südamest, õed, teie ustawuse eest kodumaa wastu, teie kindla usu eest meie ühise asja sisse. Heidame ennast selle alla, mis Jumal otsuseks on teinud. Palun teid niisama õiglaselt uut walitsust teenida, nagu kodanikud ja mina seda teeme." Jndiamaalt tulewad halwad sõnumid. Põua tõttu on lootus lõikuse pääle wäike ning on meel suuremat nälga karta, kui endistel aastatel. Schalk Bürgeri ja Louis Bohta on järgmise ringkirja seadnud: „Awalik kiri kõigile buuride ohwitseridele ja ametnikudele, kes senini truuilt oma kohuseid  oma maa ja rahwa wastu täitnud on. Seltsimehed, wennad, kaaSisamaaiased! Meie täname teid kang.lascmeelse ja iseenda  ärasalgamise eest, millega teie endid kõigest sellest lahti ütlesite, mis teile kallis ja armaS oli; meie täname teid sõnakuulmise  ja kõigi nende tegude eest, mis Lõuna- Ahwrikas olewale Hollandi rahwatõuule anu ja kuulsust on toonud. Meie anname teile nõuu, rahuga leppida, endid rahulikult  ja waikselt üles pidada, uue walitsuse alla heita. Mõlemate riikide csinikudest on kommisjon kokku seatud, et lesknaestele ja waestelastele rahaabi anda, kellede mehed ja isad, oma elu priiuse ja õiguse eest wõitluses on jätnud, igaweste meie ajaloo lehekülgedel saamad elama. Oma sügowamat kaastundmust kõikidele leinajatele  a-valdades, palume meie Kõigekõrgemat, et Tema meile jöuudu annaks, oma risti kanda. Meie joonuksime ka oma tänu naestele  ja lastele awaldada, kes niipalju kan- natanud ja niipalju puudusi läbi tegema pidanud. Nüüd, kus rahu tehtud on, ehk küll mitte see rahu, mida meie nii kuumalt soowisime jääme sinna, kuhu Jumal meid on wiinud. Puhta südametunnistuse  juures wõime meie waljusti seletada,  et wõitlust, mis 2V- aastat kestis, meie rahwas niisuguse iseenda ärasalgamisega  ja niisuguste tingimiste all wõitles, mille sarnast ajaloos waewalt enne nähtud on. Anname üksteisele kätt teiseks suureks wõitluseks, mis ees on, wõitluseks rahwa waimlise ja seltskondlise edenemise eest. Surume kõik kibedad tundmused maha, anname andeks ja unustame liigategemisi, et sügawad haawad kinni kaSwada wõiksiwad."  Pretoriast teatatakse: Lord Milner mandus eila Transwaali kubernerina oma ameti-wannet. Londonist. 24. (11.) juunil. Kuninga Eduardi haiguse pärast on tused teadmata aja pääle edasi lükatud. Eila läks kuninga terwise kord halwemaks, täna wõeti lõikamist ette. Kirjandus. Soome kirjameeste Seltsi wiimasel koosolekul terwitaS seltsi esimees prof. E. Aspelin  Dr. J. Hurti, kes Eesti wanawara hoolsa kogumise ja uurimise läbi tähtsat teadussist tööd on teinud ja seekord seltsi koosolekust osa wõttis, et seltsiga Eesti rahwalaulude trükkimise asjuS lõpulist lepingut teha. Esimees  soowis selleks õnne, et ta nüüd oma töö wilja awaldada wõib. Dr. Hurt tänas lühikese Eestikeelse kõnega. Nim. rahwalaulude kogu esimese osa eksemplaride arw oli enne 1000 pääle määratud. Nüüd arwati, et seda parem on tulewal sügisel määrata. Enne seda katsutakse EeStiS ja Soomes tellimisi korjata, et teada saadaks, kui palju umbes neid ostetakse. Esimesel osal on 560 lehekülge ja eks. hind on 4'/- rbl. Neile, kes suwe jooksul, Soomes Kirj. Seltsilt ja Eestis Dr. Hurtilt selle osa tclliwad, arwatakse 3 rublaga anda. Dr. Hurt luges koosolekul Saksakeeles lähema  eeSkawa ette, mille järele ta selle rahwa luule kogu trükki annab. Raamat trükitakse  täitsa Eestikeelcs, aga lisatakse lühikene  Saksakeelne seletus laulude sisu koh/a juurde. Laulude leidmise paikade kaart, nimeregiste ja haruldaste sõnade seletused lisatakse ka raamatusse. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapiiewal, Z 3. juunil. Eestikeele jumalateenistust ja lauarahwa wastuwõtmist kellu toimetab õpetaja BlHfeldt. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal  kellu 2 pärast lõunat. Esmaspäetval, Z 4. juunil. (laanip.). Eestikeele jumalateenistust peetakse kellu 1 ilusa ilmaga surnu aias. Jutlust peab õpetaja Blohfeldt. Laululehed on fäälsamas saada. .N 24 Saarlane. 1902. Teadaandmised. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmas e juurest, „ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. °M 31. Püha, püha, püha on mägede Jchowa! Kõik maailm on Tema auu täis! Amen. Kirjutanud Äksi õpetaja L> Greinert. 32. Kõigcülem käsusõua. Kirjutanud  Koeru õpetaja A. Hallec. -HZ 33. Mõek ja palk. Kirjutanud Kaarma õpetaja F. Ederberg. .?F 34- Seitse kõuepasunat. Kirjutanus  õpetaja R. G. Kallas „Jg. Ew." Smmill illllllllthti soowitab Saarlase trükikoda. Maja nr. n suures Sadama-uulitsaS on müüa. SäälsamaS  on ka üks kkcurver (Pianino) ja sööst odawalt müüa. M. Juhm Msexa töötuba, PitkaS-uulitsas M 5, soowitab metall, tamme-, u-Suua- ja kuusepuu  puusärkifid odawate hindadega. Lesknädalsl. IS. jauni-kuu p. on üks rahakott ühes ühe tuuuistusega Sm kadunud. ' Auusat leidjat palutakse seda rahakotti ühes tunnistusega MA waewopalga eest ..Saarlase" trükikotta ära anda. Kuresaarest—Muhuwäina—Haapsalu—Baltiski, Baltiski raudteed  kaudu Tallinna, Jurjewi ja Peterburgi Kuresaa rest Riiga, Riia - Pleskau raudteed kaudu Jurjewi ja Peterburgi. Kiirsõitja postiaurulaew ?? kapten J. Prinz, sõidab 10. maist künni 11. juuli k. p. igal reedel kellu 9 õhtu Baltiski, igal esmaspäewal kellu 8 homm. ja igal kesknädala! kellu 6 homm. Riiga. IW" Mõlemate! raudteedel on alandatud sõidukaardid saada. i-ows. Theod. Lange. Pühapäewal on laewakontur kellu 2 4 pääle lõunat lahti. WukWSs, Usspsslu. Isllinnu ju pstsrburiZse. kapten C. Wolter, 19. juunil. „Riga", kapten L. Schmidt, 22. juunil. «Jmperator Nikolai II.", kapt. N. Junker, 26. juunil. Riia aurulaevade wäljasöitmise  päevad. kiisa. „Riga", kapten L. Schmidt, 20. juunil. «Jmperator Nikolai II.", kapt. R. Junker, 23. juunil. „Konstantin", kapten C. Wolter, 27. juunil. lõ-twad Romassaare sadamast Muhusse. Haapsalu. Tallinnasse ja Peterburisse kellu 8 ohtu za Ruga kellu 8 homm. Lühemat teatust annab R. WLldenberg. Laewa-konmr on pühapäeval kellu 10—12 ennelõunat labti.