Saarlane maksab - V- >. 1„ ss .. V» .. -„? K .. maapostiga: „ t ... 3t» V- .. ' " -- '/« .. -ZO .. Üksik number s kop. Ilmub ükskord nValos igil, teifi' Päewal. Toimetus Kuicsaar.S, PitkaS uni. Tlkffou majaS »! 13. K»»l«tuSte waStuwõtmiue luni sis 10 Teisipäeval, 6. märtsil 1907. xxiii, aastakäik Tasumaksmise asjus rentnikkudele, kes ilma rendileandja loata rendikoha päale mingisugust parandust teinud,  tuleb meile järgmine kiri «maldamiseks:  Auustatud toimetus! Teie lehes on Üks osa ..Kodumaalt", kus meie kodumaa kohta käiwaid soowisid awaldatakse Tõsist tasu wõib see osa ainult sits tuua, kui temas ka waStased waated wastuwõtmist leiawad ja kui küsimus erapooletu arwuttuse olla wõetakse,  mille läbi see stlguiele wiiatse. Lubage mulle selleparast, et ma kahte soowi läbirääkimist  alla mölan, mis „Soarlase" 4. amaldatud on. El päriswalla talukoha rentnikul õigus on pärast rendi lõppu neid ehitust ära wua, mis ta iseomast malerjalift ja omal kulul ilma maaomaniku kirjaliku loata ehitanud, näitab mulle täiesti läilmije wääriline soow olewat. Tüllis teistsugune on oga soow tasumaksmise  asjus paranduste ja ehitusse eest nttiugnjel zuhiumijel, kui räägltawat kirjultkku luba ei ole. Kui niisugune soow seaduseks saak?, siis hakkaks see mitte üksnes suurmaa omanikkude,  maid ka wüikemaa omanikkude kohta maksma, s. o. mitte üksnes pärismõisate, waid ka kõikide maakohtade kohta maksaks see seadus. Seega oleks siis rentnikul õigus iga parandust rendikoha pääl oma tahtmise ja äranägemise järele ette wõtta ning ühtlasi  oleks tal kindlus käes, et temale paranduste  eest rendiaja lõpul rendileandja poolt tasu «välja maksetakse. Täiesti seda nimetamata jättes, et suurel hulgal parandustel pärust rendi aja lõppu rendileandja kohta mingisugust wäärtuft enam ei ole, on lelle läbi, et paranduste tegemine rentniku wöimuses seisab, rendileandja  sunnitud raha mälja andma. Km häämeelega ei tahaks r.ndlkondzu mitle i>e oma maa pääl üh:e eht teist parandust  ette mölla, peab aga seda ngemata jätma, st st et selleks mitte tormilist raha ei ost, eht tal tuleb paranduste tegemist parema aja pääte edasi lükata- Tema rentnik teeb aga seda, kut see temale pähe tuleb, ilma loa küsimata, ja rendileandja peab temale paranduste kulud, mis hästi suured olla wõiwad, rendiaja lõpul puhtas rahas kohe wätza maksma- Selle läbi wõib aga rendileandja niisugusesse seisukorraSse  wiidud saada, et ta rendikoha wötleiwa eest üra müüma peab, et aga äraminewale rentnikule nende paranduste eest, milleks ta isegi luba ei ole andnud, tasu wälja maksta. Kas see ci oleks mitte maaomaniku wõi rendileandja õiguste kitsendamine  ? Mina olen kindel selles, et erapooletu läbimõtlemise järele igaühe õigusetunne selles aSzaS ütlema peab, et esialgne kirjaliku  loa muretsemine rentniku poolt paranduste  tegemiseks talukohtade ehk muude maatükkide rentimise juures ma h a jätmata  tingimine on ja jääma peab. Kaarma seminar. „Hääles" Iõ. seletab keegi Z. Kaarma  seminarist. Seletused näikse isiklised olewat. Meie anname tarwiliseks Z. kirjaga  ainult niipal.u tegemist teha, kui just waleeemaletõrjumiseks tarwis läheb. Sest Kaarma seminar on rahwa elus kasulik ja tähtis asutus, ;a ei ole sellepärast  mitte ükskõik, mis tema üle kirjutatakse. 1) Wale on see, et ..juhataja ja kooli õpetaja paar korda „Saarlases" lausa mõista olla andnud, seminari praeguse programmi ja öpejõududega edasi pidada."— (Z. kirjast ei ole mitte selgesti näha, keda ta ..juhatajaks" peab. Kas direktori wõi I. kooliõp.) Meie teades ei ole direktor ega kooliõpetajad millalgi niisugust sooivi ..Saarlases" awaldanud, meel wähem ..lausa mõista annud." Seminari õpeprogramm ja Lpejõud kujunewad  alati selle järele, kuidas rahwa koolide olu muutub. Soowida jääb, et wcel üks kooliõpetaja seminarisse warsti juurde seatakse, nii et iga jaoskonna pääle üks tegelik kooliõp. tuleks. JnStitut ei too siin kasu, waid suurem töö-jvud. ) 2) Wale on see, nagu ei oleks wiimasel ajal seminarist kedagi kooliõpetaja õiguste saamiseks sellepärast eksamile saadetud, et ..Kuresaare gümnasiumis liiga waljusti nöutawat," nagu Z. ütleb Meie teades on sarnast mõtet ainult  keegi „Hääle" jünger hiljuti awaldanud,  kes ise Kuresaare gümnasiumis läbi kukkus ja nüüd Haapsalu linnakooli eksamitegijatcle  „Hääles" 10. soowitab. 3) Põhjuseta on see Z, seletus, nagu ei jõuaks seniajani ametis olnud kooliõpetajad seminaris „eduga" õpetada. Meie teadmise ja tundmise järele wõib selle üle erapooletult  ainult koolide ülemwalitsus otsustada, aga mitte keegi Z, kellest sedagi teada ei ole, kaS ta üleüldse otsusetegemise wõimuline  on. Wähemalt tarwitab Z. õigewildakat  otsusetegemise wiisi. See, et koolikaswandikud  Kuresaare gümnasiumis eksami ära teinud ei ole, olla kooliõpetajate süü. Tähendab: loogika järele on see kõik kooliõpetajate  süü, et Kuresaare ülema tütarlaste  kooli õpilased peaaegu alati suuremalt  jaolt eksamil läbi kukkunud on ja linnakooli õpilastest wiimastel 3 4 aastal  ainult 2 õpilast kooliõp eksami ära teha on suutnud? I Ja ometi on tütarlaste  koolis ülikooli haridusega ja linnakoolis  institudi haridusega õpejöud. 4) Imelik on see Z. arwamine, et methodikad  ja didaktika (..didaktikaid," nagu Z. ütleb, ei ole olemasgi, waid ainult üks teadus, mis didaktikaks nimetatakse) küll hääd ja armsad asjad olla, aga praktilises elus asjata kraam olla. Niisugust otsust wõib küll ainult Z. poolt oodata, mitte asjatundjate meeste poolt.  Kaarma  seminaris õpitakse meie teades methodikald  ja didaktikat ainult niipalju, kui kooliõpetajatel  nende töös tingimata tarwis läheb. Pääle selle harjutatakse sääl praknkaststes  koolitöödes kaswandikkusid nupalju, km seda aja poolest iganes WZimalik on. Kord kaebas keegi ajalehes, et praktilised tööd K. seminaris juba liialt lähemad. õ) Seminar ei ole Mitte „koolide kool", maid kooliõpetaja ametile j ettewalmistamise koht. „ Koolide kool" on ülikool. Niipalju asjatundmist peaks Z. ometigi olema. Lapuks wõime Z -le seda rõõmustawat teadet anda, et tema pääsoowide, pääle esimese, juba warem kõik täidetud on: 1) Kaarma seminaris on juhatajaks ja tegelikuks kooliõpetajaks tubli ülikooliharidusega  mees. Et ülikooli haridus kõrgem on, kui institudi oma, on wist isegi Z.-le arusaadaw.  2) Teised kooliõpetajad on kooliwalitsuse tunnistuse ja oma töö läbi näidanud, et nad tänini küllalt eduga seminaris tööd teha jõuawad. Kaarma seminari eksamiga mehed on isegi Ülemaal otsitud kooliõpetajad,  ja nendekohtaon direktor Wiljew kubermangu kooli nõukogul kiitma otsuse andnud.  Seega ei takista mitte Kaarma seminar kooli elu tõstmist meil Saaremaal, maid liig madalad kooliõpetajate palgad. Kui siin wallad appi tulewad, siis on parandused kõik kerged läbi wiia. Oleks meil loWed palgad, siis jääks ka enam Kaarma seminari kaswandikkudest Saaremaale,  kuna neid nüüd ainult 30 ümber siin ametis on. Kodumaalt. Kuresaareft. 23. webruaril oliwad Kuresaare  Eesti seltside eestseisused ühes siinsete Eesti tähtsamate isikutega koos Eesti seltsliku elu edendamise üleKuresaares nüm pidamas. Tuldi otsusele, et Eesti seltslik elu ainult siis edeneda wöib, kui praegused seltsid ennast üheks üleüldiseks Eesti seltsiks ühendaksiwad  ning kui kõik seltskonna tegelased ühel nõul töötaksiwad. Wäga tarwilikukS arwati  ka seltsi maja muretsemist. Seda wõiks aga ainult siis teha, kui siin terwe seltskond raha laenu teel kokku paneks. Et seltsisid ja seltskonna tegelasi ühisele tööle ühendada, selleks otsustati sammusid teha. Nii saab siis Kuresaare seltside küsimus uuesti ette wõetud. Otsustati ka tähtsamatele isikutele, kes EeSti asjast osa wõtawad, palwet  ette kanda, seltsi maja muretsemiseks jõudu mööda raha laenu teel anda. Koosolekust  wõtsiwad ka osa mõned Hariduse seltsi asutajatest. Tuli kõne alla Hariduse seltsi edaspidine eluwõimaluse küsimus. Suurem hulk oli selle poolt, et tähendatud  seltsil iseseisivalt Kuresaares raske elutseda  on- Arwati kohaseks, et Hariduse seltsi asutamise sobrad ühendatud seltsis hariduse osakonnana töötama hakaksiwad. — Eesti aSja edendamiseks oleks soowida, et siin ainult üks Eesti selts asuks, et sellel seltsil oma maja oleks ja et koik ühel meelel Eesti seltskondlises elus töötaksiwad tõsiselt  ja ülesehitawalt, ja mitte ainult teisi laitcs ning teiste nugasid harutades, nagu see mõnel mehel moeks on. Soowime kõigile  ühismeelt ja tublit tööjõudu ning ka heldet kätt rahwuslise? aSjaS.