Nüüd ei wöi enam parata, maid ma pean oma kohtunikku woli pruukima hakkama, ütles Mr. Tuulmann. Kõik abinõuud, mis roähegi sellesse asjasse puutuwad, peawad pruugitawaks saama. Selle palmweini lasen iveel täna arsti poolt järele katsuda ja kui ivana malailase juurest niisugust meel leiame, siis on tema lugu paha; nüüd aga ruttu, enne kui kelmid oma äpardust ise märkawad! Wana malailane Lliwer leiti kodust; ta oli haiglane ja kaebas raske rinna walu üle; Mr. Duulmann alustas temaga kohe juttu: Kus sinu tütar on, Oliwer? Minu tütar, kordas manamees imestades. Ma ei saa aru, kuda herrad selle pääle tulcwad, teda stirele küsida. Minu Emmi läks mähe a;a eest wälja, ütles omal midagi asza olewat aga seda ei tea minagi, kubu ta nii kauaks jäänud on, sest la lubas õige ruttu jälle tagasi tulla. Kas sa ci saatnud teda ise mitte wälja? Ei, Kas ei mõtnud ta midagi enesega ligi? Ma ei tea, aga see wõib olla; ta nähti midagi minu eest marjata püüdwat- Kas ei wõtWd ta enesega palmweini ligi? See on wöimata! hüüdis malailane kindlalt. Viinu majas ei olegi praegu palmweini; see lõppes mul juba paari nädala eest otsa ja uut ci ole ma juure keetnud. Kas ci ole siisgi sinul sellest paar pudelit  järele jäänud ja nimelt niisugust? Mr. Tuulmann näitas malailasele oma palmweini pudelit. Ei, hüüdis see, niisugust palmweini ei tee üks malailane mitte; see on hoopis mustjam ja ma panen imeks, kui süäl pudelis mitte suhkru roowein ei ole- See wõib olla; aga sinu tütar on meile ometi paari minuti eest paar pudelit seda weini müünud. See on imelik! hüüdis manamees- Ma ei tea oga sellest midagi ja seda palmweini mul ei ole ialgi olnud. On sinu tütar seda ehk mõne teise käest saanud? Ma ei tea mitte. Tuleta aga meele, sest see asi on wäga tõsine. On sinu tütar hiljuti kellegi teisega koos olnud, kes seda palmweini temale anda wöis? Ma ci tea, mis teie sellest palmwcinift mõtlete herra, ütles malaUane mõteldes, aga kui ma ei eksi, siis oli see üle eila õhtul, kus ma widewikul wäljast tulin, nägin oma tütre ühe walge naeSterahwaga põesaste wahel, minu hurtsiku taga jutustawat.  Via ei kuulnud küll nende juttu, aga ma nägin et see wõõras naesterahwas ühe paki minu tütre kätte andis. Kas ei küsinud sa seda asja tema käest järele? Ei- Ma ei pidanud seda tähtsaks. Kas meel muud midagi näinud ei ole? Täna homikul leidsin oma tütre asjade hulgast kaks kuld raha. Need oliwad wõerad,  mida tal mitte enne pole olnud. Soo- Kas oled küsinud, mille eest need temale anti? Ei ole meel jõudnud küsida- Kas sa seda naesterahwast tundsid, kes seda pakki sinu tütre kätte andis? Pimeduse pärast ei wõinud ma teda õieti tunda, aga ma pidasin teda selleks, kes ühe musta habemega ja paksu tumeda näoga herraga siin käis; teie ehk mäletate seda herrat meel, kellel nii inetumad juuksed  oliwad. (Järg tuleb.) on seadnud. Et nimetatud määrustega peaaegu igal ühel linna elanikul tegemist on, siis awaldame nad siin kohal täielikult:  H 1. Kõnniteede (trotuaridc), kraamide ja uulitsate puhastamine on majade peremeeste ja maatükkide omanikkude kohus. Kui majadcperemched  ja maatükkide omanikud ka kellegi teisega kontralt! uulitsate ja kõnniteede puhastamise  kohta on teinud, siis wastutawad nemad sellegi pärast ise korraliku ja omaaegse  puhastamise eest. H 2. Platside pääl olewate uulitsate laius arwatakse selle järele, kui lai üks pool ligemal seismast uulitsast on. Z 3. Kõiki kõnniteesid (trotuarisid) ja uulitsaid peab korralikult puhastatama: suwel hommikul ja õhtul pärast lehmade ajamist, aga taimel hommikul enne kellu 8 ja terme päewa jooksul selle järele, missugune ilm on. H 4. On kõwasti ära keelatud uulitsale  prügi wisata, seebist ehk musta wett lasta, uulitsal sõiduriistu sa teisi maja aSju pesta, mööbli ja teiste asjade seest tolmu wälja kloppida, aga nõnda sama ka läbi akna tolmulapakaid puistada. H 5. Sajuse ilma ajal tuleb järele waadata, et wesi uulitsa kraamides mitte seisma ei jäeks, maid et ta wabalt ära jookseks. H 6- Taimel peawad kõnniteed (trotuarid)  lumest ära puhastatama ja tarwitust mööda liiwaga üle puistatama: kaugemates uulitsates tuleb kõnniteest htrotuarisi) ainult  sellel poolel puhastada, kus pool elatismajad on. § 7. Wärawate ja sissekäigu ukste kohal tulewad läbikäigu kohad lumest puhastada.  § 8. Uulitsate pääl peab lumi ühe tasaseks aetama, kitsamates uulitsates tuleb lund, kui tarmilik on, ära wedada§  9. Sula ilma ajal tuleb hoolsasti selle järele walwada, et wcst kanalides suurel hulgal kokku ei koguks, ja uulitsa kraawisid mitte ära ei täidaks. § 10. Kewadel sooja aja tulekul tuleb uulitsate päält päälmine jää kord ära lõhkuda ja linnawalitsuse poolt näidatud kohtadesse wedada. 11. Kui seda, mis ülemal nimetatud,  ei täideta, langemad süüalused seadusliku  wastutamise alla. 12. Need kohustawad määrused hakawad  maksma kaks nädalat pärast nende ära trükkimist Liiwimaa Kubermangu ajalehes. Siia juure lisame, et nimetatud seadused  24. Julil Liiwimaa Kubermangu ajalehes  ära on trükitud, nõnda et need juba siin 2. Augustil maksma hakkasiwad- Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa teise jaoskonna  rahukohtunik N. W. Melnikow on hoowinõunikuks nimetatud. 3- Augusti k. p. kuni 3. Septembrini  s. a- täidab Saaremaa ülema talurahwa  kohtu esimehe ametit tõsine riiginõuni! Or. Mierzijewsky, Saaremaa auurahukohtunik,  sest et nimetatud kohtu esimees  baron Stackelberg üheks kuuks puhkcaega on saanud. Güiimasiumi kooliõpetaja Eduard Kallas, ära surnud Kaarma köstri Mihkel Kallase poeg, ou 25. Julil Pensti linnas, kus tema koolitöö maheajal puhkust pidamas oli, 42 eluaastal sndamerabandusesse surnud.  Kadunud oli Kaarmal sündinud, õppis esiti oma isa juhatusel, pärast aga wanema wcnna Rudolfi eeskujul Kuresaare gümnasiumiS  ja wiimaks Tartu ülikoolis, et selle järele Wüsma linna gümnasiumi kooliõpetajaks  asuda, kuhu tema surmatunnini jäi. Oma lahke iseloomu läbi on kadunud kooliõpetaja  kõikidele armsaks kaaslaseks olnud, kellega temal elnS kokkupuutumist oli—  Meie oleme Saaremaa rahwa ettewõtmise  puudusest mitu korda rääkinud. Täna tahtsime jällegi ühe näituse ette tuua. Kuresaare apteegi omanik magister A. Allik on juba mitu ja niitu korda „SaarlaseS" kuulutanud, et ta suurel mõõdul  oma apteegis maa-rohtusid, nagu: kommelid,  koirohtusid, tümmijanisid j. n- e. ostab ja rohukorjajatcle rohukorjamise üle nõuu annab. Pääle selle olla hra woK. Allik rahwale suusönalikult igal juhtumisel nõuu andnud maarohtusid korjata. Aga nagu näha, olla rohtude korjamist wäga wähe. Tähendatud  rohtude korjamine on ju üsna lihtne asi. Seda wõiwad tööle kõlbmatud wanad inimesed ja wäikesed lapsed korda saata, mille läbi nad enestele mõned hääd kopikud  teenida wöiksiwad. Kopikatest on ju Saaremaal suur puudus, aga ime asi on, et rahwas kopikaid korjata ei taha, kui nad nii soadawal on. Torgust. 21. Julil lõi wälk Sõupõllu koolimajasse, mille juures korsnaS ja ahi ära purustatud saiwad, aga maja mujalt terweks jäi- Tulekahju ci sündinud. Karjast. Kui meie pilgu 30- Juuni õhtu pääle tagasi saadame, siis leiame et see püew meie rahwa elus wäga tähtis oli, sest ta oli „körtside surma päew". Juba wara pääle lõunat oli rahwa seaS kõrtside lähedal üht iseäralikku liikumist märgata. Rahwas hakkas kõrtsi poole sammuma, et „pailapsega" jumalaga jätta. Õhtul aga sai ilmsiks et kõrtsidel weel küllalt elamise jõudu ja himu oli- Siin ei olnud mitte nagu „Postimees" ütles, wana ilma elust tüdinenud raugake rahulikult hinge heitmas, waid siin oli hukka mõistetud  kurjategija, kes weel wiimasel silmapilgul  mässas ja möllas! Kui rahwas wiimaks hilja kodu poole sammuma hakkas, siis oli nii mõnegi suust kahetsust kuulda, et see wiimane kõrtsi pidu pidi olema. Hommikul aga, kui ta selge pääga üles tõusis ja rahakotti „rewideeris"  pidi ta siisgi tänades tunnistama: „On parem, et kõrts surnud, sest muidu oleks pidanud minu rahakott selle asemel igawesti unele suikuma! Lootuse järele jääb meie rahwa seas esiotsa küll joomine wähemaks, sest kroonu wiinapoed on kaugel ja pääasi on see, et säält mitte „wõlgu" wiina ei anta. —mb. — Wiljandi linn on Tallinna „Volta" elektri-wabrikuga kontrahi teinud, mille järele wiimane Wiljandi linnale elektri walgustuse muretseb. Walgustusewärk langeb  50 aasta pärast wabriku käest linna omanduseks. Peterburist. Herra A. N- Ganetski, keZ ühe priitahtlikude salga juhatajana tema all oli 65 meest mitmest rahwusest IL 31 Saarlane 1900.