Totiost. Wene Jalu ääres olid, on Matieni kokkutõmmatud, mis lõuna-ida pool Ljaojani on. Kuropatkin saata finna suurel hulgal abiwägefi. Selle kitsastee pääle vaadatakse nagu kõige lähema kokkupõrkamise koha pääle. Tokiost. (Reuter.) Kindral Kuroki andis sõjavägedele  käsu, meelde tuletada, et nad mitte hiinlaste  wastu ei võitle, vaid venelaste vastu, ja palub wägefi. Mandshuria elanikudega võimalikult  ettevaatlikult ümber käia. Wenelased võtsid Ljaohe jõel 46 lotja, mis riisiga täidetud olid. ära, mis Hiina valitsuse päralt olnud. luanshikai, Hiina vägede Pääkomander, protesteerib ägedalt selle wastu, ja saatis väesalga, 2400 meest raudteel Shanhaistsheni,  neile tulevad 2000 meest Tientsinift järele. Ljaojanisse on 50,000 venelast kokkutõmmatud. Jurjewist. Põles suve teater; kahjud on teadmata.  (Siia jõudnud 29. aprillil kell 8,15 m. hom.) Kindral Kuropatkini telegramm Keisri Majesteedile  27. apr. Ette võetud salakuulamiste läbi Saidsmandsi ja Fönghwangtshengi vahel Pole Jaapani  väge leitud. Tähtjas arv jaapaplasi nihkus 25. skp. Fönghvangtshengist Haitsheni poole. Pulandjani  ;aam on meie piiriwahtide käes ja vigastused, mida jaapanlased raudteele Sanmischinpo (?) jaama juures tegid, on äraparandatud. Kõiki tööst juhatas  4. raudtee pataljoni podpolkownik Spiridonow. See julge stab-ohvitser seletas ennast valmis olema, ühte rongi sõjamoonaga, mis juba enne jaapanlaste maaletulekut PitsewoS, Ljaojanisse oli tulnud, Port- Arturisse viima. Et see rong jaapanlaste kätte ei sattuks, valmista di kõik selleks ette, et teda õhku lasta. 4. raudtee pataljoni sõjameeste iseendid ärasalgav  töö läks täitsa korda. Umbes kell 3 p. l. tuli rong Jfitshou jaama, kus teda kindral Roki kätte antl, kes teda silmapilk tublide vahtide saadetusel Port - Arturisse saatis. Podpolkownik Spiridonow põõris veduriga Walindjani (?) tagasi. Jaapanlased  nihkuvad, pärast Pitsewos maaletulekut, otseteed mõõda Tshintshou poole ja öösel wastu 27. skp. olid nende eeswäed, kuni kaks polku jalaväge, kõrgustikudel  Sanschiminu jaama kohal. Konetshnago (?) Maaninast põhja pool seifid umbes 30 laeva. Saharovi telegramm Päästabile 27. apr. Kindral Sassulitsh teatab 27. skp.: Fönghwangtshengist  lähab kahe Päewa jooksul lääne poole, HaitsheniSse, nähtawaste Jaapani gardewäe division.  Kuulu järele pidi 26. skp. Vaimandso poole Jaapani Wäe osa minema, umbes diwiston jalaväge  40 suurtüki ja 1500 ratsanikuga. Teatede järele, mis 24. skp. Dajanbe jõe äärest tulnud, wõib otsustada, et Jaapani väed kolme osakonnasse on kogutud; kaks lõunapoolset on alamal Dajanhe jooksul  Honduhani ja Lujamjao juures, Dajanhe pahemal  kaldal, aga põhjapoolne osakond Habalinda ja Tshileokina vastas, Fönghwangtsheng - Salidsjampusa  teel. 20—25 versta Fönghwanatshengist eemal. Lõunapoolsed Jaapani väeosad ei hakkanud veel 24. skp. Dajanhe jõelt üle minema. Kohaliste hiinlaste käest on raske teateid saada Oli juhtumine, et hiinlane  Sulidjampuse Ümbruses Jaapani ratsa salka hoiatas, lõksu minemast, mida tale kasakad seadnud olid, ja teda selle läbi päästis. Harkevitshi telegramm päästabile 28. apr. Dajanhe zõe äärest saadud teatede järele ei olnud Dagushan 25. skp. õhtul veel mitte jaapanlaste  käes. Kasakate sotnja läks 24. skp. hommikul poolteist versta Luajamjao lähedale; siin sattusid esialgu eeskuulajad, hiljem terve sotnja Jaapani rooduga vastastikku laskmisesse; jaapanlastele tuli warst abiväge ja meie sotnja vastas olid pataljon ja pool eskadroni vaenlasi. Selsamal ajal läks Jaapani jalavägi Dajanhe jõest üle. Pahemalt poolt ümber mmdult, viis sotnik Saraev oma sotnja ära ja sattus verst maad Sedsehoed Jaapani ratsasalgaga kokku, kes nende tule all ära läks. Mölemis  kokkupõrkamistes ei olnud meil kahjust; jaapanlastest  langesid nägemise järele 1 ohvitser  ja l soldat. lSna jõudnud 29. aprillil kell 9,32 m. p. l.) Londonist. Reuteri agenturi esimees rääkis Jaapani riigitegelase parun Suematsuga, kes ütles, et jaapanlaste otstarbe on, venelast võimalikult kaugele suruda. Wenemaale ei või tulevikus lubatud  saada, ennast Koreas kindlustada. Politikaliselt kui ka maa pinna poolest saab Korea Jaapani Egiptuseks.  Mandshuriat Jaapan ei himusta, tal on sääl aga teised õigused, Pääle nende, mis fääl teistel suurriikidel on. Mandshuria piab Hiinale tagafi antud saama. Tuleb abinõuust ette wötta, mis lgat wõimalust ära häwitakfiwad, niisuguste asjalude juurde tagafi pöörda, nagu nad enne sõda olimad. Wõib olla, lähab meil korda, Mandshuriast wahepäälset  riiki, Hiina ülemkaitse all, luua. Jaapan muretseb wahetpidamatalt Hiina erapooletuse eest. Ei maksa neist kartustest hoolida, nagu wõiks mingisugune  Hiina tegukmfi muudatus ühte mannermaa  suurriikidest sõja sekka tõmbada. Olgu jaapanlaste  Möidud missugused tahes, tema politika piab, sellest eessihist kinni, et kõikidel riikidel kaugel idas täielik tegewuste wabadus oleks. Andunist. (Reuter.) Siia saadetud Wene sõjakraam,  mis Jalu jõe ääres ära wöeti. on: 20 tohingi  suurtükki, 10 kuulipritsi, Mäikesed sõjariistad, kahe söjahospidali koormad ja mänguriistade osad, mis kuulidest läbi olid lastud. Kõik Menelased, kes hospidalis surnud, maeti Anduni kõrgustiku Lipule maha. Surnute rongi järel käisid Jaapani auuwahid  ja stab-ohmitserid. Daani Lutheri usu misjonär, ainukene wäjamaalane Andunis, pidas pühaliku matuse  teenistuse. Söulist. (Reuter.) Wene wäeosa, arwatawaste 800 meest suur, tungib Andshu kallale. Wäike armuline  Jaapani kaitsewägi kaitseb linna wisadusega. Londonist. Waenlaste Mäed seisawad Taidsõi jõest lõunapool üksteise wastas; oodetakse kõige lähemal  ajal lahingit. Kuroki käes on Madenlini kitsasteed  kuni Liapshanini. Oodetakse Ljaotungis maale tulnud Mägede sinna jõudmist. Kuropatkin tõmbas Wene mägest Ljaojanist idalõuna pool kindlustatud körgustikudele kokku ja teeb iga päew ülewaatuse söitusi. Kuroki andis söjawägedele käsu, hiinlastega tähelepanelikult ümber käia, kellede seisukord kahjatsemise  wääriline olla. Jaapanlased piakfiwad meeles pidama, et nad sõbrade maal Maenlasega sõda piawad. Parifist. Jaapani weolaewad Pitsewo juures on miinipaatidest. kes Port-Arturist tuliwad, Põhja lastud. S a k a l a A 27. 1904 234 WaStutaw toimetaja ja väljaandja A. Peet. ss. jISV4 r. Ll. »o» »» ». V». U). Nv«r» Koha kuulamise koutor K. A. Schulh Pärnus, mq/ae, soovitab Pärnu linna, tema ümbrusesse ja ka teiste linnadesse teenijaid kohtade pSäle, keS oma tööd HSSti tunnevad, nagu: peremamSleid (wirtinaid), bonnefid, laStehoidjaid, tuatüdrukuid, köögitüdrukuid, paSfijaid. pesunaist, triikijaid, nõnda ka kaupmehe sellisid. Valitsejaid, kirjutajaid, kubjafid, käsitöölist kauplustesse ja töökodadesse,  tuapoiSfifid, kojamehi, öõwahtifid, sulaseid, päevatöölist ja kõiki muid teenijaid naeSte ja meesterahvaid. Üleval nimetatud kohtade soovijaid palutakse ennast kontorisse itteSandma ilmuda ja kõiki endise teenistuse üle väljaantud tunnistust ligi võtta, ehk suusõnalikka  soovitust üleS anda. Need teenijad, keS Wene ehk Saksa keelt mõistavad,  võivad kohtafid saada, kuS hääd palka maksetakse, ülemal nimetatud kontor soovitab ka korterist ja koSti kvhtast A rikkaks saab see weSkipidaja kes oma veskisse 1904 aaSta modelli iir-i- °h!t°wd Rootslase isetöötawa -hk automatilise uarlt muretseb, mis niisama palju jõuudu tarvitab kui endised pstkllkkUlllltlllUslUll Wenemaa ja väljamaa vabrikutes ehitatud wanat moodi automatilised masinad, tööd aga sellesama ajajooksul enam teeb ja umbeS pool odavam muretseda on, kui kellegi teise vabriku masin. Minu masinad puhastavad ja sorteerivad kruubid kottidesse. Palun igat weSkimõldrit, keS pärli- kruubimastuaid,  ehk oma vanasid veskikivisid kunstlise masse päälewalamise läbi niisugusteks  kivideks muuteS, mis igasugust kuivatamata ja kuivatatud vilja ilusaks,  peenikeseks jahuks jahvatavad ja umbeS kolmetuhande puuda jahvatuse järele SkS kord sooni taguda tarvitavad - muretseda mõtlevad, lahemaid teateid ja hinnatirjafid nõuda. AdresS liht- ja rahakirjadele: i NstvUlaNe, Ls«s, Flchü Soovitan suures väljavalikus patent topelt wedrudega. lil 1-5. v Saksamaa ratastega .Greif" lvedru ägtistd igas suuruses. Zga ostja saab vabriku tunnistuse lioi ja vabrik vastutab  Sgli hääduse eest ühe aaSta ja annab, tui mõnt Äkk katki piakS minema, ilmahinua igi. Ainuke müüa Wilj audis S4,ZS,U,ZO. A. W. Werueke. iii Sllu rammlltllmskks müüb omast suurest laagrist Superwoswaati, ThomaswoSwaati, Kondijahu, liimiga ja ilma liimita. Kainiti, Kalijoola, 30 protsendilist. Chiiifaipeetert, Gipfk, jahwatud ja tükkides, ikka odawamalt, kui keegi teine müügikoht Cür. Kotermana. Wl-Üd^ TarwaStu wrllawalitsuse ameti tal- ! lituste päevad 19V4 a. on iga esmaspäeval,  neljapäeval ja laupäeval kella IV kuni kella 6 p.l. WallamakS sell aaSta! on. Lutheriuful istel rbl. Oige usulistel S » Sv k Priitahtlik maksu termin löppeS 1. apr. millest päevast sunduslik matsude fiSse nõudmine algaS. Korralikud volikogu istumised on: 12 mail, 9 juunil, 7 juultl, 11 augustil, 8 septembril, 13 lv nowembril ja 8 detsembril. TarwaStuS, 12 aprilli! IVO 4 a. Wallawanem: H. Ains on. ».S Kirjutaja: P. Kuusik. Wiljandi vaksali juureS Baeljves!liB, müüakse igat seltsi laudu, palka, latta ja põletiS puid odavate hindadega. Guure-Kõpu wald tarwitab oma Ew.-Lutheri uju „Taki" toolile 16. taaldri väärtuse maa palga eest esimest Kooliõpetajat. Kohasoovijaid, kelledel Viljandi ringkonna  rahvakoolide inspektori härra lubakirjad  ettenaidata on, palutakse 7. mail .s.a. vallamajasse volikoguga kaupa tegema  tulla. S.-KZpuS, 26. aprillil 1904 a. Wallaw. eest, abi: Z. Juhkam. Kirjutaja: A, LoritS. Kuld hõbe ja wask wanu rahasid, oStan WeSke nulitsaS nr. 4., tatalsepp Leppiku maiaS. Mtsep A. Sauga