Md, kus ma oma andeid wöin tarwitada, see on »u kõige suurem tasu- Teie ise nägite kõik seda, kui meie Jefferson Hope asja uurisime. Ja, ja! ütlesin ma. Ma ei ole eluajal Ühtegi asja rohkem imestanud. Ma olen ka see juhtumise üles kirjutanud, kuid päälkiri juhtus natuke palju luulelt!: „ Merine püälkiri". Ta wangutas püüd. Ma wsatafin Teie jutu läbi. Tõtt öelda, ma ei möi Teid selles aSM mitte kiita. Kuritegude järele uurimine peab wõimalikult õpetlikku laadi kandma ja sellepärast peab kuritegudest jutustamine rahulisel, otsustawal  toonil sündima. Teie jutustus aga on kõik romLNtiSmusega läbi põimitud, nagu peaks keegi Euklidese õpetuSlaused ümber looma. Aga see afi ise oli su wäga romantlik, ütlesin ma. Ra ei wöinud ometi midagi sälja jätta! Mõni asi oleks wöinud kaS päris wülja jääda, ehi wähendatud saada. TerweS jutus oleks pidanud saama ainult lahutama!  järeldust näidatud, mille abil minul sßmalik oli seda ülesannet wälja arwata. Rind pahandas niisugune arwuStuS raamatu üle, mida ma ainult selle tarwiS olin kirjutanud, et talle meelehüäd teha. Tõtt öelda, tema enesearmastus oli mulle vastumeelt: ta tahtis, et ma igas reas oleks ainult temast rääkinud. Ma olin juba selle aja sees, kui ma Beckeri uulitsal  elasin, mitu korda mürtanud, et Hollllksi  rahuliku ja otsustava iseloomu all sachnM peitu ueb. Ometi ei öelnud «« midagi, maid hakkasin oma haiget jalga uuedti siduma, mida ma mähe aega enne leda olin kuuli läbi haa-vanud ja mis praegu kõige wähema ilma muutmise juured  kangesti walutas. Minu uurimise wiis on hiljuti juba ka mannermaal tutwaks saanud, ütles Holmes wähs aja põrast. Minewal nüdaiil käis Franems le Villiares minu juures; wist olete juba temast kuulnud; see on Üks tähtsamatest ja anderikkamatest Prantsuse uurijatest. Nagu kõik keltlased, nii on ka tema wäga terase mõttega, aga õigete teaduste  pSLI, mida nii palju on ja mis meie asjale kõige tarwiltkumad. on ta wüga kõhn. Ta tuli minu juurde ühe testamendi  asja pärast. Wüga huwitaw asi! Ma näitasin talle sarnaseid sündmusi, mis Riias 1857 a. ja St. Lauis'is 1871 a. on juhtunud ja arvilasin teda sel «viisil seda asja wälja uurida. Täna hommikul sain ma tema tema käest selle kirsa. (Järgneb.) Austatud kirjanik ei taha oma Holmefi juttudega aga mitte äri ajada, waid ta püüab nende juttudega piltlikult näidata, kuida wiifi kuritegusid õieti wälja uurida tuleks. Kõik seniaegsed politsei uurimise wiisid ei ole tema meelest pooleegi õiged, waid ainult wormi täitmised, mille läbi mitu korda ilmasüüta inimesed mangi on sattunud ja isegi surmale mõistetud, nagu Inglismaal mitu korda on juhtunud, mis kõik haritud ilma ärewussesse on ajanud. Selle ebawiifi wastu astub Doyle oma Holmesi juttudega wälja ja näitab mitme ja mitme näitusega, et wormi täitlik uurimise  wiiS midagi ei aita, waid õige järeleuurija  peaks nõnda wiist talitama, nagu Doyle oma Holmefi neile eeskujuks paneb. Ühtlast pakuwad Doyle jutud ka rohke huwitust. Loodame selle jutuga lugejate rahulolemist ära teenida. Saaremaa liikumise aSja  süüdistuse akt- (Järg ) Peter Kann tõendas, et ta ühegi seadusewastalise  seltsi liige ei ole olnud ja ei ole ka mingisuguieid seadusewoStasid kõnesid pidanud. Mitte kaua aega enne 7. detsembri miiting!! ilmus  asalehss baron Sassi kiri, milles wümane tõendas, et tormis on Wene ametnikkude asemele sakslasi seada ja et siis kõik rahwa liikumised ära lõpewad. Neid mõtteid Eesli rahwa kohta hädaohtlikkudeks  lugedes, läks ta Kuresaaie linna miiting! asutajate esialgse koosoleku pöäle. Sääl tema enne esimehe salimist kõne, kus ta selle põäle tähendas, et miitingi asutajad tahawad talurahwast petta ja andis nõuu, esimeest iseenda selle komitee liikmeks walitud sai, sus oli see ilma tema nõuusolemiseta tehtud ja ta ei loe ennast selle eest mitte wastutaivaks.  Edaspidisel  uurimisel tuli Kuresaare rentei sa Orisaaro posti-leicgrohwi osakonna ülema teadaandmistest awalikuks, et 1995 a. nowembri sa detsembri kuude jooksul talupoegade poolt Kuresaare rentei juuresolewast  kroonu hoiukassast 229.984 rubla 96 kop. wälja wõetud oli, kus juures raha ainult kullas wälja nõuti. See raha oli 1996. aasta algusel nende isikute poolt, kes selle wälja wõlsiwad, jälle tagasi toodud. Uuemõisa talupojad ei toonud sellesama aja jooksul renteisse sugugi mitte maavstumaksusid  ja need makseti 2, januaril 1996 a. 4234 rubla 74 kop. suuruses ära. Orisaare postkontori  juures olemast kroonu hoiukassast oli 1995 a. 19,599 rubla rohkem wälja wõetud kui nendes samades kuudes 1993. ja 1994. a., kuS juures rahwaS raha ka kullas wälja nõudis. Uurimise ajal peitis ennast süüalune Rauk ära ja tema elukoht jäi ülesleidmata. millepärast teda kuulutuste läbi taga otsitakse. Ülemal tähendatud põhjustel süüdistatakse tähendatuid isikuid selles, et nad 1995. a. teisel poolel Saaremaa kreisis ühisusest osa wõlsiwad, kes nende teades enese tcgcwusc eesmärgiks oli pannud, kihuluse abil talupoegade keskel ja rahwahulkasid Weneriikis maksma riigi- ja seltskondlik korra waStu üles ässitades, püüdsiwad seda korda maha heita ja selle asemele teist korda seada, mis sotsialismuse  põhjuste paäle rajatud on, kus juures selle ühisuse liikmetena töötades, talupoegadele majandusliscd märgukirjad kokku seadsiwad ja seadusewastased  koosolekud kokku kutsusiwad, rahwamiitingitest  osa wõlsiwad, mis 7. detsembril 1995 ümber muuta, Eestimaa tarwis isewalilsust nõuda ja omawalitsus! sisse seada, maksusid mitte maksta, nekrutist milte anda, sõjamäele korterit ja toitu da, Kuresaare keskkomitee, kui kohase omawaiitsuse mai nimetatud Kuresaare ja Pöide miitingite otsustest kirjutatud ja hektografeeritud wäljawõtted  kihutuseks wälja saalstwad ja wallatalitajat Andrei Trulli wallast korjatud raha mitte renteisse  wiia sundisiwad. (Järgneb.) Ansekülast. Öösine hulkumine on sel aastal jällegi enam moodis olnud, kui mõni aasta tagasi. Kuhu neiud poissa sisse ei lase, Ml nad „rügawad" ja teemad  paha- Nõnda wiinud talwel Ü- külas «poisikesed" selle trahwiks, et neid neidude poolt ei olla lahkesti wastu wõetud. mõned wihud õlgi ära ja teinud nendest metsas „Jaani tuld". Weel palju muud sellesarnast on kuulda. Neiud pole ise muidugi ka mitte süüta, sest kui keegi öõhulkujaid sisse ei laseks, siis jätaksiwad poisid ..kodimise" kindlasti maha. Aga nii kaua, kui mõni ainukene neidudest seda teeb, ei mõju see parandama lt, maid „öö tondid" teemad neile sagedasti paljugi pahandust muidugi ka pererahwale. Et aga neiud ise seda toetawadgi, et ümber hulgutakse, sellest üks näitus: X- küla neidudele tulnud paar wõõraküla «kamale  eri". Oma küla nooredherrad ei wõt« nud neid küllalt wiisakalt wastu. Wöõrad puistanud T. küla tolmu jalgadelt ja tagasi. Neiud pahandanud aga selle üle nii, et nad oma küla noortemeeste le, kes nende kallimad kawaleerid tagasi läkitanud, neile hundi passi lubanud. Wanemad on ise ka sellega rahul, kui «poisid" tüdrukuid öösetel waatamaS käiwad.  Aga kui kuhugi hariduse tööle palutakse, ei luba wanemad neid mitte. See teotada ju nende tütre ära, kui ta näituseks näitemängu mängib. Sarnaseid ütelusi on need küllalt kuulnud, kes laulu ehk mängu tahawad õppima hakata ja selleks neidufi kokku paluwad. «Memmed" on siis kohe tütreid keelamas, öeldeS: „Mis „kommedijant" wõi „tserkuse tola" sa oled? Teised inimesed halkamad sind Seda ja teist. Tark harakas. Et harakas tark lind on ja la rääkima õpib, teab meie ajal iga laps, kes Jakobsoni koolilugemise  raamatut sn lugenud, aga et ta ka wahel juhtumise korral mõttetarga osa mängib, näitab järgmine lookene, mille tõe eest meie küll mitte wastutada ei julge. Häätene küll, et kuulge fiis: GlaSgowi Unna lähedal on ühel talumehel ju mõnda aaStst üks taltsaks tehtud harakas, keS järgmiseid lauseid rääkida ostab: .Kust sa tuled?' .Kuhu sa lähed?' -- „Noh, mis ütled sa nüüd?" Ühel pühapäewa  hommikul läheb talumees, harakas ühes, aeda jalutama. Ta kõnnib ja waa> tab säül natuke aega Ümber ja istub wiimaks  ühe üles kaewatud peenra lähedale maha. Seni kuni talumees ennast istuma seab ja piipu toppima hakkab, wõtab harakas  nähtama häämeelega kohewile pillutud peenra mulla pääl rewideerimise käigu ette. Sääl jääb ta korraga ühe iseäranis tüseda wihmausfi ees peatama ja küsib käriseskareda  häälega: „Kust sa tuled?" Waene ussike, kes muidugi oma wihawasnlase ligidaloleku ära tundis, katsub nii ruttu kui wõimalik edasi wingerdada. kuid harakas  hüppab talle järele ja pärib edasi: „Kuhu sa lähed?" Kui ta ära näeb, et talle wastust ei anta, haarab ta pahaselt ussi noka wahele ja neelab ta alla. Selle pääle ajab ta ennast uhkesti sirgeks ja küsib iseteadliku mõnuga: „Noh, mis ütled  sa nüüd?" „Elu." Kõigeparem abinõu» saladust teada saada on see, et selle üle mitte järele pärida. Km keegi finn ees kedagi sõimab, kes jääl ei ole, siis ütleb ta sulle: ainult sinu juuresolek keelab mind ka sinu üle sõimamist. Kohtunik. „Teie olete prohwes» sori herralt tema wihmawarju wõõraStemajast  ära warastanud. Mis on Teil selle kohta vabanduseks öelda." Kaebealune: „Ta oleks selle sinna ikkagi ära uunStaund-" 1903 60. Saarlane,