Jaltast. Eila kella V» 4 ajal päewal jõudis  sadamasse, mis lippudega ja lilledega suurepäraliselt  ehitud oli, keiserlik jahtlaew «Standard."  Terwe linn on ilustatud. Wäljamaalt. Salonikist. Djhawad-pascha wäesalgal, kes Bibo ja Kolbcsfiani külades mitu maja ära purustas, oli albaulsstega kokkupõrkamine. Rlbanlased kaotafiwad 60 meest surmatutena ja 100 haawatutena. Dshawad-pascha wäesalgast  saiwad surma 2 ohwitseri ja 6 soldatit ja haawata 12 soldatit. Nüüd ootab ta lisawägefid,  et fiiS edasi tungida. «Mr." Madridist. Melillast teatatalfe, et 7. septembri hommikul astunud kaks kolonnet sõjawäge  kindralite Reali ja Towari juhatuse all Bonisstuari rahwatõu wastu «võitlusesse. WarSti wõtnud nad Huertu oma alla. Waenlase kaotused  lahingus on wäga suured. HispanlaStest sai surma 1 ja haawata 28, pärastises lahingus  «eel 16 ja 70 meest. »Wir." Uuemad sõnumid. Kuresaarest. Proua Wilhelm ine Eiruk.  Tunacila suri raske haiguse järele Kuresaare Ew.-Lutheruse usu kiriku köstri abikaasa pr. Wilhelmine  Etruk 47 a. wanaduses ära. Lahkunu oli ka seltskondlikes elus tegew. Kus naestcrahwalist awitajat kätt karmis läks, sSS! oli ta kohe toimetamaS, nii endises  Karskuse ja nüüdses Eesti Seltsis, kui ka Eesli Põllumeeste ja Kurttummade Koolitamise Seltsis. Viimasel  ajal oli ta Kurt. Kool. Seltsi Kuresaare Haruseltsi  kaSsahoidja. Ta oli wist esimene nacSterahwaS Saaremaal, kes owalikule kõnetoolile astus ja ISOS a. Karskuse Seltsis sisuka kõne «NaeSterahwas ja karskus" pidas. Ka «Saarlase" toimetuses oli la tegew. Palju juttusid on «Saarlases" tema ümberpanekul ilmunud. Igaühe waStu sõbralik, lahke ja owitaja, sai tal elus täielik seltskonna lugupidamine osaks. Matmine on homme, kellu 3 p. I. Seltskonna lein ja südamelik soom «Hinge rahas!" saadawad teda wiimsele puhkepaigale. Saaremaa praost hra W a lte r tuli tunaeila Tartust Liiwimaa fiuodi jubelipidust tagast. Kuresaare ülemõpetaja hra Blohfeldt jõudis tSna hommikul fiia. Riia ringkonnakohus algab sel sügisel oma koosistumist Kuresaares 16. sept. (mitte IS., «agu enne , Saarlases" teatati). Koosistumised  wältawad 2 päewa, uimelt 16. ja 17. septembril. Ette iulewad 16. se p« lembril 1) Asgust-Wilhelm Teitz ja Richard Benjamin Jürgenson pettuse pärast kaardimängimije  juures; 2) Jndrik OttiS haawamise pärast, mille järeldusel haawatu ära suri; 3 ja 4) Aleksander Kvhlberg kolmandat korda toime pandud margase pärast ja Ndu, Liisa ja Mihkel Rtks sellest wargusest osawõtmise pärast; s) Mihail Lember warguse pärast; 6) Helene PautS Keisri Majesteedi teotamise pärast; 7) Mihail Lember ja ludel Salman Sagar Marguse  pärast ning Dawid Sagor sellest vargusest ofawõtmise pärast. 17. septembril. 8) Aleksander Selberg, Anton ning Aleksander Traav (nad on ka Raamid ehk Kraamid) Marguse  pärast; S) Mihkel Sepp ametniku ähvardamise  pärast. 10) Konstantin Talker ja Iman Reinfeldt varguse pärast; 11) Karl Lepik võltsimise pärast ameti talituste juures; 12) Georgi Pukk sugulase haawamife pärast; 13) Liisa Laes lapse surmamise pärast; 14) Reinhold  Wälison haimamise pärast; 15) Miina Adamson «valetunnistuse pärast ja 16. Sander  Tckman varguse ja Liisa Tekman sellest vargusest ofawõtmise pärast (Sander Tekmani järele waatamine). Soome-Rootsi mängud on alati kõne all, kui meie tantsule paremat asetäitjat  tahetakse saada. Ja tõesti on neil mängudel  palju häid omadust, mis tantsul, mehanliste  liigutnste ja hüppamiste kogul, puuduwad. Juba see mõisteline harjutuste süstem mängude juures, kus kõik keha kaasa harjutab, on juba wäärt, et tema pääle tähelepanemist pöörda. Neil on aga meel teist häid omadust. Siia hulka käib kõige päält istkline osawõtmine muusikast  laulude läbi, sest sängid sünniwad laulu saatel. Ka ilusad on nemad päält vaadata. Paljudel on Vist meeles see vaimustuse elamus, mis pärast Soome-Roolfi mängude ettekandmist  Lihavõte pühal kaarmalaste pidul nähtavale tuli. Meil, linnalastel, on need mängud enam-wähem võõraks jäänud, sest et wõimalus puudus ennast «endega tutwuStada. Nüüd on see tõke kadunud. Eesti Selts paneb  neil päiwil kursuse toime, kus hra Kelmetsi  juhatusel Sosme-Rootst mängud läbi wõetatfe. Osavõtmine on seltsi liikmetele ja tegelastele ja kõikidele saeSteeahwaStele ma«i».a, teistel meesterahvastel tuleb aga vähe maksta. Kursus kestab umbes 2 nädalat, harjutused on iga üle õhtu ja esimene harjutus tulema! teisipäeval 15. sept. kell S õhtul, Eesti Seltsis.  Loodame, et osavõtmine rohke saab olema. TAua oht» on Eesti Seltsi püäkoosolek,  kus seltsi elus tähtis küsimus otsustamisele  tuleb. Pä.wakorras on esimehe kõne „seltskondline  töö ja kultura", seltsi tegevuse ülevaade,  siis küsimus, tas selts ei peaks hakkama omale kindla elukorteri maja tarwis raha koguma ja läbirääkimised seltsi edaspidise tegewuse kohta. OKS tarwis, et «võimalikult palju liikmeid asja tähtsuse pärast koosolekust ilmuifiwad. s. septembril o» Saaremaa talurahva» panga walitsu» otsuStauud mitmetele talupoega- dele 400 rbl. kahjutasumiseks anda, mis nad tulekahjude  ja loomade suremise läbi saanud. Ka on panga -valitsus selsamal päewal otsustanud käesolewal sügisel Angla küla juures olewa kraami puhastamist ja sügawamats tegemist ette mätta ja seda tööd oksjoni teel wälja pakkuda. Telsipäewa hommikul tuliwad kaks strashnikku maalt kinniwõetud wangiga linna. Luguse kõrtsi eei tulnud nad kõik wankrilt maha ennast korraldama ja üks strashnikkudest läinud kõrtsi jooma. Wang arwanud seda omale kõige paremaks ajaks ära putkata. Kui strafhuik mangi ärajooksmist märkas, oli ta juba kaunis  kaugel ning kadus paksu udu sees põõsaste wahsle ära ja jäigi kadunuks. 27. sept. peetakse Ansekülas Anseküla Põllu meeste Seltsi HSSks suurem pidu ära. Kuida kuulda, jätta Muratsi kooliõpetaja hr. O. Lember oma ameti maha. Eile päewa on Mullutu mõisa karjalautade  ehitamise juures raske õnnetus juhtunud. Kuuenda paari nõupuude ülestõmbamisel on nöör katki läinud, mille tõttu need teiste S. paari nõupuude pääle langenud, mis juba kohale pandud, ja need ka maha ajanud. Töömeestest  on selle läbi Juhan Sepp kohe surma saanud ja Mihkel Haawa raskesti haswata: parema jala reieluu ja pahema jala sääreluu on pooleks löödud. Ka külg on wähe wigaStatud.  Pääle selle on weel 3 meest -vähemat wiga saanud; ühel nendest on puud langemise juures poole ninaotsa ära rüüstanud. Mihkel Haawa on maalaatsaretti toodud. Kui mitte muud teist haigust juurde ei tule, sus wõiwat ta weel umbes 3 kuu pärast terweks saada. Mõisa karjalautafid ehitab ehitusmeister W. SUsel kroonu metsa müümisel on metsatzinnad hästi kõrgele „aetud." Pöide õpetaja hr. Sitzka on Tartu jubelisinodi ajal Wiljandis piibli-püha jutlust pidanud. Muhust. Tulekahju. Pühapäswal, 30. aug. põles PädaSts mõisa Paeranna metsawahi maja maha- Kõik kraam, mis majas oli, põles ära, päästa ei saadud midagi. Kuidas tuli hakkanud, ei ole teada. Ilusate ilmade tõttu on rukkioras ilusasti  üles tõusnud. Ainult madalamatel maadel,  wist ränga wihma tõttu, ei uäe orased just kõigeparemad wälja. —rg. Riiast. Kangema walwusekorra kohta Balti kubermangudes.  mille tähtaeg ligematel päevadel Me jõ ab. on, nagu Riia lehed Peterburist laadud teadete järele kirjutavad. Peterburi valitsuse ja kolme kohalise kuberneri  wahel ciawat mõttevahetust olnud. Kuna keskvalitsuse» esiti kangema walwuskorra ärakaotamise poolt oldud, viinud mõne kubermangu ülema põhjendatud seletused viimaks nii kaugele, et kangem walwui vähemalt Liiwimaai veel üheks aastaks  edasi peab jääma, luna tulevat aastal eelseisvad juubelipidustused kangema walwuse tarvilises tegevat. 66 Saarlane 1909 ->S«ZWG, ». »> WskM J»'. L» » «,» »»» MW«S. ZG Kmestmst Kiiza. PoStiaurulacw ..Konstantin", l°id°b Riiga: kapten A. kesknädalal, lk. septembril j lanpaewal, 19. . ! kell S Shtnl. keskaädalal, 23. . 1 DM» Prahti võetakse kella M lõunaai waStu. Lähemat teatust annab ja täielikkafid sügise-sõibuplaanind jaaeb Ima hinnata wSlja KHsoS. JmperatorNUolaill. kapt. M SiW» . WW Mestil, MM. M«h»sse. TaUiuua p - PeterV««Sfe: i Riiga: ». wtesbril Z Zo. Mtembril ! - '°°°"» is. . j SsHs» MV, kui laew õige! gM W fisad. Wslemlle >S S tz«. Lch»M w.tS aanab Wi«S»Msrs. Teadaaudmised. MseSkaüku muudatuse pörasi MÜÜN N kõik oma kauba sisseostu õ hinnaga Sra, nii kui: naeSterahwa  sügise» sa tolmejatid, kuued, pluusid, põlled, saki nööbid, meeste» rahwa sügise- ja talwepalilod. peleriined,  ülikonnad, loatceritud ja ilma woleerimata pinsakid, mestid, pühitraksid, sskid, pesu. shiipsid ja kraed. A. Salm, Kauba aul. M 4. Wõtan igapäew haigeid wastu kellu A—kl enne k. ja p. l. 4—S. Sõidan ka maale haigete jnsrde. Vr. msä. Ohms. Kauba-vu!. M !S. Karjalaskmas, AsdanSmmrS on kolm W lehk» «Nms. Teadaanbmme. Linnaamet annab teada, et SB. septembril kellu II suss lõunat rendi püüle wälja pakutakse: 1) Turumaks. Salogiks on 100 r. 2) Kalakümms. Salogiks on pooleaastane rent. 3) Raekojakelder. Salogiks on pooleaastane rent. 4) Pedusestld. Salogiks on pooleaastane rent; ü) Wäljaküimiftkohtade puhastamine.  L) Salongikopelp: Saiamaa. Salogiks  on pooleaastane rent. Lühemad tingimised au linnaameti  kantseleis ««ha. KsM nüsis??? Lx Kuresaare KMWÄ sõ». » Se-tikttle lumalattkmetuK kell veab ««sSMtap vlchfttdt