tule; Oh looja Püha Waim; Miks mu süda ennast  waewab? Kes wõib mind hukka mõista? Siis ou weel üks tema ilusamates! lauludest: Oh ole rahul, hingekene, uues lauluraamatust  M SSI. Oleks soowida, et meie kogudused  ennast temaga tutwaks tecksiwad. Lõpuks nimetan weel seda kallist laulu : „Nüüd hingawad inimesed", oma salmiga, mis meie ju kõik oma emadega ühes laulsime, kui alles wälksed lapsukesed  olime: „Mind tiiwa alla wõta. Oh Jeesus hästi kata Su kanapojukest. Kui kurat tahab neelda. Siis lase inglid keelda : Mu lops sa jäta rahule!" Kes suudab seda troosti ära arwata,  mis need Gerhardti laulud tuhanditele mba on annud. Küll on aasta sadade sees mõned laulud ära unustatud, mis omal ajal kuulsad oltwad,  Paul Gerhardti laulud on ikka ristikogudustes  oma ausse ja wäeSse jäänud ja kakskümnei  aasta sada ei saa seda ouu ja wäge neil! ka mitte wõtma, sest nad elawad ristirohwa südametes. Kodumaalt. Kuresaarest. Meile kirjutatakse: Kuresaares  on praegu mitmesugufid seltsisid olemas.  Et Kuresaar mereääres seisab ja üks liik tema elanikkudest ennast kalapüügist toidab, fiiS oleks küll kasulik, kui siia ka! amee ste selts asutataks. Ühisel jõuul töötamine saaks ehk kalameestele enam kasu tooma. Meie kalameeste tööpöllu suurendamiseks wöikfime enesele ühisel jõuul sumplaewa muretseda, et kalu otseteel Ruga saata. Siis wöikfime Tallinna kalameeste moe järele enesele siiäwõrgüd kududa lasta, siis mõik su me enesele niisuguse kalade suitsetamise msja teha, kui see Abrokas on, siis wöikfime  ka Saaremaa kilusid ise Wülja saata, kuna nüüd meie waew teiste kasuks läheb. Siiaajani  tuliwlld ikka mõõrad siia, wiiwad meie käest kalad ära ja teemad enesele HSäd raha, ning meie, kalamehed, peame ikka nende armust elama. Saame ise meheks, kaupleme ise ja jagame siis puhta kasu oma wahel ära. Ka olgu tähendatud, st kalameeste selts selle eest hoolt wõiks kanda, et waesematele kalameestele püügiriistade  ostmiseks raha laenataks, uusi käsulist  püügi riistu muretsetaks ja neid odamasti  seltsi liikmetele müüdaks. - Selle aastase kange külma puhul kardeti,  et seiswateS wetes palju kalu õhu pvuduse tõttu hukka minema pidiwad. Ning asi on ka nii- Paari nädala eest tõmbanud Naswa mehed Wäikeseft Kellamäe mõisa järelolewast  lahest 60 suurt surnud haugi wälja. Ligi 30 aastat tagasi olnud jälle nii kange külm, kui sel aastal- Siis külmanud „Linnulahes" niipalju kalu ära, et Unna poolt lastud kemadel kaldale aetud surnud kalu wonkritega ära wedada ja Loodesse Maha matta, sest surnud kaladest sünnitatud  halb lõhn „ähwardanud Unnale haigust joata." See kord olnud siis süllapitkusid haugifid, mättad ninade pääl, maas. Olgu nüüd selle juhtumisega kudas on, oga see on tõsi, et ligi 25 aastat tagasi leidis nende ridade kirjutaja kewadel, km taimel jälle kange külm oli, „Lmnulohe" äärest sojade haugide kantisid. Saal oli teiste seas mõni haawi pää kui lamba oma. Minewal aastal detsembri kuus tapeti hüä jae tõttu Põdusts ja meres nuiadega palju kalu ära- Isegi „Linim- wõeti kalade rööwikäik ette- Niisugune  kalade püüdmise wiis on aga wäga kahjulik. Sest palju kalu, kellele läbi jäe pihta löödud, ning wigastatud, jääwad kätts saamata- Hiljuti tõmmati jõest mõned haawid wälja, kellel silmamunad üles paistetanud  ja halliga kaetud oliwad- Asjatundjate Pvolt seletati, et need kalad talwel nuiaga wigastatud ning nüüd söömiseks kõlbmatad olla. Sellepärast juhime kuresaarloste tähelepanemist selle pääle, et nad kalade ostmise juures järele waataksiwad, kas kalade silmad terwed on. Igatahes tuleks aga kalade tapmine nuiadega üra kcelda. Kuda kuulda, ei olla mitmed Karskuse Seltsi liikmed sellega mitte rahul, et Karskuse  Selts buhweti küsimuses „Lyra" Seltsi tingimised waStu on wõtnud, ning tahawad  selle küsimuse uueks läbirääkimiseks uut Seksi koosolekut nõuda Kas see neil korda läheb, on küll teadmata. Kui Häälel" wõi tema kirjasaatjatel midagi kiheleb, siin on selleks ikka sakslased ning «Saarlane"  süüdi. Nii on ka lugu õpetaja Hörschelmanni ivalimisega Kihelkonnal. „Häät"onõv. Hörschelmanni  üle mitmed käredad kirjad toonud. Kuid ta töö ei näi möjuwat. Rahwas, terme kogudus, onHörschelmanui  poolt. Omas 21 annab «Hääl" nöuu, õpetaja Hörschelmanni mitte walida, sest teda soowitada  ju sakslased ja «Saarlane." Mis siin sakste poolt tehtud on, ei tea meie mitte, kuid õp. Hörschelmanni Kihelkonnale ci ole meie mitte soowitanud. Meie oleme õp. Hörschelmaum asjus ainult erapooletuid teateid toonud ja muud midagi. Watimiue on koguduse enese asi. Muidugi oleks ju parem, kui õp. Hörtchelmann oma endise  otsuse juurde jääks ja Kihelkonna õpetajaks mitte enam ei tuleks, cl üleüldse asja waikusele sundida, kui aga terwe kogudus, mõned üksikud wätjaarmatud, ainult Hörschelmanni soowib, ning wastaset korra! rahutust sünnitab, siis ei wõiks ju tema tagasitulemise waStu ka palju mitte rääkida.  Mõned üksikud isikud ärgu püüdku aga siin iseäralist  palrouadi õigust enese kätte saadm Inetu on oga see, kui sääl «Saarlasele" süüd otsitakse, kuS tal seda sugugi ei ole. Aga «Häälel" ja tema kirjasaatjatel on ju igas asjas Selle aastased Kellama laadad oliwad  hästi rahwarikkad. Loomad oiiwad hinnas. Mis enne 30 rubla maksiwad, nende eest makseti 45 50 rubla. Joomine oli kahjuks maga suur. Kellamäe mõisas hakkab sel kewadel auru zahuweski töötama. Endine Schmidi zahuweski sisemine märk on sille meski jaoks ära osutud. Ka Kaarmöisas hakkada sel aastal kuulus hallikata wcsimeski  töötama. Paari aasta eest oli sääl ka auru zahuweski käimas- Kuid suurte kulude tõttu jäi ta seisma. Pühast. Püha-Waljala (Reo) õigeusu preester hr. Paul pidada sagedasti oma jutlustes Lutheruse  usu wastu rääkima, et seega oma karja lahkuja  nende üle tevtawalt räägib, nagu ta seda nende ridade kirjutajaga on teinud, kes sille üle kõrgemale  pooie kaebtust on tõstnud. Seaduse järele on ainult Greeka-Wene usul õiguS teise usulisi manitseda oma usku astuda. Siisgi ei o!§ manitseda tema usu õpetust wastu wõtta. Kuid see usk sünnib Jumala õnnistuse, õ p e t u s e, t a s a u d u s e ja k õ i g s r o h k e m häädeeeskujudeläbi. Sellepärast ci luba walitsew kirik enesele mitte k õ i g e w ä hemaid  sunni abinõuusid teiste usuõpetuste ja uskude tunnistajate Õige-ususse pöörmise juures,  ja neid, kes temasse mitte astuda ei taha, ei ähwarda ta sugugi milgi kombe!, apostlite õpetuse järele astudes." (Sead. kogu 14 tom. Hl jagu H 7ö,). See seadus on juba kaua aega maksmas ja nüüd, usuwabaduse ajal, peaks teda küll weei rohkem tähele pandama. Nacsterahwas, kes sille läbi raskesti wiga sai, et Reo pii estri hobune, kellega ta sõitis, kargama lüks, on nüüd laatsaretis  terweks saanud. Kihelkonna pool olla sel talwel huntide hulumist kuulda olnud- Ka ühe surnud lehma koristanud nad ühel öösel ara. Papi saares olla hunnsid nähtud. Rahwa suu räägib, et sel aastal ule Suure wäina 30—40 hunti marsideS Saaremaale tulnud Juba mitme aasta jooksul ei ole Saaremaal enam huntisid olnud. Nende sugu häwitati siin täiesti ära. Kange külma puhul on nad sel talwel jälle Saaremaad  waatma tulnud. Pöide õpetaja tahab Põidele Põllumeeste seltsi osutada. Selleks on ta ennast mitmete põllumeeste  seltside põhjusklrjadega tutwustanud. Karjas räägitakse, et keegi Mustjala mees ümber käib töölisi otsimas AmerikaSse wiimiseks. Tingimised olla kaunis hääd On hää asi, kui töölised käsulist kaupa leiaksiwad, aga igatahes peaks siin ettewaatlik  olema, et mitte õunetusisse sattuda.  Tarwilik oleks, et politsei asja järele uuriks, kas tööliste tellijatel kohased «volitused  on. Pärnust Wändra kurttummade kooli juhatajaks waliti „Hephata" seltsi wiimasel eestseisuse koosolekul siiamaalne kooliõpetaja  Peeter Kenkmann. Wändra kurttummade  kooli siiamaalne direktor õp. Konstantin  Hörschelmann sõitis minewal nädalal  StraSdenhoffi, kus ta süülse pimedate asutuse juhatajaks hakkab. Baron Huene, kes 20 a. „H?phata" seltsi esimeheks olnud,  wõttis ennast nimetatud ametist lahti. Otsustati eestseisuse liiget, Wiljandi linnapääd  baron Engelhardti paluda, et see esimehe kohuste täitmise oma kanda wõtaks. Et tähtsamaid ja tarwilifi põllumajandusesse  puutuwaiö küsimusi ühiselt arutada,  selleks kutsus Wändra põllumeeste selts ühe suurema koosoleku kokku, millest palju ümberkaudu põllumehi, kui ka mitmete  teiste põllumeeste seltside saadikuid osa mõtsiwad- See suurem koosolek ehk „Pöllumeeste päew" peeti Wana-WändraS 24- ja 25- weebr. s- a. ära, Koosoleku poolt saadetud Põltsama linna koolile soow, et see niipea kui wõimalik põllutöökooliks ümber muudetaks. Wiljandist. Testament- Wiljandi mõisa  omanik, maanõuunik baron Ungern- Sternb rg on testamendis oma teendritesi  kokku 2035 rubla jätnud, mis testamendi  täidesaatja 117 nime pääle hoiukassasse  sisse on maksnud- Tartust. Laiuse kroonumõisa rentnik Neppari annab enne lepinguaja lõppu mõisa käest ära. Ühtlasi on ta palunud, et moonameestele ja pooleterameestele, kes Jüripäewaks kohata jääwad, mõisamaade jagamisel eesõigus antaks- Seda lubatud ka. Kohalik Gr. õigeusu preester on rähmast kutsunud palwekirjale alla kirjutama  ja tahtwat ise sille palwekirjaga Riiga minna, et Laiuse mõisa maad üksnes Gr. öi geu sulis tele jagataks. Üliõpilaste koosolekul, mis laupäswa õhtul kella V-8 kella Üheni ööse kestis, waieldi selle üle, kas ülikooli kinni panna wõi mitte. Kinnipanemiseks põhjust arwati sündmust Peterburi politehnikumis andwat. Otsustati 460 häälega, 140 wastu tööd edasi jätkata. Rahwahariduse ministeriumis on eelnõuu malmis töötatud, et Tartu ülikooli usuteaduskonnas tegelikku usuteadust 1907. 1908. kooliaasta algusest Mle ka EeSti ja LätikeelcS tuleb õpetada- Eelnõuu pandakse seaduseandlisel teel kinnitamiseks ette. 12, Saarlane ISO7.