lide ja rahwaterwise osakond wäikeStest minewaaaStastest  hakatustest suureks sirgunud. Käsitööd on «vähemast endisel kõrgusel- Wäiksem kui oodata wõis on ülemaaline osa, piimatalituse saadused. Aga sellest wõib kergesti aru saada. On kõigepüält halb loomatoiduaaSta ja teiseks seisame piimatalituseS just sellel muutuse ajal, kus üleminek ühispiimatalitusele ukse ees seisab  ; siin on meel mähe ära tehtud, aga üksik «väikemaapidaja tekkinud ostumeierei saadustega «veel wõistelda ei wõi. Mis siin, iseäranis «viimaste poolt näituseks juustude poolest «välja pandud, on hää. Ka näituse õpetlik ja aineline külg on parem  kui ialgi enne. Nii suurt osawõtwist ei ole ühelgi Tartu näitusel enne olnud. Kuna mullu-aastane elaw osawõtmine, mis ka kõik endised aastad «varju jättes, kolme päewa jooksul 18 tuhande näituselkäijani ulatas, oli müüdud pääsetähtede arw nüüdsel näitusel pühapäewal Üksi juba 19,083- Ka laupäewane waatajate arw oli rõõmustama! musil kaswanud, IKOO inimest. Nii tohiks tänawune näitusclkäijate arw umbes 22 tuhandeni tõusta. Nii on näitusel  saadud õpetus ja ergutus ikka laiematesse ringkondadesse tungimas. Eesti kunstinäitusel käifiwad pühapäewal tuhande inimese ümber. Näitusel «viibis ka põllutöö pääwalitsuse nõukogu liige tõsine riigin. N. A. Krjukow ja otsekohese «inisteriumi asemikuna Balti kroonumaade  ametnik ProtaSsow. Nagu kuuleme, on külalised kõige sellega, mis nad näitusel meie põllumajandusliSteft ja muudest kulturalistest püüetest nägiwad, õige rahul. Hra Krjukow wiibis weel õhtul „Wanemuise"  aiakontserdil. Päewajooksul püüdis ta isikliku «vaatamise ja tegelastega jutuajamise teel igapidi meie oludest õiget pilti saada ja meiepoolsete  soowidega ennast tutwustada. Nii hakkab meie Eesti näitus, mille edendamiseks  sihikindlalt tööd tehtakse, omale ikka suuremat tähelepanemist kodumaal ja waljaspool kodumaa piirisid mõitma. Seda ja teist. Uus juutide riik. Juudi ühisused,  kelle katsed Ebrea riiki Paleslinasse, Argentinasse ning koguni Afrikasse ja Auftraliasse  asutada, nurja on läinud, sammuwad praegu teist teed. Kuda „N. G." teatab, on nad otsustanud ükslõik missuguse riigi walitsusega  läbi rääkida ning tema eestseismisel suurendatud  juutide fisserSndamist alustada. Tuntud  New-Uorki bankir, miljonär Schifer, sõidab EuropaS ümber, et kõikide Juudi kolonisatsioni ühisustele nõu anda Juudi riiki Euphrati ja Tigrise jõgede wahele asutada, oma wali!susega> kuid Türgi eestseismisel. Selle mõtte andis Schiferile Ahmet-Sisa-Bei, ning Türgi walitsusele  ette pandud küsimus lubab juutidele omawalitsust.  Selle plaaniga on ka tnttaw Juudi fioniftlise liikumise eestwedaja Jsrae! Sangwill nõus, kuna iõigefnurem Juudi asumise-ühisuS „Jsa", kellele surnud baron Hirsch 45 milj. dollari pärandas, juba Mesopotamiasse komisfioni  saatnud on, et kohal asumise tingimistega Wttawäks saada. See komisfion leidis, et tingimifed  maga hääd on, et maa jõgede sete tõusmise läbi rohkesti silja kannab ning juudid wõiwad Mesvpotamia maapäälseks paradiisiks muuta. Kasu, mis weetõusmisest tuleb, arwatakse 4O milj. dollari pääle. Schifer loodab Mesopotamiasse  kõige päült 5 kuni 6 milj. Wene juuti  saata, ei neid, nii kui ta Ütleb, uuele tõotatud  maale siia. Wooruse hiug on armastus, usu pärg lootus. Oled sa HM teinud. unusta seda ja -teel wesl paremat. Wahisoldat toob süüpingile kurjategija ja istub tema kõrwale maha. Mis olete Teie fiiS süüd teinud? küsib kurjategija soldati käest uudishimulikult. Näituse awamise kõnes kutsus Põllumeeste  seltsi esimees J. Tõnisson kõiki ühisele tööle, et terwe rahwas korraliselt kindlustatud oleks ja kulturaliselt katwada wõiks. Liiiumist on igal pool tunda, ei mitte ülfi püüetes maralise  järje tõstmiseks, waid ka waimlistes woolusteS  on elu märgata. Kuid need uuendufcpüüded  on enamasti üksikud, ja mis aitawad niisugused üksikud juhuslised püüded, kui suured  hulgad tuimadeks päältwaatajatekS jää» wad? Ei, niikaua kui meie kultura cttewõtted juhuslist loomu kannawad, jääwad meie kultura» püüded ikka tuule püäle. Need püüded peamai» üleüldiseks saama, siis on meil edu loota. Et aga waimliselt ja hingeliselt kaswada, siis peab rahwas majandusliselt kindlustatud olema, inimesed peawad ära elada saama. „Jsam." Eesti Kirjameeste Seltsi asemikkudekogu koosolekul 13. aug. otsustati EeSti merekeele korralduseks materjali koguma hakata. Selle töö etteotsa soowitakse Kuresaare tegelasi, ka ilma, et neil E. K. S. haruselts arvataks. M:« rekooliõpetaja H. Piip wõtab oma hooleks töötegijaid  sellel põllul kuulata. Dr. O. Kallas pani ette, W. Grünthalile,  kes Saaremaal murdesõnu korjab ja rahwakeelt uurib, selleks toetust anda. Otsustatakse  kuni Ibo rubla selle jaoks määrata. «Postini." Lätimaalt. Riiast. Tuntud pääministri ringkirja täitmist  piirimaade ametnikkude asjas tahetawat waljemalt nõudma hakata, nagu „Gol. Mask." teatab. Mitmelt poolt ilmadejaamadest antakse  teada, et rasket kõueilma ehk suurt tormi oodata on. Riias on kala- ja laewamehl sille poolest hoiatatud. Tänawu, nagu „Rish. West." teatab, hakkab Wene mefilasteselts neile isikutele aurahasid  wälja andma, kes mestlastepidamiseS iseäralikku  tublidust üles on näidanud. Auhinnad antakse seltsi esimehe J. J. Schihmatowi nimelisest  kapitalist; auhinnaks on brongsauraha Schihmatowi näokujuga. Kuid efihakatusel tahetakse  nelikümmend auhinda seltsi poolt toimetatud  raamatutena wälja anda. Auhinnawääriliste  hulka wõetakse niisugused mesinikud üles, kellel mitte wähem kui 50 mesipuud on. Wolmari kreisi 11. jaoskonna komissar on 10 wallawanemat ja kirjutajat teenistusekohuSte  hooletu täitmise eest rahatrahwiga karistanud.  Tema all on üleüldse 23 malda. „Wir." Kaugemalt riigist. Peterburist. Wäljaspool kooli kooliõpilaste  ülespidamise jürelwalwuss määrused on haridufemimsterillmis ära kinnitatud. Umformi kandmine on kooliõpilastel sunduslik. Pimedal ajal wõib neile teatavatel uulitsatel käimine ära keelatud saada- Linnavalitsuste ja semstwote koosolekutel ja kohtuistumistel käimine, nõndasama  ka operettide, nilbe sisuliste näidendite vaatamine, maskepidudel ja kohwimajades käimine  on keelatud. Wäljaspool kooli kontsertidest  ja avalikkudest ettekannetest kaastegelasena osavõtmine on keelatud. Avalikkudel ettelugemistel  wõib ainult kooliülemuse lubal käia. Eeltoodud määruste täitmise järele peavad kooliõpetajad valvama. Surnute matmise, surnuaedade korralduse  ja surnukehade põletamise kohta on arstivalitsuse  pääinspeitori poolt seaduse eelnõu välja töötatud. Uue seaduse järele tohib kõige varemalt 10. aasta pärast vana haua kohale uuesti matta.  Haudade vahet peab poolteist arsfinat jääma.  Surnukeha võib, nii kui teatasime, praeguse  kolme päeva asemel, kahe päeva pärast maha matta, tuleb aga surnukehal mädanemise tundemärkifi ilmsiks, ehk lõigatakse see lahti, siis võib ka rutemalt maetud saada. PõletamisemajadeS surnukeha põletamine on sellel korral lubatud, kui surnu ise selleks nõusolemist  on avaldanud, ehk kui tõendusi ei ole, et surnu oma elu sees selle waStu protesteeri»ud  on. E»ue ärapõletamist peab tohter ww nistuse andma, et surm tõsine on ega wägiwaldselt  sündinud ei ole. „M. K." Jtaliassc sõidawad septembrikuus kojaminister  baron Frederiks, wälimiSte asjade minister Jswolski ja wälim. asj. ministeriumi kantselei direktor Sawinski. „Pet. Gaf." teatab, et kõige kallim korter Peterburis olla ühe würsti proual Jusupowil.  Ta maksta 6000 rubla kroonumaksu, seega maksab ta üüriraha 60,000 rbl. aastas. Kremeutshugift. Krementshugis oli määratu  tulekahju, mille roaks puuladud, saeweskid ja hulk elumajasid on saanud- Kahju ulatab miljoniteni. Umbes 500 perekonda on ilma ulualuseta jäänud. Nagu „Trudow. Kopeika" teatab, hakanud tulekahju tõrwa-ahjudest, kuS ta suure tuulega edasi lagunedes kõik saeweskid ja puuladud hä> witas ja linna 3. pääuulitsas möllama hakkas. Poltawast ja Harkomist kutsuti tuletõrjujad appi. Muu seas on maha põlenud rentei, postkontor, 3 õllewabrikut ja 3 wiinapoodi. Inimesi ei ole hukka saanud, sest et tulekahju päisepäewa ajal algaS. „Post." Simferopolift. Naese müümine. 27, julil ilmusiwad Dagmarowka külawalitsusesse talumehed  K. Oleinik ja J. Timtshenko mõne tunnistajaga  ning nõudfiwad, -vallakirjutaja Lupina kirjutagu selle üle kontraht, et Oleinik oma naise Haritona Timtfhenkole 3 rubla eest igawefeks omanduseks ära on müünud. Esiotsa pidas kirjutaja meeste nõudmist naljaks, kui aga need päris kurjaga pääle käima  hakkasiwad, kirjutas ta akti malmis, mille külawanem muidugi tõeks tunnistamata jättis. Kui akt käes oli, wõtfiwad mehed politseiniku  Nedowba kaasa ning wiistwad naise tema kaitse all Timtshenko majasse, kuhu see ka elama  jäigi. Aletsandrowskist. Määratu küla „Kriwoi  Rog" põleb; maha põlenud on üle 300 koha. Starodubist. Maakonnas põles üle 200 koha maha; tuhanded inimesed on ilma pääwarjuta. Odessast. Hiljuti ametist lahtilastud linnakooliinspektor Otto, kes selleks koolimajasse ilmus, et uueste nim. inspektorile kassaarua"net ära anda, wiskas põlema tiku dokumentide sekka, mis waremalt penfiniga üle oliwad walatud, jooksis siis üle koridori ja laskis enese maha. Uuesti nimetatud inspektor Tõschkin sai tule ohwriks. „Wir." Wäljamaalt. Stokholmist. Rootsimaa tööliste-ühisuste asemikud pidafiwad Stokholmis nõu ja otsustasiwad  streiki edafi pidada. Atenas, lõ. aug. Maa- ja meremäe ohwitseride  saatkond tahtis pääministrile palwekirja  ära anda, aga see ci wõtnud teda wastu. Selle järel pidafiwad päälinna ohwitserid koosoleku  üra. Kuulu järel tahawad nad sõjawäelist meeleawaldust ette wõtta- Ministrite nõukogu peab seisukorra pärast nõu. Mõned ohwitserid ja alamohwitserid asufiwad  linna alla leeri. Rallis'e ministerium palus enese ametist  lahti, sellepärast et ta tingimistega, mis ohwitserid tale ette oliwad pannud, nõus ei olnud. Uus ministeriumi seadis Mauro«ihaliS kokku, kes pääle päüministri ameti weel wälimiste  asjade ja ajuti ka sõjaministri ameti enese kätte wõttis. Arwatakse, et saadikutekogu uue walitsuse ettepaneku wastu wõtab ja ohwitserid ja soldatid oma kasarmutesse tagasi lähewad. Päälinnas ja terwel maal walitseb rahu. Salonikist. Nagu fiin teada saadi, on Montenegro piiril, Berane ligidal, juba kolmat päewa wostastikune tuleandmins montenegroja  albanlaste wahel. Põhjuseks on tülid karjamaade  pärast, mis Türgimaa piirkonnas asu» wad. Mõlemalt poolt on mehi haawatud ja surmatud. Rugowi külas, õhtu pool Zpekit, tuugifiwad  albanlased wäesalga kallale, kes rahwalt püsfifid üra korjas ja maksusid sisse «vudis. Jpekisse toodi kaheksa vhwitseri-albanlast Monastirist ja kuuS Hewgelist, kes kõik konstitutsiomwastase  kihutustöö pärast wangi oliwad «öetud, . M ea Sa a r l a n e 1903,