Nüüd oleme pääsnud, ütles ta, nn mõnusat  warju kohta on teist harwa leida. Mõne minutiga oli „Lordüna" tähendatud  kohta sisse sõitnud ja laskis ühe suurema, paksumetsaga kaetud saare taha ankrud sisse, nõnda et nimetud saar tuule poole marjuks ette jäi. Ruttu laskis kapten  weel kõige tarblikumad aSjad tormi maotu korrale jääda: kõik lahtised asjad saiwad kinni köidetud ja luugid hoolega kinni pandud. Soo, ütles ta, kui kõige tarblikum töö lõpetud osi, nüüd peame ka ise luugist alla minema, sest mana käiwad ägedad mee wood üle laewa ja õhk on kõiksugu rüu täis, mis torm lähemalt saarelt lendu ajab. Willemann ja lord nägiwad nüüd ka tõesti, et enam sugugi selle üle kahtleda ei olnud, et hirmus looduse mäss tulemas oli. Veel ei liikunud mahemärki, oga üle-rel piweriigis nähti jo imelikku liikumist  M keerlemist ja paistsimad eemal, kui Paksud mustad kambad, mis endid merepinnaga  nüisiwad ühendama. Õhk läks Ms palawamak-Z ja kangemaks, alla poole luruw lehk lakkis waewalt meel hingata. Meri oli ikka weel waikne ja nii selge, et rohkem Viieteistkümne sülla päält põhi selgesti  ära paistis. Kõik seisis ikka weel liikumata, aga ülcsel  kuulus ju tume kohin, mis ikka lähemale  tuli- Korraga uiskas, nagu suurtükist  wõlja lastud pauk, hirmus häkiline tormihoog mõlsmil pool saare kallastel; kole ragin, mis katki murdunud puudest ja oksadest sigis, täitis õhku ja silma pilgul  oli meri mõlemil pool, kuni põhjani, lõhki kistud. See läks aga niisama järsku jälle üle, kui tulnudki oli, aga tume kohin ülcwel kestis edasi. „Lordiina" ümber oli muidu kõik weel waikne, aga merepind lõi walgekS kui piim ja hakkas imelikult keema ja wirwendama. Ruttu allal kisendas kapten, löwi häälega.  Wiis minutid weel ja meie ujume kõik, siit muu serSta eemal, laenetes, ehk oleme kalda kaljude wahel purustud! Waewalt oliwad kõik alla jõudnud, kui ka torm täie jõuga lahti pääsis. „Lordiina" kõikus ühe küije päält teise pääle, langes wahel sügawasse ja kerkis jälle ülesse, nõnda et ta ankru ahela otsa ragises. „Lordiina" oli küll wäga hää ja kindel laew. aga selle hirmsa löögi ees wõis siiski selgesti kuulda, kuda ta igast nurgast raksus ja nagises. Hirmus kanged laened tormasiwad  wastu laewa ja käisiwad kohinal üle ! teki. Ohk oli nii paks ja pime, et kajuti aknarc-st mitte kõige wähematki maigust ei paistnud. Ainult wälgu kiired walgustasiwad  paksu tumedat õhku ja kanged pikse j kärgatused paniwad laewa seinad wäriscma. I (Järg tuteb). 1322 naesterahwast- 26 inimest saiwad haigewoodil  Jumala armu, nendest on 8 ära surnud ja 17 terweks saanud. Surnud on 48 inimest, 28 mceSter. ja 20 naester., nende seast 2 üle 80aasta manaks saanud, 24 inimest 50-nest aastast üle jõudnud. 1 sai mere pääl õnnetu surma. Surm wõttis 8 abielumeest ja 7 abielunacst ja lahutas  nõnda 15 abielu ära, 25 waest last jäiwad järele. Koguduses on 1067 meeste ja 1264 naeste hinge, kokku 2331 hinge. Armuandid on ühtekokku 340 rubla ja 98 kop- kokku tulnud. Ses korjanduses  on 200 rubla kihelkonna koolimaja  ehitamiseks priitahtlikul teel kokku tulnud. Kogudus on jõudnud kahe aasta jooksul selle hää asja tarbeks ligi 700 rubla kokku korjata ja tahab käesolewal aastal oma ettewõtte täide saata. 15. Kihelkonnale hakatakse tulewal aastal  rahwa theemaja tarwis uut suurepäralist  maja ehitama. Karjast. Selle pääle waatamata, et Leisi walla täiskogu hiljuti ülemale poole palwe sisse saatis, meie kihelkonda ehitatama  kroonu wiinapoe kinnipanemise pärast, kestab ometi uue wiinapoe ehitamine ikka edasi. Ehitus on kaunis tore ja suurcpäraline,  nõnda et kaugele üle metsade kätte paistab- Ometi oleks armas igale ühele kuulda, kui wiinapoe kinnipanemine teoks saaks, sest sündmused, mis praegu Haagi kõrtsis asuwa wiinapoe juures ette tulewcd, on otse iohutawad. Ei tohi keegi õige inimene muidu wiinapoe kaudu minna, kui tal mingisugust kaitseriista, nagu rewolwerit, kerwest j. m. kaasas ei ole. Olla mitmel mehel wiinapoe ümber olemast metsast pääle langenud rööwlttest raha ja muu kraam ära riisutud, mitmed ilma tüüta teekäijad hirmsal kombel pekjetud, mõned koguni elukardetawalt  nugadega haawatud, nii et kaks meest linna hospidali wiidud, kuhu teine peksmise järeldustesse ära surnud. Nüüd olla 4 päärcgelast kinni wõetud ja lukku taha toimetatud. Soowime, et walla- walitfus edespidi rohkem oma tähelepanemist selle kardetawa koha pääle pööraks, d. I-. Haapsalust. Kellegil Haapsalu trükikoja  omanikul olla nõuu ühte uut EeSti ajalehte wälja hakata andma. Leht saada sõnumid ja juttusid tooma ning karSkusesihiline  olema—  „Postimecs" toob Läänemaalt rõõmustama sõnumi. Keegi kooliõpetaja olla aru saanud, et koduse õpetuse puudulise  edenemise põhjuseks see olewat, et emad algusõpctuse õiget wiisi ei tunne. Agar koolimees annud teada, et ta neile emadele, kcS seda soowimad, peale palwctundi  õige õpetamise wiisi poolest juhatust annab. Jurjewist. Piiskop Agafangel wiibis „Nordlivl. Ztg." teate järele 7- kuni 10. Januarim Jurjewis ja õnnistas muu seas Uspmski kiriku juurde püha Jsidori ja 72 usukannataja mälestuseks ehitatud altari ära. Rakwerest. Üks Rakwere walla peremees  wõeti, nagu „Eesti Postimees" teatab, politsei poolt 30. Dets. m. a. selle eest ülekuulamisele,  et ta ühes Rakwere kaupluses oStctud kaupa 10 rublase kuldrahaga tahtis maksta, mis pressitud paberist oliwalmistatud  ja mille saamise üle mees selget wastust ei wöinud anda. Riiast. Uue trükikoja omamiseks on raamatukaupluse omanik Aleksander Leiner luba saanud Saaremaalt, Poidelt pärit. Peterburist. Saksakeele tarwitamise kohta Läänemere maade kohtutes on walitsew senat oma koosolekul 18- Dets. 1900. a. järgmise  otsuse teinud: Saksa keel tuleb kohluseaduse  557. paragrahwi tähenduse põhzal kohalikkude keelte hulka arwata, milles seaduses  ettekirjutatud kordadel suusõnalist palweid, kaebwsi ja seletusi Läänemeremaade kohtutes ette wöib tuua. Seda õigust ei ole aga, nagu lühendatakse, Läänemeremaade  kohtukohad seadusewastasel musil mnte alati tähele pannud. Meremeeste koolide asjus on tähtsad muudatused teoksil. Rahaministeriumi kaubalaewasõidu osakond on ettepaneku «valmistanud,  mille järele aastatel 1901 ja ja 1092 riigis 34 laewasõidu-klassi, 2 laewameeste-kursust ja Riia meremeeste-kool ära on lõpetada ja nende asemele uued koolid awada, mis kolme liiki jagunewad: 1) ettcwalmistawad koolid lastele, kes päüle 12 aastat manad; neid koolisid awatawat 11, ja nimelt 3 Walge mere ääres, 7 Läänemere ääres (Kasperwiigis, Kuresaar  e s, Heinastes, Magnushofis.Dondangenis, Lub-E.seruis ja Kangernis) ja 1 Musta mere ääres; 2) koolid rannasõidu jaoks ning 3) koolid kauge sõidu jaoks. Rannasõidukoolisid  tahetakse 11 awada: Walge mere ääreS 1, Läänemere ääres 4 (Baltiskis, K tires  aar e s, Heinastes ja Liibawis), Musta mere ääres 3, Asowi mereääres 2 ja Kaspia  mere ääres 3, Kauge sõidu koolisid tulla 6, ja nimelt: Walge mere äärde 1, Läänemere äärde 4 (Peterburisse, Riiga, Magnushofi ja WindawiSse), Musta mere äärde 1, Asowi mere äärde 1 ja Waikse mere äärde 1. Sel wiisil pandakse koolid  kaheksas kohas, kus nad enne oliwad, kinni, kuna wiis kooli juba ennemalt oliwad  lõppenud; kokku jääb siis 13 endist kooli uue plaani järele seisma. Ettepanek on kaubalaewasõidu edendamise seltsile hääksarwamiseks  ette pandud ja see on soowinud, et praegu olewad laewasöiduklassid ikkagi alali jäetaks, et neid aga nii muudetaks, et nad ainult tegelisi otstarbcid täidaksiwad.  Ettepaneku muude punktidega on selts rahul. Tubaka seadlus. Rahaministerium on riiginõuukogusse uue tubaka seadluse projekti andnud. Päämuudatused käiwad aktsiisi suuruse ja wõtmise wiisi kohta. Jutud, et tubaka monopoli sisse seada, on täiesti põhjata. Harkowist tuli hiljuti riisumine häätegewa  otstarbega ette. Kaabakatele tuli nagu Harkowi lehed jutustawad, uulitsal itaallane, keda ta sõbrad wististi rändawad muu- Mõndasugust. I Planeet Marsi elanikud. „Daily i Expresfi" järele üü.b Amexika tähetundja Tesla, keS Marsi elanikkude märguandmiSte katsest arwab aru saanud : „Ma usun tõesti ühte masinat kokku seada, mis teatusi Marsi peale wiia wõib ja ma töötan praegu selle tarwis. Ma olen selle kordamineku üle täitsa kmdel, ehk meie küll alles Marsi elanikkude märgu andmistega keelemurret tundma õppima peame, milleks juba hakatus  tehtud." Edison, oma arwamist selle küsimise kohta awaldades, olla wastamift  selle küsimise kohta wastanud: „Ma ei wõi seal mingi arwamist awaldada, sest et ma oma mõtetega Himalaya mäetipust madalamal seisan." Pehmet talwet kuulutab prohwessor Falb oma ilmadekalendris, mis 1901. a. esimese poole kohta käib, ette. Kaunis talwine  on meel Januari-kuul. Temast öeldakse:  Esmalt kuiwad ilmad -võrreldi kaunis  kõma külmaga ja üksikute lumesadudega, mis laialised pole. Siis kuu keskel soem ilm kasinate lumesadudega. Wiimaks lõpunädalal  sula, rohked ja laialised lumesajud ja üleüldse niisked ilmad. WeebruariS muutab lumi ruttu -vihmaks; kuu esimene kolmandik on wäga wihmane. Teisel kolmandikul  wihm ja lumesadu haruldasem. Dvojus tõuseb. Kolmandamal kolmandikul tuleb jälle rohkem wihma. Lumesadu ei tule peaaegu ettegi. Et soojus haruldasele kõrgusele tõusele, siis wõib lume sulamise läbi kõrgustikkudelt lngwett tulla, iseäranis kuu -viimastel päevadel. Mürtfi-kuukS M 3 Saarlane Z9Ol