aastal sõja ajal Wene walitsus Saksamaal aurulaewa  nimega „Anthalt" ostis, tale mitmesuguste  sõjariistade ja sõjamoona koorma pääle pani ja Wladiwostokki saatis. Laev? sõitis aga Saksa lipu all ja paberid olid ühe Saksa ürimehe Hclf ri nime pääle ümber tehtud, et Jaapani laewade käest pääseda. Kui laew aga KiaotschauSse jõudis, oli juba rahu tehtud. Sel põhjusel ei maksnud Wene wolinikud Helferile enam lubatud tasu wülja, sest et laewa waja ei oluud, WladiwvStokki wiia. Helfer jäi aga oma nõudmise jumde. Wahcajal läks oga Kiaotschaus olewal Wene konsulil kuidagi korda, ,Anhalti" oma wõimu alla saada ja seda säält ära saata. Nüüd nõudis Helfer Wene walitsuselt  4 miljoni rubla „Anhalti" ja tema koorma eest, nagu oleks see kõik tema omandus. Saksa kohtud mõistfiwad asja Helferi kasuks ja paniwad  Wene riigi paberite pääle Berlinis Mendelssoni  pangas, 4 miljoni rubla kindlustamiseks aresti. Wcnemaa saatis senati ülemprokuröri abilise Dõnowski Berlini, laialist wolitufi andes,  et seda piinlikku «vahejuhtumist nii ehk teistte ära lõpetada. »Sak." Londonist. 21. detsembril. North-Hu»- berlavdiS jätsiwad 10,000 mäetöölist töö seiSma. Streigi põhjus kokkupõrkamine kaewauduste omanikkudega 8-tunnilise tööpäcwa pärast. 21 detsembril. Inglise ja lirimaa wahel merel põrkasiwad kaks Inglise aurulaewa .Ayrshire" ja „Arcadian" kokku. „Arcadian" läks põhja, kusjuures 13 inimest ära uppufiwad. Sofiast- 21. detsembril. Lõuna<Bulgariast tulnud teadete järele on mitmes kohas Veeuputud;  west tõuseb jõgedes alatasa; randtee-ühenbuS  Sofia ja Konstantinopoli wahel on seismas.  ~Jsam." Aletsandriast. Tollimaja tubakaladudeS algas tulekahju. Kahju umbes 300,000 naelsterlingi.  Uuemad sõnumid. KureZaareft. Keiserliku Mereasjanduse  Seltsi Kuresaare Haru seltsi awamisekoosolek 5. detsembril. (Järg.) Pääle selle, kui weel selle küsimuse kohta mitmete isikute poolt mõtteid awaldatud, leiab koosolek arwamisteS ühinedes, et purjulaewandus weel elada wõib, ehk küll raskelt, ja arwob tarwitiseks  tema parandamiseks ja edendamiseks hoolega tööd teha; ühtlasi ei wõi oga ka aurulaewandust  unustusesse jätta. Edast wõetakse kõneleja poolt ettepandud purjulaewanduse parandamise-mõtted läbirääkimise  alla ja tunnistatakse paari wäikese täiendusega  õigeks. Nii tähendatakse metsasaamise küsimusele juurde, et kroonumetsadest just üksikuid laewaehituseks wälja walitud puid kroonutakfi järele lubataks. Laewa ehitusekoha asutamise asjus arwob koosolek tarwilikuks kroonut  paluda, et Kihelkonnale dokk asutataks, sest mujal, selleks sündsat kohta pole. Doki asutamine  Kihelkonnale oleks seda loomulikum, et sinna loodetawaSti pea ka warjusadam osutatakse.  TeiSte warjusadamate kohta arwati, et need Saaremaal, KuresaareS ja Säärel ning Hiiumaal Luidjal ja Sõrmes asutada tulekfiwad. Merekohtute küsimuse arutuse juures kõneleb hra Koort pikemalt mõnede kaptenite „ südametunnistusest." Tulla ette, et mõned kaptenid laewaomanikkude warandusega liig omawoliliselt  tolitawad, mille mõjul aastateenistusest  kaS mitte sugugi, ehk liig wäike protsent kasu üle jääb. Hra K. paneb ette, et kaptenite tegewuse  kontroleerimine ka merekohtute alla käiks, ja sel teel kaptenist tähendatud kordadel «vastutusele  wõtta mõilS. Hra Koortile waStab hra Prinz, selle pääle tähendades, et kaptenite omawoli kaotamiseks  laewaomanikkude kontroll kõige parem abinõu oleks. Nõutagu igas kuus ülewaatlisi armeid lasma sissetuleku ja «väljamineku üle, mitte aga ainult üks kord aaStaS. (Järgneb.) Juutide Sagorite asi on juba Peterburi  kohtupalatis arutusel olnud. Noorema Sagori kohta on Riia ringkonnakohtu otsus, mille järele ta 10. kuuks türmi mõisteti, kinnitatud,  wanem Sagor on aga 3. aasta asemele mis temale riugkonnakohtu poolt määrati 1. aaStakS «vangiroodu mõistetud. 1. januarist wõetalse Saaremaa maalaatsaretis  haigete eest 30 kop. päewaS. Kuresaare gümnafiumi direktor on Eesti soost kaSwandikkude wanematele järgmise üleskutse saatnud: Minule on mõned awaldused selle üle antud, et Kuresaare gümnasiumis lubatud saaks mittcsunduslikku Eesti-keeleöpetust õpetundidest  wabal ajel iseäralise matsu eest sisse seada. St wähese tasu eest wõimata on sellekohast  kooliõpetajat leida, siis oleks soowitaw, et Eesti-keele tundidest osawõtjaid rohkem leiduks. Osawõtjate arwu järele määratakse ka maksu suurus. Sellepärast palun Teid, austatud  hcrra, wõimalikult ruttu järgmiste küsimiste pääle kirjalikult wastata: 1) Kas soo-mte, et Teie poeg EeSti-keele õpetundjdest iscaraltje maksu eest osa wõtaks. 2) Kui tõrge maksu määr oleks Teis jõukohane. 3) Soowite ainult maksuta? Oleks soowitaw, et mitte üksnes Eesti laste wanemad, waid üleüldse kõikide gümnafiumi  kaswandikkude Vanemad selle hääks sammusid  astukfiwad, et Eesti-keeleõpetus gümnafiumis  sisse seataks. Nagu kuulda, olla L. Kallase mõtsukas Kulberg Tallinna wangimajas ära surnud. Ktaarmalt. Minema kuu lõpul puutus politsei kõrwu teade, et 8. nowembril Loona Kooliseltsis peetud koosolekul otsuseks tehtud .rikastelt raha ära wõtta ning sellega waeSte isikute lapsi koolitada." Tühcndatud teate laialelaotamises  süüdistati J. T. Teise jaoskonna  rahukohtus seletas süüdistatav, et ta seltsi koosolekul olnud, kus miniSteriumikooli kooliõpetaja K. kõnet pidanud, ning muu seas ka ülewalnimetatud lause öelnud; tema saanud K. sõnadest hästi aru. Kahe tunnistaja kõnest selgus, et sel koosolekul K. ega keegi muu sarnast mõtet awaldanud ei ole, küll aga nimetanud K. seda, et kõige sündsam oleks wallamaksude maksmise  juures vabatahtlikult ka hariduse hääkS teataw suminate ära maksta. KohuS mõistis J. T. rahwast erutavate waleteadete laialilaotamise  pärast 60 rubla trahwi maksma ehk maksujõuetuse korral 16. päewaks aresti. Kihelkonnalt. T. mõisa rehest leiti juba minemast aastast saadik .suure rotti" jälgesid,  kuid keegi ei saanud teda kätte, ehk küll kahju filmanähtaw oli. Aga igal asjal on kaks otsa. Nõnda oli ka meie suure rotti toimetusel hakatus ning lõpp. Kui ta juba kahe aasta jooksul küll wilja walja wedanud oli ligi 150 wakka, fiis lõpetati tema tegewus ja ta pandi lõksu. Torgust. KauniSpää alla randaläinud laewa „Sterni" põhi on, kuda see järelwaaatamise!  selgus, täiesti puru, nii et päästmise lootust enam ei ole. Laew on 10,000 rbl. wäärt ja ainult 5,000 rubla eest kinnitatud. Pühast. Kange „Tooma tuisk" murdis Pihtla mõisa ligidal mitmes koha» tee pääle suuri puid maha, nõnda et sõitmine nii kaua takistatud oli, kuni mõisa töölised meel ei jõudnud  kangemaid puid ära koristada. Ka mõisa omaniku telefoni traat sai kulkuwate puude läbi wigoStatud. Kõljala külas on J- KirS teisel Jõulupühal  tülitsemise juures haawa noaga selga saanud, mille tõttu ta maalaatsaretti parandamisele  toodi. Muhust. Wennaksed J. ja M. Kand, kes Muhus ligi kümme märgust korda saatfiwad ja siis teadmata kadufiwad, on nüüd Muhu saarelt kinni wõetud ja toodi eila linna ning pandi wahi alla. Tallinnast. Januari-kuul 1910 hakkab Tallinnas uuS nädalaleht korralikult ilmuma. Peterburist. Teisel Jõulupühal on suurwürst Nikolai Nikolajewitschi palees tulekahju  olnud. Beuzini plahwatuse läbi on 2 teenert surma saanud; 3 tulekaitsemeest on püästmisetööde juures wigastatud. Kahju olla „Heroldi" järele 300,000 rubla suur. (Kreekamaalt. (2ö. detsembril). Kuninga  palees oli suur tulekahju. Palee oli kinnitamata; majakraam oli 1,200,000 frangi eest kinnitatud. 96 Saarlane ISO9 Woiiulos toimclaja j» wiUjsnndja E. P«lt. «MMM MWMA «y»» ?. A.W IM ?, Z» S,MM j'KzW. V»M. No». WM» M Reedel, 8. januaril 1810 MMM saalis loetakse ette näitemängu kunsti armastajate poolt osade järele Gribojedowi 4. järguline näitemäng: „Ivl-c »71> (Häda mõistuse läbi). Piirast ettelugemist tants. «» Hakatus kellu 8 õhtul. «« Lähem, teated nurgalehtedelt. Esialgne piletite müümine on Jssajcwi ja T. Liiwi kauplustes ning Schwallbachi  wlinapoodis. Oksjon. 25. januaril 1910 a. kell 11 homm. müüakse Tagamõisas, Kuralose külas. Algu peres, purjulacwa „Alone" tallas, nii kui ankrud, ketid, purjud, mallid, wandid, plokid, paat ja meel hää hulk peenikest kettifid. GZMZxGZGLGZGZxG Kuulutusi «Saarlase" proowinumbri jaoks wõetakse «Saarlase" trükikojas  wastu. «««?««««» Uus kauplus, asutatud Kubermangu uul. ur. Äl, endises Kum-tzi, nüüdses Leeri majas. WM" soowitab 'WW kõike sorti kaupasid wõimalikult  odawate hindadega. Kaup on puhas ja segamata. Ostjad leiawad lahket wastuwõtmift. «M» Kaup on uus ja wärske. '»» Hobuste ruum on õues prii, ilma maksuta. A. Ebool. Teadaaudmised. alume kõiki lugejaid ja tellimiste  nmsiuwõtjaid, kel meiega weel arwed õiendamata on, seda weel wana aasta sees teha. Uuel aastal ei wõeta wõlgutellimisi  enam mitte wastu. „Saarlase" toimetus. A. Salmi magasinis AWK" kiilab wiiljamüük kuni I. januarini t. a. Kus dumimM on odawalt müüa. Lühemal lealust „Saarlase" trükikoja». ..Hmlnst" Wiülj«st" wõib saada Sirwilauad 1910. Nittlenhm mhl» on Jõululaupäewa õhtul linnast surnualda  sõites ära kadunud. Leidjat palutakse  seda waewapalga eest „Eaarlase" trükikotta ära anda. G«OGOGGGOO»OG Tõrkus wõetakse „Saarlase" tellimisi wastu hr. kaupmees Treppi juures ja Torgu Ühisuse poodis. »OO»G«»OGOGOG Kuresaare kinklikud sön. Reijapäcwal, St. detsembril (Wana aasta õhtul). Eestit.eli jumalateenistust kell ? peab ülemõpetaja Blostfeldt. Reedel, R jouuaril ISIV. (Uus aasta). EeStikeeli jumalateenistust kell V»l2 peab ülemõpetaja Blohfeldt. Pühapäewal, ». j«««arU. EeStikeeli jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Blostfeldt.