lus, kus wlimaks suur Inglise wägl wõitjaks  jäi. Inglased surmasiwad püssiodadega  20 politseimeest ja haawasiwad 8, faiwad aga ka ise raskesti kahju. Buride juhataja Oosthuisen, kes Spionkopi lahingu, wõitnud ja 12 lihtmeest wõeti wangi. Kui Buller Karolinast Mahadodorpi poole marsis, kaotas ta 10. Augustil omast mäest kaks roodu. Asjast jutustatakse nüüd täielikumalt: Roodud saadeti õhtu poole eemal olewa ratsawäe juurde. Kui nad ühest mäest üle oliwad läinud, kadusiwad  nad muu wäe filmist ära. Teis pool mäge °oliwad burid, kes roodud silmapilk  ümber piirasiwad. Inglise ohwitser andis taganemise käsu. aga see oli liig hilja.  Burid andsiivad 40 meetri kauguselt tuld. Mehed langesiwad üksteise järel. Arwata 30 meest lahutati teistest ära. Pääle selle kui 10 surma ja 45 haawata saanud, andsiwad teised alla. Jda-Transwaalist, kus nüüd wõitluft peetakse, kirjutatakse, et ta õige metsarikaS on. Metsa all kaswab sääl mehe pikkune rohi ja palju ohakaid. Ratsa ei pääse sääl muidu edasi, kui ainult teed mööda. Oranjemaal olla Dewet ühe inglise raudtee  rongi ära wõtnud, kust ta üle 1 miljoni  frangi raha ja 30 tuhat Inglise unisõrmi  saanud. Wiimased häwitanud ta ära. Podcn Powell on 100 inglast buride käest ära wabastanud ja 2S buri wangi wõtnud. Badfonteinist. 22. Aug. (4. Sept.) Vuller tungis 2. Sept. Lydenburi ümber olewate kinkude pääle, kus Botha 2900 buriga seisis. Burid paniwad inglastele terme päewa wastu ja laskfiwad neljast suurtükist. Et Buller waenlasest jagu ei saanud, siis saatis Roberts talle lisawäge.  Buride walitsus arwab, et sõda lõuna AfrikaS wähemalt pool aastat meel wõib kesta. Ashantide mäss Lääue-Afrikas teeb inglastele määratumat kahju. Tõde tuleb alles nüüd ilmsiks. Kumõssi linna kaitsmisel oli inglastel, nagu Londonist kurb sõnum tuleb, tcrwelt ISO surnut, 680 haawatud ja 39 mangi langenud meest! Haawatute seas olla paljud suremisel.  Inglaste terme kahju on 2S meest saja päält! Ja seejuures pole sõda meel ammugi mitte lõpnud. Hiina sõjast. Pekingi ärawõtmise kohta teatab üks cratelcgramm 20- (7) Aug.: Pekingi uulitsatel kestawad wõitlused edasi. WõitluS  möllab sisemise linna ümhcr, kus hiina lesk keisrinna, kelle põgenemine korda ei läinud, ümber on piiratud. Pekingist tulewad waStupidi rääkiwad  sõnumed. Ühtewiifi teatawad aga kõik, et hiinlased tagasi on löödud ja keiserinna ning Tuan linnast ära põgenenud. Rahu asjus teatatakse: Washingtoni walitsus olla kahe pika koosoleku järel riikidele  palwe saatnud, Hiina rahu teha. Londonist saab „Düna Zeitung" järgmise sõnumi: Siin kõneldakse, et Wenemaa rahutingimised  ju ette olla pannud, mis pääasjaliselt  endise seisukorra rahulist tagasiseadmist  ja Mandshuria küsimuse lahuS harutamist nõuawad. Washingtoni walitsus  olla seletanud, et ta sellega nõuus on. Wiimane asi on siin pahameelt sünnitanud, sest Jnglisemaa arwas, et ta ka Hiina asjus Ühisriikide toetamise pääle kindel wõib olla. Kõik lehed ütlewad, et Wene mõju Pekingis suurel rviifil kaswama saab. Amerika walitsus olla Hiina keisrinnaga läbirääkimisi ju alanud. Keisrinna olla ütelnud, nii pea kui wvõras wägi Pekingist lahkuwat, olla ta sinna tagasi minema ja rahuläbirääkimisi algama walmis. Tema tahta rahutused lämmatada ja selle eest hoolitseda,  et neid ialgi enam ei tule. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, S. Septembril. EeStikeli jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. M, 34 Saarlane 1900 Wastutsja t<z!nictaja Hartwig Safi, eavä. osa. poi !!«««» ps-Mm. SS IMS i-. L. z. Ssssessro Ls « » si. ss - kükitud Sui-wr- „Mdslal." trülilsjaS «aub.2.uul7'.>Sl7. Teadaandmised. Kuresaarest—Muhuwäina— Hapsalu—Baltiski, Baltiski raudteed  kaudu Tallinna, Jurjewi ja Peterburgi. Kures aare st—Riig a, Riia-Pleskau raudteed kaudu Jurjewi ja Peterburgi. Kiirsöitja reisijateaurulaew Hr v kapten J. Prinz saab laupäewal, 2. Septembril s. a., kellu 10 ennelõunat Baltiski ja esmaspäewal, 4. Septembil s. a., kellu 6 õhtu Riiga sõitma. Mõlematel raudteedel on alandatud söidukaardid saada. Lähemat teatust annab Theob. Lange. Nuimsss. llapBslu. laümnasse ja pstsnburisss. .Miga" 31. August R ! ! R E, „Jmperator 3iikolai U 4 31. August - . . kapten R. J u n k e r. Lähemat teatust annab R Wildenberg. Aurulaewad söitwad Romassaare sadamast Muhusse, Hapsalu, Tallinnasse ja Peterburisse kellu 7 homm. ja Riiga kellu 6 õhtu wälja. >W- Laewa kontor on pühapäewal kellu 10—12 ennelõunat lahti. Teadaiiilduline. Selle läbi saab teada antud, et Riia aurulacw »JmPerator Nikolai II." kapt. R. Zunker, Septembri kuu jooksul saab järgmised reisid Kure saare st tegema: 3., 14. ja 24. Septembril Peterburi. 10., 21. ja 30 Septembril Riiga. Ärasõit saada õigel siia jõudmise ajal Muhusse, Tallinna ja Peterburi kui ka Riiga juba hommikul olema. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmaseja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kiriku KM jutluse leudlehed. väljaandja: Kihelkonna õp. L. Masin j 41. Kes on taieste maga? 42. Õnnis rahwas! 43. Surejad. "U 44. Hingele rohtu. 45. Kuninglik käsk. 46. Suur kunst. Üksiku lehe hind 1 kop. Soowiian oma tuntud uuest aptegi rohu- ja wärwide kaupluse ladust, mis aptegi  körwal uueSti hawatud on, suurel wäljawalikul kõiksugu riide- ja puuodöörisid,  päüõli, puu- ja masinaõli, j. n. e. Iga ostja saab ühtlasi sääl õpetust wärwimise  kohta, mis wäga tähtis on. MM" Suuremal möödul ostjatele ja kaupmeestele alandatud hinnad. Arstirohuteaduse Nagistsr A. Allik. 4llllstllne lm on linna karjamaalt ära kadunud. Auusat leidjat palutakse seda ära Luua Kunstmann i juurde Sadama-uul 10.