Kassapidaja: Wallawamm K. Triipan.  Abid: Kooliõpetaja J- Hõbenik ja kohapidaja  R. kilts. Eestseisuse kandidadid: Kapten A. Teeäär, kooliõpetaja P. Laul ja pagar A. Hiedel. Remisjoni kommisjon: Politseikordnik  J. Tuuling, kohapidaja R. Tamberg ja juustumeister J- Kuus. AaSta lõpul lahkusiwad eestseisusest liisu läbi: efimeeS S. Talwik, kassapidaja K. Triipan ja abiesimees A. Krause. Esimesed kaks waliti üleüldisel koosolekul 11. januaril ühel häälel ametisse tagasi. Pääleselle  otsustati eestseisuse liikmete armu cdeSpidiseks  12 pääle tõsta, nii et selsamal koosolekul  neli uut eestseisuse liiget juurde waliti, ja nimelt: Kihelkonna õpetaja A. Hobicht, kooliõpetaja  A. HanSschmidt, kohapidaja T. Hannus ja proua L. Koort. Liikmete üleüldine arw, kes kuni aaSta lõpuni »ma liikmemaksu äratasusiwad, oli 1 S 2, nendest 138 meesterahwast ja ö 4 nueSterahwast. Toime pandi IWB aastal: 16 eestseisuse  koosolekut, ö üleüldist koosolekut, 2 näitemüüki, 18 kõne- ja pidu-õhtut, nende hulgas, näituseks, 1 jääpidu Kuresaare linnakooli uisuteel, 1 lastepidu  rohelises, 1 näokatte-pidu. Seltsi a a Sta-pidu  21. detsembril jättis tüll kõigile rohkearwulistele osawõtjatele hüä mälestuse järele. Saime tunda, et noore seltsi sünnipäewast ka kaugemal osa wõetakse, millest hulgakene sõbralifi  terwitufi, küll kirja- küll telegrammiteel, teiste Saaremaa EeSti seltside poolt tunnistust andfiwad. Pidude elustamiseks on esimeses reas Kooliseltfi agar näiteseltskond osawa näitejuhi K. Eilansi juhatusel enesesalgawalt kaasa aitanud ja selleläbi küll kohaliku seltskonna elawat tänu äratceninud. järgneb ) Uuemad sönumed. Kuresaarest. 20. januaril s. a. tuleb Riia ringkonna kohtu tfiwiljaoskonna osakond Kuresaarde, et Kaarma-Suur-walla majas ühte isikut läbi waadata, kas ta nõdrameelne on. MinewaseS numbris teatasime, et majaperemehed  L. januaril otsustanud Kauba-uulitsat kandiliste tiridega piLgida- Sellest koosolekust ei wõmud mõned, kes selle wabtu oliwad, mitte osa. Rüüd oa need ka Leisi, keS enne selle poolt oliwad, oma poole pöörda jõudnud, nii et see asjalugu mitte enam kindel ei ole, et Kauba-uulits kandiliste iiwidega prügitatud saab. Sest niisuguses ettewõttes peawad kõik ühel meelel olema ja ei wõi siin hääleenamuscga mingisugust otsust teha. Kaarmalt. Kaarma-Suurewalla wolikvgu otsustas 14. s. k. päewal wallamaisu maksjad 8- klassi jägada. Üks wähese maaga mees tõstis woliiogu koosolekul küsimise üles, et wallamaksud saatsiwad maade suuruse järele ära jagatud, s. o. deSs. järele. See ettepanek ei läinud hääletamisel läbi. Suurem jägu uwlimehi põhjendastwad selle pSüle, et maa suuruse järele ei ole wöimalik jäätust ette wõtta, sest et maapidajate käeS mõneS kohas wäga palju kõlbmata maad on, kuna teisel aga kõlbmata maad sugugi ei ole. Jävtust wõiks maa wäärtuse järele ette wõtta, aga praegu on see ka wõimata, sest et maad õiglaselt ei ole ära hinnatud ning kroonuwaldadeS  pole maa wüärtust sugugi teada. Eelpool nimetatud küsimuse läbiwaatamise ajal juhtus ka wäike wahejuhtumine. WolimecS, kes küsimuse ette pani, et maa suuruse järele maksud ära jägada, läks pärast seda, kui tema ettepanek hääletamisel läbi kukkus, koosolekult ära, ei wõtnud teiste asjade läbirääkimisest pärast seda enam osa ning ei kirjutanud ka protokollile alla. Selsamal päcwal oli ka wallawsestele abi määramine. Üleüldse sai abi määratud 58. inimesele, rahaga 907 rbl. ning wilja S 0 wakka rullisid ja 28 wakka odre. Wolikogu tegi meel otsuseks käcSolemal aastal kõigile «valla liikmetele, kes seda soowiwad,  täielik aruanne «valla fissitulekutcst sa wülja minekute st 1908 a. eest saata. Randwere mõisa kinnisest aidast «varastanud  keegi J. K. „kaZst augu" läbi ksks wakka maz-.fid ära. WaraS o« oma süü üles tunnistanud.  Ka on ta mõisast ühed hobuse riistad ära wiinud. Ansekülast Kolmekunninga päewa õhtul oli Tirimetsa koolimajas jõulupuu. Jõulupuu alt ära tulles on Tehumardi küla poisid nii «vaimustatud olnud, et nad selles tuhinas Tirimetsa  mõisa aknad katki löönud. Ka jõulu rõõm! Pühast. Õnnetuse üle, mis Pühas juhtunud  ja nulle üle meie eespool teatasime, tuleb meile täiendaw teade, mis nii käib: Pühapäewal, 11- skp. õhtul sõitis Wätta kardont kipper A. Raudsepp ühe soldatiga Sandla kordonist Wätta kordoni poole üle lohe- Korraga murdus jäs ja hobune wajuS merde, kus 4 sülda mett oli. Kõiki abinõusid tarwitades, ei läinud Raudsepal korda hobust päästa- Soldatit hobuse juurde jättes, jooksis Raudsepp külast abi saama. Soldat ootis, aga keegi ei tulnud. WiimakS armas soldat, et tulijad õnnetuse kohale tulla ei oska, mille pärast ta mõne püssipauguga oma seisukohast märku andis. Aga kõik oli asjata. Arwates, et Raudsepaga midagi on juhtunud, täks soldat teda otsima, aga ei leidnud  olfitamat külast mitte. Wiimati leiti ta IV» «versta õnnetuse kohast pikali jäe xäält pool surnult. Kodusse wiies suri ta juba tee pääl ära- Arstlisel läbiwaatamisel leiti, et R. külmetamise lübi südame halwatuse kätte üra on surnud. Leisi mvnopolipoe kinnipanemise afi on juba sellekohastes walitsuSlisteS asutusteS otsustamise  all. LoodetawaSti saawad mõjuwamad mehed selleks töötama, et leisilased sellest asututest,  mis kohase rahwa elu ära rikkuda tahab, lahti saawad. Mustjalast. Hiljuti oliwad Abula küla noored mehed kange jõulumärja puuduse tõttu ühelt naabrilt, kellel weel seda märga oli, ühe 80. toobilise öllenõuu ühes märjaga kinnisest ruumist üle löönud, sääl juures muud wargust korda saates. Tänu täheks õlle eest wisanud nad peremehe kaju- wõi pesu küna kaewu- Kui tiiduwäärt  see õllemärja januliste tegu on, saawad nad seda rahukohtu saalis kuulda. Peterburist. Kõigekõrgema käsukirja  järele, mis Peterburi metropolit Antonile antud, on kästud ära surnud Kroonlinna preestri Joani surma päewa igal aastal üle riigi mälestada.  Sel aastal tuleb aga selle sündmuse mälestust  40 päewal pärost preeöt-r Joani surma teha. 13. januaril wõtsiwad Aleksandri kiriku wahid töölise Matwejewi 18-aastase tütre, kes Püha Kolmainu kirikust Wladimiri Jumalaema kuju ühes ehetega üra oli rööwinud, kinni. Peaaegu tühjal Turuhanimaal kuulutati  neil püiwil sõjaseadus wälja. Miks seal korraga nii walzud abinõud tarwitusele wõeti, ei ole weel kindlasti teada. Ühede teadete järele olla salk wäijasaadetud terwe rea rööwimifi  toime pannud, teiste järele tahtnud nad koguni Turuhani linna ära wõtta ja kohalikku renteid tühjaks riisuda. Pääle selle olewat Väljasaadetute ja politseinikkude wahel kokkupõrkamist  ette tulnud. Wene sõjaloo mälestusesamba mudel, mis kunstnik Adamson walmistanud, on 9. januaril  Tsarskoje SelooS Keisri Majesteedile ette näidatud. „Wir." Eesti lehe „Peterburi Teataja" 3. nummcr on ära korjatud. Wastutaw toimetaja Elncr wõetakse kaelakohtuseaduje 74. paragrahwi põhjal wastutusele. Stawropolist. Torgowaja jaama lähedal tapeti rööwimise otstarbega metjabörseomanik, tema naene ja üks waht ära- Sofias, 13. januaril. 8. diwifion 26,000 mehega on täiesti fõjamalmis. Üks osa sellest on juba piiri ääre Ml, kus hädaohtu karta. Bulgaria on walwis üleüldist sõjamäe teenistusele  kutsumist ette wötma. Täna räägitakse, et meel ühte teist diwifioni kokku kutsuda tahetakse.  Studendid tahawad wabatahtlise korpuse asutada. M 4, Saarlane 1909 lt »SO9 r. S«»» s«õ ,» j Ajaleht „Saarlane" ilmub ta ISV9 o. korralikult kaks kord nädalat ja toob rohkesti sõnumeid Saaremaalt ning tähtsamaid sõnumeid Ülcmaalt, kaugemalt X riigist ja wäljamvalt, päöle seda tuumakaid juhtkirjasid, «hllwitawaid juttusid, seda j a teist, mõtteterasid ning naija. Aegajalt iimuwad ka mõistatused. M „ Saarlane" pakub seda, mis rahwa filmi selgitab ning teatust ilmaelust annab ja rahwast rahulisele uleSehilawale tööle, iseenese tundmisele I maksab: DM maapostiga ehk linnas kodusse saates: aastas ....... 1 rbl. 50 kop. pooles aastas 1 „ kroonu postiga ükskord nädalas, kaks numbrit korraga katte saates: aastas .... . . 2 „ „ pooles aastas 1 „ 2S „ krovnupoStiga kakskorda nädalas kätte saates: aastas ....... 2 „ Sl) » - 'k ll raamatukauplus ja Leisi Mallamajas hr. J. Haab. .Saarlase" toimetus. Teadaaudmised. «^V^G^G^S Käesla mõisa oGwffe töömeest, keS oma paali wõtab liukrind ja kraami torusid walmistada, selle kaubaga, et tema kõik tööd oma tuluga teeb ja kauba ise oma taluks ära müüb. oga mõisale kolmas  jagu kas kaubast eht rahast annab. Lähemat teatust Wgr lwgimiste kohta , antakse KõrSla «öisaS. Kinnitamise Selts Moilwas, asutatud KB7l aastal, kinnitab tille Agent Kuresaore linna ja kreisi tarwiZ Tk. s^asner. Piihapäelval, ÄS. januaril Bürgcrklubi saaUs Kurttmmde jõklvpidu mitmesuguste lõbustustega. Kuresaare kiriklikud sõn. PühapAetval, 18. jauuaril. Eektskeele jumalatcenitwst kell peab ülemõpetaja Blvtzfeldt,