mi wäga, et hein jalal ei seista ja maha heita. Kolme aasta eest hakanud kõneleja paisude kohta siibritega laudtorusid panema, 2—3 sülda pikad ja päält maaga kaetud, et parem üle käia oleks. Sel wiisil olla mee päälelaskmine ja kinnipanemine kerge ja hõlbus. Kõneleja  saanud enne 15 koormat heinu, nüüd olla aga pääasjaliselt joe ja kraamide mee nurmede päälejuhtiläbi  saak umbes 50 koorma pääle aastas tõusnud, mis keskmiste hindade juures 210 rbl. kasu wälja teha. Lühema läbirääkimise järele tuliwad mõned seltsi sisemised  nõuupidamised ja arupidamised edaspidiste ettewõtete  üle. Köster hra A. Erlemann tähendas omas lõpusõnas raskuste pääle, millega põllumeestel praegusel  ajal wõidelda, ja awaldas lootust, et kord jälle paremad ajad tulewad, kui nende kättesaamiseks teeme, mis igaühe wõimuses, ning lõpetas siis südamliku palme ja waimuliku lauluga läinud aasta wiimafe koosoleku. X. Kuresaares omatakse 1. webruaril weeb üks uus turukoht; ses on seniaegne linna laadaplats. Sääl stulswad ainult põllusaadused  müügile. Muidu oleks see uuendus küll; hää, aga linnasmandatels on sinna kaugekäija,  kuna ses koht linnast eemal seisab. X. Kalade wäljawedu ja ülesostmine  turult kui ka ranna äärest on siin juba ammu keelatud, aga stisgi toimetatakse seesugust äri ikka wesl salamahti. Ka on köwasti keelatud  õlle wõi wiinaga randadel kalapüüdjaid meelitada, aga kes paneb seda tähele! Sagedasti  kuulukse talunikkude suust, kudas nad sääl wõi tääl rannas käinud kalu toomas ja kui mitu toopi wiina ja õlut neil sääl ära kulunud. Muidu ei pidada sugugi kaupa saama. Iv!. Saaremaalt. Mereasjandus edeneb meie pool kaunis jõudsasti, enamasti igal aastal ehitatakse mõned uued laewad juurde, ka tulewal aastal tahetakse Mustjalas suurt tublit laewa ehitada, mis alt mõõtes 20 sülda pikk pidawat saama. Plankide saagimine on juba Seljapere kroonumetsas alanud, kust mehed  platside kaupa puid on ostnud. Ehitajaid olla 10 meest ja laew pidawat juba tulewal suwel walmis saama. >!. Jälle on tükk ilusat Saaremaa metsa sae ja kirme osaks antud, kuna teda sel talwel liipriteks tehtakse ja siis tulewal kewadel wäljamaale  saadetakse. Keegi jõukas Juut olewat see mees, kes Eiklast wiie tuhande rubla eest metsa ostnud. Lätimaalt. Peretellimise ajaks awaldab  Westn." tähtsa soowi. Töölised olla maal kallid ja stisgi ei wõida peremees julge olla, st tellitud teenija Jüripäewal teenistusesse tuleb. Teine peremees tulla ja lubada suuremat  palka ja poiss, sulane wöi tüdruk tellida selle juurde, mõnikord ka kolmanda ja neljanda juurde. See sünnitada palju pahandust ja tihti ei tulla ka tunnistuste puudusel sellest midagi wälja, kui lepingu murdja kohtusse kaebatawat. Ka palgamaksmisel tulla mõtete lahkuminemist ette, mis sagedasti kohtulaua ees saada seletatud. Teenijate lepingutel olla mõlema poole kohta kohustan? wõim ja palga suuruse juures ei tulla ka segadust ette. Sellepärast soowib nim. leht, et sarnased lepingud wallakohtu  raamatutesse saaks kirjutatud. Mõnes kohas mujal olla pruugi taw, et wallawanem päewa ära määrata, kus rahwas wallamajasse kokku tulla ja kus siis teenistuslepingud wallakohtu  liikmete juuresolemissl raamatutesse kirjutatawat  ja kinnitatawat. Sääl ei tulla stis ka pea kunagi lepingute murdmist ja muid segadust  ette. Peretellimine kõrtsides ja teistes kõrwalistes  nurkades olla ajast ja arust jäänud pruuk. Parem olla üks päew lepingu kinnitamiseks  ohwerdada, kui pärast omal ja teistel mast mitu päewa kohtuteed tallates miita. Leht annab nõuu, et teenistuslepingute kinnitamiseks  kõiki seaduse polt määratud õigust saaks tarwitatud. Soowi teenistuselepingute kinnitamise kohta sünniks ka Eestis üleüldise kasu pärast tähele panna. Teised ajalehed. „Sakala" toob oma? 4. numbris tähtsa juhtkirja. Selles kurdab ta, et pääle päewalehe „ Postimehe", mis talle iga päew kroonupostiga korralikult lätte tulla, teised lehetoimetused  talle omad lehed abikontorite läbi korratumalt kätte saata, sellest hoolimata, et tema pea igat lehetoimetust kirjalikult olla palunud,  oma lehte temale kroonupostiga läkitada. „ Kirjalikud soowid ei ole seni mitte mõjunud, sellepärast awaldame oma soowi siin kohal" awalikult ja kui seda ka pestud ei saa, siis oleme sunnitud, oma lehte sinna abikunturisse ära andma, kust teise lehe saame," lõpetab Wiljandi leht oma uuema numbri esimese juhtkirja. Tuletame ametiwennale kaheksandat käsku meelde ja teatame ühtlasi, et meie juba mõnda aastat, niipea kui sellekohane soon? siia jõudis, oma lehe „ Sakala" toimetusele kroonupostiga  otse teed kätte saadame, mida meie teada ka meel „Walgus" ja paar teistgi Eesti lehte teemad. Ms tarwis siis sarnane „triwooga" ?! * Päälinna uus Läti ajaleht „Peterburaas Aivis es" katsub küsimust rvastata, missuguse rahmaga  lätlastel kõige sündsam seltsida oleks. Seltsimiss wastu eestlastega rääkida juba ajalooline waen, mis juba manast saadik eestlaste ja lätlaste wahel olla ja mispärast „Olewik" ja mõned teised Eesti lehed Vaenulised  lätlaste wastu olla, nimelt nende maremalt peetud  enografilise näituse wastu. „Pet. Aw." ei usu, et kokkuheitmine, mis Walga linnawollnikkude walimistel  nähtawale tulnud, kaua kesta. Seltstmise üle sakstega tulla tõsisemalt järele mõtelda. Sakstega olla lätlased ühe maa lapsed, neid ühendada 7l)oaastane ühine minewik, olla palju ühiseid tulusid jne. Rahu M 2. Testi Postimees. 61