ajal reisis ta Berlim tagasi. Kruppi lesk annetas  tööliste kassa hääks Z miljoni marka. Prantsusemaalt. Suremus Prantsuse sõjamäes. Senati wiimasel istumisel küsis senator Gotteron sõjaministrilt, kuda soldatite termisega sõjamäes lugu olla. Jooksma! aastal olla 2131 meest Prantsuse sõjamäes ära surnud,  kuna Saksa sõjamäes sellesama aja jooksul  ainult 452 surmakorda ette tulnud. Sõjaminister  mastas, tema pidawat ka omalt poolt kinnitama, et suremus Prantsuse sõjamäes palju suurem olla kui Saksa sõjamäes. Süüdi ei olla aga mitte terwisehoiukorpus, keda laita ei wõidawat.  Enam jagu surmakordasid tulnud Prantsuse  mäes tiisikuse läbi, mis 1415 ohwrit pärinud,  kuna ta Saksa sõjamäes ainult 129 meest nõudnud. Tiisikus olla Prantsusemaa haigus ja õnnetus. Pääle selle tunnistawat arstid teenistusesse tulijad liig kergesti teenistusele kõlblikuks. Tema olla arstidele käsu andnud, liig nõrku noori mehi kodu tagasi saata ja kõik abinõuud tarwitusele wõtta, et riisikast ja sellega ühes ka suremust Prantsuse sõjamäes wähendada. Juglisemaalt. Ajaleht „ Times" amaldab Andral  sir Evelyn Woodi sulest kirja, milles sir Evelyn mitu teatust, mis president Krügeri mälestusraamatus selle kohta amaldatud, mis aastal« 1881 Majuba lahingu järele O' Neilli talus Woodi ja Krügeri mahe! sündis, mühakaks  ja maleks katsub ajada. Ta saab selle juures  aga maga ägedaks ja unustab Krügeri wastu kõik lugupidamise. Näituseks kirjutab ta: „Herra Krüger kirjutab, mina olla tema käsivarrest  kinni wõtnud ja teda palunud, mitte nii rühmaja olla. Mina mastan, mina nägin Krügerit siis esimest korda ja ei mõtnud ka mitte tema käewarrest kinni- Et herra Krüger päewal ega öösel riideid ei mahetanud ja seepi hoidis, siis oli temale lähenemine wastik." Üks Inglise leht, „Star", nimetab seda kirja ja mastust nii alatuks ja tooreks, et iga mõistlik selle juures silmad pidawat häbi pärast maha lööma, ja armal, kindral Wood olla enese selle läbi kõige alatumate inimestega ühe pulga pääle asendanud ; maewalt wõidamat uskuda, st üks Inglise soldat ja auumees ühe mana mehe kohta niisuguseid sõnu on kirjutada wõtnud,  rauga kohta, kes raske murekoorma all Võõrsil pidawat elama." Nagu teada, tõendab Chamberlain, kes waheajal ju Lõuna-Afrikasse sõitnud, et mõne isiku, wift Krügeri ja Or. Leydsll, käes suuremad  rahasummad umbes 20 miljoni olla, mis sõja ajal Lõuna-Afrikast Guropasse saadetud.  Chamberlain on kindral Bothalt nõudnud,  et ta need isikud üles otsiks ja neilt selle raha üle aruannet nõuaks. Need summad olla nüüd Jnglisemaa omad, kes kõik Transwaali waranduss pärinud, ja neid tahetawat waeseks jäänud buridele toetuseks tarwitada. Botha kosinud selle pääle, et tema niisugustest rahasummadest  midagi ei teadwat. Nüüd kirjutab aga Brüsseli leht „Petit Bleu" buuride häälekandja Curopas et Chamberlaini tõendused  muud ei olla, kui tühine laimdus. Buri kindralid kuulnud seda kahtlustust alles Europasse jõudes ja tunnistanud ta kõige kindlamate  sõnadega maleks. Krügev olla meel ühe osa oma erawarandusestgi sõjakuludeks andnud. Sõja ajal toimetatud ainult erapankadeft erainimeste  raha umbes wiis miljoni rubla Europasse  ja nimelt sel silmapilgul, mil Roberts üle Waali jõe läinud ja Johannesburi ja Pretoria  langemine ees olnud. See summa saadetud  selle laewaga Europasse, millega riigisekretäri  Reitzi abikaasa oma perekonnaga reisinud.  Seepärasi kahtlustanud inglased proua Reitzi, et tema raha Europasse wiinud. Oleks Chamberlaini arm mmm õige, siis peaks La buridele  enne need 50 miljoni kahjutasu ära maksma, mis burid Jamesoni rööwkäigu eest nöudstwad. Chamberlaini mitu korda tühjaks tunnistatud kahtlus näidata jälle, mis mehe poolt oodata on, kes Lõuna-Afrikasse reisis asju korraldama. * Marokko sündmusi harutawad Inglise ja Prantsuse ajalehed õige elawalt, kus juures mõlemad näidata püüawad, nagu ei oleks Ml midagi karta. Nõnda laotab Reuteri agentur Londonis üht teatust, mis Parisist saadetud, laiali, milles öeldakse: „ Metsikuid kuulujuttusid, nagu oleks käsk antud, st kolm sõjalaewa ennast  minekuks pearoad hoidma, si maksa uskuda. Need jutud on mististi käima pandud, et herra  Deleasss mõttele, kes Marokkas ägedat poli- Likat tahab ajada, enam Loe karwa anda. Aga sellest ei tule midagi wälja, sest kui herra Dslcasse  midagi ette wõtta tahaks, peaks La seda enne ka lord Lansdownsle teatama. Kuba saarel näib täielik mäss tõusnud slewat  ja ajalehed tõendamad, et fee ameriklaste mastu käima!. üks Hamannast tulnud telegramm  ütleb: Rahutuste! on 82 inimest haawata saanud, 5 nende seas raskesti. Segadust  suurendab tööliste tõrkumine ehk streik. Wälimiste asjade riigisekretär Tamays, kes tööliste poole hoiab, on ennast ametist lahti palunud. President Palma ei täida aga tema palwet enne, kui tõrkumine lõpetatud on. Wäga wõimalik, st lood minnaks nn Laugele lähemad,  et Amerika Uhisriigid sunnitud on wabariiki  üsna oma walitsuse alla wõtma. Hiljemad  teatused ütlewad, et Hawanna rahutuste põhjuseks Kuba wabariigi wilets majandusline seisukord olla. Et nüüd umbes 30,000 töölist töö seisma jätnud, siis olla selle tagajärjel ka 569 Lesti Postimees IW2,