Kodumaalt. Kroonu liikumata wara ma?S Baltimaa  linnades, agulites ja alewiteS on Malitsuse Teataja"  järele 1904 aaStal järgmine: Liiwimaa! ühte kottu 328.000 rbl., Kuuramaal 105,000 rbl. ja Eestimaa!  78,000 rbl. ---Patronadi õiguS kadumisel? Nagu „RishSk. Westnit'nle" teadustatakse, on patronadi küsimuS  .selle järeldusel, et see. Lutheri koguduSteS alatasa  pahandusi sünnitab," jällegi sellekohaliSte võimuringkondade  tähelepanemist oma paale juhtinud. Hariduse miniSteriumi juureS on, nagu kuuleme, üks kommisjou selle küsimuse kallal arutanud,  et Jurjewi usuteaduse osakonda ümber muuta. Kaugelt suurem enamus on aga selle poolt olnud, et see osakond ülikooli külge alles jõeks. 28 uut tagavara wäe polku saavad sõja nöuukogu otsuse järele senistest tagavara pataljonidest  juurde asutatud Wiljandi boiu-laenu ühisuse pääkooSolek peeti tl. skp. põllumeeste seltsi ruumides ära. Juhatajaks valiti selleks korraks pöllum. seltsi esimees P. Heinrich  son. Liikmed olid suuremalt osalt kooS ja 8 uut liiget võeti waStu, mi et liikmete arv praegu juba umbeS 40 on. OtsuStadi, et edespidi nöuukogu uusa liikmeid waStu võtab; pöllum. seltsi liikmed, kes esialgse  kirjale alla kirjutanud, et nad selle ühisuse osutamist  soovivad, pärast aga pöhjuSkirjale alla kirjutada ei saanud, saavad, kui nad seda soovivad, ilma valimata  waStu võetud. Kõik kokku tulnud liikmed maksid põhjuSkirjas määratud esialgse osamaksu (5 rbl.) sisse, mis pääle osamaksu suurus 100 rbl. pääle määrati, mida ühekorraga ära makSto võib, aga ka jaokaupa, kuid mitte vähem kui 10 oso s. o. 10 rbl. oostas. Seltsi asukohaks saab esialgu pöllum. seltsi ruumifi palutud.  Rahakapi ostmiseks lubatakse 300—400 rbl. välja anda; kõik muud esialgsed ja jooksvad kulud saavad sissemaksu rahadest võetud. Protsenti antakse aaSta ja pikema aja pääle sisse pandud summede eest 5 ojo, lühema aja pääle 4 ojy igal ajal üleSüeldawo summade päält lGiro konto) 2 vjy ; protsenti võetakse:  Kindla pantide waStu 6 ojo ja kahtlasemate pantide waStu 7 Vsy aasta kohta. Lühem loenuaeg oa 3 kuud, pikem 1 aasta. Asjatalituse sisseseadmise tuludeks määratakse 10 rbl. PöhjuSkirju saab 1000 eks. trükitud. Järgmine pääkooSolek peetakse Ib. Weebruaril  s. a. ära. Wiljandi põllumeeste seltsi koosolekut  avas esimees P. Heinrichson selsamal päeval kell 4 p. !. seltsile uueks aqstaks õnne soovides. Oli minevane protokoll muutmatalt waStu võetud, luges hra Tarik pikema kirjatöö „keeduwiljast" ette. Seltsi põhjuskirjade täiendamine ei võinud läbi minna, sest et seaduSlist arvu liikmeid koos ei olnud; nii hästi see, kui ka muud küsimused, mis seekord päevakorral on, tulevad järgmine kord lõpuliku otsustamise alla. 4 uut liiget pannakse ette. Esimees soovitab, et need, kelledel  ristikheina ja kaera seemet osta ja müüa on, seda seltsile üles annaksiwad, niisama ka seda, et näituse toimetond tuleva pääkoosoleku ajaks kokku tuleb. Selle pääle luges kassapidaja hra Bärens kaSsa aruande 1903 aaSta kohta ette, mis järgmine oli ; s) Sissetulek. 1. JanuarikS 1903 kassasse jäänud 882 rbl 12 k. Liikmemaksu aaSta jooksu! sissetulnud 494 „ 50 » Maja üüri 300 „ 50 „ Pidudest ja näitemüügist.... 1291 , 97-js^ Näitusest 1023 „ 36 , Puhvetist 260 » , Ettearvamatu sisse tulekud ... 64 „31 Puhveti pidajate kautsjonist. . . 250 „ „ Laenu pääle antud 60 „ » Kokku: 4606 rbl. 76is2k. b) Väljaminek Wölatasumiseks 1160 rbl -- k. Wöla protsentide tasumiseks ... 913 „ 91 „ Maja tarvitusteks 250 ,11 , Pidude ja näitemüügi kuludeks. 256 „ 91 „ PoSti-, kantselei ja trüki kuludeks . 41 „69 „ Näituse kuludeks 1084 „ 51 „ Pidude markifi 192 „ 66 „ Kirjatoimet. ja kaSsahoidja palkadeks 100 , - Põllutöö instruktorile abiraha . . 100 . „ Põllutöö kursusele abiraha ... 30 , „ Inventari oStetud 80 „ 98 » Ajaleht, toimetustele kuulutuste eest 84 ,29 , Ettenägemata kulnfi 13 , 78 , Stempelmarkide eest 8 » 40 „ Näituse kuuride ehitus .... 352 „ 69 „ Laenu-hoiukaSsa kuludeks.... 4 „ 33 , Kokku: 4674 rbl. 26 k. Sellega rohkem välja läinud: 67 rbl. 49rj2k. o) Seltsi kaubandus. SiSse võetud kohe aasta jooksul (1. joon. 1902 kuni 1 jaan. 1904). 27,946rb1. 10 k. Wäljoantud sellesama aja seeS 26,663 18 ZSi üle: 1.391 , 92 , Seltsi kassast tänavu rohkem välja antud summa sellest maha arwatud 07 , 49isz„ Jäi kaSsaSse 1. jaanuariks 1904. rbl. 42iszk. Sellest summast on renteiS. . . 906 rbl 79 k. Põllurammu on seltsi laduS . . 426 r. 20 k. eest. Wõla seis. I. jaan. 1903 wölgu jäänud. . . 18,166 rbl. 33 k. 1903 a. puhweti pidajate kautfionid wõlakS arwatud 260 „ —„ Seltsile laenu antud ja wölaks arwat. 60 „ „ 1903 e. wölga maksetud . . 1160 „ —„ Jääb wõlga 1. jaanuariks 1904: 17,296 rbl 33 k. Seltsi kirjatoimetaja hra Kodaras andis aru seltsi tegewuse üle. 1903 o. lõpu! oli seltsi! liikmeid 197, avuliikmeid 9. Uusa liikmeid wöeti aaSta jooksul wostu 39. Üleüldisi koosolekuid peeti 9, eestseisuse koosolekuid 24, näituse toimekonna koosolekuid 8, pidu toimekonna koosolekuid 8. kaubanduse kom. koosolek 3 ja ehituse kom. koosolekuid 1, ühte kokku 53 koosolekut. Könefi peetud on 9. 1903 aaStal oli seltsil esimest  aastat põllutöö nõuuandja ametis. Juuni kuul peeti põllutöö, karjakaSwatuse ja mefilaSte pidamise kursus  ära, aprilli kuuS näitemüük, juuli kuus rahwapidu, septembri kuuS näitus ja detsembri kuuS Dr. Kreutzwaldi  mälestuse pidu. Telliti ja müüdi linaseewneid, kunstsönikut ja põllutöö riistu. EsimeeS annab weel teada, et miniSteri: mist luba on tulnud, 4., 6. ja 6. septembril s. a. põllumajanduse  ja tööstuse wäljanäitust ära pidada. Niisama on luba tulnud, tänawu veebruari ja märtsi kuudel, hrode Kullamaa ja Johansoni juhatusel, põlluasjanduse kursuseid  toime panna. Pikemat läbirääkimist sünnitas ehituse küsimus WiimakS nimetodi mõned liikmed, kes üheS eestseisusega eeltööd ja arwed walmis teewad ja seda järgmisel koosolekul  ette psnewad, et siis kohe tarwilist materjali muretsema  vöiks hakaro. Järgmine koosolek määrati teisipäev  10 veebruaril s. a. ära pidada. (TähenduS: Detsembri kuu koosoleku kirjeldust  tuleb niiwörS õiendada, et abiesimeeste balloteerimise  nõudja mitte J. Soossaor ei olnud vaid H. KiilaSpäa.) Wiimasel nekruti wõtmise ajal jäeti siin õige palju noori mehi (103) weel üheks aaStatS kaSwama wõi paranemise paale; selle järelduseks oli see, et kubermangu  söjawae kommisjon pooled neist isikutest Riiga uuesti läbikatsumisele kutsus, kus nendest 14 noort meest wastu wõeti, keda stiS ka teenistusesse 'saadeti, kuna neid. keda nende asemel teenistusesse oli saadetud, kodu tagasi kutsut». Seesugune juhtumine oli siin, üllüldise wäeteenistuse sisseseadmise ajast hakates, esimene. Mõned  teenistusesse läinud nekrutitest on aga juba kodu tagasi laStud, nimelt kui teenistuseks kõlbmatad ehk weel aastaks paranemise pääle. Wiljandi, Paide, Pärnu, Ruhjo, Kedenpä, Hermeti ja Kapakoili waksalideS on suurte sarvloomade ja sigade pääle panemine ja edasi saatmine, mis kõigis  Wenemoa raud-tee jaamades mitte lubatud ei ole. teede-, ja kroonumoade ministrite nõuuSolekul  1. jaanuarist s. a. pääle hakates lubatud. Viljandimaalt. Tarwastust. Läinud aasta algusel ilmus,,Sak." 16. nr. Tarwastu wallawanema Ainsani sulest ja tema allkirjaga wäikene kirjeldus Tarwastu  Pidali tõbest. See oli koguni uus laul sellest haigusest. Ainsoni arwud ja arwamised oliwad koguni teised, kui kohalise tohtri omad. See pani kaunis laialist ringkonda ärewusesse ja küsima: kas asi tõesti  nii hull on? Aga kumba teatust Piab nüüd eemal oleja enam" uskuma? Lootus selgusele jõuda, seisis selles, et kohaline tohter, hra vr. Pallop, Ainsonile tvististe niisama awalikult ajalehes saab wastama. Seda oleme aga kuni siiamaale ootanud, aga asjata. Mis see nüüd tähendab? Kas Piab pidali maja tohter hra vr. Pallop atvaliku Eesti ajalehte, wõi Tarwastu wallawanem Ainsoni nii alatuks, et temale selles wastata  ei taha? Wõi on lihtsalt Ainsonil õigus ja tohtri hral wastuse materjal nõrk? Seda ometi uskuda ei wõi, et ülikooli haridusega mees mõnel muul põhjusel  wastuse wõlgu jätaks, ehk et see tema Praeguses elukutses nii wäga kõrwaline asi oleks. Nagu korwalt kuulnud olen, on hra Or. Pallop awaliku wastuse asemel Ainsoni kui enda teotaja pääle kaebanud, mis aga järelduseta olla jäänud. Waheajal on aga asi hoopis uute radadele läinud. Kui ma õieti mäletan, kartÄ Ainson juba ammugi vr. Pallopi liialduste ja selle üle, et praegune  pidali haigete äralahutuse wiis Tarwastule hädaohtlikuks wõib saada, kui selle kubermangu haiged Tarwastu majasse toodakse ja neile waba wüljas käimise õigus ja suitsuraha teenimine koguni nagu kohuseks edasi jäetakse. See kartus ei ole asjata olnud! Haigete läbi käimine läks nii sagedaks ja julgeks, et selle üle juba rahwa poolt awalikult nurisema ja kaebama hakati kuni wiimaks kohaline urädnik mõne tähtsa korratuse kohta protokolli tegi ja Kr. ülema noorema abilisele sisse andis. See, asja tähtsaks  pidades, kogus tarwilikka teateid ja andis kohalise  rahukohtuniku seletada. Et politsei härrale Tarwastu  olud tundmata, siis annud enese asemel Pääle kaebajaks Ainsoni üles. 29 nowembril m. a. oli see asi siis Bokardi rahu kohtuniku seletusel, mida mul õnn oli päält kuulata ja mis õige huwitaw oli. Ainson süüdistas hra Dr. Pallopit, et tema kui pidali maja juhataja haigeid wäga wabalt walda mööda ümber käia laskwat, neid heinaajal ja iseäranis sügise iga päew mitme hobusega posti ja kiriku teed mööda 10 wersta kaugele Kuressare mõisa oma tööle olla wedanud ja nõnda meelega wäga sagedaid kokku puutumisi terwete inimestega sünnitanud. See ei olewat mitte ainult kardetaw, waid Tarwastu  wallale ka wäga teotaw, sest wõöras läbisöitja pidawat niisugust rongi nähes wägisi uskuma, et Tarwastu wald üleüldse mädaneda. Päälegi olewat see koguni näotu ja halastamata tegu, et neid õnnetumaid  inimesi nagu wööramaa loomi walda mööda ümber näidetawat. Ainsoni ligi toodud kaks tunnistajat tegiwad ka selgeks, et haiged tõesti mõnede sõitmist Posti tee pääl on takistanud ja ilma ülewaatuseta Kuressaare mõisa lähedal olewa talude õue alla tulnud, lapsi hirmutanud ja talude pesutiikides supelnudki. Hra Dr. Pallop seletab, et seadust ei olewat, et neid kui wangisid kinni hoida wõiks, haiged aga just paluwad wäljas tööl käia. Ainson küsib seadust, kus näidatakse, et üks wald selle haigusele ära ohwerdatud tohib saada. Pärnu kreisi ja Saaremaa haiged olla kõik Tarwastus, warfi toodawat Jurjewi kreisi omad ka ja see ei olewat  siis Tarwastus enam haiguse laiali lagunemise takistus, waid wormilik haiguse laiali laotus. Tööle käia paluda haiged ainult sellepärast, et paarkümmend kopikat päewas teenida ja selle eest toidule lisa muretseda,  muidu wötwat— nagu haiged Ainsonile kaebanud nälg neid ära. Olla ainult tarwis paremine süüa anda—-ja asi olla korras. Sügisene kartohwlite  wõtmise töö ei olewat seletas Ainson edasi ka mitte sugugi haigete kohane kerge lõbutöö, waid tõsine raske orjus tohtri kasuks, sest tema makswat neile 20 kopikut päewas palka, kuna harilik tasumine 50 ja 60 kop. päewas olewat. Päälegi olewat see suur ülekohus, üleüldse midagi teenima sundida, sest tohter saawat iga majas olewa haige Päält maakassast  ja pidali tõbe wastu wõitleja seltsi poolt muidugi suure tasumise. Hra vr. Pallop seletas siis, et need haiged, keda tema wäljas tööl käia lubanud ehk oma tööde juures tarwitanud, mitte kardetawad haiged ei oles  wat ja tema olla neid ainult ustawa ülewaatuse i all tööd teha lasknud. ! Ainson tähendab wahele, et kui need haiged ! kardetawad ei ole, mis wigur see siis olla, et neid sääl Liiwi kubermangu kulul sees peetawat? Kohtunik kuulas siis hra Pallopi poolt ülesantud  4 tunnistajat, 2 mõisa ja 2 pidalimaja teendert  üle, ja laskis mäletamise järele nende haigete nimesid ette lugeda, kes Kuressaare mõisas nimelt kartohwlid wõtmas olid käinud. 3 tunnistajat, kes ennast ütlesiwad nende alatised järelwaatajad olewat, mäletasiwad nimepidi ainult paar haiget, welsksr üksi mäletas tüki 10, kuna seda kül kõik teadsiwad, et 18 haiget wäljas töös olla käinud. Kohtunik jättis siis asja seletuse pooleli ja teatas et kreistohtri härra selles asjas wahet saab tegema, kas need wäljas käinud haiged kardetawad ehk mitte-kardetawad on. Kreistohtri härra olewat nüüd kül ära käinud,  ei olewat aga kaebajat Ainsoni ega kedagi kes haigeid isiklikult tunneb - juures olnud. Seda käimist teada saades, olla Ainson oma abidega ja jaoskonna urädnikuga ka pidali majasse läinud ja haigete eneste käest järele kuulata tahtnud, kes neist nimelt kartohwlid wõtmas on käinud ja kas kreistohter neid kõiki järel waatas ja kas neid tõesti kokku 18 oli. Pidali maja urädnik, majaperenaene ja welsker ei olewat aga lasknud, olewat seletanud, et wallawanemal  haigemajas, kui see ka tema politseilikus ringkonnas olla, mingit tegemist ei olla. Ainson olla teda wõimu kitsendusi üleüldisele politseile teatan,  See Ainsoni takistus ei olnud arwatawaste kül mitte õige, sest esiteks on sääl pääle 10 Tarwastu  haiget sees, kes ju walla hingede kirjast maha 32 Sakala. ISV4.