I) et osapiimatalituS oma lehmade arwu poolest tarwliik suur oleks; 2) et piirkond, kust piima ehk koort tuuakse,  liig suur ei oleks ja 3) et liikmetes ühiStsgcwuse maimu leiduks. Neid osapiimatalituse edenemise tingimist kaaludes tuleb meeles pidada, et kui osapiimatalituses  liig wähe osanikka on, siis wõimalik ei ole otstarbekohast piimatalitusemaja ehitada, ega sellesse uus aja masinaid ja riistu muretseda  ; waemalt on siis ka sinna wõimalik tubli teaduslikult ja tegelikult ettewalmistatud piimatalitajat  palgata. See on igaühele selge, et piim ja koor ning nendest «valmistatud saadused wäga hõlpsasti kõiksugust halba lõhna ja ollusi oma sisse imewad ja sellepärast ruttu halwaks lühemad. Wäga kergesti wõiwad piimatalituse ruumid selleks põhjust anda. et wõi naela hind 5 kop. odawam on, kui täitsa eeskujulikkudes piimatalituse ruumides walmistatud wõil. Kui siis piimatalituses SOO lehma piim ehk koor käes tarwitada on ja iga lehma kohta aaStas 90 naela wõid arwatakse, siis tehtakse selles piimatalituses aasta jooksul 45,000 naela mõid. Ainult k-kop. mahe wõi hinnas ühe naela kohta teeks siis selle wõi summa pääle 2,250 rubla wälja. Sellest näeme siis, kui palju juba ühes aaStas karjapidajad kahjn saamad, kui nad ühe ehk teise põhjuse pärast oma wõi halbades ruumides  walmistawad l Kõik see kahju on rahwa kahju, mis rahwa ühiskapitalist ehk tööjõu -väärtusest  kaduma läheb. Meil tuleb meelde tuletada,  et see 2,250 rubla 5V° järele 45.000 rubla protsent on, ehk, teiste sõnadega üteldes, niisuguse piimatalituse liikmed wõiifiwad wõi kas 45,000 rublalise piimatalitusemaja ülcS ehitada ja sellest fiisgi niisamapalju puhast kasu saada kui enne. Sellepärast tuleb alati seda silmas pidada, et see rahasumma, mida piimatalituse eeskujuliku sisseseade pääle wälja anda ei taheta, pärast ajajooksul wõi hinnast mitmekordselt wüljamaksetud ehk katetud saab. (Järgneb.) wal kuningaks ja Diana, kes oma iludust alal hoida mõistab, saab uuesti kuningannaks. See oleks täielik wõit olema! Heinrichi iseloom andis  talle selleks lootuseks põhjust. Ta oli kõigest  19 aastat wana, aga ta oli juba mitmest sõjakäigust osa wõtnud. Juba neli aastat oli Katarina Msdiciga abielus, aga ikka oli ta metsikuks  ja wallatuks lapseks jäänud. Nii osaw ja julge, kui ta ratsasõidus, sõjariistadega ümberkäimises,  odade murdmises ja teistes harjutustes  oli, mis osawuft ja paenduwust nõudfiwad,  niisama ükslume ja osawuseta oli ta Louvres pidudel naesterahwaste ees. Ilma suurema meeleterawuseta ja mõtteta, langes ta kergesti wõõra mõju alla. Anna de Montmorenci,  kes oma ja kuninga wahel walitsewat «ilu olekut tundis, hakkas nüüd printsi poole hoidma ja istutas tema sisse täiskaswanud inimese  waated ja maitsed. Ta juhtis teda oma hääkSarwamise järele ja prims täitis kõik tema soowid ja tujud. Wiimati märkas ta hirmuga, et tema koolipoiss armastuse paelus on. Heinrich hakkas oma sõpru põlgama, keda Väeülem tema ümber oli kogunud ja selle tõttu jäi ta kurwaks ja üksiklaseks- Montmorenci waatas ümber ja leidis, et nooremehe unistuste põhjuseks Diana de PoitierS oli, keda ta teistest  noestcrahwastest rohkem austas. Prinzi kare loomus sai Dianast teisiti aru, kui rüüttimeeleiine  Mongommeri. Diana haruldane iludus  äratas Heinrichi uinuma armastuse üles. Ta oli kamal, elaw, ülemäära edew; ta wäike pääkene liikus ruttu ja ilusalt; ta pilk säras tõotustest ja kõik ta olek oli wangistaw ilus, mis waese Heinrichi mõtted segi ajas. Tema meelest oli, km peaks see naesterahwaS temale uue senini tundmata elu awama. See iludus oli temale, metsikule noorele mehele, huwitaw külgetõmbaw ja kardetaw, nõgu saladus, nagu kuristik. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Kuresaare Saksakeelsele lehele kirjutatakse: „Minewal nädalal nägin ma Puiestik» uulitsal mitmed weokoormad, mis prahti sadamast linna tõiwad. Ühel nendel oli nii rohkesti kottisid pääl, et hobune igal silmapilgul  seisma jäi, et jälle wälja hingava. Temale  oli, osalt ka märja tee tõttu, koorm muidugi  wäga raske. Oleks sellepärast küll soowida,  et meie loomakaitse seltg woorimeeSte järele paremini waataks." Kui seda waewa,  mis siin igapäew loomadega halwa ümberkäimisega  nähtawale tuleb, tähele panna, siis peaks küll loomakaitse selts ükskordgi ära nägema, kui suur see waew ja walu on, mis seda seltsi, kes enesele loomade kaitset just ülesandeks on pannud, tööd tegema kutsub! Tagawarawäe harjutusele kutsumisest. Keisri Majesteet on hääks arwanud 3. küünla ja 21. paastu k. p. Kõigekõrgemalt käskida: selle aastastele harjutustele  Europa Wencmaa ja Kaukasia kubermangudest  ja oblaStidest jalawäe, wälja ja kindluse suuretükiwäe alamaid tagawarawäelisi 1902 ja 1904 teenistuse aastatest kokku kutsuda. Alama tagawarawäeliste harjutustele kutsest on wabad: kõik lipu-junkrud, priitahtlised teenijad ja loosi läbi teenistusesse läinud hariduse järele 1. järgu teenijad. Harjutuste aja kestwust «äe järkude juures kõikide harjutustele kutsutawate  tagawarawäeliste tarwis on kuue nädala pääle määratud ja nimelt 19. juulist kuni SO. augustini sel aastal. Kreifiülema ringkirjast. Kuresaare posti ja telegrahwi kontori ülem on meile järgmise kirja ««valdamiseks saatnud: PoSti ja telegrahwi pääwalitsus on Kuresaare linna ja Kihelkonna wahel juwe ajaks, 1. maist kuni 1. septembrini, ühehobulise poSti nädalas juurde lisanud, mis Kurefaarest kesknädalatel  homm. kellu 7 ära läheb ja selsamal päewal õhtul kellu 7, S min. siia jõuab. See uus korraldus hakkab tänasest päewast maksma. See ei teinud maakonna laulupidule au! Pidu oli lõppenud ning laulud laultud ja mängud mängitud. Kesktoimekonna  poolt öeldakse tegelastele, kui ka rahwale kõnetoolilt soojasid tänusõnu. Kõik on «vaimustatud, et Saaremaa laulupidu nii hüSti korda on läinud. Ja siis: laulukooride pääjuhatajale  annetatakse tänu adress, aga mängukooride pääjuhatajale mitte.. . Ning wiiwane  on sinnasamasse, kesktoimekonna liikmete ette, rahsa ette, seks ojaks kutsutud ning talle tehakse andeksandmata ülekohut. . . Üks saab, teine ci saa aga mitte! Mis see tähendab? KaS ta niisama waewa ei ole näsnud, kaS ta niisama töötanud ei ole ning ehk rohkemgi, sest tcatawaSti on mängutükkide harjutamine räSkem, kui laulude oma?... See ci teinud laulupidule  mitte aul Erapooletu. Pärnust Kuresaarde sõites on aurulaew „Wasa" teinepool Abrukat nii tihedalt põhja päält Üle sõitnud, et selle läbi sündinud lükke tõttu mitmed laewalael seisjad isikud maha olla kukkunud. Kaarmalt. Jaanipäewal peetakse Kaarma! „maalinnas" mrie ogara õpetaja hra Passi eestwõttel lastepidu mitmesuguste lõbustustega. Seega pakub kuresaarlastele mõnus juhtumine JaanipLewal rohelisesse sõitmiseks.  Kihelkonnalt. Eile pühitses Pidula wärwiwabriku  omanik hra JuliuS Krause oma abikaasa Emiliega, sünd. Suborgh, hõbepulmi. Wiljandist. Kohalikust arestimajast wabaStati  teifipäewal S. junil 800 rbl. üramaksmise  waStu „Sakala" toimetuse liige H. Türp, kes areStieiu tcrwisele kahjulikuks pidades trahmi  rahaga ära on maksnud. »M. K.^ Tallinnast. Umbes kella ajal hommikul  läkfiwad herrad Artur v. Notbcck ja rüütelkonna  sekretär Arved  sadamasse,  et lüpsikuga merele minna. Eestimaa jahtklubist  wõtfiwad nad purjepaadi ja sõitfiwad merele. Marienburgi ligidal, umbes Mendi suwemaja kohal tahtfiwäd nad paati pöörata, Uurija. 2 Siis wiis ta teda nurka ja hakkas oma südame päält lõike ära rääkima, iseäranis aga sellest lähedast surmast. Ta rääkis tõsiselt, meelewastase naeratusega, tigeda näoga, ilma, et waSturäükimist oleks lubanud.  Ta oli moodi ja riiete uhkuse armastaja,  kuid siin, rutulist surma meeles pidades, hakkas ta kasimatalt käima; ta ci lugenud, ei naernud, seda oli wcel wähe ta sõitis tädiga  surnuaiale, rõõmustas ennast oma matmise platsi üle ja püewa wiis enne sünnitamist kirjutas  isegi testamendi malmis. Ja pidage seda silmas, et see kõik kõige parema terwise juures sündis, ilma et mingisugust märku haiguse ehk hädaohu kohta oli. Sünnitamine on raske, wahel surmaw, kuid sellel, kellest ma teile räägin,  läks kõik hästi; karta ei olnud mitte kõige  wähematgi. Lõpuks sai see lugu mehele juba tüütamaks. Kord lõuna söögil sai ta wihaseks  ja küsis : Kuule, Natascha, millal tuleb ometi ükskord nendele lollustele lõpp? See ei ole lollus. Ma räägin tõsiselt ! Lori! Ma annan sulle nõu lolluse pillamise  järele jätta, et pärast iseendal häbi ei oleks. Warsti tuli sünnitamise aeg. Mees tõi linnast kõige parema ämmaemanda. Naesel oli esimest kord sünnitamine, kuid läks paremini mööda, kui seda tahta mõis. Kui Mk lõppenud oli, soowis sünnitaja last näha. Waatas ja ütles: Noh nüüd wõib ka surema hakata. Jättis jumalaga, wajutas silmad kinni ja poole tunni pärast andis hinge Jumalale. Kuni wiimseni minutini oli ta mõistuses. Kõige wähemalt, kui tale piima anti, sostStas ta tasakesti:  miks te mulle mee asemel piima annate? Niisugune oli lugu. Nõnda kudas ette ütles, nõnda ka suri. Tõendan teile, et see mitte luule, waid fakt on. JSrewoeldes waatas tohter taewa poole, Tarwis oleks olnud teda lahti lõigata, ütles ta. Mis jaoks? Selle jaoks, ei surma põhjust leida. Ega ia ometigi oma ettekuulutamise lübi ei surnud. Arwatawasti kihwtitas ta ennast ära- Uurija pööras kiirelt näo tohtri poole ja filmi kokku pigistades küsis ta: Millest teis otsustate, et ta ennast ära kihwtitas? Mina ei otsusta midagi, waid arwan. KaS ta mehega hästi elas? Hm. . . mitte wüga hästi- Mõttevahetused  algastwad kohe pääls pulmade. Oli niisugune  õnnetute juhtumiste kokkusattumine. Kord leidis surnu oma mehe ühe naesterahwaga kooS olewat, siisgi, ta andis seda tale kohe andeks. Aga mis oli enne, kas mehe truuduse murdmine, wõi suremise mõte? Uurija waatas hoolega tohtri pääle, nagu tahaks aru saada, mikspärast ta niisuguse küsimuse  ette pani. Lubage, waStas ta wähe aja pärast. Lubage,  antke aega meelde tuletada. Uurija wõttis  kübara pääst ja öõruS otsaesist. Ja, ja... ta hakkas surmast kohe pääle selle juhtumise rääkima. Zah, pääle selle juhtumise. . . Noh, näete nüüd. . . Arwatawasti otsustas  ta siis juba ennast ära kihwtitada, kuid, wististi, ei tahtnud ühes enesega last ära tappa ja sellepärast lükkas enesetapmise kuni lapse sünnitamiseni edosi- Waewalt ehk nii. . . See on wõimata. Ta andis ju siis kohe andeks- Andis kohe andeks, tähendab, mõtles midagi  paha. Noored naestsrahwad ei anna midagi  kohe andeks. Uurija naeratas mägise ja et oma liig suurt äritust marjata, hakkas ta paberossi suitsetama. Waewalt ehk nii. . . waewalt ehk nii. . . kordas ta. Mul ei tulnud mõttessegi niisuguse wõimaluse üle arwata. Jah, ja selle juures ei ole mees mr süüdlanegi, kui see olema näitab. Murdis  nii imelikult truudust, et isegi seda ei oleks tahtnud. (Järgneb-) 42 Saarlane isos,