Saarlane Ks 44. Teisipäeval, 31. oktobril 1906. °XXII. aastataik maksab: V- 1 „ S 5 „ V. .. -., 7S .. V- . V. ° -» so .. ükfik »»«ter s kop. -»- Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Mikspärast? Jälle on aeg käes, kus koolid oma tööd on algamid, et meie nooresoole elusse astumiseks  teed tasandada. Aga tui meie siin juures tähele paneme, kui wõõrasemaliiult meie koolidega ümber käidakse, siis peab küll küsima: mikspärast? Kas nii näitame üles, et haritud rahwas tahame olla? Üsna hale meel koolimajade ja nende ümbruste pääle waadata. Nad on täiesti kurbas olekus. Suuremalt jaolt on meie külakoolid talude kambritesse paigutatud,  kuS pole õiget sisseseadet ega korda- Kui palju takistab see koolitööd! Kus aga siisgi koolil oma maja on, siis näeb see nagu wäike saunake wälja. Kõik tema ümbrus on nii kurb. Ei ole sääl ühtegi wiljapuud kaunistamas ega lehtpuud ilustamas, aiast pole rääkidagi! Koolimajal  on palju suurem tähtsus, kui wallawalitsuse  majal, aga ometi on teine koolimaja körwal üsna kuninglik. Mikspärast  on ste nii? Ehitagem ühte, aga ärge jätkem teist hooletusesse. Wollamaja  kohendatakse igal aastal hoolega, aga tui palju peetakse koolimajade parandamise eest hoolt? Mõned on nii lohakas olekus, et ei tahaks uskudagi, et need meie nooresoo hariduse templid on! Tõepoolest, meil peaks häbi olema oma lapsi niisugustesse  wiletsatesse majadesse õppima saata. Sääl kannatawad lapsed kahju kehalikult ja waimliselt! Meie koolimajad tulewad paremale järjele tõsta! Aga kes teeb seda? Meie ise peame siin appi tulema. Meie ei pea mitte teiste pääle lootma. Meie oleme  küllalt juba hooletud olnud ja kui see nii edasi läheb, siis saamad need järeldustd  küll kurwad olema I Hakkame südisti ja julgesti pääle, ehitagem enesele ilusad ja ajakohased koolimajad, islutagem maja ümber puud ehteks ning lastele lõbuks! Ärge kartgem kulu! Kui majad malmis,  küll juba siis näeme, et meie sellest mitte waesemaks pole jäänud. Ehitasime ju enesele mõne aja eest suured ja uhked wallamajad, mõneskohas peaaegu liig uhtedgi.  Aga kas oleme sellepärast waesemaks  jäänud? Ei sugugi mitte! Niisama saab ka lugu uute koolimajade ehitamisega olema. Oleme koolimajad õigele korrale wiinud, siis saab ajalugu meie üle hääd otsust andma, siis oleme oma laste wastu oma kohut täitnud. Aga jätame praegu oma koolimajad endisesse olekusse, missugust  otsust saab siis tulemil meie üle andma. Kohusetäitmisest laste wastu pole rääkidagi. Sest meie oleme ju praegu oma korratute koolimajade tõttu oma laste waenlased. Nad peawad sagedasti pimedates,  külmades kambrites istuma, kasukad seljas, kindad käes! Ja saäi juures tehku nad koolitööd l Tõesti, wangidel on praegu parem elu, kui mõnel pool meie koolilastel.  Mikspärast on see nii ? KaS meie siis löeSti nii lehmad oleme! Aeda M mittej Reie kulutame sagedasti raha sääl, kus seda tarwis ei ole, anname raha sagedasti seesugusteks otstarbeteks, milledel sugugi seda tähendust ci ole, mis koolil on- Aga millest siis tuleb see, et meie oma kooliasjade eest nii mähe hooli kanname? See tuleb sellest, et meie meel mitte õieti wa b a du s e ft aru ei saa, et meie mitte kui wabad inimesed töötada ei taha. Wabadus nõuab meilt, et meie ise oma asju korraldaksime, ise seda, mis hukkas,  paranemisele wiilsime aga meie seda ei tee! See on meile nii loomu sisse saanud, et meie siin muidu mitte parema tee pääle ei astu, kui mcile see orjawaimuline  ~Sa peadst' kaela ei rõhuta. Aga jätame seesuguse maimu maha! Hakkame ise wabalt, kui priid mehed tööle, ehitagem omale ilusad,ruumikad koolimajad! Siis sünnitame  mõimaluje, et lapsed koolides paremini  õppida wõimad, siis tõuseb meie seas haridus kõrgemal?, siis kaswab ja õitseb  meis käekäik! Aga nii kaua, kui mcie oma koolimajade küsimuses ikka alleS käed rüppes peame, peame ikka uuesti hall? dusega küsima: Mikspärast? M. N. Kodumaalt. Ilowo. Kuresaarest. Meie linnakeses on lastehaigused leetrid ja kaelohaigused  kohutama!! laiali lagunemas. Waewalt leidub lüll lasterikast perekonda, kuhu see külgehakkaw haigus karistama külalisena poleks ilmunud- Juba on mitmed koolidgi selle toitu, et enam kui pooled õpilased haigusepärast  puudusiwad,oma tcgswuse mõneks nädalaks sciSma punnud. Leetri ja ka kaelohaigus on külgchakkuwad. Sellepärast on kull karta, et nad laiematesse ringkondadesse  laiali weetakse ja et nad ka maal elama nooresoo kallale jaamad lükkima. Sääl on nende tööpõld meel laialisem; saal kisuwad  nad wördlcmisi meel enam ohwrid lõpulikult oma küüsi; sääl on haigete seisukord  hoopis raskem, sest sääl puudub arsti abi, sääl ei leia haiged ega haigusest  põdejad korralilku hooliisemist, sääl on haigeksjäämise ivõimaluS, seda silmas pidades, et maarohwaS leetrite ja üleüldse tõbede külgchakkamist tõe näoliseks ei pea, märksa suurem. Et seesuguse kurwa nähtuse eemale tõrjumiseks wcidike kaasa aidata, arwan tormiliseks rahwale ikka uuesti jälle meelde tuletada, et wäga paljud haigused tõesti külgehakkawad on, et üks isik teda tõe Stj teiselt omandada wõib. Iseäranis suur on lülgchakkamise wõimalus  just siis, kui leetrid juba lahkumas on, kui ihunahk kcSta hakkab ajama. Naha libledega üheS kantakse ka haiguse idud õhku laiali. Sellepärast on seesuguste haigete juures wiibimine igale inimesele, iseäranis aga lastele, kellede organiSmuS alleS haigust idudele waslupanemisekS nõrk on, wäga kahjulik ja kardrtaw. Leetri haiguses olewaid lapsi on tingimata  tarivis poolpimedas, ehk Mesti pimedas toas hoida. WalguS wõib nägemist  kergesti ajutiseks ehk ka koguni jäävamalt  rikkuda. Õhk peab puhas, mitte liiga soe olema. Tuulutada tuleb aga tuba nii, et mitte läbitõmbawat tuult ei oleks, sest see muudaks haige seisukorda märksa raskemaks. Kohe pääle selle, kui haigus juba lahkumas on, kui inimene ise ennese juba terme ja tugema tunneb olema, ei tohi ta mitte meel lahtises wilus õhus ümber käia. Ta peab meel mõneks ajaks tuppa jääma, et ta lõpulikult paraneda wsiks- Wäljaminijaid wõib aga kergesti uus, ja niisugusel juhtumisel enamisti ikka elukardetaw haigus tabada, mille wastu ei hää hoolitsemine ega arsti abigi midagi ei suuda teha. Haiguse korral on mõistlik, asjatundjate arstide juhatusel eite wõetud, hoolitsemine wäga mõjuw ja et järeldused soowitawad oleksiwad tingimata tarmilik. Aga meel parem on juba enne haiguse tulekut tema eemale tõrjumiseks abinõuufid tarwitu-Mle  wõtta. Ehk teiste sõnadega öeldud: tarwis ennast haiguse eest hoida. Päätingimised selleks on: külgehakkawatest  haigetest eemal hoida, puhtas õhus ja üleüldse puhtuses elada. ..Karskuse" ja „Lyra" seltside ühendamisest,  mida juba paar aastat plaaniti ning mille üle sel kewadel mõlemate seltside  poolt lõpulik otsus tehti, ei ole aga nüüd midagi wälja tulnud. Selleks oli põhjuseks tuttaw alkoholi buhweti ja kaardimängu  küsimus uues ühendatawas seltsis. Karskuse Seltsi liikmete üleüldisel koosolekul, mis 25. oktob. peeti ja kuS Lyra Seltsi otsus teatati, tehti häälecnamusega otsuseks, oma endise otsuse juurde jääda ning seda küsimust sugugi enam mitte otsustamise alla wõtta. Et ka „Lt>ra" SeltS oma otsuse juurde, mis meie lugejatele teada, kindlaks jäi, fiis ci saadud soowitamat seltside ühendust mitte elule kutsuda. Selsamal koosolekul tuli ka Karskuse Seltsi ümbermuutmise küsimus  kõne alla. Otsustati suure häälecnamusega  Seltsi Kuresaare Eesti Seltsiks ümber muuta, millel kohaliste elanikkude maimline, kehaline ja warandusline edenemine  sihiks on. Ometi ei wõetud seda otsust ühel häälel mitte waStu. Mitmed ei olnud sellega rahul. Üks osa liikmeid nõudis uut liikmetekoosolekut uuesti läbirääkimiseks  selle üle, kudaS uut seltsi nimetada. Selle tõttu peeti 27. okt. Karskuse s. tiikmete koosolekut, kuS otsustati Seltsi ..Saaremaa Hariduse Seltsiks" nimetada. Ka otsustati seltsile iseäraline nimi anda. Sääl läkfiwad  aga arwamistd nii lahku, et selle Üle otsust ei saadud tehagi. Ka nüüd on paljud  selle waSlu, et Seltsile ..Saaremaa Hariduse Selts" nimeks saaks. See küsimus  tuleb wist kord wecl Karskuse Seltsi liikmete koosolekul läbirääkimise alla. Kaevatakse, et Eesti rahwusline asi ei lähe, et eestlastel mitte politilist ega rahwuSlist mõju ei ole. See on jn tõsi. Uga selles on rahwa osawõtmatus ja tuim