walitud. Et omale Balti rüinlikonna wooteft kõige tähtsamate rühma elu küsimuste  ja nende tulemase tegeliku toimetuse kohta riiginõuukogus ja riigipäewal õigst pilti saada, oleme meie endid selle uue riiginõuukogu liikme poole järgmise küsimusega  pöörnud: Mis laadi saab riiginõuukogu tegewuS olema? Rahustawat laadi. See on üsna iseenesest  mõista, et riigiwolikogu hakatuses waStast teed käib, mille päül terawasti ja halastamatult kõiki majandussist ja awaliku elu vigasid arwuStatakfe. See tcgLWuS wõib aga ilma -viljata ja otstarbe kättesaamata  jääda, wõib koguni wäga kurbi järeldust oma järele tõmmata, wõib riigiwolikogu wiljarikast  tegewust takistada, ehk wähemast pitkale wenitada tegewust, mille pääls rahwaS niipalju rõõmustavaid lootusi paneb. Sellepärast on see riigi nõuukogu kohuS neid riigiwolikogu metsikuid, waStaseid laeneid nõrgestada ja rahulise ja otstarbe kohase tegevuse tecle juhtida, rahmaelu kulturulise  edenemisele ja kõigiti wiljaliftle teele. Meie saame alati kordama: Wähs sõnu. enam tegu. Meie tahame riigipäema paluda, et ta rahulisel teel riikiifi asju toimetaks. Meie ei taha tema tööle mitte wasm halkata,  waid paljalt õiget-lc rööbastele juhtida.  Ma olen see pääl- kindel, et see politika kindla põhja paneb, mille pääl tõsine, ühine töö rüginõuukogus ja riigiwvlikogus  õitseb. Teie usute seega, et riiginõuukogu ja riigipäcw wiljakalt ühes koos lööiawad? Nina usun seda ja olen kindel selle pSäle, et waStaStiiu usalduse juures see töö wäga wistakaS olema saab. SilmaS peab ainult rahwa kasv peetama; rahwa asemikud peavad rahwa tasusid ja tarwilusi kaitSss. Teie räägite rabwa elu kulturalisest edenemisest  jne. Selle edenemise esimene tingimine on paljude põlewate pZewaküfimuSte  otsustamine, nagu: põllsiöö- ja rahwuseküfimus. Muidugi saamad nc.d küsimused kõige päült päcmakorral sc-Sma ja parlament peab kohe nende õige otsustamisele asuma. Neil küsimustel on igal kohal nende piirides  omad isküraidused, mida tähile peab pandud saama. Näituseks meil Saaremaal ei ole mitte põllu'üstmuft. Meis talumaa on mõisamaast nõnda nimetatud punase kriipsu läbi ära lahutatud ja raske on jäält üle astuda. Iga taluniku pääle tuleb n»beS 20 tessatiini maad. Isikud teistest seisustest ei tohi mitte talumaad osta, ilma et nad endid enne taluiogukonna liikmeks ei ole kirjutada lasknud. See ei ole sell- pärast mitte ime, et meie junreS talumaade ostjaid peaaegu sugugi ette ei tule. Teiselt poolt on talunikkude omandus scaduse.läbi kmtscndat«d;  talunik ei wöi oma kohta mitte tahtmist  mööda suurendada ja sellepärast ei ole talunikkude hulgas suurmaa omanikkusi. Wäga arwa tuleb ette, et talunik mõisa ostab, tingimised ei ole sääl juures mitte hääd: Vi» sularaha ja Vi° maalasja ißauernbank)  abiga. Sarnase olude tõttu panemad  talunikud oms kapitali ennem kaupluse  js tööstuse sisse. Minu sõnade tõenduseks  os rahtva koosolekute otsused, nendes ei leidu midagi talurahwa waesuse üle, waid sisult soowifid maksude wahendamise kohta. Teis nätle, meil on üsna iseäralised põlluasjanduse olud, meil on seks iseäralised  seadused, kuna seda kusagil mujal ti »le. Põlluasjanduse seadused sisalda- wad palju õpetusrikkaid juhatusi isikute ja osutuste kohta, keda põlluasjanduse küsimuse  arutamine huwitob, Mitte ilma asjata ei ole Gladstonc 1878 iseäranis meie põlluasjanduse kallal töötanud. Kuida mõtlete rahwuse küsimuse ja rohiva  hariduse kohta? Ma olen laialise kohase omamalitsuse  poolt, olen rahwusliss alam- ja keskkooli  ja ka ülikool: poolt, oga muidugi nõnda, et riigikujud ei kanata ja Wenemaa  jaotamata jääb. WemkeeleS peab niisama kui kohatzllS keeltes õpetatud saama.  Kõiki neid küsimusi tahan ma riigiuõuukoguS  kuitSta, ja loodan, et suurem jagu Minu kaaSlük«ctest, k-'S isamaa kohusest  ja waStutamiscft täidetud on, minu arwamisi tostawad. Uus riigi põhjusseadus, mida Tsarskoje SelooS arutatakse ja kõige lähemal ajal Väljakuulutatud saab, sisaldab eneses järgmised päämäärused:!) Weneriik on ühine ja jaotamata- 2) Soome suurwürstiriiki,  mis Weneriigi lahutamata osaks on, Valitsetakse sisemistes asjades iseäraliste asutuste poolt iseseiswa seaduseandmise põhjal. 3) Wenekeel on üleüldiseks riigikeeleks  ja on sundusline kõigis riigi ja ühiskond! steS asutustes, kui ka maa ja merewäeS- Kohaliste keelte ja murrakute tarwitamist määratakse iseäraliste seaduste waral- Keiser on isewalitseja, tema nimetab  ministeriumide presidendid, ministrid ja üksikute jaoskondade juhatajad, niisama seisab ka tema käes lahtilaskmise õiguS, kui ka palkade, paiukite ja abiandmiSts määramine. Wene alamate õiguste ja kohustuste kohta määrab seadus: igal Wene alamal on õiguS, oma elamise kohta wabalt walida, eksituste ja kuritööde eest wõib seadusetccl Vastutusele wõetud saada, kuna selle juures ainult kohtulise wangistuse  käsu pääle wõib mangi wõtta- Wene alamatel on lubatud, koosolekuid toime pauna, milledel mingitaolist walitsusewaenulist  sihti ei ole. Wene alamal on usuwabaduS,  mille juures siiSgi ühest usust teise üleminemine seaduste läbi ära määratud saab- Väljamaalased käiwad Wenemaal maaseaduste kaitse alla- Ükski uus seadus ei ole ilma riigi ncuukogu ja riigipäewa lubata ega ilma Keisri kinnitamata maksaw Niisugusel ajal, millal riigipäew ei tööta, wõib ministrite nõuukogu, kui erakorralised  tingimised seda tarwiliseks teemad,  omalt poolt Keisrile uusi seadusi kinnitamiseks ette panna. Need seadused ei tohi aga igatahes mitte pöhjusseaduseid, riigipäewa kohta käidawaid seadusi ja riigi nõuukoguSss ja riigi wolikoguSse walimisi muuta. Seadused, mis iseäranis ühe riigi üksiku jao ehk üksiku rahwa kogu kohta Väljaantud on, ei saa uute seaduste läbi ära lõpetatud, kui need sellekohast määrust ei sisalda. Riigi nöuukogu ja riigipäewa kohta käidaw päätükt ütleb: Riigi nöuukogu ja riigipäew saawad iga aasta keisri käsul kokku kutsutud ja ära laStud- Riigipäew woib enne määratud tähtaega Keisri käsu läbi kodusaadetud Riigi nõuukogul ja riigipäewa! on lubatud, seaduse poolt ettekirjutatud teel makswate seaduste lõpetamise  ja muutmise ehk ka uute seaduste väljaandmise mõtet üleSwõtta, kuid see ei tohi mirte pvhjusseaduste koha käia; selle muutmise mõtte üleswõtmine seisab ainult Keisri wõimuscS. Riigi eclarwe nõuupidamisel ei wõi neid armeid mitte muuta, mis makswate sea- duste põhjal ehk Kõigekõrgema käsu pääle eelarwcSse üleswõetud on. Riigiwõlgade kustutust ja riiklise kohustuste arwed ei tohi mitte ivähendatud saada; kui riigieelarwe  mitte e> larwc ajajärgu alguseks kinnitatud ei saa, siis jüäb wiimase aasta eelarwe maksmaks. Seaduseandlised ettepanekud  saamad riigipäewal läbiwaadatud ja lühemad sellepääle riigi nõuukoguSse. Seaduse eelnõuud, mida riigi nõuukogu ülcswõtab, lähemad enne selle läbi waatamise  alla ja saamad sellejärele riigipäewale edasi antud. Seaduse eelnõuud, mida riigi nõuukogust ja riigipäewast waStu ci wõeta, tunnistatakse tagasilükatuteks. Riigi nõuukogul  ja riigipäewal on seaduse poolt-ettekirjutatud  teel õigus ministridelt ja üksikutelt  ametkondade ülematelt nende tegewuse  üle seletust nõuda. Kodumaalt. Kuresaarest. Meie prütahtliku tulekaitscseltfi  liikmed on 10. aprillil auumärkisi  saanud ja nimelt: W- Kõigekõrgemalt poolt: a) kuld mcdalje päälkirjaga „südiduse eest" rinna pääl kanda Stanislause paela otsas: 1) Tulekaitse seltsi auuliige, herra A Frcund ! i chj 2) Korramees, auuliige, herra H Schwallbach; b) hõbe mcdalje päälkirjoga „südiduse eest" rinna pääl kanda Anna paela otsas: 3) Päämees, herra E. Jakobson. e) hõbc medalje päälkirjoga „südiduse eest" rinna pääl kanda StaniSlausepaela otsaS: 4) Wee jaoskonna ülem, herra F Weidenbaum. L. Kõigekõrgemalt kinnitatud tulekaitse seltsi auumärkisid saiwad a) Hõbedasi: b) Tulekaitse seltsi auuliige, herra kreisi» ülem W- Wassiljew; 6) Korrameeste auulige, herra O. Wildenberg; 7) Lendawakolonne auulige, herra direktor  J. Printz; 8) Tulekaitsefel.fi arst, herra I)r. Sd. Ohms; 9) Tulekaitse I.ndawa kolonne arst, hra linnaarst 1)r. R. Meywald; b) P r o n g s i st: 10) KorSnapühkija jaoskonna ülem, herra W. Jeromin; 11) Ülemronija, herra A. Ling; 12) Weewcdamise kolonne pritsimeeS, hra Ch. Masik; 13) Ronija, herra A. Mark o w; 14) Korramces, herra M.Wiedemann. 16) Korra mees, herra N. Schitikow. Pärnust. 1. apr. oli siin suur jääminek.  Sauga jõesuus oli umbes 70—80 lacrva Häädemeeste, Tahkuranna ja Kihnu meeSte omad talwekorteris, nii tihedalt üksteise ligidal, et ainult talwine hobusetes  wahelt läbi mahtus, kahjuks õrnasti ankru päül kinni- Suure mürina ja praginaga  kiskus meewool laewakrfed seisuplatsidelt  lahti ja segamini üksteise otsa ja wastu. Kange rõhumise tõttu on palju lacwu raskeid wigastufi saanud, mõni teisest päris läbitunginud, mitmed on jääga ühes merele läinud, teised on mähema -vigastusega leppinud ja S laewa põhja wajünud. Aurulaewad „Pilot" ja wäike jüelõhkuja „Pernau" päüstsiwad nii mõnegi ründest õigel ajal üra. Kahju suurust arwawkse umbes 30—40,000 rubla pääle. -Kod." M 17 Saarlane, ISO6