sündind jn 37 aastat Raplas õpetajaks olnud. Praostiks sai ta aastal 1878 ja Eestimaa konsistoriumi assessoriks aastal 1866. Saksa leht tuletab weel praost Malmi hääd Eesti keele tundmist ning tema laialist kirjanduslist tegewust Eesti waimulikul ja ilmalikul kirjapöllul meelde. Walgast. Kohtukojast. Tähtjas põhjusmõttelik  küsimus otsustati 23. Dets. m. a. Walga rahukohtuniku poolt ära, kus, nagu „Nordlivl. Ztg." kirjutab, järgmine kriminal-protsess harutamisel oli.  Rahwakoolide  inspektor Beldjugin ilmus 28. Aug. m. a. raomatukaupleja Rudolsfi juurde ja nõudis sisselaskmist tema erakorterisse, sest et hra Rudolff oma korteris seadusewastalift  kooli pidada. Kui inspektori sisse ei lastud, palus ta Walga kreisiülemat, et see hra Rudolsfi sunniks, teda maia läbiotsimiseks  wiimase korterisse sisse laskma. 6. Sept. ilmus hra Beldjugin kreisiülemaga jällegi hra Rudolsfi korterisse, kus kreisiülem hra Rudolsfi mitu korda käskis inspektor B.ldjunginit  oma korterist sisse lasta. Hra Rudolff seletas, et ta kreisiülema igatahes sisse laskwat, rahwakoolide inspektori oga mitte, sest et ta selleks mitte kohustatud ei olewat. Selle wastupaneku pärast wõttis  kreisiülem protokolli üles, mille ta kuberneri  herrale ette pani sellelt eeskirja paludes. Kuberner kirjutas kreisiülemale ette, kohe hra Rudolsfi pääle rahukohtuniku juures rahukohtu-nuhtluse seaduse 29. art. põhjal politsei nõudmise mitte-täitmise pärast  kaebtust tõsta. Kaebealuse kaitsja, wannutatud adwokat von Broeck.r, seletas asja pikemas kõnes järgmiselt: Rahukohtunikkude  nuhtluseseaduseraamat karistada ainult  politsei seaduslikkude nõuete mitte-täitmije  pärast; hra Rudolffile ette pandud nõue polnud oga kahtlemata seadusewastane, sest et niisama wähe rahwakoolide inspektorite  kohta käiwad iseäralised seadused, kui ka üleüldised seadused inspektoritele luba ei ondwat, erakorterites läbiotsimisi ette wõtta. Mesolewas asjas ei oleks politseilgi õigust olnud hra Rudolsfi juures läbiotsimist ette wõtta, weel wähem siis hra Beldjuginil. Knminmprotsessi määruste järele olla polistest  õigus, korterite läbiotsimisi ainult siis ette wõtta, kui tõesti tõsine hädaoht käes ja kohtu-uurijat saadawal pole. Räägirawal  puhul ei olla mingil hädaohtu karta olnud, sest et mõnele wästesele lapsele õpetuseandmine  eramajades igapäew ette tulew asi olla, weel wähem olla kindlaks tehtud, et Walga kohtu-uurijat mitte linnas polnud, lõppeks olla weel tähendada, et kanstustprotsessi  määruste 1150. art. walitsuseametnikkude  erakorteritesse astumise kindlal sõnul ära keelab. Rahukohtunik seletas Rudolffile politsei poolt ettepandud nõude seadusewastaliseks ja mõistis hra Rudolsfi priiks. Jurjetvi maakonna karskuse-kuratorium on 2Ä. Dets. m- a> otsuseks teinud walitsuft käest 7960 rbl. abiraha paluda, Millega kaks theemaja ja üks vdaw söögimaja tahetakse  asutada- Tallinnamaalt. Audrust teatatakse „Postim.": Laupäewa hommiku, 16. Dets., leiti, et säälne Ewangeliumi-Lutheruse usu kirikus waras oli käinud- Kurjategija on kapi ukse, milles mõned kiriku asjad oliwad, lahti murdnud- Kurjategijate läbi on ära wiidud: üks kantslipäülne küünlajalg,  mis üle hõbetatud, aga mitte hõbedane ei olnud,2 naela künlaid 4 pudelit kirikuwiina ja nende seas ka üks pudelitäis mett ja abilaeka  ja waeste korjanduste karbid, millest küll lvist ainult mõned kümned kopikad ehk wõisiivad olla. Waras on oma arwates küll suurt saaki saama läinud, pole oga muud suuremat saanud, kui oma hinge hirmsa pühakoja riisumisega koormata. Kurjategijat otsitakse taga. Peterburist. Katku wastu wõitlew kommigsion annab ametlikult teada, et Wladimirowka külas (Astrahani kuberm., Tsarewi kreisis) katk walitseb, niisama ka Tekebai Tubeki asutuseks, Kirgisi stepis. Sellepärast on Keisri Majesteet 25. Dets. Kõigekõrgema käsu läbi Oldenburi printsile Aleksander Petrowitshile ülesandeks teinud, kõigi tõbe wastu ettewõetawate abinõuude ülemjuhatust oma pääle wõtta. Karval märgus saadeti Peterburis Semenowi kaupluses hilja aja eest korda. Kauplules oliwad elektri-lambid ära kruuwitud;  tuli ilmsiks, et kelmid elektri-woolu oliwad tarwitanud, et rahakapi uksehingcsid ära sulatada. Toidu-jätised, tühi wiinapudel  ja mõned õllepudelid näitasiwad, et kurjategijad „töo" juur s keelt kastnud ja keha kinnitanud. Lahtimurtud rahakapis oliwad wekslid 200,000 rbl. ja wäartpaberite  kuupongid umbes 4000 rbl. eest alles. Rööwitud oli pääle 8000 rbl. sula raha. Kaupasid, paberit ja tubakat, polnud margad  puutunudgi. Piltidega postkaartide tempeldamine on kaardi-kogujatel ammugi pinnaks silmas. Salk niisuguseid kogujaid on nüüd postija  tclegrahwi pääwalitsuse ülemat palunud, et postkaartide tempeldamise juures wõimalikult  nende piltised peaks hoitama, nagu see näituseks Prantsusemaal sünnib- Odessast. Hirmus lumetuisk mässas Detsembri wiimase nädali algul Odessas. Uulitsad, platsid ja hoowid oliwad täiesti kinni tuisanud, nii et elanikud suure wasiv  agu majadest wälja pääsesiwad. Ainust raudteerongi ei tulnud 24, Dets. saadik mitu päewa Odessasse; nad oliwad kõik lumesse kinni jäänud. Wiie kinnijäänud rongi reisijad oliwad hirmsas olekus; nad kannatasiwad  nälga, jänu ja külma. Mõned hulljulged ronisiwad suurel hädaohul lume hangedest läbi lähemate jaamadeni ja palusiwad  Odessa linnapäälikwt telegrahwi teel abi. Linnapäälik läkitas ööstl wasta 25. Dets. ja 26. Dets. kaks saatkonda politseinikka,  tuletõrjujaid ja töölisi ühe arstiga wälja, kes õnnetutele sooje riideid, leiba ja wiina wiisiwad. Mõlemad saatkonnad ronisiwad lumelademetest läbi rongide juurde ja wabastasiwad umbes 200 inimest koledast  olekust. Kõik pääsesiwad õnnelikult Odessasse. Warshawi õllepruulijate saatkond lasi  b Peterburisse paluma, et rahaminister joogikohtade kell 6 ajal kinnipaneku käsu tagasi wötals. Pühast ja pühade eelmisi päiwi on aastas 240, ning kui neil päewadel  joogimajad õhtu kell 6 kinni pannakse, siis olla õllepruulimise äri hädaohus. Soomemaalt on 1900. aastal 6 ajalehte  täitsa kinni pandud; 4 ajalehte pandi 4 kuuks, 6 ajalehte 2 kuuks ja 3 ajalehte 1 kuuks kinni. Hoiatusi on 13 ajalehele antud ja 4 ajalehte pidiwad oma toimetajaid  muutma. Siisgi on aasta lõpul mitme uue lehe wäljaandmiseks luba antud. Lõuna-Ahwrika sõda. Nüride ootamata tungimine Kapimaale  ja Kapimaa hollandlaste ikka suuremaks  minew mäss on üleüldise tähelepanemise  jälle lõuna Afrika sõja pääle pööramch.  Terme Kapimaa on WSiksnd buride salkasi täis, kes igalpool oma suguwendi ülekohtule waenlase wastu wõitlema kutsuwad  ja waimustawad, ning juba Kaplinna ja Port Elisabeti pääle tungida ähwardawad.  Päew päewa järele tuleb sõnumeid, kuidas wõiduõnn mässajate pool seisab, kui agaruste burid edasi tnngiwad, kui ehmatanud  Inglise wüe juhatajad on ja kui meeleäraheitlikult nad hüüawad, et kodumaalt  abi saadetaks. Aga ka wabariikide piirides on inglaste seisukord halb. Mitmed raudteed on wiinnstil  möödaläinud päewadel ära lõhutud ja mitmed Inglise wäejaod wangi wõetud. Pretoria ümbruses on burid juba nõnda julgeks läinud, et nad inglasi linnasgi rahul olla ei lase. Üks Inglise lehe sõnumisaatja, kes Afcikast tagasi tulnud, kirjutab, et kui Kapimaa hollandlased  nüüd mässama hakkawad, siis Kitchencr igapidi  hädasse jääb. Ta peab katsuma, kuidas ta merekaldale tagasi peased, ja siis hakaku uuesti säält tagasi minema. Tagasiminekul on siis aga lugu jälle niisugune kui sõjahakatusel oli. Mõne oja eest pidas rohutoimekond, kes burisi ja inglast ära lepitada tahab, Pretorias koosolekut, millest ka mitu buri osa wõttis. Koosolek  svvwis, et bnrid -võitjale alla heidakstwad ja rahu paluksiwad. Kui mähe aga -võitlejad burid toimekonna soowi täita mvtiestwad, näitab juhtumine, millest Inglise lehed neil päiwii kirjuolekust  osa wõtjiwad ja rahutegemise toimekonna liikmed on, teiste sõdijate buride kätte sattunud, kes nendest lihe maha lasknud ja reised läbi piitsutanud.  Hiina sõjast. Hiina rahusobitajad on „Wene tel. s." sõnumite järele keisrilt luba saanud, riikide rahulepingu eestingimistele alla kirjutada. Niihästi Tshing km ka Li-Hung« Tshang tegiwad seda juba. Ühe „DÜna« Ztgi" era-telegrammi järele olla aga Li- Hung-Tshang surma pääl haige. Tema asemikuks on keegi Shangshitung nimeta» tud, kes wäljamaalaste waStu waenlik on. -- Amerika ÜhiSriikide walitsuSsoowiS, et rahulepingu harutuste kobaks Pekingi ase» mele ÜhiSriikide päälmn Washingtoni walitaks.  Selle waStu oli aga Jaapani walitsus  ja ühe uus telegrammi järele on enamiSti kõik saadikud oma -valitsustelt teate saanud, et harutused Pekingis tuleroad  ära pidada. Selleks Hiina keisri saadikuks, kes Berlini läheb Ketteleri surma  pärast kahetsust awaldama. on Hiina keisri wend prints Tshung walitud. Temaga  kaasa läheb wist prints Su. Hollandimaalt tuleb sõnum, et Transwaali  saadik Or. L yds praegu salakomitcesid  asutada, kes buride tuluks peawad töötama. Komiteedele antawat suur rahaline  jõud ja nad pidada inglastele igal -viisil takistusi ja raskusi tegema, et need oma sõjamäele Lõuna-Ahwrikasse toidumoona ei saaks läkitada. Amerikast. Jndianlased ei ole põhja Ilmerikas  mitte kadumas, maid nende arw kaswab -veidi, nagu -viimane rahwalugemine näitab. Näha on aga, et ainult need suguharud suuremaks kasivamad,  kes hariduses edasi sammuwad, kuna teised,  kes endisel -viisil elada tahawad, segamist ära kaowad. Haruldase wihaga möllab praegu insluenlsa-haigus  mvneS Põhja-Amerika linnas.  New-JorkiS olla püäle 200.000 inimese,  Tshikagos umbes 100.000 inimest selles haiguses. Haigemajades pole haigete  wastuwõtmiseks enam ruumigi. M 2 Saarlane 1901