seda pankades ja kroomi hoiukassades Väärtpaberite eest -võetakse. (Järg tuleb). kohut mõistma, kui ma see kord tema pääls mõistsin! Aga fiin waikses rahus mis tema ümber walitseS, täitis südant palaw igatsus tema järele. PuulatwadeS paistis juba walguse kuma. Sätendades wärwis ennast toewas põldude kohal purpuri karwaliseks, kelle hiilgus säält waikse järwe peeglisse paistis. Päikene  tõusis üles ja tema kuldsed kiired puuiufiwad  ka Hilda paäle; ta sulgus omä silmad kinni. Kui ta need Me lahti tegi ja päikesest maalitud toredamat kcwade pilti  wce sees nägi ja kauni roana küiukombe järele kirikukella hääl üle põllu ja metsa ÜlestõuSmis? püha päikese tõusu kuulutas, siis langes ta waikseZ palwes põlwede pääle. Unenäolises waatas ta wecpccglisse. Hakitselt  kaduS ta! palme wai muStuS, sest all mee sees, tema palge ligidal, oli üks tuttarv üliarmas nägu- Reed oliwad need samad pruunid «alust õhkassd silmad! KaS peaks rahwajutt tõsi olema? Kas oli see palarvalt igatsetud temale andeksandmist kuulutama ilmunud? Ta tõusis üles ja põö ris ümber. Sss! seisis temo, keda ta wiis aastat igats.nud ja armastanud oli nüüd ta eei- Hingeta waotaS ta oma käed südame kohta, kelle luksumist ta kartis kuulwat ja waataS ts filmi, kes nüüd jälle, «agu ikka, paludes ta püüle waatstwad. Nõnda  seisisad nad mõned minutid. Metsast kõlaS laulurääSta hääl, tihaS siristas oma laulu ja lõokene lendas põllu kohal hõisates  tacwa poole. See oli ÜlcStõuSmisepüha  hommik, kõige täiemas kuninglikus ilus. ProhweSsor Slubbe ei rääkinud mitte, aga ts firvtsS oss käed «Aja, ja Hilda, KS praega oli mõtklmd, ialgi tema omaks saada, oli seda kõik unustanud; üht ainust asja tundis ta armastust, mis tema südant ammu oli täitnud, ta ei tohtinud seda nüüd enam andmast ega wõtmast tagasi  hoida ja laskis ennast maitses ja otsata  tänulikus meeles ümbert kinni wötta- Tüki oja pärast leidfiwad õnnelikud sõnu rääkida, aga neid oli mähe ja need oliwad segasid. Paikese kiircdch üle kullatud, seisiwad nad kase marjul üksteise ümbert kinni ja pühitsesimad armastuse ülestõusmise püha, üht uut ja ometi igawcsti mana, onnist püha! Teisel pool järme kallast ei läniud kõik asi ka mitte nii magusi kai seda niisugusel mõrasel hommiku tunnil mõtelda mõis. Süül teisel pool kaldal oli Liisi. Teel oli tal mõte kindlaks saanud: ta tahtis niisama kui pagana usuline talutüdruk, esimese päikese kiire ajal mette waadata. Kes teab on Ml ometl ime as;u, sellel imelikul ajal näha- Ta kumardaS ennast üle mee ja mahtis sinna sisse- Oma tulises  meeles unusras ta kõik mure Hilda parast, kartuse onupoja eest, ta oli nüüd jällegi lapseks saanud, kellel üksnes see joom eesmärgiks oli. Midagi ime asja näha. Ta ei kuulnud mitte Eeriku sammusid, kes siis, km ta teda ära tundis, seisma jäi ja pärast tasakesii ligemale nihutas. Ühes sellega uuris ta ka meel teist jürwe kallast hoolega. Sääl scistsgi Hilda kase najale toetades, otsi nende wuSlu. Niipea kui pärttje kirred teda walgustosiwad,  langes ta põlwcde pääie maha ja tema taga seifis Eerik. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 28. juunil lagunes siin jutt laiali, et Wcnemaa mcrekauba laewaStiku ülem, Suurwürft Aleksander Michailowitsch Kuresaarde tulla. Kõrge herra wastuwõtmisekü wõcti linna poolt ka ehitused ette. Roomasaarde tehti ilus auuwüraw. Õhtupoole, millal Suure würSti siia tulekut oodati, korjas lugemata rahwa hulk Roomafaare uulitsa ligidale parki. Kuid häkitsclt tuli teatuS, et Suurwürft ei tullagi Kuresaarde. SuurewürSti mitte tulemise üle sügawat kahjetsust tundes lahkus rahwa hulk. Kurefaare gümnasiumi auukuratoriks on Saaremaa maanõuunik von Zur Mühlen nimetatud. 9., 10. ja 11. augustil peetakse Jurjewis Ees:i Põllumeeste seltsi poolt põllu ja käsitöö näitust. Endistel aastatel on ka Saaremaa Aurjeivi Põllumeeste Seltsi näitusest osaivötnud seega, et siit ühte ja teist -naljanäitusele saadeti. Pal'ud -väljapandud asjad on ka Ml tähelepanemist  leidnud Nõnda on mitmel Kerla w-katisepal ti-tt-sekirjad käes, teistel auurahad. ja ühe Waljala neiu sõrmi ehib koguni kuldsõrmus esimese auuhumana käsitöö  eest. Loodame, et ka sel aastal Saaremaa  lurjeivi Eesti Põllumeeste Seltsi näitusel ei puudu, waid näidata tahab, et ka Saaremaa ühes Suuremaaga edenemisele  püüad ja edenemise teel käib, ja selleks rohkel armul asju näitusele saadab. Seltsi poolt on Saaremaal ülesandmiSte wastu-võrjateks  ja lähemate seletuste andjateks -volitatud : Kure saares C. Pall, Kaarma! kooliõpetaja J. Kirotar, Kärlal õp. Kerg ja Pöidel köster Paulmeister. Päöle seda wõtab ka tellimisi  waStu T. Liim Kuresaares. Oma „NaljalisaS" kirjutab „Tcataja",  et Haapsalus üks uulitsa niisutaja tolmu sisse ära uppunud olla. „Patisaksad" waatanud haruldast looduse imet suure humituscga päält. Ka meie „Roomasaare" uulits on nii tolmu tais, et ..Teatada" „Naljalisa" Haapsalu õnnetus täiesti ka Kuresaare kohta käib. Sest Roomasaares on niipalju tolmu, et saal tolmu kütte ärauppumisest ka rääkida wõib. Kewadel maetakse uulitsale iga sugu peenikest prügi, mis aga suwel rohket tolmu sigitab. Roomassaare  uulits on praegu üks kõigerohkem lübikaidawatest uulitsasest. sest et temast tee sadamasse läheb. Esimene uulits, mis wõörale laewasillast tulles silma paistab,  on nimetatud uulits. Roomasaares üüritakse ka kõigerohkem majasid supelwõõrastele,  ja sellepärast oleks hädapärast tarwis, et linnaisad nimetatud uulitsaprügimise ette wõtaksiwad. Roomasaare elanikud olla juba paar korda selle üle linnawalitsust  palunud, aga igakord olla palme tähelepanemata  jäätud. Et aga tähendatud uulitsaprügimine maga tarwilik on, siis ei peaks Roomasaare elanikud linnawalitsuse püäle käimast mitte enne ära tüdima, kuni kord uulits malmis tehtakse. Sest muidu wõib ehk ette tulla, et Romasaar tolmu sisse tõesti ära upub, ja uimelt selles asjas, mis supelelusse puutub. „Linnapää" piiskopi lossi ruumisid parandades, on saäl mitmesugused ruumid ja käigud üles lettud, mille olemist enne sugugi ci tcamd, scst et need kinnimüüritud olnud. Nõnda on üks käik üles leitud, mis läbi wäljaspidise lossimüüri ülesse lossi otsa wiib. Saaremaa rüütliselts tahta loSsiruumistd täiesti ära parandada  ja siis landrathi kollegiumi ja rüütlite scltfi asekoha sinna seada. Läheb Saaremaa mõisnikkudel korda räägitawat  lossi tema endisesse seisukorda parandamise teel wiia, siis suurendab see palju Kuresaare iseäraldust. Kihcikomtalt. Saaremaal näib Kihelkonna maanurk ning kiriku ümbrus edespidi iähljaks kohaks saamal. Wiimaste kümmekonna aastate sees on kiriku ümbruses wäikcne alemikene tõusnud.  Sääl on praegu kolm kaunis suurt kauplust,  kaks pagarit, üks suurepäraline theemasa, aptek, monopool, rätseppasid, kingisseppi ja teisa ametimehi. Majasid tehakse ikka meel juurde takse, sest Kihelkonna mere muda olla oma terwise olude poolest palju rikkam kui Kuresaares ja kuskil  mujal. Paari nädali eest sõitis Liiwimaa kuberneri herra Kurcsaarcst ka Kihelkonda. Ta sinna sõidu pää põhjus olnud Kihelkonna mere ning sadamate tähelepanek. Kuivas kõneldakse, tahta kroonu sinna uut sadama silda ehitada, kus seletanud kuberneri herra küsimiste paale pitkalt tuste kohaks hoopis sündsam olla, kui Piduta mõisa alune lahe, kus lacwadel sügisisle põhja tunledega juurest edasi kuni Kurewere wõi Jaagu rahu sadawitsil  sisse scalud lubja ahjusid ning kuurisid, allu ning õige rohkes armus üles wõelud kiwi süldatel  raha om siis ei taha nemad enam tööd teha, wilwad oma raha kasude pääle ning siis on neil magus rahulikult magada. Sweitslased lülima d siia ning mõistsiwad piimast siin endid rikastada ning teistele kasu tuua, kuna omad mehed neist ainult und nägiwad. Ennemalt nimetasime, et Kihelkonnas kaks pagarit  on. Ühte neist pagaritest sooivilaksime meis Kuresaare omadele HSäkS eesmärgiks. Kuresaare pagarid wõiksiwad siit õpetust wõtta, kuidas ühest ja sestsamast jahu liigist hoopis suuremaid saiu wõib teha kui need Kuresaares on. Kihelkonna meistri kahe saija sisse mahuivad kõige wähemalt kaim Kuresaare meistrite oma. M. Jurjetvist. Kongota! on wälk üleminewal  laupäcwal ühe mehe ja hobuse maha löönud. Mees tuli heinakoormaga kodu ja oli parajasti wärawa wahels jõudnud, kui wälk ta maha wirutaS. Koorma ees olewad kaks hobust langestwad ka maha: üks ärkas warsti üles, kuna teine surnuks jäi. Wale aktsiisiametnik. Jurjewis wõcti hiljuti keegi isik kinni, kes ennast aktsiisiamctnikuks nimetades, alewites poodisid rewideerimas käis, kus ta poodide pidajate käest raha katsus wälja petta. Paidest. Kuulu järele on Paidesse iseäraline usufelis asumas, kes laupäewast päewa pühapäewana pühitsewat. Nad käia salaja oma jumalateenistusel, sest st politsei nende järel walwab. Nii teatatakse „Olewikule." Peterburist. Traadita telegrahweerimine  wõetakse päew päewalt ikka rohkem tarwitusele. Siiamaale oli ta pääkoht ainult sõjalaevastikus, aga nüüd on seda juba posti ja telegrahwi valitsus sisse seadnud. Peterburi poSti ja telegrahwi walitsus tahta ilma traadita telegrahweerimisega  Peterburi, Kroonlinna, SestroretSti ja Krasnaja Gorka «ahel katseid Leha. .V. 28, Saarlane 1903