Saarlane maksabkroonupostiga:  o°st°s S r. kop, v- „ „ss ~ '/, .. -..75 .. maapostiga: „ T„ 50 „ V- . 1.. - .. V: .. -.. 50 .. slksik number ii kop. Ilmub katskorb» niU-l-i, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus SuresaarcS, PittaS uul. Treffeni msjoS « IZ. Kuulutuste wuStuwõtmiue luni 1 pä-wal -nne lehs ilmumist. Kuulutuste P-iit.ridx S kop. lche iiSolsas 20 lop. M 38. Laupäewal, 31. mail 1908. XXiV. aastakiiik Wiljapuude ja põõsaste pritsimisest. („Aiatööleht-") WiimaStcl paaril aastal on wiljapuud ja põõsad sedawõrd waenlaste häwitawa mõju all kannatanud, et nad seda hoopi mitu aastat järele peawad põdema. Wlijapuude  waenlaste häwitaw mõju kaöwab iga aastaga silmanähtawalt, mis tunnistab, et nad kunagi ei wühene, waid ikka jälle uusi harusid juurde tuleb. Waenlased on meil niihästi seenetused, kui ka loomad. Seenetused, mis enamasti kõik wäljamaalt kaubaga sisse weetud on, nagu Mehltau tzahukaste tõug), Fusivlaäimn venäritieum Õunapuul) ja Vnsiolaäinm xirinnm (pirnipiul),  siis weel mitmesugused rooste hai» gised- Nende seenetuste waStu on hakatud khwtiseid rohtusi tarwitama, unS nende psad ara HSwitawad, ilma et nad puule e k lehtedele midagi rviga teeiZ. Seda k nget kjhwti on leitud wasesoolades ja nmelt wasewitriolis. Et aga waesewitriol ka palju weewlihaput sisaldab, mis lehtede pääle häwitawalt mõjub, siis tarwitatakse selle mõju wastu teisi wahendid. Need on: lubi, ammoniak, sooda jne. Harilikult wöetakse aga selleks lupja, mis kõige vdawam  ja millel see hää omadus on, et pritsimise ajal näha on, missugused kohad ja kui palju pritsitud on. Wedeliku walmiStamise  juures tarwitatagu puust nõuusi. K. n. wasewitrioli, mis enne peenikeseks tambitakse, sulatatagu 50 toobi wee sees. Et sulamist kiirendada, riputatakse wasewitriol  kotikesega wee sisse, nõnda et kott wee fees ripub. Pääle selle sulatatagu ise nõuu sees 6 n. wärsket põletatud lupja 50 toobi wee sees ära- On mõlemad ülewal nimetatud ollused küllalt sulad, siis walatagu nad ühel ajal aegamööda ja ikka ümber segades kolmanda puust nõuu sisse kokku. Näeb nüüd see wedelik taewa karwa sinine wälja, siis on ta tarwitamiseks  sünnis. On wedelik aga rohekassinine,  siis on temaS weewlihapet liiga palju ja sellega pritsimine oleks kahjulik. Et täiesti kindel olla, kas wedelik tõesti tarwitamiseks kohane on, selleks tarwitatagu  punast tinkturi paberit (Reagenspapier).  Muutub see paber wedeliku sees siniseks, siis on wedelik kohane, jääb ta aga endiseks, siis walatagu lubjawett, mida natukene rohkem walmistada tuleb, kui eelpool öeldud, nii palju juurde, kui paber ennast muudab. On wedelik nõnda järele proowitud, siis wõib julgesti teda tarwitada. Wedelikku walmistatagu ainult niipalju, et ühe korra pritsimiseks jätkub- Esimene pritsimine sünnib eel õitsemist, teine Sitse- Imelikkude elukate saar. H. Wa!es'i uudisjutt. 28 Kõige esimene, kes meie juurde tuli, oli vinast inimene, kes siin kollase ivääwliga kaetud maapinna pääl koguni muinasjutuline walja näitis- Selle järele ilmus puude wahelt üks määratu suur elukas, keS nagu hobuse ja hüppopotamuse ühendus nähti olema. Ta tuli õige aega mõõda lähemale, kuna ta ise rohru näris. Siis ilmusiwad weel palju teisi poolmetselajaid,  üks teisest koledamad. Iga elukas kummardas Moro poole, kuna nad midagi teisest jaost omale ette pvmisesiwad.  Tema maja on kannatuse maja . . . Tema käsi wigastab . . . j. n. e. mis pääle nad tulise wääwli pääle silmili maha langefiwad. Seda pilti on peaaegu «võimata  kirjeldada, mis kõige imelikumat muinasjuttu meelde tuletas. Meie ümber t ollase platsi pääl laamafiwad silmili maas kümned elukad, kelledest mõned nii hirmsad oliwad, kui oleks nad hoopis teisest il-uast pärit olnud. Mõni neist oli rohkem inimese  kujuline, aga kõik nende liikumised ja häälitsemised tuletafiwad kohe metslooma meelde- Heledad päikese kiired walguStafiwad  kõiki elukaid selgesti- Ida pool lõppes  plats madala põõsastikuga ära, mille tigll uhked palmid end taewa poole firullfiwad,  aga põhja pool, madalate põõsaste siga, mühas wügew ääreta okean . . . , Kuuskümmend kaks, kuuskümmend kolm, siges Moro- Weel on neli tükki puudu- Leoparti ei ole siin näha, tähendas Nongomeri. Moro puhus weel kord sarwe, pille järele kõik elukad nagu maod wingeriama  hakkafiwad. Meie selja taga kuuldus kabin. Ma waatafin tagasi ja nägin leojard-inimeje,  kes põõsaste wahelt wälja siilis, nagu häbelik koer- Ta otsa pääl paistis suur muhk- Kõige wiimati ilmus ahw-inimene- Ma nägin, kuida mitmed elukad kurja pilguga ta poole waatafiwad. Istuge! hüüdis Moro kõwa walju häälega,  mille pääle kõik elukad poolringis maha kükitafiwad. Kus seadusekaitsja on? küsis Moro ja hall elukas astus teiste ringist wälja ning kumardas maani. Korda sõnul ütles Moro käskiwalt. Hall elukas hakkas „seaduse" punktisid ette lugema ja kõik teised kordafiwad neid sõnu lauldes järele. Kui nad nende sõnadeni  oliwad jõudnud: «Ei tohi mitte looma  tappa; see on meie seadus. Meie oleme inimesed!" tõstis Moro käe üleS ja hüüdis: Pidage I Kõik jäiwad wait ja ümberringi walitses sügas, waikus. Minu arwates saiwad elu- kad kohe aru, mis Moro tahtis neile Ütelda. Ma waatafin terawalt nende imelikkusid nägusid.  Kõikide silmis paistis hirm ja wiha. Kui ma nende otsa waatastn, püüdstwad nad oma silmi kinni katta, ehk kõrwale waadata. Üks teie seast on seaduse waStu teinud! ütles Moro. Keegi ei pääse l kähistas hall seadusekaitsja  ja tema järele kordasiwad kõik elukad  kooris: Keegi ei pääse! Keegi ei pääse! Kes teist süüdlane on? küsis Moro piitsa  plaksutades ja oma ümber olejaid elukaid  silmitsedes. Minu meelest oli, nagu oleks rebane-karu wäga hirmu tunnud, sest ta nähti liig rahutu  olema ; nõndasama ka leopard-inimene, kes ennast teiste pilkude eest ära peita püüdis.  Moro astus mõned sammud leopardi poole ja küsis waljult: KeS on süüdlane? Süüdlane on ses, kes seadust murrab I keegi ei pääse! rääkis seaduse kaitsja. Moro ei pöörnud oma filmi leopardi päält ära ja tahtis oma waatega ta südamesse  tungida. SiiS pööris ta meie poole  ja ütles: KeS seadust murrab, see peab . . Kannatuse majasse tagasi minema ! hüüdfiwad  elukad kooris. Kannatuse «ajasse tagafi minema, suur herra! Aüult wabriku märki wõib järele teha/ ialgi aga mitte lõigatud Bakuni tubaka „L aev a" häädust» mis Kõige suuremas Weneom KakM-tubMlvabrlkus J. W. Gus s e w, Riias walmistatakse. Wabrik soowitab iseäranis tõesti hääd kaunisti lõhnawat Schwizenti tubakat „Ratsani k", mis kõige paremast wärstes tubakast on «valmistatud ja palub auustatud larwitajaid seda proowida. Wabrikumärkide „Laelv" ja ,Itatsauik" kiimueaastaue kestus ja ilmatu suur malmistaminc : wabrik valmistab igal aastal pääle I<DV,VVV puuda tubakat, o« kõige paremaks nimetatud wabriku tubaka hääduse tõenduseks. ZSMKNK MM! Wsttpühi 3S l»T»päs»V«k,  7. Zttnrk. „Saarl." toim.