Saarlane M IS. Teisipäewal, 13. mail 1903. XIX. aastakiiik. maksab - Saaremaal aastas . . 1 rbl. 80 kp. Kostiga saadetud aastas. 2 „ „ KooleS aastas 1 ~ 28 „ —»- Ilmub igalteist^äs»V«»r. „Taarlasc"toimetus ja wSljaandminc Äurrsaares Kauba-uulitsas nr.l 7. Saarlase toimetnseleKurefaarde. Kuulutuste petit rida maksab Z k. Klrsildiie xolilikii ajalchi mai- ja liaaarahmalk. Tähtsamad muudatused uues nuhtluse seaduses. H 74. Kes 1) Õigeusu kiriku ehk ülepää kristliku  usu sisseseadlusi ja pruukisi teotab z 2) sõna ehk teoga neid asju pilkab, mis Õigeusu ehk muu kristliku usu jumalaleenituse juures pruukimise  läbi pühitsetud on; 3) sündmatu kombel pühade asjade ehk H 73. sees tähendatud usuasjade kohta räägib, saab selle süüteo eest karistatud, kui see süü tehtud sai: 1) awaliku jumalateenistuse ajal ehi kirikus: Vangistamisega kuni 6 kuuni. 2) kabelis ehk kristlikus palwe majas, ehk awalikuit,  ehk laiali laotatud ehk awalikult wälja pandud trüki tööde, kirjade ehk piltide läbi: Vangistusega. 3) selle mõttega, juures olejate keskel Viha äratada: Vangistusega kuni 6 kuuni. Kui aga kuritegu küll ülemal tähendatud tingimiste  all tehtud sai, ometi kas hariduse puuduse wöi rumaluse pärast ehk purjus olekus, siis saab süüdlane nuheldud arestiga kuni kolme kuuni. Kes nurjatuma karjumise käratsemise ehk muu kombetuse läbi awalist kristlikku jumalateenistust kirikus, kabelis ehk kristlikus palwemajas segab, saab kuni kolme kuulise arestiga nuheldud. Kui seesuguse kombetuse järeldusel jumalateenistus  takistatud sai ehk kui see kombekus mitmete  isikute poolt toime sai pandud, siis langemad  süüdlased aresti alla. Kui selle Z esimeses jaos tähendatud kombetust kelle mõttega tehti, et jumalateenistust takistada, siis saab süüdlane Vangistusega nuheldud. Kui aga niisuguse mõtte läbi takistatud jumalateenistus  katki jäetud pidi saama, siis saamad süüdlased kuni 6 kuulise Vangistusega karistatud. S 76. Kes Wcnemaal seaduslikuks tunnistatud mille-kristlist usu tunnistust teotab ehk ühte selle usu püha asja sõnu ehk teo läbi laimab, saab, kui niisugune kuriiöö ühes mitte-kristlise koguduse palwemajas ehk selle usu awaliku jumalateenistuse juures sai tehtud, arestiga nuheldud. Kui kuritöö hariduse puuduse ehk rumaluse pärast teksti ehk purjus pääga, siis langeb süüdlane  aresti kuni üheks kuuks ehk rahatrahwi alla kuni 100 rublani. ehk muu kombetuse läbi ühe Wcnemaal seaduslikuks  tunnistatud mitte-kristliku koguduse jumalateenistust  segab, saab, kui see kuritöö awalikult ehk palwemajas tehtud sai, nuheldud arestiga H 73. Kes ühte kristlast ilma kristliku matmise pruugita maha matab, ilma et see iseäralist raskust teeks, ühte waimuiikku selle pruugi täitmise juurde kutsuda, langeb aresti kuni kolmeks kuuks. Z 70. Kes üht juba maetud ehk matmata surnukeha  röömib ehk teotab, saab nuheldud : paranduse majasse kinnipanemisega kuni kolmeks aastaks. Kui tähendatud kuritöö ühe kombewastalise tegewusega ühendatud oli, siis saab süüdlane wöi' purjus pääga tehti siis saab süüdlane nuheldud  Vangistusega kuni S kuuni. Z 80. Kes 1) wägiwallaga ehk nuhtluse «vääriliste  ahwardustega kedagit niisuguseid usu kombeid ehk pruukis, tegema sunnib, mis selle isiku usu määruste wastu käib, ehk kes teda niisuguste abinõuude waral seesugustest usukombedest osawõtma sunnib; 2) wägiwalla ehk nuhtluse wääriliste ähwarduste läbi kedagit takistab, oma  Wenemaal  seaduslikuks tunnistatud usu kombeid täitmast ehk oma usu jumalateenistusest osawõtmasi,  saab nuheldud: wangistusega. (Järg tuleb). Haikalade söötmine. Jutustus Brasiiliast. Sel õhtul olime oma laewa pääl kõik säga waiksed. Meil oli ju põhjust küllalt iseäralikku tähelepanemist eneste päält ära pöõrda. Kapten Wolters ütles minust mõõda minnes: Kui meie asi homme ka Meel kõik hästi läheb, siis lasen mina omalt poolt nõnda palju shampanjat ülesse käia, et ta kõige suurem haikala täis saaks. Meie silmitsesime weel tükk acga mõörast söjalaewa, mis lahe suu ees edasi tagasi sõitis. Selle kapten näis arwawat, et meie öösel putka panna tahame. Meie aga ei mõtelnudgi selle pääie, waid seisime rahuga ankrus, kuna kõik, wahid mahaarwatud,  õigeteund magasiwad. Hommikul oga, kui ümarikuks minema hakkas, saatsime proua Friasse plaani teise jao toime. Sellega ei olnud asi weel korras, et kapten Moreira pääsenud oli; meie laew ja kõik selle pääl olijad pidiwad ka weel kätte tasumise eest kaitstud saama. Et Kampiinas herra Moreira päästmisest aru saades, meid taga kiusamata ei jäta, oli selge. Aga ka seie päästmise pääle oli proua Friasse terane maim mõtelnud. Kuberner ei tohtinud  meid selles asjas kuidagi wiifi kahtlustada.  Kesk Ümariku aega lasti meie laewa Mült sinist raketi tuld ja siis tõmbasime meis rahwuSwahelise kirju lipu ülesse, Wls nöndapalju tähendas, et meie nendega rääkida tahame. Nemad andsiwad omalt poolt märku, et nemad tähele panemad- Me« omalt poolt märgutastmz jälle, et »e« malmis oleme herra Moreirat nende kätte wäljaandma. Nemad wastasiwad, et nemad meie aruandmist mõistnud ja warsi tulemas olla. Kui nemad ligemale jõudsiwad  nägime, et nende laewa lagi inimestest kubises. Kui Konstitutfion meist arwates kolmsada sülda eemal oli, kõlas meie laewa päält üleüldine wali ehmatuse hüüe: Mees üle parda! Lähemal silmapilgul wilistas masin ja kõik madrused jookfiwad teki pääle kokku. Meie olime hsrra Moreira  ühe ülikonna täis topinud rauaga tublisti raskendanud ja selle siis osawasti üle parda wiskanud. Kui Konstitutfion meie kõrwa oli jõudnud,  teatasime temale, et herra Moreira nende lähenemist markades, üSna praegu üle parda meresse huppanud. Paadid mis mõlema laewa päält teda otsima saadeti,  ei leidnud muud kui herra Moreira wee pääl ujuwat mütsi. Konftitutsioni kapten pidi nüüd ainult sellega leppima, herra Moreira ise oli ja jäi kadunuks. Tema palus meie kapteni, et see temale protokolli herra Moreira enesetapmise üle annaks, et seda herra Kampiinassele wiia. Kapten kirjutas selle üle protokolli, et herra Moreira üle parda huppanud, mida tema öösel ju ka tõesti teinud oli, ja kõik laewas olijad kirjutasiwad omad nimed kirjale alla. Konftitutsion auras kohe selle järele linna poole. Meie oleksime nüüd keelmatalt siit lahkuda wõinud, aga et see meid ainult kahtlustanud  oleks, winnasime ankrud ülesse ja sõitsime linna ligemale. Kellu üheksa ajal tuli meile waenulik ohwitser ühe kohtu herra ja salga soldatitega  jälle meis laewa ja kohtunik kuulas kõik laewas olijaid üksikult üle- Kui tema ka omalt poolt protokolli teinud oli, fõitfiwad  nemad jälle tagasi. Pool tundi hiljem ilmus sadama politsei ja üks arst Sidonia pääle ja weel pooltundi hiljem anti meile luba silla ääre tulla ja reisijaid maale minna lasta. Lõuna aegus tuli üks meeS wäikese paadiga meie juure ja tõi proua Moreirale tema mehe poolt ühe kirja. Kirjas seisis, et tema õnnelikult pääsenud ja täiesti kindlas kohas marjul olla. Ainult kolm inglast oliwad Bahias maale astunud, kus nemad ennast kohe Inglise konsuli kaitse alla andsiwad. Teised reisijad, kelle tee lõpp ka weel siin oli, jäiwad esialgul laewa; Bahia linnaelanikkude  seisukord oli sel korral wäga hädaohtlik  ja kardetaw. Tohter Latserda ja proua Frias tahtsiwad kuni Rio de Janerironi  weel meiega ühes tulla. Et meie aeg wüljalaadimisega kuni õhtuni ära kulus, pidime ööseks siia jääma, et teisel homikul jälle edafireisuks uut laadungi sisscwõtta. Meis olime juba kuulnud, et kuberner Kampiinas wiha pärast pool hull olla ja sellepärast ei wõinud meie öösel tema kätte maksmise eest sugugi julged olla. Näis aga ometi, et tema praegu weel, kus herra Moreirat enam laewas ei olnud, awaliku wägiwalla tarwitamist ometi kartis. Kui mina teisel homikul teki pääle tulin, et selle puhastamist juhtida, pSöris pootsmanit  minu tähelepanemist ühe iseäraliku nähtuse pääle. Aatonia maanina tagant tuliwad üksteise järele kuus suurt sõjalaewa nähtawale. Admiral Mello purjutas nende sõjalaewadega,  mis Paksotole truuwiks jäänud oliwad  Bahia sadamasse. Konstitutfion jättis Auustatud põllumehed! Põllupidajal wõi põllumehel on mitmesugused kutsed ja ülesanded Looja poolt ette määratud. Põllutööga ühes on ka aiapidamine. Ka selles seisab lõpmata ruumiline, määratu rikka anniline tööpõld põllumehe tegewusele lahti. Igal pool ja igal maal, kus haritud rahwad elawad ja kui loodus selleks kohane, on ja ammust ajast saadik aiapidamise tähtsusest aru saadud ja selle rikkaannilist  waewatasu ära tuntud. Sest korralikult haritud aed, olgu ta keedu ehk puu wilja kaSwatuses,  annab ilma tingimata mitu korda rohkem kasu, kui üks põllutükikene, sellessamas suuruses. Meie maal on ka mitmes kohas juba sellest tulust kaunis hästi aru saadud, ja wäikesed koduaiad,  mis enne kartuli maaks tarwitati, on nüüd wiljapuudega ja marjapõõsastega täis istutatud. Meie elame küll wiljapuude kaswatuse piiride põhja poolsemas jäos ja meie ei saa, oma karedama  kliima pärast küll mitte igas asjai selle ettewötmise  juures kõigist takistustest nii priid ja wabaiahttirud olla, nagu see Saksa ja Prantsuse maal ja mõne teise, soojema kliimaga maa koha