Päewaleht Ilmub Igal ZtlNZeWal. TaOiaiMU, Luurel turvi, aiduga ee», AnM uulMfa nurgal, nr. 4. Kõnetraat nr. 39a Tolmeta|a Mncfuad kella IMrcis liht- ja rahahtrjadclei „?aewoleke° toimet.. Tallinnas, m* r. Pese®?. Äsa Übfib nummCT 4 ksp. =*=» " "■■'Q • ■ Rdrcs)i tnuutmite sest 10 kop., Seik juures endine adtels ehk (elle nummer Oks anda. Kuulutuste norrpareiHe-rida maksad z Kop., leke eesotsas 15 kop. Vvöliled kuulutused a o s a o poote kallimad, ao □ □ c, „?äsW<z!edt" mafefab ühes kaasannetega: Koju hatte (aates« terme aasta peale 6 rbl. hop/ poole >, „ Z„ 20 / meerand „ i 70 i lihe kuu peale .. 60 „» Talllnriös tadtufeft ara niies s terme aasta peale S rbl. kop. poole „ .. 2 „ 70 „ roeerand „ „ I „ 40 „ Ohe kuu peale ~ 50 Kes 2 korda kuus llmuroat perehonnalehte ~Kodu" kaota kllida looroib, (ellel tuleb aastas 1 rbl, pooks aastas 30 Kop., aieerand a. 23 K. juurde maksta. |tr. 543, Reedet, 38. oktodrit (5. nowembr.) 18(19. IV. iistskiik. Meie aja linnad ja nende ülesanded. 11. Weel hakmem on Menemaal lugu kanakisatsioni jehk mustameetorudega. 1301. a. wõidi selles asjas Korraldatud olekut aiinu.lt 7 linnas leida. Suurematest linnadest roõime ainult Moskwat nimetada, millel korrapäraline  kanalisatsion oli. ja sealgi ainult kesklinna jagudes. Teised linnad, näit. Rostom, Kiiem jne. saadamad kõik oma mustuse torude mööda jõgedesse, ilma et seda enne puhastataks. Jõe mesi aga rikutakse  seeläbi ära' ja ta mõib hulga haigusteidude edasikandjaks saada. Inglismaal antakse linnad jõgede  raajastamise pärast kohtu kätte. Ja sellepärast puhastatakse seal mustusemedeliNu kunstliselt enne, kui teda ära roootata lastakse. Tallinnas on kanal isatsion kesklinnas ja selle ümbruses  sisse seatud, aga siiski on suur jagu linnast meel ilma kanalisatsionita. On isegi linna l igidal olewcijid uulitsaid. (Toom-Kuninga uul.), kus mustawee torusid  ei ole, kaugematest alemikohtadest ei maksa juttugi teha. Seal lastakse kõik mustris kuhugi auku, ehk. nagu Mõnes kohas näha. malatakse lihtsalt maa peale. Et sel teel maapinda ja ka õhku rikutakse, on iseenesestki  arusaadaw. Tallinna linna mustus Voolab torusid mööda merde. Linn ei tee praegu midagi selleks, et nmstuservett  enne merdemoolamist puhastada. Sellepärast on ka merewesi Kadriorus, sadamas ja üleüldse Tallinna  all päris segane. Uue-Sadama külje all aga on terme sopajärw, mis juba paksuks poriks on muutunud.  ' Muidugi teada, wõib linnaWalitsus end seega Vabandada, et ta. «mujale mustust saasta ei wõi, kui «merde. See on ju osalt tõsi. Aga siiski Võiks linn seda asja Et merewett kajda ligidalt mitte ära roojastada, tuleks solgiwee torude  otsad ühte kohta kokku tõik, kokkukogumisekohas Võiks suurem tiik olla, sinna majaks paksem mustus põhja, kus teda wälja Võtta ja põllurammuks tarwitada  wõib, wedelam ollus aga wõiks selle tarwis ehitatud kanali kaudu merde woolata. Kanali ots peaks kaugemale merde sisse ulatama, siis g.ookseks mustus kaugemale ja rannaäärne Vesi jääks puhtaks. Mitmes linnas on juba sel kujul mustuse ja solgiwee ärakoristamine sisse seatud. Kanalisatsioni asja õige korraldamine tõstäib linna puhtust märksa. Puhtus aga mõjub elanikkude  terwislise seisukorra peale suurel mõõdul. Hamburgis  tuli enne kanalisatsioni ehitamist 1000 elaniku kohta 48 1 / 2 soojatõbe juhtumist ette, kanalisatsioni Valmissaamise järele aga ainult 18 haigeksjäämist. Münchenis suri iga aasta 100.000 elaniku kohta 500 inimest selle haiguse kätte, aga praegu, kus kanalisatsion  juba suuremalt osalt linnas sisse seatud, sureb selle haiguse kätte meel ainult 10 inimest aastas. Igal pool on märgata, et kanalisatsioni eeskujuline korraldus rahma termist tõsta aitab. (Et Tallinn ais kanalisatsion mõrdiemisi paremal järjel on, kui mujal WLaemaal, sellepärast ei saanud siin kolera tänawu sumel maad, kuna ta Wenemaa linnades suuri ohwrid  nõudis. Peab ütlema, et Wenemaa linnade termisholui asi allpool arwustust seisab. Kuna Lääne-Europas niisugust külalist, nagu kolerat, peaaegu sugugi enam ei tunta, ilmub ta meie juurde iga 6—7 aasta järele korralikult. Linnade termishoiuline külg on fiill kõige paremine Inglismaal korraldatud, aga siiski ei jää ka Saksamaa linnad selles asjas palju maha. Mis termishoiu asja korraldusesse puutub, siis armutakse meil sellest juba küllalt, saamal, kui turgu, toiduainete pood isid ja Wenemaäl ka öömajasid termishoiukömisjoni  järelmaatuse alt peetakse. On aga ka linnasid, näit. Witebs? ja Orel, kus mingisugust terwishoidlist  järelmaatusi ei ole. Kui juba linnade amalikkude asutuste termishoidlin: järelmaaius nii madalal  seisab, siis ei maksa küll korterite ja eramctzgde järelmaatuse üle juttugi teha, sest niisugusel seisukorral  wõiksime asjata seda nõuda. Mitte üheski linnas ei leia meie seda. Üsna kättesaamata paleuseks  on meile niisugune seisukord, nagu Elasgomis, Inglismaal, kus kõik eramajade hoowid ja majade trepid linna tööliste poolt puhastatakse. Kõik Mustuse  miimad eramajadest linna töölised ara. Sumel kastetakse maja Hoomi, sügisel ja kewadel aga pestakse seda üks kord nädalas. Termishoiu komisjon maatab  seal järele, et korterid ka seadusepäraliselt korras  hoitakse, et neid tarmikikuk korral ära parandatakse:  nad malmamad selle üle, et korterites mitte üle määratud armu elanikka ei oleks. Peale selle on linn terme rea kasulikka asutusi ldonud, mis Elanikkudele  palju kergendusi toob. Lmnawalitsus on seal 12 ühispesukoda ehitanud (1902. a. tarmitasiMad neid 235.000 inimest), peale selle moel 15 sauna ja supelus-asutust.  Baltimaal Võime selles asjas ainult Pärnu linnakest nimetada, mis ka, nagu ajalehed teatasiwad, linna oma saunad ehitanud on. Niisuguseid linnasid, kas linna töölised yoowisid  puhastamad, on Inglismaal arwn poolest 20. Omamaliisuste poolt ehitatud faunasid ja pesukodasid oli seal 1902. a. 133 linnas sisse seatud. .Nendesse ettemõtetesse on enam kui 20 miljoni rubla pandud. Mis on meis linnad korterite asjus teinud? Peterburis,  Moskmas ja ka mujal on korterite hinnad nii kõrged, et töölised oma wäikese palga eest enesele ainult kongisid üürida wõiwad ja sinnagi surutakse neid meel hulgakaupa kokki. Inglise, Saksa ja Belgia omamakitsuse-asutused on terwetesse linnamajadesse odamaid ja termishoiukohaseid majasid ehitanud. Tallinna  linna omamalNus aga, kellel, nägu teada, palju maba maad- käepärast, ei ole seda küsimust weel arutamise allagi- mõtnud. Ka erakorterite' ehi.amiste juures ei matmata meil selle üle, et need termishoiunõuete  kohased saaks. Kõige esimeseks ülesandeks oleks küll sellel põllul, et linn liig Väikeste ja ilma köögita korterite ehitamise ja keldrikorterites elamise ära keelaks ja selle järele malevaks, et liig palju inimesi ühes korteris ei elaks. , Seda wõib juba edusammuks pidada, et Talliüüä gaasiwabrik linna oma on. Niisuguste etteivõtete asutamiste asjus tehtakse Wenemaal alles esimesi sammusid.  Gaasiwabrikud, elektrijaamad, on enamaste weel eraettewõtjate, wõi -seltside käes, kes nende tarwitamise eest Võimalikult kõrget hinda lvõtamad. Gaas, Mida Lääne-Europas korterite zpal- Austamiseks, kütmiseks, keetmiseks tarwitataffe, pruugitakse  meil ainult uulitsate ja suuremate äride roal- Austamiseks. Linna oma gaasiwabrikuid olewat Wenemaal  ainult 5 linnas ,4 linnas  ja elektrijaamasid umbes 10 linnas. Sa isamaal on 407 linna, millel oma elektrijõu-sünnitamise wabrikud  on. Inglismaal on niisuguseid linnasid 334; need linnad on selle asjanduse sisse kokku üle 300 Miljonilise  kapitali mahutanud. Inglismaal on 162 linna, milledel uulitsaraudteed oma käes on, selle otstarbe  peale on need linnad 270 miljoni rubla ära kulutanud.  Gaasiwabrikuid on seal 232 linnal, mille sisse 350 miljoni rubla kapitali on pandud. Mõskma elanik l.OOO kantjala gaasi eest 250 kop. imiafe» ma, aga Inglisemaa omawasiisuse asutused wötawad selle eest pool wähem, ainult 125 kop . Ka Tallinnas maksawad eraisikud 250 kop. 1.000 kantjala wvilgusegaasi  eest. Tarwitatakse gaasi kütmise, keetmise wõi motoriie tarwis, siis on ta hind 180 kop. 1.000 kantjala eest. Inglise linna uulrisaraudteel sõidab Inglise reisija 4 kopika eest sellesama tee ära, mille eest ta meil 6, 8 ja isegi 10 kop. maksma peab. Ja Niisugune lugu Valitseb igalpool: kas Võtame gaasi, elektrijõu, vm wõi sauna igal pool saame odawa maksu eest üsna head kaupa. Nagu näha, mutetscwad Väljamaa linnad  selle eest, Ä elanikkudel mitmes asjas kergendusi luua ja neid liiakasu wõtjate käest Vabastada. Sellepärast  püütakse seal kõiksugu ettewõtted, mida suurem hulk inimesi tarwitawvd, linna kätte wõtta. Sel teel ei saa mitte ainult paremat kaupa, maid ka odawamat  ja puhtamat.. NahVaharidus on see põld. kus ehk Meis linnad midagi ära on teinud, mida nimetada Võiks: 1901. aastal on Wenemaa linnad Vio oma sissetulekutest (Tallinna natuke rohkem), s. o. 11 milj. ruhla haridusliste  otstarbele peale Välja andnud. Siiski jääb siin paljugi weel teha. Kuna mest maal Valdades -{- s elle järele Vaadatakse, et laps Vähemalt  3 talmet /küläkpolis käiks, on Tallinnas küllalt  niisuguseid lapsi, kes kooli ei ole saanudki. Teistes  Wenemaa linnades on lugu weel halwem. Tähendame  weel, et terwelt 2 / 3 linnadel keskkoolist ei ole. Igal pool Valitseb algkoolidepuudus. Ka kooli programm on puuduliki fee on liiga lühike, kui teda Lääne-Europaga wõrrelda: Pranisusmaal pcab laps 6 aastat, Saksamaal B—lo aastat koolis käima. Mõskma linn andis,,l9o3. a. algkoolide ülewalpida- intife peale 1.084.000 rußte roalfa, felferaasta andiZ aga München, mille elanikkude axto kaks korda roa* hemt on, selsamal aastal 2 1 / 2 miljoni rubla sekssamaks  otstarbeks wülja, Berlin aga enaM kui 7 M* joni rubla. Tallinn andis möödaläinud aastal koo* libe peale 107.000 rubla wä-lja. Moskwa linna koo* lides kamraad sel aastal 27.000 last, Münchenis aM 57.000. Mis algkoolide korraldusesse puuwb, Jiis seisab Moskwa selles asjas WeneMaal esimesel kohal? München aga ei lähe teistest Saksamaa linnadest sugugi lahbt. Meil on koolidepuudus suur, agÄ Prantsusmaal on neid nii palju, et 12.000 koolimajat nagu arwustik näitab, teisteks otstarbsteks tarroitada  Võidakse, ilma et koolimajadest puudus oleks.- Ka arftlise abi poolest on Wenemaa linnad roägch puudulised, ainult suuremates linnades on haigema?! jasid, ambulatoriumisid. sünnrtamise-asutusi jne. ole* Mas. Küna pealinnad iga inimese kohta rbl, arstiabi peale ära kulutawad. annavad teised linnad läbistikku selle peale ainult 24 kop., (Tallinn umbes 82 kop. inimese pealt). Aga on ka roähemaid liit* Itasid, Mis ainult 13—9 kop. inimese kohta arsti-abs peale roälja annawad. < Äui imete lõpuks Wenemaa linnasid Väljamaa omadega Võrdleme. sits alles näeme. kui palju südidust  ja tööd. teadmist ja abijnõustd nad kulutantä peawad, et sellele kõrgusele saada, kuhu Läänx-Europa  linnad on jõudnud. Ei ole M needki ilma puudusteta.  aga seal on Vähemalt püütud ühiselulisi halbtusi kaotada, üleüldist head käekäiku tõsta ja on sellel põllu! ka midagi ära tehtud, kuna mess juures head tahtmistki wähe on. Tallinn kui mereäärne linn, kus Väljamaaga elatu läbikäimine on, oleks pidanud ka palju Lääne-Luropast eeskuju VÄma. Aga sakslaste ainuwalitsus, mis kestnud, on Meie linna mitmes tükis Veel keskajalises seisukorras püüdnud kinni hoida. Oli ju niisugune tegewus nende kitsale kildkonnale kasulik. Ei pruugigi enam selle üle sõnu kulutada, kudäs sel ajal linna asju aeti ja kudas linna Varaga ümber käidi, sellest -on juba küll juttu tehtud. ' Nüüd on juba 5 aastat mööda, Mil eestlastel linnawalitsuses enamus on. Siis astus meie linnas ette otsa südikam ja tsowõimsaM element, kellel jni ka omajagu julgust ja Värskust ei puudu. Sellest ajast peale ongt meie linnaValrtsus üleüldise heakästgu tõstmiseks südikamalt tööle asunud. Linna puhtuse järele Vaadatakse hoolsamine kui enne. prügitatäkss uulitsaid ja istutatakse puiestikku suuremal Määral kui enne ja püütakse ka mõnda muud küsimust plaanilikult  läbi Viia,' lubatakse isegi ka kaugemate Imnajagude  ale toite eest hoolt kanda. Peame tunnistama: uus luud pühib puhtamate kui Vana, mis ju ka wäga ara kulunud oli. > Muidugi teada, tuleb ka seda meeles pidada, et kuigi praegune linnawolikogu, keda ~eduliseks" peetakse,  ühiselulisi parandusi elusse totra tahaks, siis ci Või ta seda mitte ühekorraga teha. selleks on aega' ja kõige enam raha tarwis. Kui aga edumeelne w-o--likogu  parandust tahaks? Muidugi tahab ta! Agol kui kaugele see tahtmine ulatab, see on iseküsimus. Peab meeles pidama, et praegu Imnawolikogus ai-. nult majaomanikkudel ja suurte äride pidajatel oma asemikud on, üürilistel aga mitte. Sellepärast on loomulik, et linna korraldamise küsimuste peale ühekülgselt  rvaadatakse. Ainult niisugune molikogu, Mida kõik linnaelanikud.wallwad,  wõib ka kõigi lmnaglanikkude kasusid kaitsta, ainult see walrtstzb ja korraldab linna asjn nii, et see rahwa laiematele kihtidele soowi mööda on. Sellepärast peame A. Damchchke. sõnadega ütlemas „Üleüldine hea käekäik on ainult süs kindel, kui igale üksikule kogukonnalnkmele (s. t. linnaelanilule) õigus ja kohus osaks langeb kogukonna omaWalitsuse asjus kaasa rääkida ja toimetada." J. W -ja. Põhjanaba ligidal. P. E. Peary reisikirjeldused 15 Neli head päewareisi jõudsttne teise laduaida juurest  hea ilmaga edasi. Kümne aästa eest oleksin igaüht neist päewareisidest täieste 15> penikoorma pikkuseks arwanud, nüüd lootsin, et penikoormaid wähemalt 12 oli. Teisel päewal oli meil kannis palju noort jääd, millest ma kartsin, et ta kaptenile tagasireisil aaskusi wõiks teha. Kangel tuulel wõis igal ajal tagajärg olla, et jää suurte rüngaste wahel kui aknaklaas puruks läks ja ainult mõned praod järele jättis. Ühel laagriplatsil oli neil siiamaani kõige pahem öö. Meie ise ja kõik igloos olime paksu jäükorraga kaetud ja wõimata näis olewat ahju nii palju tuld teha, et theed oleksime saanud. Thermometer, mida ma oma juures kandsin, et ta katki ei läheks, sai kukkumise juures konarlike jää peal willi sisse ja ei suutnud enam korda saada. Kuid kindel oli, et külm wähemalt 60 kraadi F. järel,6 kange oli. Raskusi tegiwad meile neil marssidel mitu weerenni,  mis meid kõwerusi tegema suudisiwad. Kapteni ja Hensoni ülestähendused iglosdes näitastwad, et ka nende käsi niisamuti oli käinud. Tähendan oma päewaraamatust; 25. märtsil. Täna hommikul wahetasin ma oma kerge hirwenahasl kuue, mida siiamaani olin kandnud, ühe wanema ja kuiwema wastu. Endine oli lihtsalt ära ligunenud, kui ta mul seljas oli, külmas kõwaks, niipea kui ta seljast maha ajasin, ja ma pidin tedaj hommikul küte soojusega jälle üles sulatama. Wiimaue öö oli pisut mõnusam kui endine, kuid mitte palju. Ma suutsin willi thermomeetrist örcu kaotada ja kui ma ta iglost wälja wiisin, langes 4a ruttu 25 kraadi pealt niisugune temperatura walitses meie igtos alla, et juba kartsin, et ta kalki on Uutmi». Wiimaks jäi ta kraadi peale F. järele seisma. Marsi peal oli ta 55—53—50 kraadi wahel päikese käes wankunud ja ometi oli täna kõige mõnusam päew möödaläinud nädala jooksul. Ka minu eskimod tõendasiwad seda. Kahetsen, et ma thermomeetrit waremalt tarwitusele ei wõtnud. Kahtlemata oli mõni päew nii külm, nagu seda meel keegi enne pole tunda saanud. Eila ruõtsin ma ühe koera tee äärest kaasa, kes eelkäiwa osakonna poolt maha jäetud. Ma andsin temale õhtul süüa ja warjasin teda igloos nii. et tuul temale peale ei käinud. Kui ma siis täna tema juurde tulin, ajas ta oma senini lonkis kõrwad kikki, la Tui ta roe ei söönud, laskis ta enda maha ja wäherdas  selja peal nagu iga teine haritud koer. Ta on üsna ilmaaegne, see waene koer, aga ta on kahtlemata ausaste waewa näinud ja et mul weel süüa on, ei pea ta weel mitte surema. Täna wedas ta õige hästi ja ta siiamaani lootusela silmajd särawad,  arwan ma, kui ta mulle otsa wahib. Wähekesi noort jääd meie tänasel marsil ja mõned toredad wanad jäärünkad jääkinkudega, mis nagu mäeahelad wälja näewad. Päike jookseb ruttu, et tee lõpule jõuaks, ja täna lõunal usun ta kiirtes juba pisut sooja tundmat. \ Täna on ilm aurune ja üdune olnud, nagu esimestel päewadel pärast maalt lahkumist; ilm, mida me ci armasta, sest et ta jää sees olewate pragudega ja lõhedega ühewärwiline on. Aga lülnr ja waikne ilm, mis inei! nüüd on. kitib jääd iõwemaks ja teeb pragudest ülesgamise kergemaks.  Loodan, et asi nii jääb. kuni maale jälle tagasi tuleme, mida-külmem ja waiksem, seda parem. Minule ei ole tuult ja pehmet ilma waja, enne kui jälle laewal roiibime. 26. märtsil. Tore päew, ja tore käik, kõige ilusam i <el _ja siis korraga: pea! iragu ma kõik see aeg olin kartnud. Olen wiimastel päewadel liig palju unistanud; selle tagajärg pidi ju loomulikult kõige mu rutulise wõidu peale lootmise häwinemins olema. Wara hommikul kuulsime tuttawat tooni, mis jääjahroatamine, s. t. wastastikune hõõrumine, sünuitas,  ja nägime, et renn, mille kõrroal meie laager seisis, nii kitsaks oli jäänud, et meie endid mittr enam kindluseta jää hoole alla usaldada ei julenud. Ruttu olime oma asjad kokku pannud, läksime üle prao M ruttasime kapteni uusi jälgesid mööda edasi, mis pikkamisi lääne poole pöörasiwad, kuni ta Hensoni jälgede peale jälle roälja jõudis. Thermomeeter oli öösel 60 kraadi F. järele näidanud  ja seisis teelemineku puhul 52 kraadi peal F. järele. ' Nii pea kui Hensoni jälgedele saime, läksime Ae suurte mana jäärahnude edasi. Siin-seal oli jääseljandikka,  millest aga mitte iseäranis raske ei olnud Üle saada, ja tubli käigu järele jõudsime Hensdni igloo juurde. Tema ülestähendused kuulutasiwad, et ta 22. märtsil  tormi ajal siin roiibinud ja 23. märtsil edasi läinud. Järelkiri, millel kuupäev? puudus, teatas, et pisut enam põhja pool igloo seisab ja siis pragu tulla. Ka kapteni poolt oli teatus. Tema oli siit 25. märtsil teele läinud ja tahtis ennast Hensoniga ühendada.  itut ma igloodele lähenesin, nägin jäärahnu põhjapoolsel  äärel üht musta kogu, ja nüüd arrrmsin ma seda kas tühjaks karbiks rvõi äramisatud riidetükiks  igloo katusel. Nii pea kui minu mehed sinna jõudsiwad, söötsime koeri, roiisime oma asjad sisse ja hakkasime theed tegema. Seal ütles Aangmalokto, et ta meie ees koera häält kuulwat. Mina jätsin thee tegemise tema hoolde ja läksin wälja asja uurima. Peagi nägin kapteni oma poole tulewat ja leidsin  siit laia rveerenni äärest kolm osakonda ühestkoost.  Werenn jooksis lääne ja ida poole, kaugemale, kui näha wõisime, risti meie sihist läbi. Hakkasin teda järele waatama. (Järgneb.) Wäljamaalt. Raihvra armu kahanemine ja professor Luja Brentano. Prantsuse ~isamaalastele" sünnitab Prantsusemaa  rahwa-arwu kahanemine suurt muret Läinud! poole aasta kohta kokku wõetud elanilkude-arwustik näitab, et Prantsusmaal 1909. a. esimese kuu jooksul 12.692 inimest mähem on sündinud ja 25.019 rohkem' surnud, kui mullu aastal sellesama aja jooksul. Üleüldse  on seal aga elanikude arm käesol-ema aa«?tä esimesel poolel 23.203 inimese mõrra wähemaks jäänud.  Niisugune rahwa-arwu kahanrnine on paljudele  pMnslastele sellepärast nii hirmutaw, et teistes riikides," iseäranis aga Saksamaal, roshwa arw wäga kiireste kaswabe Kardetakse, et sõja korral Prantsusemaa  oma wähema sõjamäega Saksamaale enam mastil ei suuda panna. Ka näewad mõned majanduseteadlased  selles maa knlturalise edenemise takistust. Sellel wastu aga seletab wntud professor Lnjo Brentano.- et just elanikkude armu liig kiire kaswamme meis praeguseid kulturariMsjhi paratamata häwmemAel«