ja Orrisaare wahel oleks fiiS paattunniga käidud. Kuresaare wosrimeeZ on enesele gummiwitsadega kalesfi «uclsenud. Sellega ei sõideta mitte igapäes linna mööda, nagu harilikult, maid ainlt tellimise  pääle. See on esimene gumri witsadega  moorimehe sõiduriist KuesaareS. Era sõiduriistasid gummiwitsadcga )n Kuresaares  praegu 4. . Asi, mis meie linna wocimeeSte juures iseäranis silma paistad, oi, pägls lahjade hobuste mõnede juureS, kot suured ja raSked sõiduriistad. Sõitjatest see ju küll paha ei tee, oga hobustele onsee suureks  waewaks ja raskuseks. Tõsi on, et meie konarliStel uulitsatel kerged siduriiStad  kaua waStu ei pea, siiögi Mkfiwad woorimehed aeg ajalt enesele kergenaid sõiduriistu  muretseda. Hobuste wähe» waew tasuks selle kulu neile peagi ära. - Minewal laupüewal oli ÜU wankril  püüle t-0 toobi maasikaid müm- Maasikate  rohkus äratas politseiametnikkudes kahtlust. Tuli awalikuks, et maasia müüjad  Rudaku pidalitõbiste asutuse lähedalt olla. WõiS arwata, et maasikad eik pidalitõbiste  poolt korjatud on. Sele tõttu saadeti maasikad ühes müüjatega kreispolitseisse.  Selgus, et mees, kes kaasikuid müüs, minewal aastal pidalitõbise poolt korjatud maasikaid linnas müünud. Seega ei olnud enam kahtlust, et maasiüd pidalitõbiste  otsitud oliwad. Selstpärstt häwitati  nad politsei poolt ära- Smr hooletus,  päris kuritegu on see, et pvalitõbiseid  lastakse linna maasikaid müügile saata. Mis kasu on sest, et pidalitõbiseid ieistest ära eraldatakse, kui teisel tee haigrse idud edasi kantud wõiwad saada. Minewal pühapäewal andis Kuresaare  linna muusikakoor tulu-konserti hr. kappelmeistri C. Drechsleri juhatusel,  keS Riias kahe Saksa lauluseltsi koori juhataja on. Tulewal suwel tahta hr. Drechsler Riia lauljatega Kuresaarde tulla. Nagu teada, on Riia lauljad juba enne kaks korda Kurcsaares käinud. Mõned paadisõitjad on nii häbematud,  et nad merel sõites hästi lähedalt naesterahwaSte külmadest supelusmajadest möödafõidawod ja seega suplejaid tülikamad.  Seesugune tegu on küll kombluseta ja paadisõitjate järele tuleks selles aSjaS küll kõwamini walwata. Nende päcwade seeS on kaks korda hästi wihma sadanud, mis ära kuiwanud maa jälle wärSkeks ja tolmuse õhu puhtaks  tegi—  Hiljuti ujunud keegi 12 aastane tütarlaps, kes siin terwise weel on, külmast  supeluSmajast Laiamaa pääle ja säält tagasi. RiiaS on nimetatud tütarlaps esimese auuhinnaga ujumise eest kroonitud. Laadaplatsil on hr. M. taSkust hiljuti  rahakott 42 rubla rahaga ära waraStud. Tori silla „kopiku  naesterahwaS  on sõitjatega mõni kord hästi wiisakuseta,  mille üle aSjaparandusekS awalikult teatatud olgu. —a Sotsialdemokratia osakonna poolt on wolikogule arupärimine karistusesalkade te> gewufe üle Vallimaal sisse antud. Saaremaa  kohta awaldatakse säül muu seas: Pamma külas lasti ilma järeleuurimiseta  ja kohtuta ja ilma mingisuguse põhjuseta  karistusesalga poolt ohwitseri Gerneti  juhatusel Aleksander Kitt maha, sest et ta 5 minuti jooksul mitte öelda ei rvõinud,  kes kohase monopoli poe ara on lõhkunud.  Kogula wallas lasti Mihail Lipp maha Kerrini (?) (kiöppuueuuro) omaniku baron v, Rennenkampffi ülesandmise järele. kellega ta waenluses elas. „Arensb. Woch", kust meie selle sõnumi wõtame, ütleb selle kohta, et nimetatud isikud mitte ülemal tähendatud  põhjustel, maid sõjamäele wastuhakkamise  pärast maha on lastud. Saaremaa liikumise asja  süüdiötuseakt. (Järg.) Üheks kihutust tegelaseks oli talupoeg Iman Kärner. Wallawalitsuse kasaka Iman Sineri arwamise järele, kutsuti Kärneri nõudmise pääle 16. detsembriks koosolek kokku walla komitee liikmete walimiseks. Selle koosoleku juhtijaksoli, nii kui see talup. Georg Saatust teada, Aleksander Kärner. Wiimane oli Raugaga tuttaw ja oli 1965 a. detsembri kuus tema juures Pärsama wallaS- Koosolekul, 16. detsembril, luges ta Kuresaare ja Pöide miitingute otsused ette ja andis nõuu walla komitee liikmeid ja uusi wallaametnikkusid walida- Pärast seda toimetati Kärneri näitamise järele walimisi, kus juures otsustati, uusi walla ametnikkusid ameti kohuste täitmisele ilma wannutamata ja talurahwa asjade kommisfari  kinnitamiseta lasta. Kuid walitud isikutel ei olnud wõimalik ametisse astuda, ehk küll ülestõusnud korratused wallawalitsust  sundisiwad 17. detsembril talurahwa asjade komissarile ja kreisiülemale teatama, et Maasi wallaS liikumine on alganud, mille juhtijaks Aleksander Kärner on, kes rahwast walitsuse waStu tõumisele üles kutsub. Kuresaare ja Pöide miitingute otsused saadeti iseäralise terawusega täide Mahu-Suures wallas, kus Mihail Kolk walla talitajaks ja Jwann Hammer kirjutajaks oli, keS mässulise liikumise awalised poolehoidjad oliwad. Saaremaa sõjawäeteenistuse kohtu ettekirjutuse pääle, et nekrutite fissekutsumisckirja  teine eksemplar tuleb walmis teha, andis Muhu-Suure walla walitsus 13. detsembril, Kolki ja Hammeri allkirjadega. Ole mi haa, jäta mind omeii rahule ja mine oma kontori. Sinule ei wõi midagi  ütelda, sa hakkad ikka seda jrurdlema ja tüli norima, kuni sa wiimati isjgi enam ei tea millest sa räägid ... ja, sa ei tea ilmaSgi, millest sa räägid! j ÜSna tõsi, ma olen sinuga tüiSti ühes armumises; kuid sinu wiimaseS tähenduses tundub loogika puudus, mis . . . Ma ei jõudnud lõpetada, sest.naene ja laps kadustwad teise tuppa, sellesama päewa õhtul tuli naene lõuna lauale, kahvatanud  kui waha ja hüüdis: . Oh, Mortimer! Weel midagi! Wäike Georg Gsrdon on haigeks jäänud. Missugusesse haigusesse? Kurgu haigusesse! Äa mingit lootust ei ole? Mitte mingisugust. Oh, Jumal, mis meist saab. Wähe aja pärast tõi lapsetrdruk meie Penelope meie juurde, et HW ööd soowida  juures harilikku õhtu palwet lugeda- sõnade juures olen, hingada  tahan ma/ köhatas laps kergelt. Mu naene tuikus, kui oleks teda surmajalt  haawatud- Aga järgmisel silmapilgul kargas ta juba üles, niisuguse jõu ja püsivusega,  mida inimesele ainult m-eleäraheitmin  annab. Ta käskis lapse moodi meie magamise tuppa wiia za läks ise järclewaatama, kaS kõik nõnda toimetatakse, tui ta käskinud on; muidugi wõttis ta ka mivd enesega ühes. Siis panime ruttu asjad korda. Lapsetüdruku moodi panime kärmal olewaSss  ehtimise tuppa- Kuid stis tuli mu naesel meelde, et meie noorem laps meist liig kaugel magab- „Mis stis, kui ta Lösel korraga haigeks jääb?" Ja õnnetu ema kahwataS uuesti ära- Siis wiisime lapse woodi jälle laste magadistuppa ja asendasime ka lapsehoidja sinna, kuna ise endid kõrwal olewasse tuppa toimetasime- Korraga ütles mu naene: Aga kui wäike laps Penelope käest haigust saab? See mõte hirmutas teda uucSti ja meie kõik ruttasime lapse woodit jälle laSLe toast ära tooma, kusjuures naene nõnda ruttas, et moodi waewalt weel terwekS jäi. Meie kolisime nüüd alumise korra püäle. Siis wast nägime, et siin lapsehoidja jaoks ruumi ei olnud ja -pidime jälle oma magadistuppa  tagasi kolima. Meie olime nagu tormist aetud, wäsinud linnud, kes ometi wiimati oma pesa on leidnud. Naene tõttas  laste tuppa, et waadata, kas säül kõik korras on. Ta tuli marsi tagasi ja ütles hirmunud näol: Kuidas wäike lapS nii raskesti magav?! (Järgneb) Seda ja teist. Elu kurb märg. Hommikul tl. julil leiti Peterburis Sadowaja uul. kõnniteelt üks wiletsas riides poisikene wäheSte  elumärkidega, aga meelemõistus täiesti  kadunud. Arstliku ravitsemise järele ärkas ta viimaks meelemärkusele ja seletas, tema olla 14 aaStat wana ja töötanud M. M. Poscharervi trükikojas- Sääl olnud temal nii raske ja nii halb, st enam ei olla kannatada  jõudnud; põgenenud siis ära ja püüdnud kusgil mujal midagi tööd leida, et nõnda elu alal hoida- Ta ei olla aga kuskilt tööd leidnud. Kui weel otsinud, ja ikka asjata, siis ci olla enam muud wõinud, kui katsunud surra. Raha olnud tal weel 10 kop.; selle eest ostnud äädika-ekStrakti ja joonud ära, lootes, et sureb. Saanud ta seda rääkinud, siis Hakanud kibedasti nutma  ja kaebanud: „Kuhu ma nüüd jälle pean jääma!" Kui ta uulitsalt ära korjati, olnud temal paberilehekene pihku pigistatud, järgmised sõnad pääl: „Ela hästi, kallis emakene! Sa ei näe mind enam ! Armasta minu wennakefi ja ära anna neid kannatamisepaikadesse  ära. Kolja." »Õig." Maailmas saab wähs hääd kätte, kui inimesed ikka ainult teistelt hääd loodawad  ja iseennast tähelepanemata jätawad. Ära otsi, et sind rahva huuled tõStaksiwad  pilwi ülesse I Mis sa täna suureks kiiduks kuuled, wõiwad rikkuda ju homsed tuuled ülestõusew auu on üürike. Herra (toapoisile) : „Soo, siis tahaksid sa ikkagi minu juurde teenima jääda,  ehk ma nüüd küll naese wõtan." Toapoiss: „Jah, olen ma auustaherraga  hääd ajad ühes elanud, siis wõin ma ju pahad ajad ka ühes elada." Kohtunik: „See on juba wiies kord, et mul Teiega tegemist on." Kaebealune: „Aga mis ma selle wastu wõin, et Teie weel kõrgema koha päüls pole saanud." 1903. M 51 Saarlane