tuld mitte, ihuelu liha ja merega ei wõi neil olla, maid üks hinge ja waimuelu ilma meie sarnase ihuta. Et Jumal ka niisugusid eluhingi luua wöib, on kahtle» mata kindel asi. (Järgneb). Soomes mõistetakse tsensorid sagedasti selle eest trahwi maksma, et nad rohkem kärbiwad kui kärpida wõib. --- Prantsusemaalt on praegu 44Snaistohtrit ametis. Portugalis elanikkudest ei oska ö? protsendi  lugeda ega kirjutada. 13 osariigis Ühisriikides on küsimus paeivakvrrale wõetud, paberossi põletamist ära keelata. Kõige kõrgemal olem inimeste eluase on Haule klooster Tiibeti maal. Ses on 16 tuhat jalga merepinnast kõrgemal ja sääl elab 23 Buddha usu munka. ArablaSte wiis põhjusmotet. Ära räägi mitte kõik, mis sa tead; sest see, kes kõik räägib, mis ta teab; räägib sagedasti enam, kui ta teab. Ära wõta ette kõik teha, mis sa teha wõld, sest see kes ette mölab kõik teha, mis ta teha wõib, wötab sagedasti ette enam teha, kui la teha wõib. Ara usu mitte kõik, mis sa kuulev, sest see, kes kõik usub. mis ta kuuleb, usub sagedasti enam, kui la kuuleb. Ära anna mitte kõik wäija, mis sa sisse wötad ; sest see, kes kõik wäija annab, mis ta sisse wötab, annab sagedasti enam wälsa, kui ta sisse wötab. Ära otsusta mitte kõige üle, mis sa näed: sest see, kes kõige üle otsustab, mis ta näeb, otsustab sagedasti enam, kui ta näeb. Raha ree sceS. Kellegit mehel, nagu„Olewikute" kirjutatakse, oli Iviistks oma raha ree sees hoida, et margad seda kätte ei saaks. Ree sisse oli auk lastud ja raha augu sisse ära peidetud. Tänawu waraLtati aga mehe raha siisgi ära. MeeS vii kodunt wSlja sõitnud, kuna ta jälle 2SS rbl. raha ree sisse ära peitnud, ja kuhngile öömajale jäänud.  Seal warastati ta regi ära, ja mees on reest ja rahast ilma. udupiltidega pidanud. Ettelugemine sünnib Wene keeles. Esimesel korral oli rahwast rohkem, teisel korral aga kaunis wähe. Kuratorium tahab edespidi ettelugemsi Eesti keeles pidada, milleks ta Ülemaalt poolt tahab luba paluda. Kuresaare tulekaitse seltsi sissetulek ja wäljaminek on 1900 aastal 1872 rbl. 60 kop. suur olnud. Kuresaare politsei oli neil päiwil pääle 20 majaomanika rahukohtusse kaebanud,  et nad kõnniteesid (trotuarisid) liiwaga ei olnud üle puistanud- Rahukohtunik mõistis kaebealuseid igaühe 50 kopikat trahwi alla. Aüsekttlüst. Enne ja nüüd. „ Eesti Postimehe-Missiani lehest" lugesin, et Naswa meremeeste külasse saada edespidi theetee-maja  sisseseatud. Selle täienduseks kirjutan, et endine kohane kõrtsimees herra Mcrritz juba uuest aastast selle kõigiti rväga kohaselt on sisseseadinud. Thee ja kohwe on siin üsna odaw ainult 2 kop. Ka öömaja kohta on sedasama kiita 3 kop, looma päält öö eest- Enne arwati, et sörulane ainult alkoholist  lugu peab, aga male! LöbuS on näha, kuida nüüd Sõrwe taadid „auurawate  tasside" taga istudes lõbust juttu westawad. Enne tuldi kõrtsiletti ette külma wäristusega ja sõnati: „AH, on ka pagani külm! Andke pool naela!" See pisteti hambasse ja siis mast wõeti leiwakott  söömise tarwiS lahti; pääle söögi: „Suu läks ka üsna kuiwaks, kallke portsjon"  (toop ja pudel õlut), Nii: pool naela 8 kop- ja portsjoon 15 kop. kokku 23 kop. juba läinud ja nii teises kõrtsis edasi. Et sellest keegi kotiga sooja kaasa ei saanud,  on selge. Nüüd paar tassi kohwe ehk theed üks sai ehk weel juure ka ja öömaja eest 3 kop- teeb wälja 8 kop. ja feega on: öömaja, kõht uhkesti täis, jooma jänu aetud ja külma walu wöetud ainult 8 kop. eest, 15 kop. jääbkottipaigale.— Kui palju thee- wõi öö-maja kord nüüd endisest parem on, on igale ühele katsudes päewa selge- Wiljandimaalt. Et kooliõpetajatele mitmesuguste  waimutikkude asjade talitamine ära keelati, siis on nüüd õpetajad wallaperemcestest mõned wälja walinud ja neid palunud niisuguseid asju talitada. Mõned õpetajad olla lubanud inspektori keelu pärast ülema kootiwalitsusega rääkida. Kuidas  kuulda, on inspektor kooliõpetajaid sellepärast keelanud, et need, nagu kaebawd, pidult pidule käies joowasiawaid jookist üleliia pruukima harjuma!  ja see koolielu peais haiwaste mojuwat. Läänemaalt. Kohtukojast. Keerulisest prorsessist ühe hirwe pärast kirjutatakse meile Kullamaalt: Poolteist aastat on tagasi, kui Johann Sodam ühe hirwe-wasika kellegi koera käest wabastas. Sadam müüs selle wasika Hans Äebergile kolme rubla eest ära. Jeberg mõtlcS teda üles kaswalada ja ta haruldane kaswandik kaswas ka kaunisti. „Aga õnnemunal koore õrna!" Ühel hääl päewal tuleb mõisawalitsus kohalise urjadnikuga  ja wiiwad hirwekese Jcbsrgi käest ära. Hiljem mõistis 111. jaoskonna rahukohtunik  nimetatud wasika Koluwere mõisa herra krahw Buxhöwdeni omanduseks. Edasi kaebtufe teel läks asi rahukogusse, kus wasikaS  Jebergile otsustati. Nüüd käis wasikaasi  senatist läbi, kus ka wiimane otsus ümber lükati ja asi teise rahukogusse otsustada  anti, kes hirwekest mitte Jebergile oi mõistnud, muid krahw Buxhöwdenile. Liitvi kuberneri kindralmajor Paschkowi haigus  olla palju halwemaks läinud. Liimi kub. maakulud on 1901 a. 243164 rbl. 46 kop. suured. Riia, Miitawi ja Tallinna Wene seltsid ning Jurjewi „Nodnik" saiwad siia ojani walitsuse  poolt abiraha. Seda abiandmist on aga nüüd mahendatud, kuna Tallinna ja Miitawi Wene seltsid üksi meel abiraha saamad ning sedagi ainult kaks aastat ja 3000 rubla asemel 2000 Peterburist. 17. Märtsil tuli hariduse ministri  peale laskja Homeli kodaniku Peter Karpowitschi  asi Peterburi kohtupalatis arutamise alla. Kohus mõistis süüdlase, kes 26 aastat mana on, 20 aastat sunnitööle ja kõikidest seisuse õigustest lahti. Püha sinodi ülemprokuror PobedonoStsem tänab Tserk. Wed. kõiki neid, kes temale on õnne soowinud ehk tema eest palunud, et tema peale laskja kuritöö katse nurja läks. Pidulik etendus oli 13. märtsil Peterburis ümberweetawate pillide näituse peal. Graf L. Tolstoi pildi ette pandi hulk õitsewaid lillesid maha, mis rahwas oli kokku toonud. Waatajad plaksutasiwad lillede panemise ajal lwaimustatult käsa. Wene kirjanikkude ühisuse on Peterburi  linnapäälik kinni pannud teatab üks „W. tel. s." telegramm „Wal. Teataja"  järele. Kroonu wiinamüügi pääwalitsusele annab rahaminister ringkirjalikult märku, et mõned aktsiisiwalitsused sündmata kokkuhoidmise  pärast kroonu wiinapoodidesse odawa palgaga inimesi ametisse panemad, kes oma kohuseid soowitawal määral ei suuda täita. Seda ei tohtida sündida; palkade poolest ei wõi kokku hoidmist olla, sest et eluülespidamine kallis on, ning kõrgema palga eest olla tublisid teenijaid küllalt saada. Sallida ei wõiwat ka, et mõrud wiinamüüjad oma kohad teiste isikute kätte annawad ja ühe osa palgast omale rvõtawad.  Lõppeks soowitab ministri herra naesterahwaid  wiinamüüjateks, sest et nad monopoli  kuueaastase kestuse ajal täiesti kõlblikud  ja meesterahwaste rväärilised on leitud  olewat. Keisri Majesteet on „Wal. Teat." järele käskinud, et sõjamäe liikmeid, kes oma elu enesetapmisega lõpetanud, mitte sõjawäelise auuandmisega matta ei tule, ka neil kordadel mitte, kui enesetapmine hullumeelses  olekus sündinud ja waimulik ülemus  matmiseks luba on andnud. Rahaminister riigisekretär Witte, kohtumin.  riigisekretär Murawjew, riiginõuukogu  liige kindral-adjutant Wannowskij, sisemiste asjate minister Sipjagin, sõjaminister  Kuropatkin, põllutöö ja riigimaade min. Jermolow, teedemin. Hilkow, püha sinodi ülem prokurör Pobedonostsem ja hariduse  ministeriumi ajutine juhataja Swerew  on 9. märtsi hommikul Tsarskoje Seloosse  sõitnud. Surnukehade põletamise ahjude asutamise üle, mis surnuaedade abiks peawad astuma, pidasiwad  Peterburis arstid oma koosolekul nõvu. Surnukehade põletamise ahjude sisseseadmist peeti põhjusmõttelikult iv äga tulusaks, aga selle seaduseks  tegemine, isegi hospidalites, ci olla mingil wiisü ivõimaiik. Surija wiimane tahtmine eht tema omaksete soow olla selles asjas mõõduandew.  Üleüldse olla nende ahjude ehitamine wäga raske,iseäranis usulistel-ja kohtu-arstlistel põhjustel. Taluweskite maksu alla panemise kohta on rahaminiSteriumi kaubanduZline jaoskond seletuse  annud, et talupoegode meskid, mis talumaa  pSSI seisawad, maksust wabastatud on, kung Isamaalt Kuresaarest. 19. wcbruaril oli, nagu juba teatasime Kärla õpetaja hra Kerg Kuresaarde koosoleku kokku kutsunud Saaremaa  põllumeeste seltsi asutamise üle nõuu pidama. Kokku oli tulnud pääle 60 ärkmad  isiku. Koosolekut alustas õpetaja Kerg waimuliku lauluga ja palwega. Selle järele pidas ta hästi äratama kõne, milles ta põllumeeste praeguse wiletsa seisu pääle koosolijate tähelepanemist juhatas, näidates, mis juba teiste maades põllutöö hääkS korda on saadetud. Kõne lõpul pani kõneleja küsimise ette: kas on Saaremaal ühte üleüldist põllumeeste seltsi tarwis, wõi mitte? Kõik koosolijad tegiwad ühel häälel otsuseks, et tarwis olla. Siis tuli põhjuskirja  küsimus läbi rääkimisele. Wöeti normal-põhjuskiri wastu, kuid tehti otsuseks  kõrget Riigiwalitsust paluda, nii palju põhjuskirja keele kohta käidawat paragrahwi muuta lubada, et sisemine asjatoimetust Eesti keeles lubataks pidada, kus juures kõik wälimine kirjatoimetus Wene keeles on. Seda muutmist nõuab asja tarwitus. Kui siin kitsendusi ette tuleb, siis takistab see asja edenemist. Seltsil on nõuu, kui ta elusse peaks kutsutama, igasse kihelkonda wõi walda haru seltsisid asutada, et seega oma tegewust üle terwe Saaremaa elamaks teha. Aastamaks määrati ühe rubla pääle aastas. Saaremaa karskuse kuratorium on juba kaks korda ettelugemist rahwale ühes 13 Saarlane. 1901