need tähele, kes oma tegewust tähtsale töötamisele kooli põllu pääl tahawad pühendada.  Siia juurde olgu tähendatud, et ka linnakool mitte koolmeistri seisuse õigust ei anna, maid ka selle kooli kaswandikud  peawad, kui tahawad sarnast õigust saada, kohase eksami ära tegema. Kõigekõrgemalt poolt on käsk antud, et 1887. aastal ivälja antud S-, 10- ja 25-rublaliste ja 1866. aastal wäljaantud 100-rublaste paberirahade ümberwahetamise aeg weel edasi kestab. Karja õpetaja sulest on lähemas tulewikus jällegi uus raamat oota, mille ta Eesti laste tarwis kirjutab. Pärast harilikku laewasöidu aega tuliwad Kuresaare alla weel mõned teised laewad, et siia kaupa tuua. Ühel nendest, nimega „Cito" oli aga see äpardus, et ta siin jae sisse kinni jäi. Tema päästmiseks  oliwad laewaomanikud kroonu jäelõhkuja  „Jermaki" siia tellinud. 23. detsembril lõuna ajal jõudis „Jermak" siia, ja pärast lõunat oli juba „ Cito" jäest päästetud, kuS juures „Jermak" ta enese taga ära wiis. 6. oktobril oli Kaarma kirikust waeste kassa ära warastatud. Selle kurjateo  oli 14 aastane Aleksei Kuusk korda saatnud, kelle isa sellesama kiriku ärblis elab. 22. detsembril oli asi Saaremaa 2. jaoskonna rahukohtuniku juures harutamisel.  Kurjategija tunnistas, et ta kirikust  6 rubla warastanud olla Rahukohtunik  mõistis ta parandusmajasse kuuni 18 aastani, kui aga sääl ruumi ei ole, siis IV- aastaks kinni. Aleksei Kuusk olla juba, wanemate hoolitsemisest hoolimata, täiesti ülekäte, läinud. Koolis ei olla ta sugugi käinud, aga siisgi mõista ta lugeda ja kirjutada. Ta näikse siis üsna hääde waimuannetega olewat „Arensburger  Wochenblatt" arwab, et ehk temast edespidi tähtis meesgi wõib saada, kui ta ennast mõne tuttawa kuulsa mehe järele „harima" hakkab. Kuresaare Ew. Lutheruse kiriku tornis mängitakse igal aastal jõulu laupäewa  õhtul pärast Saisa keeli jumala- teenistust armast jõulu kirikulaulu: „Ma tulen taewast ülewelt." Sel aastal kaunistati  ka Eesti jumalateenistust nimetatud laulu mängimisega kiriku tornis. See ei olnud küll mitte kirikuwalitsuse poolt korda seatud, maid Kuresaare „Lyra" selt? mängis  seda oma hää tahtmise järele. Ilusa laulu kaunis heli wõis sel kombel ka Eesti kirikus käija meelt kauni tundmusega ülendada  ja teda kalli jõulu õhtu rõõmutundega täita. Paljude poolt on meile selle üle „Lyra" seltsile tänu awaldufi saadetud ühes soowiga, et ka edespidi Eesti jumalateenistust  sarnasel kombel kaunistataks. Siia ajani anti Kuresaare tütarlaste  algkoolis Eesti lastele ka Saksakeeles usuõpetust, ehk nad küll waewaliselt, mitmed ka ei sugugi Saksakeeli oskasiwad. Nüüd on lugu selles asjas paranenud, ja Eesti lastele hakatakse sääl emakeeles usuõpetust antama. Abroka saarele tahetakse kroonu poolt hobuste kaswatamise kohta sisse seada. „Törre usulistest" on wiimasel ajal sagedasi juttu tehtud. Aga ega see siis nii uudis polegi. „Tõrre usulisi" on meil ju ikka olnud. Iseäranis ilmutumad nad endid jõulupühadel, kus juures nad enesele selle sõna juhtsõnaks panemad: „Ega meil muidu jõulud ole, kui taadil tõrrest tuua pole". On aga taadil törrest  tuua, siis ongi „tõrre usk" malmis ja määratsemist küll, küll. Kadugu „tõrre usk" seda ja teist ja kadugu ka ülepiirine  tõrrest joomine jõulu pühil, mis ristirahwa kõige armsamate pühade pühitsemist  rikub. Poidelt teatab „Sakala". Pöide karskuse  selts pidas pühapäewal Uuemõisa wallamajas perekonna õhtut; see oli ostmine  siin Pöide otsas, sest seltsi pää asupaik  on 15 wersta eemal. Perekonna õhtu oli kõigiti eeskujulik. Kokku oliwad tulnud pääle liigete meel liigetest sissetootud  wõerad. Sai meestekoori laulusid lauldud, ette loetud, „Jooma tõbest," „Eesti rahwa riietest" ja karskuse seltside eesmärgist. Wõõrastele nähti asi meeldiwat,  sest 22 uut liiged andsiwad endid üles. On loota, et seltsielu Poidel edenema  hakab. Jurjewist. Kiidumäärt otsuse on Jurjewi linna wolikogu omal nowembri kuu koosolekul teinud, nimelt 1500 rubla waesema rahwakoolide ülewalpidamiseks abiraha anda. Kuna meil maal Ikoolisundus  walitseb ja igal lapsel mitte üksi wõimalik ei ole, maid ka kõhus on koolis käia, on linnades lugu palju pahem: mitte üksi kooli sundus ei puudu, maid ka tormiline arm koolisid puudub, nii et sadade ja tuhandate laste õpekoht uulits on. Jurjewis üksinda kaswab koolide puudusel 1000 last ilma kooliõpetuseta üles. Jurjewist. Elukardetav? riid armukadeduse  pärast. Kohalik Saksa leht jutustab,  et minema laupäewa õhtul kaks teenijat  tüdrukut ühe meesterahwa pärast, keda nad mõlemad armastanud, sõnelema läinud. Esimene püüdnud teist manitseda, et ta mehe temale jätaks, kui aga sõnad ei ole aidanud, löönud ta temale aisa otsaga pähe, nii et see üleni meriselt maha langenud. Haawatu wiidi esiteks haigemajasse ja säält pärast kliinikusse. Lööja wõetud hiljem raudtee-jaamas kinni, kui ta just linnast ära sõita tahtnud. Riiast. Liiwimaa abikubernerikS on, nagu „Rig. Rdsch." teatab, wigase terwise pärast wõtma, aga korraga tõusis napsi pudel õhku ja lendas ära, nii et koosolijad ilma keelekasteta olema pidiwad. Küll on majaperemehed  ja politsei teinud, mis wõimalik, et rahurikkujaid kätte saada, aga mitte midagi ei aita; ka spiritistlaste ringkond on katsunud „ maimu" kinni püüda, kuid samati asjata. Teenijatel selles asjas süüdi ei olemat, sest nad on nii arad, et ei himusta puuhalgusid waStu pääd saada, ja lahkuwad alati paale e siinist maimude etendust teenistusest. Saladusline unenägu on praegu Amerika ajalehtede ja hinge-eluteadlaste seas elawamaks kõneaineks. Lugu on järgmine. New-Jorgi riigis Eanada piiril elab põllupiduja Mihael Mae Eaffrcy; ta on umbes 40 aastat mana, tugema terwisega, magusa iseloomuga ning kõmade narwidega, nagu seda harwa ette tuleb, ta ei loe mingit erutamat raamatut, isegi piidelt mitte, peale selle on ta taieste karst. Sellele mehele, kes nähtawaste Meste loomulikus olekus ning terme on, hakkas hiljuti unes üks Inglise soldat ilmuma, kes oma wäliskuju poolest sellest ajast pärit olema näis, kui Amerika Ühisriigid meel Inglise asumaad oliwad. Mitu ööd tuli ta ning käskis Eafsccyd ühe mana männi tüwi alt kaemata.  Kui mees miimaks unekülalise nõudmisele  järele andis, leidis ta kiwide wohelt tüki paberit, millel aga mingit kirja enam peal märgata ei olnud. Kuid soldat ilmus uueste ning käskis meel sügawamale kaemata. Mees kaemas ning leidis pudeli, milles teine paber oli. Ligemal jarelwaatamisel leiti, et see üks Inglise panga pantkiri oli, mis 1775. aastal wälja oli antud, wäärtus 4000 naela (40,000 rubla). Esimese lehe oli üks lähedal elaw professor Jewet oma kätte wötnud, et keemialisel teel järele katsuda, mis lehe peal seisis' Wahe ojal aga, enne kui professor oma uurimistega lõpule oli jõudnud, näitas soldat ennast seitsmendat korda mehele, ning awaldas esimese kirja sisu: see oli ka üks Inglise panga pilet 10,000 naela ehk 100,000 rubla peale. Kui paberid Inglise pangale ette pandi, ei leitud panga raamatutes mingisugusid sellekohaseid tähendusi, ning hiljem selgus koguni, ei pank alles 1800. aastal sarnaseid kohustusi wälja andma hakkas. Esiotsa, arwati et Caffrey «võltsimise ette on wõtnud, aga professor James Hyslop Newlorgist. tähtsam hingeelu teadlane suures Columbia ülikoolis ning üks parematest hingeelu tundjatest üleüldse, lükkab selle arwamise kindlaSte tagasi Et asjale rohkem selgust muretseda, kutsus ta Caffrey koguni enese juurde NewJorki ajutiseks elama. Oma otsusid tahab ta „Hingeelu uurMe seltsis" ligemalt teada anda, kuid jubä nüüd seletab ta, et siin suur saladus ees seisab. Iseäranis tähelepanemise  wäärt on siin see asjalugu, et just kõigiti terwe organismusega inimene sarnase soldatite wõrgu sisse sattus, kuna sellesuguseid juhtumisi harilikult õrnema ja erutatawa loomuga inimestele, iseäranis naesterahwastele juhtub. Mötteterad. Kaks asja on, mis inimese südant tema eluõhtul uue jõuuga täidawad usk ja isamaa armastus. Nooruses waatame tulewikku. Õnnelik,  kes siis ühe koha oma elust leiab, kus ta silm rõõmuga wõib puhata. Et noorus lootuse käekõrwal elust läbi peab sammuma see on looduse seadus, siis on see kurjategija, kes temale selle tee kasutaks, tühjaks ja kurwaks silmade  ette kujutab. Nooruses igatseme seda mis wõimata kättesaada, sellepärast, et soowide nurjaminemisega  harjuda, kuna wanadus meid ka sellest ilma jätab, mis kättesaadaw oleks. Teadus ja arusaamine tulewad alles siis, kui julgus ja jõud otsas on. Noorus wõib wanadus teab. Elu enese eest saame meie tarkuse, kuidaS elada tuleks. Jõud saab tegemaks ainult teise jõuu läbi. Waene tulewik! Temrlt loodetakse nii palju, et ta oma wäärtuse kaotab, nii pea kui ta olewikuks saanud. Minewik on unenägu, olewik pettus, tulewik mõistatus ja ainult Jumal on tõde. 1 Saarlane. 1902