Saarlane M S 7. Teisipäewal, IL. septembril 1906, XXII. aastalittk maksab: V- .. ».. 23 .. '/« ~ -.73 V, » t » - . V 4 .. -.. so „ Üksik number 3 kop. Ilmub ükskord nöd-la«, izol teist- Päewol. Toimetus »urela»r-S PittaS uu'. Tr.ffc«i ,z Kuulutuste wastuwötmiue kun Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Sunduslised määrused liha sisseweo ja järelwaatamise ning lihaga kauplemise üle seati hiljuti Kuresaare linnas  sisse. Et nende tundmine rahwale tarwilik on, ja nad EeStikcelcs meel mitte awaldatud ei ole, siis toome need siin kohal Eestikeelses tõlkes: H 1. Kuresaare linna lubatakse wärstets.  liha ainult järgmisel kombel tuua: sarwelajate liha kõige wühemalt we ereu  d, sealiha kõige wühemalt pooles ja wäikeSte loomade liha terwes suuruses.  Kopsud, süda, maks, põrn ja udar ei pea mitte linna toodama liha küljest ära lõigatud olema. §2. Kõik linnatoodaw liha, niihästi tembeldatud ja plombeeritud, kui ka tembeldamata  ja plomb.erimata, peab enne müümist ehk tarwitamiselewõtmist kphe linna tapamajasse ehk iseäralisesse linna poolt sisseseatud jär e l e waata m i s e kohta järelewaatamiseks saadetama. Lihale, mis toiduks tarwitamiseks Mbliseks on tunnistatud, pannakse püäle. petud loomade liha, millel ära õn wõetud, niisama haigete ja lahjade loomade liha tunnistatakse kahjulikuks ja kahtlaseks ning saadetakse linna tapamaja juures olewasse sanitar-asutustsse, leS siis lihaga seda mööda toimetab, kudas ta tarwiliku  leiab olewat. Kui linnapiiris fisscweo wõi müümise juures ehk hoiu pääl liha peaks leitama, mis weel mitte linna poolt seatud templiga ehk plon.biga, tembeldatud ega plomb eritud ei ole, siis saadetakse see liha kohe tema omaniku kulu pääl ülemal tähendatud  jürelewaatamise kohta ehk tapamajasse jürelcwaatamiseks, tembeldamiseks ehk plombeerimiseks. § 3, Ülema! tähendatud reeglite tõttu wmb Kuresaare linna piiris ainult niisugust wärsket liha ja ainult niisugust soolatud wõi suitsutatud sea ehk lamba liha müüdud, lihakaupade tegemiseks tarwitatud ehk olgu mis tahes kohtades wõi asutustes alal hoitud  saada, millel linnatapamaja ehk liha jürelwaatamiseks sisseseatud asutuse tempel pääl on. Lisatähendus: HH 3. ja 4. määratud reeglid käiwad ka üksikute looma sisemiste jagude, nagu kopsude, maksade, soolikute ja muude kohta. H 4. Kuresaare linna piiridesse toodama  loomaliha järelewaatamine, kes mitte linna tapamajas tapetud ei ole, sünnib nende samade reeglite järele, mis tapamajas tapetawote loomade kohta määratud.  § 5. Liha, mis järclewaatamisels on toodud, ei wõi mitte enne ära wiia, kui ta nende määruste mööda järele waudaiud ei ole. § 6. Maks. mis järelewaatamise eest seamd, maksetakse ette ära ja maksmise üle antud kwiitung näidatakse enne liha järelcwaatamist  sellele ametnikule ette, kes liha järelewaatainift toimetab. Z 7, SiSsttvodawa liha järele waatäniise  eest, mrllel loomaarsti tunnistus ühes, ehk millel ühe tapamaja tempel pääl wõi piomb küljes on, aga niisama ka kopsude, maksade ja sisemise osade järclewaatamise eest, mis ühes teiste sellesama loomade lihajagudega tuuakse, ei wõeta mingisugust maksu. § 8. .Liha Keelewaatamine sünnib ainult  neil tundidel, mis linnawalitsuse poolt määratud ja üleüldiselt teada antud. § 9. Liha omanikud ei wõi mingisugust  wastuwaidlust selle järelewaatamise korra wastu awaldada, mis loomaarst ncnde sundusliste määruste põhjusel eite wötab. H 10. On loomaarst liha söömiseks tarwitamiseks kõlblikuks tunnistanud, siis paneb tema lihale nähtama koha pääle templi, milles järelwaatamise aeg tähendatud  peab olema. On lihal tempel pääl, siis wõib tema omanik teda oma äranägemise  järele tarwitada. H 11. Kui oga >ärelemaatamise juures awalmukö tuleb, ei liha toiduks tarwitamisM mute rõlblik ei ole, siis pannakje temale nähtama koha pääle sedel päälkirjaga „apkorooano° (s. o. ära wõetud). Äramõetud  liha saadetakse linna tapamaja juures olemusse sanitar-asutusesse ärahämitamiseks  ehk tehnikaliseks ümbertöötamiseks ncnde määruste järele, mis sisemiste asjade ministcriumi ringkirja juurde, sest 24- septembrist  1904 a. 115 ära wõetud liha saaduste üle, on pandud. tz 12. Kui järelewaatamise juures awalikukS tulcb, et loomal, kelle liha järelewaatamise!  on, mõnesugune külgehakkaw haigus oli, siis antakse selle üle politseile ja kubermangu loomadeinSpektorile teada. H 13. SiSsetoodawa sealiha mikroskopline järelcwaatamine sünnib sclle korra järele, mis sealiha mikroskopliseks järelewaatamiseks  linna tapamajas on määratud. (Lõpp tuleb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Kuresaare Saksakeelses nädalalehes kirjutatakse, et pääle 100 aastat  tagasi praegusel Roomasaare wäljal paks mets olnud, kust iga linnaelanik wabalt puid oma tarwituseks toonud. Kirjakirjutaja annab  nõuu Roomasaare wälja jälle puudega täis istütada. Kuida kuuleme, olla ka linnawalitsus  selle poolt, et Roomasaare wäljale puudeistutamiseks sammusid teha. Leiaks ülemal tähendatud mõte täitmist, siis tõstaks  see küll Kuresaare linna, kui supeluskoha  ilu. Rootsi õpetaja Zetterquist, kes Ruhnu  saarel wiibis ja sääl kaks korda ruhnlastele  jutlust ütles, on nüüd jälle Rootsimaale  tagasi sõitnud. Lootust olla, et ta Ruhnu saarde jälle tagasi tuleb ning sinna alaliseks õpetajaks jääb. Raamatukogu, mis Ruhnus asutati, on säälse köstri juhatuse  all. Ruhnlastel on see asi alles uus ja selle tõttu weel raamatute lugemine wähene  Raamatud antakse lugemiseks ilma maksuta. Minewal neljapäewal pühitsesiwad siinsed juudi elanikud oma uut aastat, kuna nad 56V7. aastasse oma ajaarwamise järele astufiwad. Nagu teada, arwawad juudid oma aega maailma loomisest.  Oma uueaasta päewal käisiwad nad mere kaldal jumalateenistust pidamas, kus juures palwetati, et wesi neid patust puhtaks peseks ja meri Kuresaace linna e lanikkusid  ning reisijaid õnnetuse eest hoiaks. Et Saaremaa Karskuse Selts karskuse  kuratoriumilt mitte enam abiraha ei saa, siis otsustas seltsi üleüldine koosolek 7. septembril s. a. rahwatheemaja, mille pidamiseks seltsile endistel aastatel abi anti, kinni panna ja edaspidi ainult seltsi buhwetti pidada. Minewal aastal otsustati Karskuse ja Lyra seltsisid üheks seltsiks ühendada, nimelt Karskuse ja Muusika  seltsiks, millel „ Ühendus" nimeks oleks. Siiaajani pole see weel mitte sündinud. Tähendatud koosolekul tuli nimetatud seltside  ühendamise küsimus uuesti läbirääkimise  alla, kus otsustati endisest otsusest mööda  minna ja Karskuse ja Lyra seltsid üheks teiseks üleüldiseks Eesti seltsiks ühendada, umbes Tallinna Eesti seltside ühendamise eelnõuu järele. Minemas numbris teatasine lühidelt, et Kuresaare wangimajaft kolm wangi ära karganud. Selle üle teatatakse meile nüüd pitkemalt- Wangid lõhkunud akna laua, mille sisse trellid kinnitatud, ära. Laud olnud mäda- Saanud nii trellid kõrwale toimetatud, roninud wangid läbi akna õuue ja säält üle malli. Üks neljas wang, olnud alles malli pääl, keda muidugi kinni wõeti- Et aeg pime oli, ei olnud mõimalk ära põgenenud wangidele kohe jälgedele saada ja selle tõttu õnnestas kelmidel  põgenemine hästi- Üks põgenenud wangidest Raet, kes kord uhkustanud, et ta enne warastanud ja ka edaspidi meel waraStama saab, olnud raudas—  Loona wallamees Johan Arro on Baltimaa kindral kuberneri poolt k o l m e ks kuuks türmi mõistetud ilma loata püsfikandmise  eest. Karja kihelkonnast. Üks kõige suurematest  puudustest Leisis oli arsti puudus. Haiguse korral pidiwad inimesed kas linnast ehk jälle Mustjala wclskeri käest ahi otsima. Inimeste tõsist häda nähes hakkas juba mitu aastat tagasi Leisi preester rahwale soowima, et ometi kahe walla pääle üks welsker wõetaks. Selle tõttu kutsuti siis Pärsama ja Leisi waldade wolikogud Leisi wallamajasse kokku. Ehk küll Leisi preester ära seletas, kui palju häda rahwa seaS on, kui palju tema juures rohtu otsimas käidakse, kui häeasti arstiabi tarwiS läheks, ja omalt poolt kõiki moodi lubaS welskeri sisseseadmist toetada, fiisgi tegiwad wolikogud  otsuseis welskerit wõtmata jätta. Selle juures es häbenenud mõni mees