wad wiha pärast kas wõi lõhkeda. Lõuna- Afrikas waeste buride häwitamiseks nii palju raha waja ja nüüd tahetakse nii raswane suutäis  ära wõtta, Inglise opiumi walmistajate ja kauplejate käsuline äri mokka panna! Inglased  rehkendastwad wälja, et kui Hiina wõlga kõrgendatud tollirahaga tahetakse tasuda, siis õigusepärast seda inglased tasuda, sest Hiina maaga kaubeldes pidada ju nemad kõrgemat tolliraha maksma. Sellepärast oli inglane tollikõrgendusele  kangesti wastu, mispärast osalt need sekeldused ja läbirääkimised. nii pikale wemsiwadgi. Kas hiinlane oma wägswama ja kurjema waenlase wastu mehiselt üles astuda ja sellest jagu saada suudab, näitab tulewik. Kerge ei saa see wõitlus küll mitte olema. Inimene ei taha harjunud pruugist naljalt lahkuda, kui see talle ka hukatust toob. Seoa näeme nii mitmes Europa riigis. Siin teeb peaaegu niisama kuri waenlane oma laastamise tööd, häwitab ja kihwtitab rahwa elu waimliselt ja ihuliselt, rööwib perekondade õnne ja rahu ja saadab enne hääl järjel olewaid  inimesi sandikepile, teeb neid ihu ja waimu poolest Võimetumaks, lõdwaks igale auusale ettewõttele ja kohusetäitmisele kõlbmataks. Küll on selle wägewa waenlase, alkoholi (õlle ja wiina), wastu sõda kuulutatud, küll teewad auusameelsed  rahwasõbrad selle kaotamiseks wäsimata  tööd, aga meie näeme, kui raske on siin wöidelda, kui pikkamisi karskuse töö edeneb. See ei pea aga ohwrimeelseid wõitlejaid mitte araks tegema. On ka töö raske ja edeneb wisasti, aga ta edeneb siisgi ja see andku jõudu ja lootust tulewiku jaoks. Mida kurjem ja wägewam waenlane, seda rängem on wõitlus,  aga seda ilusam, kallim ja õnnestawam on ka wöit. Ka meil Eestis on hulk sõjamehi karskuse seltsisid wägewa waenlase alkoholi wastu Võitlemas. Edenegu ja kandku wilja nende wäsimata töö! Eesti Aleksandri keskpõllutöö-tehnikakool. Nagu minewases numbris teatasime, on Eesti Aleksandri keskpõllutöö-tehnikakooli eeskawa  hariduseministeriumi poolt Aleksandri kooli nõuukoguls kätte saadetud. „Postimees" kirjutab  uue kooli kohta muu seas järgmist: „Koolil on ees kama järele 2 üleüldishariduslist  ettewalmistuse- ja 4 spetsial- ehk era-klassi. Õpetuse eeskawas on ettewalmistuse-klasside üleüldised õpeasjad umbes nagu siiamaani linnakoolis,  ka Eesti keel, nädalis kumbasgi klassis 2 tundi. Usuõpetajaid on üks määratud ja ka palka ainult ühele. Spetstal-klassides jääb Eesti keel täiesti ära. Usuõpetust on aga igas klassis weel 1 tund. Kahes esimeses klassis pandakse iseäralist rõhku matematika pääle. Saksa keelt oli Riia politehnikumi professorite  nõuupidamise koosolek põllutöökooli eeskawasse  neis piirides seadnud, kui uues keskkooli  eeskawas määratud on, s. o. 5 tundi nädalis. Ministeriumis on aga Saksa keel täiesti ära jäetud. Kooli juhatuses on 1 direktor 2000 rubla palgaga, 1 inspektor 750 rublaga; üleüldiste õpeasjade kooliõpetajate palgaks on ettewalmistuse-klassides  40 rbl., spetstal-klasstdes 75 rbl. aastas ühe tunni päält nädalis. Spetstal-kooliõpetajate  palgad lähemad natukene lahku. Pääle muu on weel ametis üks ülemaataja ning kirjatoimetaja,  kes ühtlasi ka raamatupidaja on. Kooli sissesead on kindlasti ära määratud. Kuluarwe on 26000 rubla iga aasta; õpeabinõuud,  ehitused jne. on ära tähendatud, katsemõisa  kohta tahetakse aga weel teateid, kuhu, missuguse sisseseadega teda asutada. Mõnelt poolt soowitakse Kanawere mõisat, mis 6 wersta Aleksandri  koolist kaugel on; mõeldakse ka Kõo mõisa pääle, mis wersta 12 kaugel. Wastu wõetakse kooli õpilast I. ettewalmistamise-klassi  linnakoolide ja kaheklassiliste ministeriumi-koolide  kursuse lõpetajaid, 11. klassi wõetakse  aga õpilast eksami järele. Nagu näha, on kõik nõuupidamise koosolekud  põllumeeste seltside saadikutega, Riia politehnikumi  professoritega j. m. kaunis ilmaasjata  olnud Eesti Aleksandri-koolist saab umbes seda laadi õpeasutus, nagu kõik põllutõü-tehnikakoolid  hariduseministeriumi all on. Mis üksikutesse õpeainetesse puutub, siis on eeskawast Saksa keel Vististi küll sellepärast  wälja jäetud, et meie maal Saksa mõju mitte ei tõuseks. Eesti keel on Eesti kesk-põllutöö-tehmka koolis ainult ettewalmistuse-klassidesse jäetud. Kui meis nüüd soowi awaldame, et Eesti keelt Za era- ehk spetsial-klassides õpetama hakataks, siis tulewad ilmakodanlised wististi küll jälle süüdistusega, et meie oma „rahwuse ebajumala" kummardamise surmil sarnast nõudmist ilmutame;  kuid meis wõiksime kergesti näidata, et Eesti keelel põllutöö-koolis just suur tegelik tähendus oleks. Sest meie kesk-põllutöökoolist läbikäinud meestel on tegelikus elus ometi Eesti põlluharijatega tegemist. Nii hästi harilik tutwuskond, kui ka töölised, kellega Eesti õpetatud põllumees Eesti maal ümber peab käima, tarwitab Eesti keelt. Ei oska nüüd õpetatud  põllumees oma mõtteid Eesti keeli kirjas ehk kõnes selgesti ja kindlasti awaldada, siis wöib temale juba julgesti ette ütelda, et temal 478 Lesti postimees. M 2.