Kirjandus. Änso mardi ..Glnpudcmed" Tartus, 1909. K. Sööti trükikoja trükk ja kirjastus.  139 lhk.. hind 70 kop. ; Meie algupäraline kirjandus on jälle ühe raa- Matukese mõrra kaswanud. Kirjanik Ansomardi on oma jutukesed, mis siin ja seal juba enne ilmunud,- kokku korjanud ja need Tartus K. Sööti kulul ilmuda lasknud. Raamatu wälimus on kaunis, paber hea ja trülk puhas. Ansomardi kujutab meie linna jä maaelu ja tal on korda läinud nii mõndagi pilti, milles küll see ja teine joon täielikum oleks wöinud olla,- aga mis selle peale rvaatamata meie igapäewase elu muljendit oma küljes kannab, ette tuua. Ansomardi ei ole maaHtiku  kujutaja. Üleüldse puudub meie kirjanduses see osa. Kuna meil Eesti nägusat neidu, nobedat noortmeest,  tarka talumeest ja upsakat noorsami kuni päruuiili,  talusulast, moonakat kuni wabrikutööliseiü juba nii mõnegi kirjaniku poolt tabama loomutruudusega  on kirjeldatud, puudud maastiku kirjeldus peale mäheste katsete peaaegu taieste. Põhjamaa pikk talmine  öö, sügisene pimedus udu ning wihm, kewadme kenadus ning sume soojus ja sügise rikkalikud saa»- dused on niisama hästi kirjeldamata kui meie järmede ja rabade, metsade ja laante iseäraldus: Läänemeri, mis tormil toredas!? heitleb, kus magusal tuulel mesi weerleb ja ilusal ilmal peeglisarnalselt läikleb, vn kõiges ta suuruses, wihas ja helduses meie kirjanikkudele  senini meel kättesaamata. Anffomardi ..Elu-p udemetes"  ei leia ineie ka midagi sellesarnast. Seal on! kergeid rv isand isi meie talutaadi tegewusest. masse inimese wõitlemisest, mõni raskem terake Eesti raskest ikkeelust ja paar mõttelendu, on ag!ä ka kergeid kõrssi. Jutukest ..Kaks sündinud' lugü" mõib niihästi sisu kui ka mälise koore poolest kordaläinuks pidada! jai et ta elus sagedaste korduma' tõeasja peal põhjeneb, siis tõmbab ta lugejat enesega kaasa. Huwitusega mõib jutukese esimest osa lugeda, nimelt, kus kirjanik kirtkuõpetajat  oMa kaunis korteris mõnusaid mõtteid mõlgutada laseb. Nõndasama mõib' ka hea isuga -.-.Naise ja mehe loomist" ja..Naise ustaumst" maitseda. Niisuguseid jutukesi aga, nagu ~Linna" ja ..Kas mast ikka wist cl>f' on ennegi meie kirjanikkude sulest ilmunud  ja ,kuigi Ansomardi siin natuke pealiskaudne ja jutukese ..Linna" optimistliselt lõppeda laseb, mis tõsise eluga hästi kokkukõlas ei seisa, awaldamad nad oma üksikosades ometi pilti, mida Mm sagedaste mõib näha. Peent hingeelu tundmist amaldab ka ~Esimene eluhoop" ja ~Hämarusest walgusele". Miiinmses  äratab tähelepanemist uppuja nooremehe patükahctsus  ja meemaimu Ahtu asupaiga kirjeldus. Sügawamat mõtet ja tõsisemat elu kujutamad jutukesed ..Wabastatud mang" ja,, Narr suhkna". Wii° tnane nendest on hästi korda läinud ja näitab, et kirjanikul meie mälud, hädad ja tahtmised rvõõrad ei g,le. Nõrgemad tööd vn „3ah, teie x.Õruamereline" jja ..Kirikurööwel". Nad tutwustatvad  meid natuke wäeteeiiijate eluga ja kirjaniku voolt üsna õnnelikult loodud, sõjamäes tarwitusel ole- wate osknseliste sõnadega, muidu on nad sisu sa! wäljatöötuse poolest kahmatud. Kaotanud ei ole?» raamatuke aga midagi, kui jutukesed ~Tüli" ja ~Koreatõbi"  täitsa wälja oleks jäetud, sest mõlemad ei ütle midagi ära, on täitsa luhtaläinud tööd ja täidawad  asjata ruumi. Keele puhtuse peale on kirjanik palju hoolsust kulutanud ja nii mitmedki sõnad ja laused on tabamast loodud. Minule paistab aga siiski, et siin üleliigse waljuse all,, keele lädusus natuke kannatanud  on: tunned, et jutulõng mõnes kohas, mitte nii woolam ei ole, kus keelelt loogikalise ja grammatikalise  seaduste poolt liig palju on nõutud. Kus aga kirjanik keelt luuleliseks on katsunud muuta ja alliteratsioni  tarwitauud, nagu jutukeses ..Bmarusest wal-- gusele" seal on keel paiguti kaunis. Ansomardi ~Elupudemeid"  wõib lugemiseks soomitada ja kuigi seal mõni mõte kahwatu ja pilt puuduline, on terwje raamat kokkuwõetult ometi tuumakas wihk meie algupäralifcs  jutukirjanduses. J. W —ia. Gummi ja tema ümbertöötamine. (Summi, mida sagedamine kautshukiks nimetatakse,saadakse  sellesama-nimeliss puu. mahlast. Need puud kaswawad  igas soojamaa metsas, kõige rohkem agaßrastlws ja Kesk-Afrikas. Kõige paremat gummit saab Brastlias kaswawatest  puudest) seda seltsi gummit nimetatakse wäljaweo-sadama  nime järele Para gummiks ehk Para kautshukiks. Afrikas weetakse gummi kolge enam Kamerunist.  Kongo riigist, Mosambikist ja Wadagaskarist  wälja. Igal maal on oma gummiwalmistamise-wris. Maga  tähtis gummi headusele ja tema teistele omadustele  on tanoituselewõetud wäljaajamise-wiis. Para  gummi headus, millega ta kõigist teistest gummi" seltsidest ees on, põhjeneb peaasjalikult iseäralise roalmistamisewijsi  peal. Seal aetakse mahl suitsetamise abil puust wälja. Istaudustes kaswätatud gummipuudest' saadud gummi on sellepärast teistest parem, et seal kindla sistein! järele töötatakse. Nõnda saab alati sthesw- Lustest puudest ühesuguse headusega gummit. Miimastel  aastatel on põldude peal gummipuude kaswatamine  iseäranis Ceqloni saarel ja osalt ka Saffa! asumaadel jõudsaste edenenud. Kõige pealt puhastatakse toores gummi zoabrbkukes  ära. Wäljauhutnd gummi pandakse kuiwama ja pressitakse kokku. Peaasi gummitööstuses on teda teiste mineraliliste ehk organiliste ollustega ära fegada.  Siin peawad tegelised niisama ka teorialised teadmised abiks tulema, et niisugust segu kätte saada,  millel tarwisminewad omadused oleksrwad. (sftn on tähtis just segu walmistarninx, et kõige otstarbekohasemaid  omadust kätte saada, sest gummit tarwitatakse  wäga mitmesugusel kujul ja igal juhtumisel nõutakse talt isesuguseid omadust. Koguni wale on aimamine, nagu pandaks g unun iie teist asju ainult sellepärast, et teda odawamaks teha. Toorest gummit ei saa mingiks otstarbeks tarwstada. Mineralilised ollused, mida guminile juurde pandaise,  oi eksinuid järgmised: magnesia, raske kips> krtitZ Wfuiu <rasTOatirot), seatina ja toErwiainebj - p«a> iasjaUkult aga wÄwel. Organilistest ollustest oleksiwad kõige pealt nõnda-nimetatud  faktis, s. o. õlist ja wäärolist keedetud segu ja teiseks sulatamise juures ülejäänud gummktükid.  Gummi hind on wägs mitmesugune; maewalt An mõnes teises tööstusesaaduses nii suuri hinna? Vahesid. Kui istandustes ikka enam gummipuid hakatakse kaswatama, siis' on ka loota, et gummi müügitingi-- tNised paremaks muutuwad. Niipea kui nõnda kaugele  jõutakse, et kõik gummi istandustest saadakse ja selle järele ka tema headus enam ühesuguseks laheks.  on armata, et ka hinnad enam ühckaoliseks muutuksiwad.  Praegu on suurem jagu gummipuude rstandustest  inglaste omad. siiski on ka Saksa asumaades  selle tööstuseharuga hakatust tehtud. Seda ja teist. Me ZIMMs Peastjad, kes Cherry kaemanduslesfe sisse tuugisiwad. leidsimad ühe õn- Neiu surmasaanud inimese kõrwalt, nimega Sam Howard,  tahwlikimi peale kirjutatud paewaraamatu. mida õnnetu kuni rviimase hingetõmbamiseni oli kirjutanud.  See kiri on pörutam kurbmäng inimese elust. Toome selle sisust järgmist: Laupaemal, kell 10,30. Oleme weel elus. Wemd Alfred on minu juures. Suur jagu kinnimüüritutest  elab moel. Kui ma ära suren, siis andke Minu tiamantsõrmus Minnie Robinsonile. Meil on hulk meega täidetud ämbrid,, millest Meie Joonte ja milles meie päid niisutame, mis lõhkeda  älstvardawad. Õhk on rikutud ja mürgitatud gaasiga segatud. Kell 4,15 m. Meie wahietame kohtasid. Meie arm M wähenenud. Osa inimest katsus wälja tungida. Tagasi nad ei tulnud. Kell 7,30 m. Näljas ja unine. .PÄhapöemal. Õhu puudus. Meie lehmitams enesifele  meeämbrite kaantega tuult. Kell 9,35 m. Mõlemilt poolt tungib kasmandusks dür sisse meie juutde. Kell 10,25 m. Pääsemise lootrise jätsime järele. Kell 12,15 tn.: Et meie kusagilt õhku juurde ei saa. siis Valmistasime ise õhupuhastajad. Kolm tükki Neist tSötawad juba. Kell 2,33 m. Mürgine aur. Kui meil öhupuhasdljaid  ei oleks, siis oleksime juba surnud. Kell m. Meie sureme õhupuuduse kätte. Pühapäema õhtul. Õhupuhastajate abil mõims Weel kuni homseni jvastu pidada. EsMaspäsmal, kell 2 hom. Ikka weel elus. Külm,- näljased ja nõrgestus. Alfred vn moel elus. Kell 3,15 m. Ma hingan mool. aga eluküünal hakkab kustuma. Arman et nüüd lõpp on. Abinõu katlaikimi Põllumeeste ringkonnas töötab juba palju aurukatlaid ja neil oleks tarmis teada, j kuidas katlalimist lahti saada. On mitmeid abinõusid tarwitatud, aga nad kõik on tühised. Selle fatlafjtoi mastu arwasimad Inglise aurukatla omavlkud  omal koosolekul kõige paremaks linaseemne,. wiba to mttef jMc 2 a. elen tarrmtanüd miinawabrK. Zcttlai juures. > . Lmas««ne, naela! 3—lo nii kuidas katla suurrts' tuleb kotikese sees keema! meega mõni minut üle wa ladch leotada, pärast seda kotikesega selle nõu sisst panna, kust katla pump mett wõtab, nii et mest, mis pump katlasse pumpab, selle läbi pehmeks saab tehtuÄ. Katlale ei tekki siis kõma kiwi, maid kerge tolme kord seinte peale, mida harjaga mõib- ära pühkida ja järgi jääb pühas raud. Katlakimi ttkib kõige rohkem kõmast, lubjarikkast kaemu- ja hallikgweest, mähem oja ja järrve meest. Aga" kõige mähem ehk mitte sugugi ei teki teda wihmamessi ehk meest, mis soodest wälja jookseb. . - ----- Rein Jaanhold (..Pöllüiööl."). MWardZri ihAkattsewägi. Et Rockefelleri jutule pääsemine mitte sugugi kergem ei ole, kui mõne krooni kandja juurde saamine, seda sai üks hollandlane tunda, kes Clevelandi? miljardäri ühe suurema ette mõttega huwitada tahtis. Teda ei wõetud xoastu. Aga jutule soomija seletas kindlalt, et ta enne ära ei lähe, kuni ta Nockefelleriga rääkinud ei ole ja katsus mäewõst Muga petroleumi-kuninga juurde tungida. Aga mähid, kes Rockefelleri elu pidimad kaitsema, olimad omal kohal: sissetungija peale anti lihtsalt tuld. Baug? peale kogusiwad kodakondsed kokku ja wiskasiwad äg<S>c Võitluse järele kangekaelse hollandlase mälja. Kui kiirelt  maht remolwri tegemisesse pani, siis kujutab 'se tööga hästi neid ettewaatuse abinõusid, mis miljardäri elukaitseks on tarmitusele wõetud. Professor Äietriftnfalud. Mõni aasta tagasi, läks üks Pensylvania ülikooli professor Lõuna-Ühendatud riikidesse, et seal päikesemarjutust uurida. Õhtul, ensto! oodatud sündmust, ütles ta ühel tuttawale wanalü neegrile: ,~,Tom, kui Tem homM kanu tähele panete, siis näete, et nad iinrivs ajal, enne lõunat magama lähemad." Must mees imestas muidugi niisuguse ettekuulutust üle ja kahtles selle täidemineku juures. Tema imestusel ei olnud aga piirisid, kui #|eit dalub ajal taemas pimedaks lõi ja kanad ka Mest? Magamise kohad üles otsifiroab. > ..Professori herra", ütles ta poolkartllkult. xoost, uudishimulikult: ~kui kaua aega enne seda teadsid Teie juba,' et kanad nüüd magama pea mad minema?" ..Umbes aasta eest", wastas küsitaw mallatu naeratusega.  i ..Klldäs see wõimalik on", hüüdis nüüd mustmees, kedä saadud roastus koguni rööbastest mälja lükkas 7,ühe aasta eest ei olnud need kanad munadest mee'. Wäljagi autud l" . šKjÄjataäWWfi resstrsha, Norra Hariduseminiskerium  on oma eelarmesse ajakirjanikkude tarwis 150 t kroom reisirahadeks wötnud. Sellest rahast saamad kolm ajalehetoimetajat ühesugused osad ja nimelt pea linna raÄkalse ajalehe toimetaja Saksa- ja Prant susemaaa Ajakirjanduse sisemiste olude uurimiseks- manameelfe  ajalehe toimetaja Daanimaa majanduslisa olukorra üürimiseks ja sotsialdemokratlise ajalehe toimetaja  Jyglise- ja Prantsusemaa sotsialvolstika tundwaüppimlseks.  i #!*. MB N ff t st» ä 1 t j t. IS(W.