maa rahwakoolid M. Kampmanni Kooli Lugemise raamatu tarwituscle wõtakstwad. Z. Kirotar. Toimetuse poolt lisame juurde, et nimetatud raamatu esimene trükk, 0000 eksemplari suur, juba ära on müüdud ning et raamat hr. Buschi kirjastusel teises trükis 20,000 eksemplaris, põhjalikult parandatult ja täiendatult, selle kuu lõpul ilmub- Ka on raamatu teine jagu ilmumas- Kodumaalt. Kuresaarest Mõne aaSta eest on meie Ew-Lutheruse usulistele Wenemaal luba antud oma usupuhaStamiscpüha 18. oktobril ehk järgmisel pühapäewal pühitseda. Enne oli aga see määrus maksmas, et usupuhastamisepüha  pühapäewal pärast 18. oktobri k. p. pidada tuleb. Pärast seda, kui see luba tuli, et usupuhaStamiscpüha ka 18. oktobri! pühitseda wõib, on paljudes kohtades  Liiwimaal seda püha nimetatud päewal  pühitsetud- Meie juures on selle, ainukese luthcruse usu püha pühitsemist ikka pühapäewal pärast 18. oktobri k. p. peetud- Mimwal aaStal on ometi, muidugi pärast usupuhastamise püha, koguduses mitmel korral sooivi awaldatud, et ka meie juures seda püha 18. ottsbril pühitsetaks. Ei nendele soowidele wastu tulla, pühitsetakse  sel aastal ja kui see Jumala tahtmine  on, ka edaspidi, usupuhaStamiscpüha ?8- oktobril jumalateenistusega kirikus. Sellepärast palutakse kõiki meie linna Ew.- Lutheruse usulisi, seda päewa ka auusasti pühitseda. Kõige püält palutakse herrasid kaupmehi oma kauplusi kõige wähemalt jumalateenistuse ajaks kinni panna selleks, et nad ise ja nende teenijad jumalateenistusele  tulla wõilsiwad, et seega usupuhastamise  püha ka tõe poolest üheks Ewangeliumi-Lutheruse  koguduse pühaks saaks. Blostfeldt, õpetaja. Möödaläinud liisuwõtmise üle kirjutab  Woch.": 2. —5. oktobril oli meil nekrutite wõtmine, mis kõigcparemas korras mööda lüls. Pääle 500 mehe seast wõsti 203 meest. Niihästi nekruti komisjonis  kui ka uulitsate püal pole ühtegi seaduse-waStalist tegu ette tulnud. Ikka on ju noorte meeste seas mõned olnud, kes toorest nalja tegiwad, rahwaft tülitasiwad ehk mõnda muud paha linnas sünnitafiwad. Kuid seekord ci olnud sellest kõigist midagi kuulda- Nooredmehed seisiwad rahulisti wõikcstcS salkades koos ja ajasiwad juttu; isegi õisikuid purjus mehi tuli tükkis wahe ette. Üleüldse wöib ütelda, et rahwaS palju mõistlikumaks ja tõsisemaks läinud on, nimelt õhtupoolses Saaremaa jäos. Wähem ujaldusewäärilised oliwad nooredmehed  Saare hommiku poolsest küljest,  kes teel tulles ühes mõisas mõned aknaklaasid  äropuruStasiwad ja nõnda wana inetut kommet mitte maha jätta ei wõinud. ÜlepW läheb nekrutiwõtmine, endiste aastatega  wõrr eldcs, ikka rahulisemaks ja nimelt sest ajast, kui teenistuse aeg nii lühiksekS on tehtud, sest et nüüd soldatiks minemine ena» mitte häbi asi ei ole ja et jaapani sõjast saadik rahwaS ka soldati rõõmust  ja ivae mast osawötma hakkab- Meis arwatcs hakkowad noored mehed nekrutite sõtmife ajal mitte ainult sellepärast  ennast paremini ülemal pidama, et soldatiks minemine enam häbi asi ei ole, woid ks osalt sellest, et üleüldse kombluse tundmus jg karskuse «ots rahwa seas sohkm aset hakkab wotma. Anseküla õpetaja hr. Greinert on Saaremaa maakonna koolinõuukogu liikmeks  nimetatud- Ametlikult kohalt saime teate, et Saaremaa ettcwalmistamise nõuukogu koosistumised  Kure saar es, aga mitte Riigas olema ei saa, nagu Ülemaa ajalehed teatasiwad. Laupäcwal, 14. oktobril otsustas Saaremaa Karskuse Seltsi üleüldine koosolek  ennast „Lyra" Seltsiga ühinedes „Kuresaare Eesti Seltsiks" ümber muuta, kellel on eesmärgiks kohalikkudele elanikkudele waimlise, kehalise ja majandussist edenemise  eest hoolt kanda, 28 häälega otsustati  8 hääle ivaStuselles Seltsis alkoholi buhivetti mitte pidada ning kaardimängu mitte lubada. UueSti asutatawal „Eesti Seltsil" ei ole mingisugust ühendust endise  EeSLi seltsiga, kellel ainult eesmärgiks osi oma liikmete ning nende perekondade wabaaega lõbusalt ära wiita. „ Sõrme" turule, hr. Schwallbachi kauplusi ja kodanikkude klubi ette on luxlambid  ülesse seatud. Kuda kuulda, ei tulla sellest ettewöttest,  et Kurefaare ja Kuiwaste wahel automobili sõitu sisse seada, midagi wälja. Ettewõtte osalised astunud kõik tagasi. Praegu Kuresaares olem automibil  jääb hr Wildenbergi eraomanduseks. Saare talurahwas, kelle hobused automobil  nii mõnigi kord lõhkuma ajas ja kes juba automobiliga sõitmise üle kaebtust tõsta tahtsiwad, wõiwad küll tähendatud ettewõtte nurjamineku üle rõõmustada, kuid üleüldses läbikäimises toob selle ettewõtte nurjamine! suurt kahju, sest wastasel korral oleks wõimalik olnud Kuresaare ja Kuiwaste  wahet mõne tunniga ära sõita, mis ka postitasitust märksa kiirustanud oleks. Lihahinnad on Riigas langenud, ja et Saaremaal weistd kallid on, siis ei too nende Saaremaal ostmine ja Riigas ära müümine suuremat kasu. Mustjala mõisa rentnik on oma tõörahwaga  järgmise korraldust teinud: Teenistusemg  kcStab Jüripäewaft Mihklipäswani  Töö algab kellu 4 hommiku, kellu 8 lähemad töösifed sööma, kellu 10 jälle tööle, kellu 2 algah lõuna ja kellu 4 kuni 8. on jälle töö- Pärast seda wöib igaüks teha, mis ise tahab. Laupäcwal lõppeb töö õhtu kellu 6, millal ka harilikult siinse Ew -Lutherust kiriku kellu lüüakse. Üleüldse käib mõisarentnik oma rahwaga wäga hästi, üsna istlikult ümber. Pärnust. Tori kordniku tapmine sündinud eksituse käbi. Mõrtsukatöö mõeldud monopolipoodide  rahakorjaja kallal toime saata. Mõrtsukatest on üks wangi wõetud, keS oma süü üles tunnistanud ja teised seltsimehed  üleSannud. Wiljandist.Tünawu sügisel hakati siinses poisslaste linnakoolis ka Saksa keele tundisid andma, kaks tundi nädalas- Linnakooli juures  on kaunis hulgake endise kreiskooli Saksakeelseid raamatuid- Ennemalt anti neid õpilastele wülja lugeda, aga praeguse inspektori siiatulekuga toimetati Saksakeelsed  raamatud ära pööningule. Tartust Viiburi üleskutse allakirjutamise  tõttu on „ Postimehe" waStutaw toimetaja  csuä. jur- Tõnisson „ Postimehe" toimetaja kohustest eemale tõrjutud. Sest ka hr. Tõnisson langeb selles asjas kohtu alla. „Postimehe" wastutawa toimetaja  kohused on esnä. jur. Tõnisson oma meuna J. Tõnissoni kanda andnud,kes lehele juba 6. oktobrist alla kirjutab. Muus asjus ei muuuda seisukord «Postimehes" mitte. Nii hakkab siis Wiiburi üleskutse asi ka Eesti elu awaldajate pääle mõjuma. Hariduslistest kursustest „Wanemuises"  kirjutab „PoSt.": Kursuste korraldaja komitee otsustas matematika, siistka ja ajaloo õpetust esmaSpäewal,  9. oktvbril alata. Joonistust j« Eesti keele õpetuie algamise üle tulewad teated edaspidi. Õpetuseandmist on oma pääle wõtnud: Eesti tütarlaste gümnasiumi  kooliõpetaja Walt: fusikaS üliõpilane J. Simm; ajaloos A. Jurgenstein. Arwati, et parem on, kui iga õhtu kaks tundi wõetakse, nii et need, kes kõigist tundidest osa wõtawad, mitte iga õhtu kinni ei oleks. Tunnid on siis eSinaspSewal,  kesknädalal ja reedel, kella 8 —lO „Wammuifcs". Kõrgema kursuse ettelugemisest algawad  nowembri kuus. Nende Me tulewad teated edaspidi- Tallinnast Eestimaa kindrak-kuberner Sarantfhsw on lõuna-Wenemaale ühe wüejaoskonna ülemaks nimetatud. Tema asemele saab kindral-kuberneriks pää« staabi kindral leitnant Michnewi t s h. ~P äe w a l e he" wastutaiv toimetaja  P- Grünscldt on ühe arwustawa kirjatüki awaldamije pärast omal ajal sõjakohtu  poolt mahalastud Goldbergi üle 7 päewaks politsei aresti ja pääle selle 5 rbl. rahatrahwi maksma mõistetud. „S äd e" toimetajanna proua Smma Järw sai ühe , Vosf. Ze!tung'ist" Äratrükitud  kirja pärast Wmemaa olude Äke 2. päewaks aresti ja 10 rbl. rahatrahwi maksma «"õittctud. Harju-Jaani õpetaja S teinf e l. dile on luba antud, kiriku juures rahwa laenuraamatukogu asutada. Järw.! m. Akgwiidust. „R teatab, et jaamast ainult 2 wersta eemal kolm hunti nähtawole ilmunud ja ühe waese mehe terwe lambakarja, nimelt S lammast, ära wiinud. Mõlemad lambad sõimad istna kurja aimamata põllu pääk, kui Risti metsast  suur hunt wälja tormas, eW ühe lamba ära murdis ja üle aia tassis, kus mõlemad teised hundid, kes sSSI nähtawasti ootasiwad, selle wastu ivWwad. SiiStõi ta teise lamba ka ära ja, ilma loomade omaniku hädakisast hoolimata, läkfiwad nad oma saagiga minema. Lätimaalt. Riiast. Ajutine Balttmaa kiud' ralkubener Sollogub lahkub sma ametist. Tema asemele pandawat kindral baron Moeller-Sakomelski, kes teatawasti sõjamäe rahutused maha surus ja Siberi raudteel ksrra maksma pani. Iseäraliku tae w a n S h« tuse kohta kirjutab „Prib- Krai": 1- okt. kell 5,10 min. päewal M põhja-ida pool taewaS tulise mõõga kuju näha, mille käepidi  löuna-ida, tera põhja-ida poole pöördud.  Nähtus mättas 10 minutit. Õigeusust tut h.-u sk » aStumine,  mida mimwal aastat nõnda rohkesti ette tuki, on pääp iskopi Agafangeli iseäralist  täh.lepanemist äratanud- Selleks kutsut' ta õigeusu waimukikud nõallpidamiicle kokku. „Wal- teal-" awaidad selle nõuukogu kohta, mis 20. sept- kuni k- ott m. a- ära peeti: Peeti hulga küsimuste üle nöuu, mis wü-° masel ajal kohalis S elus päewakorrake cswnudon. Lõppeks otsustas koosolek: „Oi« geusu kiriku waimukikud peowad rahwale rohkem liginema, temaga lShemalfe LHem ISOK. ZL 42 Saarlane,