sest et tema kokkuhoidlik meeS on, kuna Linfi rahaga liiga pillanud olla. Ruttu hakati nüüd ka teisa kaaskurjategijaid kinni püüdma sa praegu on kõik asjast osawõtnud isikud luku ja riiwi taga. Linfi pole weel mitte kinni; Töõtsow lahkus temast juba waremalt ja läks Trühl i juurest rööwitud hõbe asjadega oma teed. LoodetawaSte lähab korda, ka neid vää kelmist peagi kinni tabada. Jurjewi maakonnast. Kawildast kirjutatakse ühele Peterburgi Saksa lehele: UStawast hallikast kuulen ma, et mõne aasta eest paljudele hobustervarguste ja mõrtsukatööde läbi kuulsaks saanud Kawildas üks „põdrakütti" nime all tuntud metsawaraS hiljuti oma söbrade ja seltsimeeste rohke! osawõtmisel õige toredal ja pidulikul wiisil sadandema põdra mahalaskmise püyitses. Juubilari nooremad sõbrad ütlewad  omal „ameti" ajal alles 6-- 6 põtra mahasirutanud olema. Küsimise pääle, kas „põdrakütt" ja tema häöd sõbrad ka isa- ja emapödra wahel wahet tegiwad ja keelatud aega tahelepaniwad, wastanud mees: „Köik üks tont, ikka maha!... Wõruwnnlt. Põlwast. Suurhariduse himu. Säälne suurendatud kihelkonna koolimaja jääda õpihimulistele kitsaks, nüüd mõeldadawat suuremat poislaste  kihelkonna koolimaja ehitada ja praegune tütarlaste  kihelkonna koolimajaks jätta. Üle paarikümne aasta eest olla sääl ka tütarlaste kihelkonna kool olnud ja siis kõrgendatud „!aua!e kirjutuse" raha tubliste tütarlaste  kihelkonna kooli ülespidamiseks, mida see ka saanud, s eni kui sääl kallis saksakeel öpekeeleks olnud. Tulnud riigikeel öpekeeleks, siis pandud tütarlaste  kihelkonna kool kinni, aga kirjutuse" raha ei olla põrmugi alanenud, waid seatud selle kõrgendusest „lauarahwa kassa," mille sisu rohkem „armu!ikude" kui kasuks läinud. Oh seda suurt Samaria mehe meelt! Waesed sandid, kes oma igapäewast tõttu kerjawad, on kõige sagedamad „laval" käiod sa ka needki kooritakse rikaste talutütarde koolitamise abirahade  ja teiste tarwis ära. Kül sääl wöib haridus  edeneda. Ehk kül siin igas külas I—3 poodi on, siiski käiwad igapäew harjukeled, setude, räbalate ja takkude ostjad salkadena ümber; wiimasel ajal on ka Raja külas (Mustwee ligidalt) kohwi ja heeringate müüad tekkinud. Nüüd on nende teenistus wist kül vähem, kui ennemalt, oga igatahes siiski küllalt kasutooja, sest kõige wähemalt wöiwad nad hästi söönudki olla. Zäeb sarnane isik kuhugile ööseks, siis otsitakse harilikult parem  pala lauale ja kahekordse söögi eest saadakse waewalt s—lo kop Keegi, kes seepi, pränikuid ja komwekkifi galoSside,  räbalate, kasukate jne. wasta ümber wahetab, saamal,  oma ütlemise järele 100—250 prots. kasu! Ka paklade (takkude) ülesostjate äri lähab tänawu hästi. Nad maksawad takkude puudast 36—50 kop, ropsiwad siis natuke luudest puhtaks, köidavad puuda ja saamad ise müües 180 —220 puudast. Rahtväs otsi ise oma kasu taga ja kogu need kopikad,  mis wahelt kauplejate laskudesse lähawad, ise oma kätte koguda. —Antslast. 11. skp. pidas Antsla põll. s. Hauka alewikuS oma üüritud ruumides seltsi aasta koosolekut. Seltsi esimees awas koosoleku p. l, kell 5. Liikmeid  oli kokkutulnud 72; sellega lueti siis koosolek maksmaks. EfimeeS tegi omamise kõnes lühikese ülemaste  möödaläinud aaSta kohta jo siis tuletas tänase aasta koosoleku tähtsust, nimelt eestseisuse walimist, meelde. Selle järele wõeti 23 uut liiget waStu. 3) luges kirjatoimetaja minewase koosoleku protolli ette. SelleS oli iseäranis see osi, et Wastse-Kasaritsa kroonu mõisa antakse põllutöö ministeriumi poolt luripaew 1904 aaStast Antsla põllumeeste seltsi kätte, üheS Lnwentariga,  sinna naesterahwaste põllutöö ja majatalitust  kooli sisse seadima. Nimetatud mõis jäetakse 12 aaStat seltsil prii pruukida ning siis määratakse miniSteriumist  selle pääle mats. ehk ei sugugi nõnda kuidaS  siis kooli olud on. Selts otsustas seda tänuga waStu wõtta ning kutsub ka kõiki teisi Wörumaa põllumeeste  seltsisid selle hää ja tähtsa ettewötte kordasaatmiseks  üles. 2) oli protokollis tähtsat, et n. selts on otsustanud  1904 aastal septembri kuu alustuses wäljanäitust ära pidada. Selleks oli toimekond walitud. Näitus saab olema Hauka alewikus Antsla raudtee jaama juures. 3) oli laenu ühisuse asutamine n. n. e. Protokoll wõeti muutmatalt wastu. Pääle selle luges kassa revident  hra Kõks seltsi 1903 aasta tulu ja kulu arme ette, mis järgmine oli: Sissetulnud 765 rbl. 19 kop. wäljaläinuo 674 rub. 36 kop. Siin olgu aga meel nimetada, et selles kuluarwes (674 r. 36 k.) on ka see summa seeS, mis wäärtpaberite (400 rbl) ostmiseks on tarwitatud. Pääle selle on seltsil sisse tulnud 400 rbl. 10,000 rbl. protsenti, mis surnud krahw Boje (endine AntSla mõisate omanik) on nimetatud seltsile Nüüd järgnes seltsi eestseisuse walimine. Esimeheks waliti nüüdne seltsi esimees hra Paklär tagasi. Wist saiwad seltsi liikmed seda aru, et nimetatud  isik kõige suurematest seltsi kasuks töötajatest on, kelle hoolsal püüdmisel juba 1902 aastal Antsla põllumeeste  seltsi oStu ühisuS awati, mis haa tagajärjega töötab, siia juurde olgu weel arvata nüüdne Kasaritsa mõisa asi, seltsi maja ehitamine ja laenu ühisuse avamine.  Esimehe abideks waliti Anne mõisa rentnik hra Puusepp ja Wastse Antsla vallakirjutaja hra Lüüs. Pääle kaSlahoidja jäiwad ka enamiSte kõik teised seltsi eestseisuse liikmed tagasi. Pääle selle lauldi esimehe soovil harjunud kombel:  „Mu isamaa mu õnn ja rõõm." Sellest väikesest kirjeldusest võivad Wiljandi mehed näha, et Wöru mehed mitte haridusest maha jäänud rahvas ei ole, kus ainult nälg võiks valitseda, vaid et säält võib ka midagist hääd tulla. Seda näitab  meile selgesti Antsla põllumeeste seltsi tegevus, sellepääle vaatamata, et ta alles aastat elutsenud on. Üks wäljarännand mulk AVirumaalt. Jakobist tuleb hirmsa mõrtsuka töö sõnum: 16. jaanuari öösel kellu ühe ajal on Jakobi kiriku õpetaja ja praosk Hugo Hosfmann omas kiriku mõisas ära tapetud. Laiemad seletused selle hirmsa mõrtsukatöö üle tõendavad, nagu „Rev. Zeit." kirjutab, ikka selgemalt, et siin mitte murdwargus teo põhjuseks ei olnud, vaid et siin metsiku mõrtsuka tööga tegemist on. Selle kohutava sündmuse käik olnud järgmine: Jakobi kiriku mõis on otse maantee veerul ja sellest ainult vaevalt sülla kõrguse aia ja eel- rohuaiaga lahutatud. Abielu paari ruumikal magamise kambril, mis ühtlasi õpetaja töö tuaks oli, ei olnud akentel luukisi  eeS. Kaks akent oli rohuaia poole, kolmas, mis õpetaja töötua aknaks oli, maantee poole Sellest aknast läbi tungis kurjategija kambrisse, seda sisse murdes ja üle õpetaja kirjutuse laua tuppa hüpates. Mürinast ülesäratatult sest kell oli umbes 1 ja abielu paar magas esimest rasket und palus praosk Hosfmann oma prouat, et see tule üles võtaks. Enne aga, kui see sellega valmis sai, sammus kurjategija ruttu mõlemate  woodide vahele ja hakkas kohe pimedas, olles voodis oleva praoski pääle kuue laengulisest revolvrist  tuld andma. Kolm tuuli trehwasiwad ja haawafiwad osalt raskesti, kuna teised kolm mööda läksid. Kui praoski proua ligi ruttaS ja kurjategijat tagasi püüdis kiskuda, kuS juures tema kätt üks kuul riivas, tõukas la seda tagasi, ilma ümber põõrmata ja selle pihta laskmata, võttis siis nua ja pistis mitu korda oma kaitseta ohvri pihta, kus juures ta viimasel lõpuks ühe suure veresoone südame lähedal läbi lõikas. Kurjategijaga  võideldes sai ka proua mõne tõsise haava, mis aga õnneks elukardetavad ei ole, ja lõikas omal selle katse juureS, mõrtsukalt nuga käest ära kiskudes, oma parema käe sõrmed lõhki. Pärast korda saadetud kuritegu  läks kohe minema, seda sama teed kaudu, kust ta tulnudki oli; revolvri ja nua viis ta enesega ligi. Ta pidi lausa vere sees seisnud olema, sest vere märtisi  oli tema jälgede juureS kuni rohuaia ümber oleva aiani tunda. Mõrtsukas pole enesega midagi ligi võtnud, ehk kül näituseks kirjutuse laua pääl mitmed kallid hõbe aSjad olid. Surmavalt haavatud praosk suutis weel voodist üles tõusta ja ruttaS mitmest tuast läbi teisele poole maja otsa, kuS kaks tema poega magafiwad.  kelledest üks midagi kuulnud ei olnud, kuna teine, paukudest üleS äratatult, Monte-Christo püssiga juurde oli ruttanud ja ära ruttavale kurjategijale püssi päraga hoopi anda püüdis, mis aga enam korda ei läinud. Praosk Hosfmann, kelle tee majast läbi lausa wererada oli, langes, seniajani ainult hoigades, mõne silmapilgu järele surnult maha, kus juures tema proua, keS tale järele ruttaS, teda oma käte vahele püüdis. Terve kogudus on selle teo üle kõige sügawamine põrutatud ja päevad ja ööd on koguduse talupojad priitahtlikult kiriku mõisaS ja selle ümbruses vahti pidamas.  Selle hirmsa teo põhjuste üle valitseb weel täielik pimedus. Rakvere kohtuurija poolt pandi jalamaid  kõige laialisemad abinöuud kurjategija kinnipüüdmiseks  toime, nii et loota võib, et hirmsa teo korda saatja sellekohalise karistuse eest ei pääse. Hiljem meile tulnud teade, Jakobist, täiendab aSja käiku. Mõrtsuka töö arvatakse tättemaksmise vihas toime pandud, mille kordasaatja keegi Woore küla noor mees olla, keS wöödaläinud sügisel liiderliku elu pärast praosti härra käest noomituse saanud. Politsei poolt on kõige teravam uurimine ette võetud ja kahtlane isik kinni pandud. Kõige kurvastavam on see lugu weel sellepärast,  et õnnetu ohver polnud mitte üksnes õpetaja ja kirikhärra, vaid taieste oma koguduse hingekarjane. Edasi kirjutatakse Rakwerest Tallinna Saksa lehtedele, et praosk Hosfmanni tapmises väga kahtlane  isik juba kinni on võetud ja vallamajas vallavanema isiklise ülewalwuse all kinni peetakse. Süüdistatav püüdnud ennast sellega õiendada, et ta mõrtsukatöö ööl metsast puid olla vedanud, aga ometi võidi tõendada, et see õige ei ole, vaid et ta õhtul enne seda oma sõbra juures olnud. Kodusel läbiotsimise!  leiti tema juurest revolver, milleS 4 tühjaks lastud ja 2 laetud, wäljalafkmata patroni olid. PraoSki magamise tua põrandal leiti aga 2 wälja laStud patronit, mis karwa paalt selle rewolwriSse pasfisiwad. Were märkist riiete tüljeS püüab ta sellega seletada, et tal nina merd jooksnud, niisama ka selleläbi, et ta kodus loomi olla tapnud. SüüdiStatawat pole meel mitte praoSki proua ette, tunnistamiseks, toodud, sest et wiimane  praegu meel maga haige on. ,Rev Beob'" juhib weel iseäranis selle paale tähelepanemist, et praoSki surnukeha puusärk! panemise ja Jakobi kirikusse viimise juures koguduse armastus ja auustus surnu vastu, niisama  ka wiha hirmsa mõrtsukatöö waStu kõige kindlamal  wiisil nähtawale on tulnud. (Wahest ehk paneb ometi seegi tõde Peterburgi ja Riia ajakirjanikka mõtlema  ja oma sõnade üle häbi tundma. S. T.) Paaswere ja Wenewere metsavahid on tänawusel  lume kehwal talwel põdra küttidega LäieSti kimbus.  Esimese mõisa metsast on juba 4 põtra sala küttidest ära wiidud, mis teada, aga ise mis teadmata. Salakütid käia B—l 98 —19 meest üheS seltsis, et paale tulemise korral julgemad oleks wastu panna. Nimetatud metsades olla neid loomi praegusel ajal wäga palju. Sala wiina müümine on siin pool õitseval järjel. Mitmed sala monopoli isandad on ametist lahti lastud ja kohtu alla antud. Meie kihelkonna kooli asjale on surma otsuS mõistetud. Raha, mis basaaride ja korjamiste raamatutega  oli kokku tulnud, saadetud teatud osades walla walitsuStele ära, mida need walla maksude tasumiseks arwasiwad. Sarnane teguwiis pole aga wist mitte just kõige kiiduwäärilisem. sest et raha kinkijate hulgas, wõib olla suurem hulk, olid wööraste valdade liikmed, miks arwati nende raha kas Paaswere ehk Awänduse wallamaksude tasumiseks, kuna juba korjamise raamatud raha andjate nimedega piaks weel alal olema? MikS korjatakse ühe asja hääks raha, ja kui seadus mõne isiku arvamisele wastu põrkab, siis üteldakse: niisuguse programmiga  kooli meie ei taha kokku korjatud raha -» Vallamaksude tasumiseks l l Miks? Miks? Sellepärast, et nad weel ialgi meie rahwa haridust  ei ole soowinud ja teda otse pimeduses tahawad pidada, sest segases wees on alati kõige parem kalu püüda. Nemad tahawad endid rahwa sõbradeks näidata,  kiidawad era koolisi, teades, et neid asutada ei l: bata, kus rahvas eksi teele wiiakse; laidawad valitsuse  koolisi, ajawad rahwast ülesse, valitsuse koolidele wastu seisma, et rahwaS mist ilma, ja siis hästi rumalaks  jäeks. KaS on siin rahwa hariduse armastusest  juttu? Wöi on see liig suur rahwa armastus ja iseeneste ära salgamine, et nad walitsuse koolisi rahwale laidawad ja oma lapsi ainu üksi walitsuse koolides koolitawad? Rahvas: tunne neid! WabatohtliSte korjandustega on seesama lugu; ka neid tahawad nad ära kaotada. Ilmast korjavad raha ja kingivad seda kahe wallale, wist asuvad sääl need kes neile häSti meeldiwad. Tõstetakse sarnase tegewuse üle kaebtust, fiiS on selge, et edeSpidi sarnaste wabotahtliSte annete korjandustele riiw ette lükatakse ja vahtige..--» Pange nende tegusi tähele! Järwamaalt. Koolidest. Kui rahwa hariduse  järje üle otsustades lugemist ja kirjutamist mõõdupuuks  tarwitada, siis piab tunnistama, et järwlased selles asjas teistest suguvendadest mitte taha ei jae. Lugeda oskavad enamiSte kõik, kirjutada niisama, olgu siis mõni vanem inimene maha urwatud. Ajalehta luetakse mõnes vallas päris suurel hulgal. Alghariduse hallikaid vallakoolist wõi külakoolist leidub rohkesti.  Järwamaa wallad on niihästi oma maa suuruse  kui ka elanikkude arwu poolest wäikesed, selle wastu on neid jälle rohkem. Et nüüd igal vallal wõimalikult ise oma kool on, sis on ka nende arv rohke. Paljudes koolides ei käi sagedaste rohkem kui 16—29 last õppimas.  Selle järele on ta koolimajade suurus. Nii mõneski külas paistab koolimaja teiste majade kõrval nagu Mulgimaa wihu saun oma suuruse poolest wälja. Leidub ka niisuguseid koolimajasid, mis päris talu elu maja on, see on: ühes maja otsas klass ja kooliõpetaja eluruumid, teises otsas rehe tare ja rehealune Et lapsed ainult päewal koolimajas on, sellepärast ei ole nende jaoks ka mitte magamise ruumisid tarvis. Kuidas  kool ise, nii on ka koolipõetaja palk väikene, emmiste  maa näol, ja natuke raha lisaks. Kihelkonna koolisid on Järvamaal vaha, kõigest paar tükki terve maakonna kohta. Suurem jagu rahvast  jääb neist kaugele ja taheS wöi tahtmata, piawad paljud ainult selle teadmisega leppima, mis vallakool pakub, sest linnakooli ei jõua ju igaüks ometi oma last panna ja jääb niisamuti paljudest kaugele. Sellest suuremalt  osalt ka tuleb, et Järwamaa poegadest wäha suurema hariduse osaliseks on saanud. Näitab, nagu oleks fiin selle põhjuSmötte järele käidud: kui nad lugeda  ja kirjutada oSkawad, sellest on neile kül. Sellest punktist kinnipidadeS oldakse teatavates ringkondades 46 Sakal a N 4. 1904.