aS-uõ. n'est kmn.kistn .Tnu'.- koguni nmd- Mna n... 'o. e.nn.... .ac cnewaatliku.l  un .. näimid, lats m nnan.n . g- ' .eöras wiimaks iciie ne .nn.., «. .e Tnr.dani israuduere päa'.e laveo. . .. . ' ' 7. Tuulmann  .0 ' Te> . r 1."., ra on küll en' p . d. ega mina tunnen leda siisgi! Nüüd aga aswme kiircsn järele, cr nänne, kuhu linnuke lendab, aga enewaaUikult, cr ta sellest märku ci saa. Teised wõiwad meile pikka- N.r. n n.n.nnan e.nd.e ka reiStcle Manu a r n 'n.e ka.u i .... n ' ,aul T.nnga n.nm. n.nauna.-. .n.ä .. ele, kuna. le.d nnd..... :e. inn" n..... sir li.nn.en ,a anne . . ...... r. . ' .. .ele ae n.ä. nead. T.nn n.a.n.d . n.am, n.emad pidiwad kuu: st.ndan. ... .'aa: jainrama, kestet nende ...maa eaac e: r.anuiuv, kuna ia senna n.ead.e-. rnaennd ali, kus grahw " -a.da "na a.na'.n. uriee inin. Timl- ZNanna aia.. nn. Teneic linnea siin on st:-:- :.e-:.. nn k.nn, kne k.-.ac /-.nasamad !u:ha:na.:,ad kee: en.nad >a ema põrgu plaanid ko!ku wõtawad Z Nüüd on oga selle kooskäigu wiimane trmd warsi käeS ia koledad rauad saamad nende kursategijate  käsi ja jalgu mangistama! Ah waadokc kerra Tolft, kuda see aken ülewel reise korra psäl, korraga ."argerv läks! See on seesama tuba. kue " . Leonard wakest mõne wssra- " » - no kellega ta üksi armasrab oli . . . ilma kardinata tükk: kadiu ta .u. muidu wõiksime  praegu kõige paremat uudist uähal Aga pwage! Saal on akna ligidal üks kanani puu, kelle oksad õige madalasse ulamwad, selle otsast wõib siisgi midagi näka, kui mana õelustel mcele ei tule, kardinaid e::c tõmmuta! Warsi rlr.r > mõlemad tähendatud puu o sus sa rravtuiWad luurawail silmil ivalgustamd  akna poole, kust läbi kaks meest heledal lambi -valgusel neile silma paistsiwad,  kes übe mariuori laua ümber istusiwüd  ja endal shampsujat mekkida lasksine  ao. Neet oliwad grahw Leonard ja lord Hildebcmi kammerteener Aali Liiver. Wa-dake. ütles Mr. Tuulmann jälle, iraao.ke. :m. grahwlikult lordi tubade vuheeiese  si-.tt wast» wõetakse! Tõesti WÜW suur arrr.. selle grahm kerra poolt! Ja kui magusasti nad meel klaasidele suud andwod, aga ise sääl juures oma kõnemasinad  hoolega liikuda lasewad! Tubade puhastajal on wist oma kõrge seltsilasele wahe uudist teatada sest tema wilets kuulis  ainult tähtsuseta asju. Noh, see on meile õnneks; meie wõime nüüd lingu paela wahe pitkcndada, wõime oma noodaga wahe suurema looma teha, et saak rikkam oleks, Waadake, kui wõidu rikkalt grahw ümber mähib! Tema wilets ei tea aimatagi,  missugune lõks teda ähwardab; aga mis see on? Praegu oli üks naesterahwas kinni kaetud näoga tuppa astunud, istus ka laua juurde teiste hulka, tõmbas paksu musta loori näo päält ära ja Mr. Dnulmann  tundis Hamburgist põgenenud kurjategija  grahwinua Miureta von Riehnbergi. Küllalt, ütles Mr. Duulmanu tasakeSti, nüüd ma tean rohkem, km tarwis ongi: selle nacsterahwa siin olek pillub kõik katted karraga kõrwale! Nüüd aga kiiresti tööle! Aali Liiveri peame nüüd kohe kiMa hoiu olla muretsema ja tema suust peab nüüd see wiimane tunnistus wälja tulema, mida ma weel teada saada himustan, see on: oobest Dooleri mõrtsukas- (Järg t.) nud, scst et mitmesugune kraam põlema oli hakkanud. Reisijad olnud esiti suures ehmatuses, kuid kapten W alter ci kaotanud  sugugi oma julgust: see julgustanud  ka kõiki reisijad. Laew pööruud Riiga tagasi, kuS talle ka pääStclaewad appi tulnud. Reisijad on kõik õnnelikult ara pääsenud. Laewa püül on aga rohkesti kaupa olnud, mis ära on rikutud. Kahju arwatakse 60,000 rbl. ümber. Laew oli Saksamaa tulekahju seltsides kinnitatud. Pühast. „MuSta kunsti" wõi wõlu kardawad mõned Püha naescd meel üSna kangesti. Nõnda leidnud keegi nacne übel õbtul, töölt kodusse tulles, et ta kuue seest, mida ta hommikul õuuc kuiwama pannud, üks neljanurgeline tükk oli wäljalöigatud. Ta arwanud, et seda mälumise Pärast tehtud.  Järgmisel hommikul enne päitäie tõusmist korjanud ta hulga manu nartsusid, et järgmisel neljapaewa õhtul nõndanimetatud  „wastuwõlu»!ist" täide saata. Nimetatud  õhtul pärast päikese looja minekut  miimid ta oma korjatud kaltsud ühe neljateeriSti pääle ja põletanud süäl ära. Nartsusid pidanud küll wist hää lasu olnud  olema, scst mõned inimesed arwanud juba, et külas tulekahju olla. Nacsc süda oli aga nüüd rahul, ta arwanud, et nüüd luri temale enam kahju teha ei wöida. Teisel hommikul leidnud üks naabri naene mälumise palgast 110 tikku iga tee aru püül olnud l 0 tükki, mis nacne wastu -võlumise mõju suurendamiseks sinna pannud.  Naabri nacuc korjanud tikud kokku, ja olnud rõõmus, et peaaegu terme kopika maast leidnud. See oli siis wZtumise kasu! Mustjalast. 0.-8. Augustini s. a. oli meie Ew. - Lutheruse kogudusel k i r i k u k a t s u m i n e ehk visitation, nnda Saaremaa praoSN herra Jamaja õpetaja Walter Kärla õp. herra Kcrgi ja Püha õp. herra Grohmanni abi! toimetaS- Wäga südant ülendaw oli see näha, km pühapäewa hommikul enne harilikku jumalateenistuse algust kolm õpetajat üheskoos altarisse astusiwad, kus praosti herra mõjusa kõne pidas, nende sõnadega algades : »M ei e alusta m inc s ü ndiguJSsanda n im e l keStae w a j a m a at ci n u d." Jumalateenistust pidas meie oma õpetaja. Enne lõputeenistust astusiwad praost ja meie oma õpetaja altarisse, kus nad wiimase  3 aasta leerilapsi pühakirja tund' miscS läbi katsusiwad, kuna õpetajad Kerg ja Grohmann teine teisel pool kirikus inimeste  seas. käisiivad, neid pühakirja lugeda lasksimad ja ka küsimisi ette paniwad. ESmaõpäcwal 7. Augustil oliwad koguduse  saadikud (rotmeiftrid) ja mõned muud koguduse liikmed kirikumõisas koos, kus neilt ivaga laialt ja mitmesuguste küsimiste püäle koguduse sisemise elu üle aru päriti. Teisipäemal, 8. Augustil, oli kirikus jälle jumalateenistus, kuS õp. Kerg alrari teenistuse  ja õp. Grohmann lõpu teenistuse pidas, kuna praost jutlust pidaS ja sellega ühes ka aruande koguduse hüädustc ja migaduSte üle ette pani, mis nad lübikatsumiscl  oliwad leidnud. Wäga mõnusasti andis ta seletust koguduse waimuliku elu kohta ja näitas ka mõne musta pleki püäle, mis koguduses leida. Üleüldse awaldas ta aga oma rahulolemist ja tähendas, et ta meie kogudusest rõõmustama pildi on saanud, niipalju tui see läbikatsumine selgeks  mõis teha. Armsad ja äratawad oliwad need päewad, et meie ülemad ka oma karja käiwad ülewaatamaS ja waimuliku  roaga kinnitamas, annaks Jumal,  et meie selle läbi ka oma waimuliku elu poolest ikka enam kaswakfime, migaduscd  ja pahandused enestest ära heidaksime ja usuS kindlad oleksime, et keegi meie krooni ei saaks wõtta! K. Augustil andsiwad Mustjala ja Wöbma lauljad meil kiriku uue oreli hääks ilmaliku kontserdi köstri hr. Te är i ja kaoliõp. hr. War iku juhatusel. Laulud oliwad kõik hästi kätte õpitud ja kõlasiwad puhtaSti. Iseäranis mecldisiwad Eesti rahwa laulud, nagu „Neli poissi ühte heitsid." „Pidu hakkab," „Tuljak," „Laulge poisid, laulge peiud," ja Läti rahwa laul „Ma kaswasin sääl pool jõge." Wäga ilusad oliwad ka Wirkhausi laulud, „Kui EeSü rinnas tuksub julge süda," „Troost," jaK. A. Hermanni „Jlumees." — Sissetulek oli 20 rubla ümber. - Aitäh kena lõbu ecst. lauljad! Loodame et warsti jälle teie laulu iluhelifid kuulda saame, sest jõudu küünib teil küll, nagu näha, ka raskeid laulusid õppida, ärge aga tahtmist  uinuda laske! Wiin kaotati küll kõrtsidest, aga kes ta järel maias on, wõib ka praegugi ikka weel nii palju saada, et mõnikord janu igawcsti ära peab jääma, nagu siin L. randas hiljuti juhtus. Üks mees oli uut laewa meresse ajamas olles (mida talgudo wiisil tehti) niipalju märjukest maitsnud, et ta selle mõjul ööseks koju ei ole jaksanud  minna, waid jäänud mereäärde magama,  kus ka wiimne tunnike tulnud. Politsei  ja maakonna arst käisiivad surnukeha ülewaatamaS ja lahtilõikamaS, kus juures selgus, et wiin mehe elu oli lõpetanud, kuna ta ennemalt ka just täiesti terme ei olnud, misläbi wiin haiglase keha üle kergemalt wõitu sai. —QÜI Wiljandist. Põllutöö õpetust rahwakoolide  õpckawasse ülesse wõtta, olla Sakala kuulmist mööda otsuseks tehtud. Kõigis kaheklassilistcs  rahwakoolideS, milledel maad on, kui ka kooliõpetajate seminarides ja kihelkonnakoolides pidada põllutööd ja selle tähtsamaid osasid õpetama hakatama. Mustweest kirjutatakse „Et wõörale maale missionärisid saadetakse za neile raha korjatakse, on tuttaw, aga wist suuremal hulgal on küll teadmata, et Mustmees ka missionär elab. Tema on walitsuse poolt siia seatud wana-usulifi ümber  pöörma. Temal on juba oma kogudus, kuid see töö läheb küll pikka mööda, sest et wana-usulised misgi hinna eest teistega ei lepi, ehk neil küll mitmed õigused puuduwad.  Näituseks ei ole neil ka mitte laulatust,  lapsed on emade nime pääle kirjutatud ja loetakse sohilasteks. Lõpeb mehel himu naescga ühes elamast ära, saadab selle minema  za wõtab teise, mis siin mitte haruldased  juhtumised ei ole. Wiimasel ajal käiwad wana-usulised endid politsei juures paari kirjutamas." Riiast. Ühe kelmide panga üle toob „Rig. Börsenbl" järgmise teate: Mõnes ajalehes, iseäranis Baltimaa lehtedes, ilmusiwad tihti lugu kuulutused, milledes majade ning kaubanduse  ja käsitöö-asutuste omanikkudele Saarlane 1900,