10 aastat tagasi sündinud, päewawalgele. Krahw Sologub päris oma isalt suure waranduse, mille ta lühikese aja jooksul õnnenkänguga läbi lõi. Wiie aasta Pärast oli ta puruwaeue. Pärast wõttis ta Würstinna Tshelnshewa omale abikaasaks ja sai 2 miljoni kaasaraha. Kuita kord postwankriga üle jääga kaetud Weikseli jõe sõitis, uundis jää ja post kukkus sisse. Sologub ei päästnud mitte ainult iseennast, waid ka Wene theekaupleja ja miljonäri S. Popowi. 10 aastat tagasi, kui Popow suri, leiti tema järelt testament, kus ta krahwi, oma elupäästjn, kõige oma päranduse Pärijaks kinnitas. Popowi sugulased tunnistasiwad testamendi wõltsituks ja kinnitasiwad, et krahw allkirja wõltsinud olla. Ta wõeti kinni ja asjatundjad seletasiwnd kindlasti, et allkiri õige ei olewat. Selle pääle mõisteti Sologub Siberisse. Minewal aastal tuli üks naesterahwas, nimega Subowa, krahwi abikaasa juurde ja ütles, Popowi kirjad, niis tema käes olewat, tegewat wastuwaidlemata  selgeks, et testannendi allkiri õige olewat. Ta nõudis poole terwest rahast, kui Sologub protsessi  rvöidab. Subowa wõeti kinni, sest et wälja tuli, et ta Popowi sugulaste meelitamise pääle kirju mitte wälja ei andnud, mis Sologubi karistuse  eest vleksiwad hoidnud. 100,000 rbl. ja pärast 200,000 rubla oli talle waikimise eest pakutud; et ta aga Popowi sugulaste käest raha ei saanud, andis ta küttemaksmise himul asja üles. Popowi sugulased  on arwatawasti ka kinni pandud. Kohtukoda on käsu andnud Sologubi karistusest wabastada, kelle süütus nüüd niihästi kui kindel on. Kirik ja kool. -m. Kadrinast. Maikuu 2. päewal tegi Kadrina kihelkonnakonwent waldade palwe pääle ning kohalise õpetaja ettepanekul otsuseks,  Kadrinasse kihelkonnakooli asutada ning ühtlasi ka kooli oma kaitse ning hoolekandmise  alla wõtta. Sellega on kihelkonnakooli  asi rõõmustama! wiifil ühisele ja kindlale alusele seatud, kuna esite kool ühe kohalise mõisaomaniku wastutusel oma tegewust  pidi algama. Uue koolimaja ehitus wõetakse wast siis ette, kui nähtud on, kui palju rahwas koolist osa wõtab, kuna kool seniks üürikorterisse jääb. Soowida oleks siis, ei rahwas oma enese kasu pärast kohe hakatuses koolist elawalt osa wõtaks. Kooli ülespidamisest ei Võta Wohna wald mitte osa, kuid loota on, et ta edaspidi seda wast ometi teeb. M. Haapsalust. Wene kirjaniku Shukvwski  50aastast surmapäewa mälestasiwad Haapsalu linna koolide kaswandikud pidulikul eeskawal 28. aprillil kohalikus suplejate salongis,  kuhu hinnata sissepääsmise korral ligi 900 inimest neid waatama ja kuulama oli tulnud. ?—I. Noarootsist. Wiimasel ajal loeme sagedasti ajalehtedest, et wallad oma kooliõpetajate palkasid suurendawad, ja see on rõõmustan) tunnistus, mis näitab, et haridusetöö hakkab enam ja enam lugupidamist  leidma. Ka meie kihelkond jõuab sammsammult hariduses edasi. Minewal sügisel pani Rikholdi walla wolikoau Höbringi ja Kolsweti (Kolsve) kooliõpetajatele igaühele 30 rubla endisele 100-rublalisele palgale juurde, ja Paslepa molikogu lisas ka oma kooliõpetaja palgale, mis ka nüüd pääle 100 rbl. on, 25 rubla juurde. Tänuga pean meel juurde lisama, et Rikholdi mõisa omamk G. parun Taube oma walla koolidele abi annab, ja seda iseäranis nüüd wiimasel ajal rohkesti on Höbringi koolile andnud. Nimetatud kooliõpetaja saab aastas 50 rubla raha, tükk heina- ja kartulimaad mõisa poolt. Ka igal jõulul walmistab körgeauuline kinkija koolilastele jõulupuu kingitustega. Kolsweti kool, kus minewal suwel uus koolimaja ehitati, sai paruniherra poolt maksuta rohkesti ehitusematerjali ja rahalist abi. Nüüd wesl mõni sõna Kolsweti koolist. Nimetatud kool oli nelja küla, nimelt Spithami, Roslepa, Elbecki ja Bergsby külade jaoks. Kui nüüd möödaläinud suwel uue koolimaja ehitus ette woeti, siis tõusis waidlus sündsa ehituspaiga pärast: 2 esimest  küla tahtstwad maja Roslepasse ehitada (R. on kõige suurem küla), teised Bergsbysse. Mõlemas kohas oli ka majaehituseks krunti lubatud. Wolikogu otsuse järele pidi kool siis wiimaks, pika waidlusc järele, Bergsbysse saama; ja sinna ehitati ka walla kapitali abiga kaunis suur ja kõigiti kohane maja, milles kool sügisel, 27 lapsega, algas. Roslepa ja Spithami küla elanikud ei wõtnud aga selle maja ehitusest  osa, waid ehitasiwad ise omal kulul omale koolimaja  Roslepasse. Kooli algusel sai ka see maja malmis  ja inspektori herra lubaga algas ta ka oma tööd 40 õppijaga. Wallawalitsus nõuab nüüd, et Roslepa ja Spithami küla elanikud ka Bergsby (enne Kolsve) kooli ülespidamise ja ehituse pääle nõndasama palju peawad maksma, kui nemadgi, kuna Roslepa kool tuleb erakooliks  arwata. Talurahwa-asjade kommissariherra on ka seda kinnitanud, R. ja L>. küla elanikud ei taha aga sellega rahule jääda, waid nõuawad, et nende kool päris wallakooliks saaks tunnistatud. Nii kui näha, tuleb nüüd asjast kaunis suur protsess, mille lõppu hunntusega oodatakse. -0- Rõngust. Meie uus kirik teeb rahwa seas palju kõminat. Esiteks on talle niisugune katus pääle pandud, mis lund kinni ei pea. Lumi tuiskab laele, hakkab sääl soojuse mõjul sulama ning tilgub siis palwetajatele kaela. Mõned arwawad, et kirikus wihmasadu niiskuse läbi sünnib, sest müürid ei ole meel kuiwad ja õliwärwiga wärwitud lagi ei tõmba niiskust sisse, waid see kogub sääl wihmaks.  Teiseks pahandab rahwas wäga selle üle, et kiriku koorid pühapäiwiti kinni seisawad. Ainult suurtel pühadel on nad lahti. All kirikus on wähe pinkisid, nii et rahwas püsti peab seisma, aga üles kooridele ei lasta, kus pingid tühjalt seisawad. ät. Sträkowast, Oudowa maakon u a st. Mis muulased tüligagi kätte ei saa, seda saawad sträkowlased  oma kokkulepliku ja südamliku ja sündliku meele läbi kätte. Kuna Oudowas aaState kaupa kiriku kallal, ehk õigem kiriku ehituse kallal jageldakse, ehitawad  ja uuendawad sträkowlased oma kiriku ilma palju 242 Testi Postimees.