koolmeistriks, sest palk on siin, nagu öeltud, wäga wäike. Seesugune isik wötab ja saab ju enesele palju parema koha, kui Saaremaa 10—15 rublaline koolmeistri koht on. Nõnda oleks siis wäga tarwilik, et kohatised kooliülemad kõrgemale poole palwe sisse saadaksiwad, et Saaremaal nekrutite wõtmisc juures ka neid koolmeistriteks  jäätakse, kellel küll mitte koolmeistri seisuse tunnistust ei ole, aga fiisgi kooliwalitsuse  poolt koolmeistriks on lubatud olla. Leelrihaigus on Kuresaares praegu laste juures hästi lagunemas. Mitmed koolid oliwad selle haiguse tõttu kinni pandud.  Õnneks ei ole haigus mitte kardetaw. Poidelt. 19. oktobril on õpetaja Sitzka ühel häälel Pöide ja Jaam õpetajaks walitud. Pöidcle pidi laatsaret asutatama. Nüüd kuuldub oga, et see nõuu täitmata jääb. Wirumaalt. Wäike-Maarjas määras Wao walla wolikogu juba kewadel walla poolt tütarlaste kihelkonna-kooli asutamiseks ja ülemal pidamiseks iga aasta 100 rubla anda. Kohe saadeti palme ülemate poole uue kooli asutamise pärast. Korjati raha meel pasaari ja priitahtlikkude annete teel üle 450 rubla. Nüüd on asutamise luba käes ja kool tahetakse uuel aastal 1902 tööle banna. Ettewalmistused on kibedasti käsil. Esiotsa hakkab kool ühe klassiga pääle. Juba antakse omast ja naabrikihelkondadest  tütarlapsi üles, kes kohe kooli algusel tahawad oma teadusid tulejasse  perenaese elu karmis laiendama hakata, ja see on rõõmustaw. Tallinnast. Kirikuõpetaja V. Wittrock on üleeila õhtul, lühikese tegevuse järele meie linnas, Jurjevi Zaani kiriku pääle läinud. Suur hulk sõbru ja tuttavaid oli teda vaksali saatmas. Peterburist.- 22. okt. Keiserlikud Majesteedid on eila Spala linnast Skiernewice'sse  jõudnud. Sõjaministerium tahab seaduse andmise  teel keelata, et ohvitseride palkadest ei tohi nende erawõlgade maksmiseks mitte midagi maha tõmmata. Selle määruse otstarbe olevat, ohvitseridele võlgade sisse langemist raskemaks teha, sest siis võivad mölaandjad ainult usalduse pääle laenata, kuna neil mõla kohta seaduSline pant puudub. Neile, kes viljaikalduse pärast suurt häda kannatavad, mõteldakse järgmisi töösid muretseda: esiteks töösid, mis tervele riigile kasu saadavad, nende hulgas kahe uue raudtee ehitamise tööd. Kroonu tööde juures leiavad 30,000 töölist teenistust. Teiseks tahavad semstmod tööd anda. Nende tööde tarvis annab valitsus semstvole 5 miljoni rubla laenu. Juutidele hariduse mäljalaotamise selts Wenemaal tahab, nagu „Birsh. Wedomosti"  teatavad, hariduse-ministeriumile palme sisse anda, et juutide õpeasutustesse astumise kitsendused ära kaotataks ja et neile luba antaks, takistamata Wene riigis koolisid avada, mis ainult juutide jaoks on. Mõned päälinna ärimehed maksavad töölistele muist palka hoiumarkidega. Nende eesmärk on seega töölisi kokkuhoidmisele sundida, sest markide rahaks muutmine pole just väga kerge. Nagu kuulub, on suurem osa töölisi selle uuendusega rahul. Selle läbi saadav kasu oleks weel suurem, kui hoiumarkisid kusagil kauplustes raha eest wastu ei võetaks. Tööandjate arvamise järele oleks väga soovitav, kui töölistele hoiumarkide tarvitamine peeneraha asemel ära r.elatakse. Irkutskist. Hirmsast õnnetusest teatatakse  19. okt. ajalehele „Wost. Obosr.", mis 15. okt. Baikali järvel on juhtunud. Kange torm oli nõnda nimetatud väiksel järvel kolm lotja weoaurulaewa „Jakob'i" tagant lahti kiskunud ja ühe neist kaldale visanud, ilma et selle juures üksgi inimene  surma oleks saanud. Üks lodi aga on kaljude wastu paisatud ja puruks läinud,  mille juures 161 rändavat kalameest ja 15 lodjameest surma on saanud. Walitsuse  poolt on õnnetuse kohale ametnikka saadetud asja järele uurima. Bolhowist. Kardetav küünal. Mõne päeva eest toodi Bolhowi haigemajasse talumees, keda purustatud käega uimaselt maast oli leitud. Meele mõistusele tulles jutustas mees, et kaks kaevanduse töölist teda oma voorimeheks Mcsenskist Bolho visse palganud. Nad sõitnud läbi öö, kuS hobused teelt ära eksinud, kuna võõrad mehed ükslugu viina joonud ja lõpuks temaga riidu läinud. Et teed vaadata, annud teine võõras temale küünla. Kui ta küünla põlema pannud, on hirmsa pauguga  tema käsi otsast ära kistud. Wõõrad sõitjad kadunud ära, teine nendest on hiljem  kinni võetud, kes tunnistab, et ta purjus oleku pärast midagi ei mäleta. Helsingist. Helsingi Aleksandri ülikooli mõtteteaduse jaoskond on mõtteteaduse litsentsiaadile  O. Ph. Kallas'ele ilma piduliku promoweerimiseta doktori anumine andnud. seega raudtee suure Siberiraudteega ühendatud.  Nüüd on meil Wladiwostoki ja Moskwa wahel raudtee, mida ainult Baikali  järw kaheks osaks jagab. Wäike ühendusetee Baikali järive ümber saab ka mõne aasta pärast malmis ja siis on Atlanti  okean Waikse okeaniga raudtee läbi ühendatud. Aga juba praegugi wõime meie uuest ilmateest rääktda, mida Wenemaa  püüdmised suurte rahaliste ohwrite abil Siberi lagedikudel ehitanud.  Wiimase  roopa mahapanemist wõib uue hariduse  järgu alguseks pidada, mis ainult Wenemaa töö mõjul kätte jõudnud. Kümme aastat on sellest mööda, kus Keisri Majesteet  troonipärijana esimese labida täie kiima uue raudtee ehitamise juures kaemas. Sellest ajast saadik on Siberi ja Mandsuria raudteede  ehitamine umbes 1000 miljoni rbl. ära kulutanud. Millal on inimene purjus? Seda küsimust tahab üks Amerika Ühisriikide kohtutoa  põrandale kriidiga pika joone tõmbab ja kohtualust sunnib, seda mööda külma, ilma joone päält kõrwale astumata. Kui see korda läbeb, siis wõib kaebtusealuns wabalt kohtutoast wälja minna. Kui ta aga ei suuda enam mööda joont edasi kõndida,  siis rändab ta 24 tunniks wõre taha. Hoopis heldem on Bostoni linna kohtunik Dewep. Selle ette toodi hilja aegu keegi endine „linnaisa" Brick, kes üht politsiSti merewähiks nimetanud. Kinnitati, et ta seda joobnud päüga teinud. Kohtunik ei pidanud aga seda tõendust maksmaks, ühe laulukese pääle põhjendades, mida waremal ajal mõõduks tarwitatud. See laul on umbes järgmise sisuga: ..Joobnud pole see mitte, kes püsti seisab ja meel juua tahab, kuid see on tõesti joobnud, kes enam juua ei wõi ja maha tukub." Wäljamaalt. Saksamaal walitseb suur ärewus selle pärast, et Inglise asumaade minister Chamberlain hiljuti peetud kõnes ütles, inglaste teod LSuna-Ahwrikas ep olla weel kaugeltgi nii kurjad kui sakslaste omad suure Saksa-Prantsuse sõja ajal. Ajalehed, ülikoolid ja sõjameeste seltsid protesteeriwad ägedasti ja osalt vist ka õigusega sarnase „häbemata laimu" wastu. Leipzigis keelati Wene kirjaniku krahw Leo Tolstoi wiimse kirjatöö „Elu mõte" müümine ära, sest et Tolstoi nimetatud kirjatöös, kus ta muu seas ka püha sinodile  vastab, kirikut alandada püüda. Berlinis  on seesama raamat juba mitu nädalit  takistamata müüdawal. Prantsusemaalt. Parisist teatatakse, president Loubet tahta tuleval suvel, maikuu  lõpul või juuni hakatusel, Peterburisse  külaliseks tulla ja siis ka Moskva linna vaatama minna. Maaletulemise paigaks olla Liibav või Kroonlinn määratud.  Budapestist teatati 19. oktobril: 700 Ungria protestandi usulist õpetajat saatsivad Inglise kuningale palve, et ta koleda vennasõja protestandi-usuliste buuride  ja inglaste vahel lõpetaks. Jällegi asjata katse, sest Lõuna-Abvrika sõda ei ole mitte usu-, maid kullaküsimus. Inglismaalt, Kahes suures sadamalinnas,  Liverpoolis ja Glasgovis, on katk lahti pääsenud. Esimeses jäimad 10, teises 5 inimest haigeks. Katk on muidugi laevadega  Indiast või Lõuna-Ahvrikaft sisse toodud, ja tema laialilagunemise vastu tarvitatakse kõiki abinõuusid. Londonist. Londoni ümberkaudseid kindlusi vaadates leidis lord Roberis, et suurem osa suurtükka niisuguses olekus olla, et nende asemele viibimata uued muretseda tulla. Inglased näitavad siis kartvat, et ka nende saarele vahest ometi keegi palumata külaline võiks ilmuda. Inglise troonipärija ja tema abikaasa  jõudsimad neil paimil oma maailmareisilt  Londonisse tagasi. Nende auuks valmistatud pidusöögil pidas kuningas Edmard lauakõne, milles ta muu seas ütles: „Sõda kestab paraku küll ikka veel edasi, aga meie saadame kuume palveid rahu jalaleseadmise eest taeva poole." Koha nimi, kus buurid oma viimase suure võidu saivad, on Berkenlaagte. Buuride juhataja oli kindral Louis Botha ise, kes paar päeva varemalt suure hädaga  inglaste eest pidi põgenenud olema. Inglise sõjaministri tuulutust mööda on ses lahingus pääle ennemalt nimetatute meel 2 Inglise ohvitseri langenud 2 haavatud ja üks oma haavadesse surnud, nõnda et inglased siin ülepää 25 ohvitseri ja 250 soldatid korraga kaotasimad, kuna mitusada meest mangi on sattunud. Kui suur buuride sõjasaak ülepää olnud, selle üle vaikivad Inglise sõnumisaatjad. Wangi voetud soldatid lastakse buuride poolt muidugi  jälle lahti, teine lugu on aga ohvitseridega.  Kindral Botha andnud ametlikult  Kitchenerile teada, et ta õigusemastalisel  viisil ärahukatud buuri ülemate surma eest tasu nõuab ja esmalt ühe mangi võetud Inglise ohvitseri maha lasta on käskinud! Londoni lehed tunnistavad, et Berkenlaagte  lahing üks kõige raskematest löökidest  olnud, mida Jnglisemaa terve sõja ajal saanud. Igal pool on ärevus suur. Walesi maakonnas lagunes jutt laiali, Inglise riik olla pankrotiks jäänud, mispääle  riigihoiukassadeft lühikese ajaga veerand miljoni rubla välja võeti, kuna uusi sissemaksusid keegi enam teha ei taha. -M 44 Saarlane, 1901