waremalt seda mitte märgata olnud, et ta wast pääst segane olnud, kuid see on tuttaw,  et ta oma isaga juba pikemat aega alalises tülis on olnud ja kui wanem poeg enesele poolt maja olla nõudnud. Isa omalt poolt ütelnud aga temale, et ta maja pääle tema surma wõib saada. Nüüd on paraku isa küll surnud, aga see maja mis poega ootab, ei ole mitte enam isamaja. Seesama leht kuuleb hiljemalt, et mõrtsukas nõrga aruga olla. Walga kreisist, Palsmani wallast teatab „Balt. Weftn." saladuslist juhtumist.  Stergi talu omanikku hakkafiwad mõne aja eest salalikud isikud rahutuks tegema, kes tema majapidamises temale mitmesugust kahju tegiwad. Et ennast nende eest ära hoida, palus ta oma wenda ööwahikS hakata. Õöwahi kallale langenud aga, tema enese jutu järele, 11. okt. ööl kuus inimest. Ühe neist lasknud ta püssiga maha, kaks langenud kaheksa rewolwri paugu järeldusel. Kui peremees, keda wend üles äratas, õnnetuse kohale tuli, ei olnud surnuid säül enam olemas, maid ainult were jäljed. Nähtawasti oliwad haawatud oma seltsimeeste läbi ära wiidud. Walla kohtu järeluurimisi! selgus järgmisel  päewal, et merd sääl kohas rohkesti maas oli. Peremehe wennal ei olnud aga ühtki haawa, ehk küll müts ja riided mitmest  kohast uoaga katki lõigatud oliwad. Weel imelikum oli see, et peremees, kes õnnetuse koha lähedal hobuste tallis magas, ühtki pauku ei kuulnud. Rewolwer ja püss waadati läbi, mis aga öösist laskmist wüga nõrgalt tõendafiwad, rewolwri laSkeauk oli seest poolt roostetanud. Kreisiülema  noorema abilise otsuse järele on see sündmus koguni saladusliku kuritööga ühisuses. Eeskujulik otjuS. Walga kreisis olewa Uue-Gulbeni walla wolikogu määras ühele kooliõpetajale, kes 30-aostase töötamise järele ametist lahkus, 250 rbl. ühekordset abiraha tänutäheks  tema hoolsa ja kasuliku tegewuse eest. Minge ja tehke niisama. Riiast. Sellter ja Belloti püssitongija  patruniwabrikus oli uuS plahwatuS. Kaks osakonda on täitsa purustatud. 4 töölist on surmatud, 2 kergesti ja üks raskesti haawatud. Õnnetuse põhjus on täiesti arusaamata, sest et tööd wabrikus weel pääle polnud hakanud. Tähtjas senatiotsus. 13. detsembril ISVO andis keegi S. Riia-Wolmari  rahukohtukogu kreposti jaoskonnale ühe B- talu ostulepingu, et B. talu tema pääle Ümber kirjutataks. Järgmisel päewal kirjutati talu tema nime pääle ümber. Aga selsamal päewal ilmus keegi D. tüitmiselehega B. talu endise omaniku  waStu ja palus talu müümist kinni panna. Tema saadeti aga selle põhjendusega  tagasi, et ostuleping üks päew warem sisse oli antud, kui täitmise leht. Rahukohtukogu  otsustas aga, et niikaua kui fissekirjutamine krundiraamatusse weel mitte ei ole sündinud, ostjat ka weel selle maatüki omanikuks ei wõi pidada, waid tüitmiseleht endise omaniku wastu alles maksew on. Walitsew senat, kelle kätte asi läks, on aga leidnud, et dokumentide sisseandmise järg mõyduandew on, ja selle järele siis asja ostja kasuks otsustanud, kes, ostuhinna  ka juba ära maksnud oli. Libawi pühapäetvaletzr „Sonntags- Katt", mis senini Saksa keeles wälja ktlti, hakkab uuest aastast pääle ka Wene keeles ilmuma, kuna tarwituse korral ka lisalehti juurde Makse. Peterburist. 3. nowembril wõis Peterburi  uulitsatel haruldast seltskonda näha: üks manamees ja Üks nooreealine poisike wedasiwad wäikcft kärru, milles umbes 6 aaStane tüdrukukene istus; kärru järele käifiwad üks mana naesterahwaS ja kaks noort neidu- Kõik oliwad hoopis naruS riides ja sasis juukstega, nagu metsinimesed.  Salk liikus pikkamisi uulitsatel edasi ja kuulas aegajalt rahawalamise töökoja järele. Need rändajad on talupoja  Dmitri Jstratenowi perekond ja tulewad  kaugelt, Krutiha külast Tomski kubermangust Barnauli maakonnast. 23. aprillil on nad kodukülast wälja tulnad ja jõudsiwad alles 5. nowembril Peterburisse,  kuna nad üle 4000 wersta ära rändanud- Terwel teekonnal tsitsiwad nad end armuannetest ja öösetel oliwad Häüde inimeste juures. Neil iseäralistel inimestel oli umbes 4 puudane kiwipank kaasaS, mis nende arwamise järele kullasegane olewat. Sellepärast tuliwad nad rahawalamise  köökojasse. 6. nowembril wõeti nende koorm sääl läbikatsumisele. Asjatundjate  arwamise järele olewat neil aga wähe loota. Imetegija Nikolai jäänuksed  tuuakse Jtaliast Wenemaale.  Pühamehe ja imetegija Nikolai haud on Bari linnas, Jtalias. Nüüd läks Wenemaalt saatkond kindral Bogdanowitshi saatel Jtaliasse, et pühast jäänukseid Wenemaale tuua. Saatkond pakkus Watikanile  kallide luude eest 1,000,000 rubla. Nagu nüüd ajaleht „Swet" teatab, olla Watikan sellega kokku leppinud ja lubada tähendatud pühast jäänukseid Wenemaale tuua. Põllutöö-miniSleriuml pooli pannakse aiatöö edendamiseks igasse kubermangu ai a t õ õ-i nstruktörid  ametisse, kes rühmale aiatöödes juhatust annawad, neid mitmesuguste uute tööriistadega  uiug kasulikkude ja kahjulikkude loomadega  ja putukatega tutwustawad jne. Ka rahivakooiide  juures olewad aiad lähemad nende ülewaatuse  alla. Peale selle peawad instruktorid meel kõneõhtuid, kus aiatöösse puutuwaid küsimusi  harutatakse. Kaasanist. Huwitaw loodusenähtu  s. Sääised lehed toomad teateid hiljuli olnud imeliku loodusenähtuse kohta: Tsarekokjhatski maakonna Shari küla elanikud äratati nendele arusaamata, pääit näha maaaluse mürina ja müdina läbi üles, ja nende meelest oli, nagu oleks maa all suurtükka lastud. Nemad ruttasiwad  lähedal olema metsa juurde, kustpoolt see mürin näis tuiewat. Sääi nägimad nemad, et kõrgel olem, umbes 200—300 ruutjala suurune männimets sügamusesse oli langenud ja et selle läbi tekkinud omandus ennast ruttu meega täitis. Nüüd on sel kohal järm järskude kallastega ja täitsa sügawusega. Mõni merst sellest kohast eemal on järm niisamasuguste kallastega ja arwatakse,  et see järm selsamal wiisil on tekkinud. Kurski kubermangust. Kirjad pS rg  u st. BeigorodiS Kurski kub. sai üks kaupmehe lesk mõne aja eest kirja, millel 2S. rbl. sees oli. Kiri oli masinaga kirjutatud ja tema 4. aasta eest ärasurnud mehe allkirjaga. Kirjas teatati, et tema mees praegu põrgus „kurwas seisukorras" olla ja ainult siis enesel tunda kergema olewat, kui naene tema pääie mõtleb, tema warandust hoiab ja tema sugulasi ära ei unusta. Lühikese aruga naesterahwas hirmus esiti „põrgust" tulnud  kirja lugedes ära ja tahtis kirjaga tulnud 2ö-rublalist katki rebida, oga wöttis siis nõuuks, parem enam surnu pääle mõtelda. Nüüd tuli mehe käest kiri kirja järele. Igas kirjas kirjeldas  ta oma rasket seisukorda ja tuletas abielus möädasaadetud õnnepäewi meelde, saatis tihti naesele õunade ostmiseks raha, aga mis pääast, palus igaZ kirjas teda nõnda elada, et „nends pesa" terweks jääks, sest et iga muudatus tema endise kodu juures talle teises ilmas waewa teha. Need alalised ja ühesugused nõuuandcd, maja ega talusid mitte ära müüa, wuid kõike «varandust  terwe hoida, sunnitasiwod arwamise, et surnu ligidalt sugulased kuuldes, et naene maja tahab ära müüa, nagu selle soow olnud ja kartes tulemusest  pärandusest ilma jääda, kirjade abil tahawad  rumalat nais! seda tegemast ära hoida. Lesk ei müünud ka mitte maid loeb nüüd hoolega põrgu kirju, neid igat moodi ära seletades ja ootab kärsitult uusi. Kellegi hää tuttawa nõuu järele kirjutab ta surnule ka «vastuseid, mis ta pärast ahjus ära põletab, arivateS, et nad musta  suitsuna põrgusse mehele kätte lähemad. Bjelostokis. Meeletu kihlawedu. Bjelostokis «vedas keegi noormees hiljuti teise omasugusega 3. rbl. pääle kihla, et ta 40 klaasi theed ühekorraga ära joob. Ehk küll kerge ei olnud, nii palju mett ühe korraga sisse ajada, sai jooja sellega siiski korda. Saratowist. Algupäraline kuulutus.  Saratowi kreisi ühes «vallamajas seisab järginine kuulutus: „Jsikutele, kes siia wallawalitsusesse  tulewad, on tubaka-suitsetamine «valjusti  keelatud. Aga kirjutajatele ei tohi kätt anda ja sellega nende aega wiita. Wallawanem  N. N." MittSkist. Q.ioso" kirjutab ühest kurwaft juhtumisest, mis Poretsbje külas, ühes pimedamas Minski kubermangu  nurgas, sündinud. Kohalise kiriku kooli kooliõpetajanna, alles üsna noor neiu, istus õhtul omas kambris, lambi walgusel. Tööd lõpetades tõusis neiu üles ja puudutas laua külge, mis selle läbi kõwasti wabises, lamp kukkus maha ja läks katki. Petroleum plahwatas määratuma  leegina põlema ja enne kui õnnetu neiu wälja jõudis karata, oliwad tema kerged sitsi riided üleni põlemas. Hirmsa hädaja  appi hüüdmise kisa pääle jooksiwad talupojad  kokku, aga suurt tuleleeki ja selles edasi tagasi jookswat põlewat kooliõpetajannat  nähes arwasiwad nad, et kurat sellele sisse on läinud ja nüüd teda piinab. Ei annudki nad siis põlewale neiule mingit abi, maid asusiwad maja ümber, hoolega risti ette lüües ja palwelaulufi lauldes, kuna aga waene naesterahwas hirmsasti ära põlenult maha langes ja suri. Warssawist. Hõbedane surnukirst. Skernewitsõis surnud Hesseni printsessi Eiisabetiie  telliti, nagu Poola lehed teatawad, raske kirst puhtast hõbedast. Kirst, mis 2 puuda raske, pidi 13 tunni jooksul malmis saama.  Kirst ise on ühe kullasepa meistritöö. Soomemaalt. Soome naesterahwaühisuse  „Unioni" «viimasel koosolekul räägiti naesterahwa sugu- ja seltskondlisest nimetusest. Arwati, et see enam sugugi kohane ei ole, kui naesterahwa juures kõneledes abieluta ja abieluliste wahel wahet tehtakse. Seda ei olla waja, niisama wähe kui meesterahwa  juures kõigile olgu seesama nimetus. Ka pidada mehele minnes naesele ta endine sugunimi alles jääma. Wäljamaalt. Saksamaalt. Uus kõmulugu äratab Saksamaal suurt tähelepanemist. Dresdenist  teatatakse: Schönburg-Waldenburgi printsi Ernsti abikaasa on mõne nädali eest oma kutsari seltsis ära kadunud. Järeleuurimine pole weel mingisuguseid teateid printsessi praeguse asupaiga kohta ilmsiks toonud. Printsessi kirjeldatakse kui wäga elawat naesterahwast. Tema kutsar, uimega Emilio Materni, olla mehine iluS mees. Tema oli abielus ühe neiuga, keda ta printsi Hauerditfi lossis tundma saanud M 48 Saarlane, 1903.