mine wälja paista ei tahtnud laske, et ta otsekohene hariduse wastane on, maid palju enam weel näidata, et ta hariduse hääks kõik teeb, mis wöimalik, oli walla ettepanekuga nõuus ja Jaani kooli koha päriseks ostmise laup mõisa ja walla wahel hakkas edenema, kuid tingimised,— hoia aga silmad ja körwad finni, olid niisugused, et ostu kauba pääie ei tohtinud kaua enam mõteldagi. Nimetatud koha wäärtus, praeguse aja järele, kus maa hinnad määratu kõrgele on kruwitud,  on 1000 rbl., kõige kõrgemalt, koguni kallilt weel arwatud kuni 1500 rbl., aga wallale koolimoja maaks mõisa alla 3000 rbl. ei müü, ja sääl juures weel mitmed  muud tingimised, nagu: 1, Jaani kooli koha hind .... 3000 rubla. 2, kiwi magaski ait, mis mõisa maa pääl, piab maid maha lõhkuma ja säält ära wedama, mis teise kohta tuleb üles ehitada; selle kulu . . 3000 rubla. 3, juhtub ehk, et wald kord kooli maad ptaks wälja rentima ja, wöib olla, ehk rendib Greeka Õ geusulise kätte, siis selle eest maksab wald ettenägemata hinnaks rohkem . . 200 rubla. 4, selle aja eest, kus koolimaa mõisa kaes olles söödis seisis, piab wald iga aasta 84 rubla, nüüd juba 2 aasta rendi järele maksma, kokku . . 168 rubla. Summa: 6368 rubla. Nii siis, kui wald piaks seda maad ostma, niieks tal iga aastase 164 rbl, maa rendi asemel ostu hinnast, kui selle 50/ a pääle arwame 318 rbl, 46 kop. ainult protsenti maksma, muud mäljaminekud armamata. Eks see ole käsuline kaup mõisale ja nende keeli hariduse edendamine? Ka andis endiste! aegadel mõisa koolimajade  kütte puud prii, et moonakate lapsed pidid walla koolides prii koolitatud saama neid on pool osa wallo laste armust —, nüüd wöeti kütte puud ära ja maid piab mõisa moonakate lapsed prii koolitama. Waat sul pirakas. Aidamees. dv. Kergust. Wahe tegemine kirikus. Tihti kaebawad üheS kui ka teises kohas kirikuõpetajad, et kirikud kogudusele kitsaks jääda ja sellepärast uusi suuremaid  jumalakodafi ehitada tarwis olewat. Ka meil Kergus on niisamasugune häda mõjusalt tunda. Et meil omal õpetajat ei ole, siis käib Jakobi õpetaja iga kolme nädala pärast siin jutlust ütlemas, ja niisugustel kordadel  on ruumi puudus kirikus suur. Seda puudust wöiks aga meil osalt ära kaotada, ilma et uut kirikut tarwis ehitada oleks. Nagu teada, on meie kirikutes nõndanimetatud „sakste toolid" sakste jaoks—mõnes üks, aga mõnes ka kaks. Enamiste on need laud-aiad ikka kusagile kirik» seina aarde iseäraldi ehitatud, kuna meil KerguS need keset kirikut ja koguni neli tükki on ehitatud, mis „maa"-koguduse ruumist palju oma alla kisuwad. Kas siin ümberkaudu omal ajal nõnda palju saksu on elutsenud, kes Eestikeelsest jumalateenistusest osa on tahtnud wötta, wõi mis põhjusel neid laud aidu nõnda palju, ja keset kirikut on ehitatud, on mu! seniajani teadmataks jäänud. Et praegusel ajal õige wäha „saksu" siin kirikus naha on, siis oleks aeg, et niisugused tühjad „pühad paigad", kuhu „maakogudus" minna ei tohi, meie kirikust ruumi raiskamisest wälja kolitaks. Wõi hoitakse neid mõne wana halli aja mäleStuse  pärast alal! dv. Kai Sm alt. Oksjon. 15. weebr. oli meie wallamajas imelik oksjon. Keegi wallawaene ei jõudnud enam küla mööda käia, mispärast wald sunnitud  oli, temale paigalist korterit andma ja ülespidamist  muretsema. El kül wallal waeStemaja on, ei arvatud  siiski hääks, et »Att" see on vaese sõimunimi,  mille järele terve wald seda meest tunneb saal mõne tua nurgakese omale korteriks saab, vaid anti wakla täiskogule teada, et „Att* oksjoni viisil vähem  pakkumise teel Kõõmale" saab antud. Oksjonil hakati 48 rbl. vähemaks pakutama ja vaene anti viimaks  38 rublaga ktllegi taluperemehe juurde sõömale Wõrumaalt. Röugest. 8. skp. tehti San na kooliõpetaja kohalise inspektori härra poolt lahti. Pöhj uS oli järgmine. „17. jaanuaril s. a. rewiteeriS inspektori härra kohalist tooli. Kooliõpetaja L. Michelson aga saa- nud inspektori härra tulekut enne teada ja saatnud siis rumalamad lapsed pääle kümne, kõik naabri talu heina küüni, kus lapsed 3-4 tundi wäiksete riietega, mõned ilma mütsita ja rätikuta kareda tuiskama ilmaga külmetasiwad. Ja alles stiS julgesiwad koolimajasse tagasi minna, kui inspektori härra ammugi oli ära läinud. Kooliõpetaja oli inspektori härrale ütelnud, et lapsi ei olla nii halwa ilma pärast nii wara kooli tulnud. Seepärast  ootanud ka inspektori härra kauem, et lapsi meel ilmub. Lapsed oga rääkisitvud ometi, kangest kooliõpetaja keelust hoolimata, oma lugu wanematele. Asi on kohtu kätte järele uurimiseks antud. 12 skp pandi meie endine Mana kooliõpetaja A. Himma ametisse .Laineta/ Soomemaalt. Kindral - kuberner Obolenski wõttiS minema! esmaspäewal  wana-soomlaste partei saatekonna Abo kubermangust  oma jutule. Saatekonna esimees praost Lind» stet, luges Soome keelse märgukirja ette, kus saatekonna sügawat auustuft kindral - kuberneri sa kohalise, rahwusliku  meelse malitsuse mastu awaldatakse. Edasi palutakse kindral - kuberneri, et see seisuste saadikute palwet, maal seadusliku korra jalale seadmise pärast ülemal pool tuetaks, mida kindral - kuberner ka teha on lubanud. Wenemaalt. Peterburgi Eesti käsitööliste wastastikku abiandmise  seltsi näitemüügi toimekond palub päälinnas elawat sugurahwast seltsi näitemüüki, mis Lihawõtte teisel ja kolmandamal pühal s. o. teime pannakse annete kinkimisega, asjade müügiks wöljapanemisega, ehk kuidas keegi soowib ja mõimalik on, lahkesti kaasa aidata! ühtlasi teatab toimekond, et kodumaalased, kes oma tööde tarwilust päälinnas proowida soowiwad, nimetatud  seltsi näitemüügil seda wöikfiwad teha. Selts ei wõi kül praegu niisugust cttewõtet aineliselt tuetada, aga edespidi. kui näha, et asi tarwilik ja hää on, siis wõiks selle üle nõuu pidada. Kõigiti soowitaw oleks aga wähemgi ühenduS kodumaa ja siinsete käsitööliste wahei, millest praegu midagi märgata ei ole. Toimekond tahab seda näitemüüki enam waljanäituse  wiisil korraldada ja saab sääl lootuse järele mõndagi  huwitawat näha olema, sest paljud siinsed käsitöölised  lubawad oma töösi müügiks wälja panna. Iseäranis osawõtmist leiaksiwad wistist kodumaa knnst kangrute ja naesterahwa näputööd. Nende wälja panejad te-niksiwod tõesti südamlikku tänu ja laiendaksiwad  lugupidamist oma oskamise üle. Palutakse ligemaid teateid kirjalikult nõnda, mis toimekond wõimalikult täita lubab. Kõige auustusega toimekonna kirjatoimetaja J. Sims. Peterburgi sõjamäe ringkonna ja gardewäele antud käsu järele 8. weebr. s. a. U 7 all. saab 3 märtsil Peterburgi sõjamäe ringkonna klhtus esimene istumine ära peetud, kus 6. jaanuaril Neewa pääl, meepühitsemise parade ajal ette tulnud juhtumine arutuse all on. Eesistujaks  saab olema kindral-leitenant parun Osten-Sacken, Peterburgi sõjamäe ringkonna kohtu esimees. Küsimus, kas ajakirjanduse saadikuid selle asja arutamist päält kuulatama lubatakse tulla wõi mitte, ei ole praegusel pilgul meel otsustatud. - . 7. weebr. ülikoolis toime pandud korratuste pärast tehakse Peterburgi õpekonna kuratorile, kammerhärra  Iswolskile Kõigekõrgem märkus, rektor Shdanowile  Kõigekõrgem noomitus ja inspektor Lõsstsewil  Kõigekõrgem ma Ii laituõ. Irkutskist tulnud teated on õige tõsised. Tagapoolne  osa Siberi teest on. streikimise pärast Taga-Baikali  liinil, seiswaid kaupasi lõpmata palju kokku kogunud Nõutakse, et kaupade saatmine kõikidelt teistelt liinidelt ajutiselt seisma pandaks, et meel suuremat kaupade kokkukogumist  ära hoida. Tööliste olek Irkutskis lähab ähvardamaks.  Kardetakse iellepärast, et edasi saatmata kaubad rõöwitud ja ära hääwitatud saamad. Streikijad piawad omast etlewöttest kinni ja nõuavad silmapilklist sõja lõpetamist. Bjelostokist sKõikide vabrikute, töökodade ja trükikodade töölised, ühte kokku ligi 10,000 meest pandi töö seisma. -Odessast. Endise ssisemiste asjade ministri, würst Swätopolk -Mirski terwiS sünnital, nõgu,RusSk. Slovo" telegrahwi teel teate sai. tõsist muret. KautastaSse nimetad! asevalitseja, nimelt krahv Woronzew-Daschkow, kes juba varemalt KaukasiaS teeninud  on ja saal kõige paremas kuulsuses seisab. Päälinna  lehed usuvad, et tema see õige meeS on, kes Kaukasias  rahu jalale seada suudab, õigluse ja ifikluse auuStamise põhjusmõttel ja ilma rahvuste vahel vahet  tegemata. Wiimased veretööd ja segadused Bakus tekkinud pääaSjalikult selle palju armastatud sisteemi tõttu: „Oiviäs et impera' (jaota ja walitse), kui ka rahwuswahelise häSsituse tõttu. RoStowis (Doni ääres) lähab rahwa rahutuS suuremaks. 17. weebr. hakkasiwad trükikodade töölised streikima. Tuli sõjamäega kokkupõrkamist ette, kus juures  mitmed isikud haawatud saiwad. Lodzist kirjutab üks raudtee ametnik ühes kohalises  lehes järgmiselt: „Et kaupast mitmete Wene raudteede waksalidesse kokku kogub, mida ära saata ei jõuta, seda on ajatehtedes alati kuulda, aga ega see midagi abi too. Küsimise pääle: kust see tuleb ja kes selle juures süüdi on? Wõin ma kui endine raudtee ametnik ja asjatundja järgmist wastata: Et kaupast iga aasta ikka rohkem hunikusse kogub, on ainuüksi raudtee walitsuste süü, sest et need oma hallitanud „traditsionidest" ja bürokratilistest wigurilest lahkuda ei wöi ega ei taha. Näit. möib kaubarongil teataw arm wagunisi olla, täidewid ja tühje. Ütleme, er rongis  kõik tühjad wagunid on ja üks wagun, millel 10 puuta sees on; sellel juhtumisel luelakse seda wagunit juba „täidetud" waguniks. On seesugust wagunisi 5 tükki, siis on m>'l kokku alles ijts waguni koormast, aga neid loetakse juba kõik „taidetute" hulka. Kui palju tühje wagunisi ei wõiks rong ligi wõtta, kui need kokku ainult üheks täieks waguniks oleks tunnistatud. Aga plomm rippub waguni küljes ja see on „täis"! Teadaandmistega, ajawiituse läbi jääwad tühjad wagunid  järgmiseks päewaks seisma. Siis tuleb rong, aga rongi juht ei wöi neid ligi wõtta, sest et teises ehk kolmandas jaamas wagunisi ligi wõtta on. On juhtumisi ette tulnud, kus tühjad wagunid 2 3 päewa waksalides paigal seisawad, kuna nad, õige asjatalituse juures, paari tunni pärast sinna, kus waja, saadetud wöiksiwad saada. Tihti ei wöta ka rongi juhid tarwilist  jagu wagunisi ligi, et selle läbi süte kulutamist wähendada. Sest wähem kulutatud süte eest antakse rongi juhtidele protsenti, paisu see ju wälja ei tee. aga 15—20 rbl. kuus ikka. Mikspärast siis mitte sütega Kokkuhoidlik" olla? Ma olen kindel, et kul praegused  asjaolud warsi ära kaotatud ei saa, siis 200,000 waguni täit kaupast waksatideSse seisma jääb, kuna õige asjatalituse juures kõik kokkukogunud kaup kahe kuni kolme kuuga ära weetud oleks. Ja see on wöimolik,  kui agarust ja hääd tahtmist ei puudu. Selleks on aga waja, praegusi olust muuta. Lozis hakkasiwad lihunikud ja trükikodade töölised streikima, wiimased kolmandamat korda. Poolamaal pandi hiljuti paljudes kubermangudes  kangema walwuse seisukord maksma. See tuli sellest, ei põllutööliste seas streikimise liikumine laiali lagunes. Sjedledshi ümbruses tuli seda iseäranis ägedalt ette. Põllutöölised nõuawad kõrgemaid palkasi. Mitmetes kohtades tuli rahurikkumisi ette. Neljaskümnes  külas paniwad talupojad monopoli magasinid põlema. Wilnast. Kuna streikimine wiimastel aegadel kõigis rahwa ja seltskonna kihtides aset on leidnud ja nähtawaste seda korda enamiste ka juba läbi tormitsenud,  läks Wilnas sedalaadi streikimine lahti, mida enne naljalt weel mujal pole olnud: järsku hakkasiwad kõikide awaliste majade naeSterahwad streikima I Paraku lõppes see streikimine, lühikese loitamise järele, täitsa ilma tagajärjeta Ja õnnetumad seltskonna tujude ohwrid „töötawad" jälle... Ajakirjanduse ringwaatus. „Rishskija Wedomoöti" tähendab selle teate kohta, nagu oleks karta, et wöörasrahwaSre ajakirjandus tsensuri alt vabastatud ei saa. et see kartus põhjendamata olla, sest esmalt olla päälinna Saksa ajakirjandus alati Wene ajakirjandusega ühesuguste õiguste osaline olnud, ja teiseks olla ka siinne (s. o. Balti) Saksa ajakirjandus kõigis arutatawateõ  küsimustes alati nii takti tundlik, mjjsakaS ja tõsine olnud, et ta sellepoolest kõige auusamatest Wene ajalehtedest taga ei seisa. Seda Wene lehe kiitust paneb „Düna Leitung" häämeelega tähele ja avaldab  siin juureS seda arwamist, et sõnaga (snopoAneoui») siin mitte Saksa, Poola ja Soomekeelseid  ajalehta mõeldud ei ole, vaid palju ennem  piiriäärsed väikesed rahvad mõeldud  võivad olla. Kuna kommisjon selleS aSjas weel otsust pole teinud, tuleb meile see üliwöõrostaw ette, et Balti Saksa lehed nii armulikult seletama ruttavad, et ainult  piiriäärsed väikesed rahvad, sellega kahtlemaialt  fiis ka eestlased ja lätlased, sellest iga auusa kodaniku, iga haritud rahva kallimast varandusest  vabast ajakirjandusest -- ilma wöikfivad jääda! Ainult endid sooviks sakslased vabastatud näha, kohalist kaaskodanikka aga mitte. Wäikeste rahvastele piab ,Duna Zeitung* endiste olude maksma jätmist võimalikuks. KeS o« 126 S a k a l a H 16. 1905