korterist ilma, see antakse üüri paale, ning teist korterit pole neil mitte hõlbus leida. Harju-Jaanis kadaka saksalikku  seltsi ei ole, olgugi et siin kadakaid küllalt leidub. Ainukene seltS, mis siin töötab, on Anija karskuse selts, kuid selle piirid on kahjuks ainult Anija walläs. Pää takistus sellel seltsil on korteri puudus, ei saa ühtki perekonna õhtut toime panna ega pidu pidada. Jaani päewal tahtis selts surnuaia ligidal Uue-körtsu reheS pidu toime panna, kuid Raasiku mõisa walitsus ei lubanud  selleks nimetatud rehte mitte. Praegu on lootust, et keegi era inimene Harju-Jaani kiriku ligidal olema kroonu wiinapoe körwale maja ehitab, kuhu siis ka Anija karskuse seltsi theemoja sisse seatakse ja ka selts ehk omale ulualust leiab. Praegu on ka seltsil wöimata laiema rahwa ringkonna pääle mõjuda, sest et karterit ei ole. Seltskondliku kooskäimise puudusel, on ka siinne noorsugu alleS wäga toores. Kõrtside juures kiskumist ja kakelusi tuleb tihti ette, alles kewadel röowisiwad R. mõisa kõrtsist mööda minejal talumehel kõrtsis joomas  olejad talu poisid rahakoti mõne rublaga ära. 10. okt. tahtis N. wallawanema abi sellesama kõrtsi rahakassat akna läbi wälja tuua, sai aga kõrtsi sulase käest kaks rewolwri kuuli kehasse ja sai kinni wõetud. Oöhulkumine on siin alleS kõwaste päevakorral, laupäeva ohtudel kuuldakse igal pool karjumist, laulmist  ja püssi paukufid. Iseäranis toores on Raasiku Kambi kogukonna noorsugu, laupäewa öhtudel ei tohi naljalt keegi inimene sääl pool küljes teed mõõda käia. sest see on öö hulkujaid täis, kes ka rahulisele tee käijale  kallale kipuwad Kambi nooredmehed on ümberkaudu  kuulsad oma tomuse ja nugadega kakeluse pärast. Iga aasta topawad ehk haawawad kambilased ligidal olewal Kiwiloo mõisa lahedal mõned inimesed ära. Minema talwel sai üks mees sääl laadal kambilaste poolt ära tapetud, teine raskesti haawatud, paranes aga Kose tohtri haigemajas ära. Õunapuu aedadele, mis siin wäga harwaste on, ei anna nad armu, maid teemad puud lagedaks ja kakuwad ka meel kaalid peenartest  ülesse. Tont teab, mis selle nurga inimesi nii tooreks ja metsikuks on teinud? Raasiku Kambi kooli eest kannab Kambi kogukond  wäha hoolt. Koolimaja on Raasiku mõisa ehitatud,  on kaunis ruumikas, kuid andeksandmata wiisil päekiwist ehitatud, telliskiwi wooder on otse paekiwi müüri waStu tehtud, ilma et ohu mähet oleks. Maja on seepärast aga niiske. Põrandad on telliskiwidest, auku wajunud ja konarlised. Ahjud on mana moodi, telliskivist paksult üles ehitatud kerestega, nõnda et nad sooja läbi ei lase; sooja sisselaskmise jaoks ou ahjude külge kriiskad pantud, kust ühes soojaga ka suits ja wing tuppa tungib, ja laste kui ka kooliöp. pääd molutama ajab ja nad haigeteks teed. Ahjud oliwad siia ajani päris lagunenud, ega tahtnud neid wallawalitsus  parandada, kooliõp. mitmekordse asjata nõudmise pääle ei wõetud parandust käsile; kooliöp. oli sunnitud inspektori härrale teatama, et koolis õpetus algada ei mõi, sest et ahjusi kütta ei wõi. Inspektori härra ette kirjutuse pääle laskis siis Vallavalitsus, kui mõisa poolt paranduseks 700 telliskiwi hinnata anti, ahju paranduse ette wõtta. Praegu kestab parandus ja koolimaja lupjamine  edasi ja lapsed piawad sellepärast kaks nädalat hiljem kooli tulema, kui harilikult. Koolimaja katus on mädanenud ja jookseb läbi, laste magamise tuos kaSwab sammal põrandal; wald ei taha uut katust teha, sest maja olla mõisa omandus, mõisa ei taha aga ka, walla koolimaja parandada, ja nõnda laguneb siis maja katus ikka rohkem ara. Parandust on fiin hädaste tarwiS,  sest kui maja mõned oaStad weel nõnda seisab - siis madanemad ta laed ära ja siis on palju kallim parandada,  kui nüüd. Lätimaalt. Lasdoni wallast toob „Deenas Lapa" rõõmsa teate, et sääl talupoegade seas alkoholi wastane liikumine on alganud. Talupojad annawad selleks oma allkirju, et nad walla piirides piirituslisi joolifi  jookisi ei joo ega osta; kes sellest määrusest üle astub, maksab 3. rbl. walla waeste ja haigete hääks. Seda lubadust andsiwad senini juba kõik walla ametlised isikud, kelledele ka palju teisa talupoegi järele on teinud. Tuku mi kreisist kirjutab „Rig. Awise" õpetaja  Baaderi kallale kippumisest järgmiselt: 10/11 nowembri ööl, umbes kell 3 hommikul, kui karjatüdruk  lauta loomi talitama oli läinud ja kirikumõisa  tagaukse lahti oli jätnud, oli üks kurjategija sisse hiilanud ja õpetaja magamise kambri tunginud, keda ta kägistama ja peksma hakkas ja tema käsa kinni siduda Püüdis. Aga halli pääga õpetaja wõttis  oma jõuu kokku ja pani wastu. Sääl juures langes laud ümber, ja sissetungija, müra üle ehmatanult, mis teifa äratada wöiks, laskis oma ohwri lahti ja põgenes ära. Tema jäljed leiti aga kätte ja arwatawaste  ei pääse ta oma nuhtlusest. Mõne kuu eest pühitses õpetaja oma 50 aastast ameti juubeli päewa, kus juures selgus, missugune hää läbisaamine  koguduse ja õpetaja wahel walitseb. Nii on arwata, et siin mitte kättemaksmine kuriteo põhjuseks  ei olnud, waid lihtsalt rööwimise püüe. Soomemaalt. Majesteet Keiser on Köigearmulisemalt Soomemaa  kindral-kubernerile järgmise juhatuse annud: Sest et osawötmine maapäewa istumistest mitte üksi õigus ei ole, waid ka kohus, siis saab maalt wäljasaadetud isikutele, kes seadusliku korra järele maapäewa saadikuteks walitud on ja selleks tarwilised  wolikirjad on saanud, ehk jälle isiklikult aadeli suguwösade wanemad asemikud on, luba saab antud, kuni maapäewa lõpetuseni maapäewa istumistest osawõtmiseks - Soomemaal wiibida.— Malmi jaama juures, Helsingi lähedal, oli 18. now. hommikul 26.graadi Cel. külma. Wenemaalt. Peterburgist. Hiljuti pidi õiguse teadlaste seltskonnas trükiseaduse üle ettelugemist peetama. Rahwa tungimine oli aga nii määratu, et saal ainult kõige wäiksema osa tulejatest enesesse mahutada wöis ja tuhanded  uulitsal sisselaskmist ootsid. Niisuguste asjaolude  pärast sai ettelugemine edasi lükatud, et suuremat ruumi otsida. 19. novembril peeti siis ettelugemine Tenischewi saalis ära, ometi jällegi nii suure paältkuulajate hulga päälesurumise all, et ehk kül ettelugemine õhtu kell 8 pääle oli määratud, oli saal juba peaaegu kaks tundi enne seda puupüsti rahwast täis ja jällegi tuhanded sisselaskmist ootfid ja oma sellekohalist nõudmist nii tormiliselt  awaldosiwad, et politsei sunnitud oli, waheleastuma.  Ka saali sees oli rahutus nii suur, et lugemised,  mida mitu kõnelejat pidasiwad, mitmel korral seisma jäetud pidid saama. Ka kohale ilmunud linnapääl  ei läinud korda, rahwale selgeks teha. et nende nõudmine, wiimse platsini täidetud saali pääseda, rumalus  on. Kärati, karjuti ja hullati, kuni ratsa shandarmite  salk, keda linnapää kohale oli saatnud rahwahulka  alles kellu kümne aja! laiali ajada suutis. Hollandi kaupmehed sa muud isikud ja asutused,  üks Amsterdami kaubamaja eesotsas, on Keiserinna  Majesteedi Maria Feodorowna kätte haawatud ja haigete sõjameeste tarwis 21,909 rubla annud. Pihkwast Neil päiwil läks. nagu linna leht" teatab, rong tagawara wäelisi Pihkwast läbi. Kuna nad eeSpoo! Pihkwat jaamades mitmesugust pahandust  olid teinud, pidasiwad nad endid Pihkwas õige rahulikult ja wiisakalt üles. Linn oli tagawara viielistele,  kes 12 tundi Pihkwas paigal olema pidiwad, soojad korterid muretsenud ja andis toitu tormidega tee pääle kaasa. Mehed tänasiwad kõige soojemalt; mõned neist jutustasiwad, et nad Liiwimaal liig waljude ettevaatuse  abinõuude läbi vihaseks olid saanud ja segadufi  tegema üles üritatud. ülemuste hal. waste tarvitatud waljuS —" tähendab leht „on juba tihti segaduste põhjuseks olnud." Soowitaw oleks, et eelseisvatel rasketel aegadel Pihkwa lehe üliöiged ja naela pää pihta trehwawaid sõnu tähele pandaks, mis kahtlematalt paljugi halba ära hoida vöiks. Shitomirist kirjutab „Wolõn" ustawast hallikast  : Kiievi moona muretsemise jaoskonna tellimist, 39,999 paari wilt-saapaid teha, nimelt 5 rbl. 59 kop. paar, wõttis endine Shitomiri politseimeister Naswetow  oma pääle. See andis tellimist Berditshewi kaupmehe  R. kätte edasi, 4 rbl. 25 kop. paari eest makstes, ja see andis seda jälle omalt poolt väikestele käsitöölistele  edasi, kes valmis tehtud saapa paari eest 3 rbl. 25 kop. saiwad. Sellega sai esimene 39,759 rbl. puhast kasu, kaupmees 39,099 rubla ja ka väikesed käsitöölised on natuke teeninud,  vähemalt  tükikese leiba oma rohkearvuliste perekondadele. Kiiewist teadustatakse, et säalsed suhkru vabrikandid  oma hooleks võtsid, 259,999 puuda suhkurt tegevasse  sõjawöesse saata, kuna nad madalamaid hindas! on nõudnud, kui Poolamaa vabrikandid. Kiievis laulatadi 10 nov. üks noorpaar. Mõni tund hiljem seletas peigmees, et ta kihvtitatvd olla. Ta viidi jalamaid haigemajasse, kuS ta suri. Krimmist. Käesoleval novembri kuul arutas ringkonna kohtu jaoskond MelitopoliS, nagu „KromSk. West." teatab, tervet rida gorodovoide ja urzädnikude süüdistamise aSju, keS .kätte tülgepanemisega" uurimist olid toimetanud, kohut mõistnud ja ka otsust täide saatnud. .Mitu korda teid urjädnik lõi?" küsiti kohtuS kannataja  käest. „Ei olnud «võimalik lugeda. Lõi urjadnik, lõi ka gorodowoi, eSmalt waStu körwu, aga parast kui wer! «väljas oli, taoti enam waStu külgi," seletaS kannataja. ,Wõib olla, et teie waStu panite, kui teid kartsasse  «viidi?" M sugugi, kaS ma siis ei tea, et waStupanna ei wöi?" wastas see. Mind pekseti selleparast, et ma ennast süüdlaseks tunnistaksin.. " WitS kaotadi ära. Aga rusikas.. . LSuna-Wenemaalt. Hää saani tee tulekul on wilja wedu raudtee «vaksalites mõnedes ringkondades kaSwanud, mil põhjusel teede ministeriumi aruande järele  seiswad wiljalaagrid jällegi määratumalt on kaSwanud  ja kõigil Wenemaa raudteedel kaugelt üle 100,000 waguni osa ulatawad, milledest umbes 50,000 waguni ainult lõuna-ida raudteede äÄreS seisab. Ajakirjanduse ringwaatus. ! „Rigasche Rundschau" awaldab pika kirja ühe artikli üle, mis hiljuti „Russk. Wedomosti's" ! südam-etunnistuse wabaduse üle ilmus. Wene leht ei olla kül just midagi uut ütelnud, sest fee küsimus, mille üle kül wist juba iga mõtleja ja usklik inimene  järele on mõtelnud, on wanem, kui ristiusk ise ja sellepärast on selle üle juba lõpmata palju suusõnal ja kirjalikult arutatud. Aga et selle üle ikka jälle ja mitte üksi Wenemaal sõnu tehakse, see näitab, et see ikka selleks samaks otsustamata küsimuseks on jäänud. Et aga Wenemaal, kus selle küsimuse arutus 1903 aasta weebruari kuu manifestist  hoolimata, kõige wälimisemas wormis tardunud on, juba niiwiisi selle üle otsustada ja kirjutada wöidakse,  on tähtjas ja rõõmustav? ajamärk. Juba rohkem kui kakssada aasta eest ütles „kõigewagam" Tsaar Aleksei Mihailowitsh usuasjus tekkinud tülide korral neid ilusaid sõnu: „Kedagit ei saa sa wägiwallaga Jumalat uskuma panna," ja wõiks arwata, et kedagit ei ole, kes selle üteluse tõe üle kahtleks. Tegelik elu näitab ometi, et patriarch  Nikoni uuendustele wastupanejate kangekaelsuse  läbi kange tagurline woolus tekkis ja lõpuks tagakiusamiseks kujunes, nii et ülempreester Awwakum  juba kakssada aasta eest kirjutada laskis: „Imelik, et inimesed arusaamisele jõuda ei suuda; tule, piitsa ja wõllasamba abil tahetakse usku kindlustada  ! Missugune apostel seda õpetanud on, seda ma ei tea. Minu Kristus ei ole meie apostlitele mitte käskinud, nõnda õpetada, ehk tule, Piitsa ja wõllasamba abil inimesi uskuma panna." Kakssada aastat on sellest möödas, kuid see äratundmine, millest Awwakum rääkis, ei ole weel üleüldiseks saanud. Ehk kül 1883 aasta 3. mai seaduses see põhjusmõte wälja üeldud on, et „iga usklik, kui ta ka oma usulikuis arwamistes eksib, piab wabalt paluda wõima," on see seadus walitsusliste  määruste läbi waheajal ometi enam ja enam kitsendatud. Meie seaduse andmise mõtte järele wõib eht wenelane ainult öigeusuline olla, ütleb „Russk. Wed." muu seas, teise usuline aga, kes walitsewasse  riigiusku on astunud, piab sinna jäädawalt ühes oma järeltulejatega jääma, wäljaaZtumine Õigest usust on kõigile tingimatalt keelatud, seda põhjusmötet kaitsewad walitsus-politseilikud abinõuud ja kohtulik karistus. Muidugi ei luba aga tegelik elu, ennast niisuguste raamidesse suruda, waid ilmlik  wöim piab nii ehk teisite seda tõsist elu nähtust makswaks tunnistama, et riigis terwe rida waimlisi kogust organisatstonisi - ja seltskonde on, kes endid ühe ehk teise walitsewa kiriku hegemonia (üliwõimu)  alla ei heida. „Rig. Rundschau" tähendab selle kohta, et „Russk. Wed." naela pää pihta on trehwanud, sest siin ei puutu asi mitte kiriku ususalliwusesse, mis, kui Õigeusu ajalugu Wenemal tähele pannakse ja sääl juures õiglane ollakse, pilwekõrgusel  Roma-katoliku kirikust tema ketseri kõhtude, inkwisitsioni ja tuleriitadega ülemal seisab, waid politika sisteemisse, kes, sellest waatepunktist wälja minnes, et walitsewa kiriku liige olemine ka rahwuslist meelsust kindlustab, püüdnud on, ühelt poolt surumiste, teiselt poolt kergituste abil nende täiewäärtusliste kodanikude arwu kaswatada, et lõpulikus järelduses, rahwa ühises usus, niisugust asjaolu luua, mis wähemalt wäljaspidigi rahwuslist  ühisust näitaks. Selle sisteemi õnnetu wiga seisab aga just usuliste ja rahwusliste iseolude ühisteks  pidamises ja on walitud wõitluse abinõuud wiimaste wastu just sellepärast sagedaste nii äpardunud,  et niipea, kui rahwuslise wastutörkumisele usulik wastutõrkumine seltsis, siis nad üheskoos ärawõitmatad olid. Politikalik ühinemine usuliste arwamiste arwe pääle jääb alati kättesaamatuks, sellepärast wõib seda ainult täielise südametunnistuse wabaduse läbi kätte saada." 698 S a ? a l a H 85. 1904.