Bulat paneb tööerakonna nimel formeli ette, milles seaduse-eelnõuu tagasi lükatakse. Hirmuwalitsuse «sSw ei tule mitte shandarmidele  paiuki andmist teel wõidelda. waid tarwis on kihuwstlöö tegemise põhjused ära kaotada. Preester Stanislawski teatab, et parempoolsed  seaduse-eelnõuu poolt hääletawad- Preester Morkowsti arwab, et selle seaduseeelnõuu  rutuline teokstegemine tsaarmärtrile kõige parem kingitus on. Maklakow peab pikema kõne. S:l seaduseeslnõuul  on kaks külge: asjaline ja meeleawsldusline.  Esimeses soositakse hirmuwalitsuse ohwrid aidata, teises hirmuwalitsust hukka mõista. Kuid wiimane siht on juba kätte saadud, duuma on hirmuwalitsust hukka mõistnud. NrwuStamise alla tuleb seaduse-eelnõuu asjaline külg. Põhjus, mispärast obi antakse, ei ole sünnis. Üks ftrashnik sai wiga, kui ta politilist kihutajat püüdis, teine hobusewaraft, põletajat wõi rõõwlit kinni wõneS. Seaduse järele saab aga üks tasu, teine mitte. Ometi on nad mõlemad kurjategijaid püüdes ühetasa teenistuse kohuseid täitnud. See ei ole riigi poolt mitte õigus. Käesolew scaduie eelnõuu lükkab meid kawakindla,  HSwitawa omawoli alla, sest et kurjateo  äramääramine, kas ta politiline on wõi mitte, sisemiste asjade miniSterinmi hooleks jääb, kes selles asjas alamate agentide päälekacbtuSte  pääle põhjendab. Ka craiuimesed lannatawad  hirmuwalitsust all, kui ps«« rabwa hulgas lõhkeb ja kui ohwitser mundri aun kaitstes  keset uulitsat laseb. Seaduse mõttega wõiks täiesti ühineda, kui sellest kõne oleks, et piinaaaState  arweid ära lõpetada tahetakse, kui kõikidele  kannatajatele, olgugi ainult nendele, kes riigiteenistuses seisawad, tasu antiks. Kuid teis tahate seadust luua, miS õiguSteadllstft seisukohast omawolile ja ülekohtule mälestusesamba  üles seaks. Ülekohtused sv need sõnad, ehk neid küll -valitsuse asemik ütle?, nagu oleks teine duuma rüsumiSte ja lnürtsukalõõve poolt olnud. Niisama  ivalcöti scletsS mlnisteriumi asemik osja kui ta üileS, et Prmuwalttsuft hukta mõistcS kolmas duuma ja walitsuS täiesti ühes nõnuS on. Mma Wsia küll usu duuma sisse ara kaotada,  nagu ma usu walitsusc sisse üra kaotasud olen, aga kuni see weel sündinud pole, seni wõin ma ütelda: walitsuse ja duuma mahe! on kokkuleppimine, on kompromiss, järelandmine, »iS mõib olla duuma hää nime pääle raskesti mõjub, kuid oma poliitiliste wastaste auukS Ütlen ma: täielist ühesnõuus-olemist ei ole ega wöigi olla. (Kestwad kiiduawaldused keskelt.) Würst Temshew seletab, et seaduse eelnõu ainult nende ametnikkude kohta käib, kes endiste paiukiseaduSte alla ei käi. Nõnda ei wõi seaduse eelnõuu mitte ülekohtuseks tunnistada. Tsaar» WabaStaja oli ühtlast keiser, kui ka oma kodumaa  esimene teener, teS kurjategija käe läbi langes ja need, kcS nüüd kurjategijate käe läbi langemad, saamad sama saatuse osaliseks, mis meie suurt, unustamata keisrit tabas (Kiiduawaldused  paremal pool ja keskei). Tsaar- WabaStaja tapjad oliwad nendesamade hulgast, kelle seast nüüd rewolutfionärid tekkiwad. (Kiiduawaldused.)  Motowilow imestab, mispärast Maklakow oma arwamisi alleS üleüldisel koosolekul awaldaS,  aga mitte juba alamkommisjonis, kuS seaduseeelnõu  wälja töötati ja mille liige tema oli. (Kiiduawaldused.) Kell 4 kuulutatakse wahcacg. Koosolek algab kell 4,40 m. uuesti. Pokrowski 11. teatab, et sotfialdemokradid oma eitawat seisukohta seaduse eelnõuu waStu juba on awaldanud. Poloivtshcw peatab pikemas kõneS seoduseeclnöuu  õiguslise külje juures. Maklakow wastab isikliscS aSjaS Motowilo» wile, et ta kommiSjonist pärast esimest koosolekut  wälja astunud. JookSmad asjad antakse teada. Koosolek lõpeb kell 6,6 min. Järgmine koosolek kell BV> õhtul. „PoSt." kaasa- Ts ronis nagu kass üles, aga omaks õnnetuseks oli hra LartolomäuS Schalto wecl toas. Tonga arwaS wift, et ta wäga hästi on lcinud, kui ta Echolto ära surmab; ma ronisin nööri abil üks ja nägin teda kõrgilt mööda tuba fsmmuwat. Ta pani wäga imeks, kui ma ta läbi pelsin ja teda ta wcrejönulise tco rist sõitlesin- Ma wõtfin kaSli, la,lsi» selle maha ja ennast taga järel. Laua pSAe tegin ma nelja margi, et näidata, et waranduS wiimai:  ielle kõrte on sattunud, kellel selle pöäle ö.zuS oli. Tonga tõmbas nööri üleS, pani -ksa kinni ja laks scdajama teed tagasi, kust tuli. Mul ei ole muud enam pisSwda. Keegi iee.siku WtkS rääkis mulle, et Emithi! õige ku.re piduga aurupast.Aurora" olla. Sellega zeeesin ms nõuks ära põgeneda. Ws lubasin .mana Emithile hää tasu, tui ta meid õnne Ukult üurz-laewale toimetab. Tema mi st märkaS seda. ee meiega asi kõige parrmoS korras ei ole, oga oma saladust ei ilmutanud meie talle mitte. Ss kõik, on tõsi, herrod! Ma ei maleta, cga rüüa Midagi Teie eest salsw. Teadku kõik, kui suurt Leke-bm es mszsr Lcholto minuga rei.-.ud ja kui »s te»s xsjs Drms juurel olen. Huvitas lugu, ütkS Lherlok HslmeS. hüä. et tõlk Wwstsstte, eh! Nll Teis zuiiistuse teine pool s«Ls sugugi uudis ei ole. L.nult seda ei tesdssd ma, et Teie nööri »«e« scga ähis Lõite. Muu seas arwafin ma ka scda, et Tonga pidi kõik oma nooled maha pillanud oks», aga ühe srws» ts ometigi meel hää!s mcie pihta laSta. Ta kaotas kõik ära, herra, aga üks oli tal meel tmnsfe zWssd. Aha! tõenda» Hs!t«S. Selle Mk »s ei tslvvd. On Teil weel midagi küsida? Ei ole, suur tänu, woStaS HolmeS. Noh, Holmes, AlkS At« lm y JohncS, Teie akte iimlik inimene ja meie teame kõik, et Teie ste osja olete täitsa ära õppinud, aga ametikohuste täitmine on põäafi. Ma tunnen ennast palju rahulikuma olema, kui tean, et meie jutustaja luku tvga on- Tõld ootab meid ja all on ka kaks politseinikku ootamas. Olen Teile wäga tänulik Teie abi eest. Teid kutsutakse  muidugi ka ülekuulamise juurde. Hääd ööd! Hääd ööd, herrad, ütles Zonathan Smolle. Olge häükS, minge eel, E molle, tähendas ette» waatlik Johnes. Ma ei sooniks puujalaga mõõda püüd saada, nagu see maht Aadamani saarel. Nüüd on meie ssikesel näitemängul lõpp, tähendasin ma mähe aja pärast. Ma kardan, et see mul wiimane kord on Teie methodet tundma õppida. Miss Mõnitan lubaS mulle vaeseks tulla- HolmeS ohkaS raskesti- Ma kartsin seda Na ei sõi Teid terwitada! Ma olin natuke pahane- On Teil miSgi põhjust minu walikuga mitte rahul olla? Ohi ei! Ses SK üks kõige nöiduslikumatest neiudest, keda ma tnnnud olen; tema wõiks säärastes aSjadeS wäga kasnlik olla, vagu see, mis praegu meil käes oli. Temal on tarkust; sest «oodake: kõikidest paberitest, mis isalt järele jäiwad, hoidis ta Ngra plaani alal. Aga armastus, see täib tundmuste malda ja tõik, millel tundmustega ühendust on, käib tõsisele otsustamisele wastv, wi« mina kõige ülemaks pean. Ma ei heida talgi abielusse; abielu rikub minu otsustamise sois» ära. Ma loodan, ütlesin miua naeratades, et minu mõistus Mss»! müha peab. Ngs olete »W«d. Jo, wastumöju nõuab oma õigust. Nüüd olen ma kõige nädali wäfinud, kui nartS. Imelik, tähendasin wiua, kuidas Teil püsimuse  asemele kohe wüsimus astub, kui midagi teha ei ole. Muu inimese juures nimetaksin ma seda laiskuseks- Ja, minust saaks hää laisaworSti ja ühes sellega ka wirga inimese. Waadake meel kord Norwoodi aSja. Neil oli täiesti üks ühendu S.osaline majaS, «agu ma orwafin ja see ei olnud keegi mus, kui Lille Rao- Johnes on ometigi ühe kala kinni püüdnud. See or täiesti üksinda tema päralt. Noh, Teie waStu ei ole fee midagi, tähendasin  mina. Teie olete kõik teinud. Lõpuks saime: mina naese, JohneS kuulsuse, aga mis Teile järele jääb? Mulle jääb weel pudel koksini järele, LtleS Holmes ja sirutas oma pika, walge käe pudeli järele. (Lip p.) Kodumaalt. Kure sa arest. Pühapäewal, 14. dets., pandi Kuresaare Eesti Seltsi poolt Bürgcrklubi saalis basar toime nimetatud seltsile klaweri muretsemise  HSäks. Hoolsate naeSterohwaSte wirgad käed oliwad hää hulga aSju walmiStanud, mis cuamiSti kõtk wäga pcemlselt wäljaõmmeldud oliwad. Palju asju oli ta kõrsaliste isikute poolt kingitud. Näitemäng» .Karu" ettekanne läks ladusasti ja ülendas pidutuju. Kõiksugused lõbustused oliwad sisse seatud. Eiin oli .kosja kontor" (lendaw post), õ»ne« pupe, loosimine, õngitsemine, kaerakeha ja palju muid. Ülejäänud asjad müüdi oksjoni wiifil ära. Siin juures ei wõi mitte nimetamata jätta, et basaari ajal wirgad naeSterahwad peaaegu üksinda wäfimata töõtasiwad millega nemad basaari teokstegemisel suurt tänu ära teenifiwad. Osawõtmine oli keskmine ja üleüldine sissetulek  pääle 130 rubla. Pühapäewal, 14. detsembril peeti Saaremaa  Eesti Põllumeeste Seltsis  koosolekut,  millest 16 liiget osa wõtfiwad. Hra G. Markus kõneles „MiSsugune lehm on kõige parem piimalehm", millest selgus, et kõige parem piima lehm mitte see ei ole, kes kandmise  järele rohkem piima annab, waid lehm, kes kõige kauem lüpsab, ehk küll wäiksemal mõõdul. Siis seletas kõneleja kuidas wäljarehkendoda,  kui palju ükSgi lehm aaStaS piima annab. Pääle selle tehti järgmised tähtsamad otsused: 1) Linna «valitsusega läbirääkida linna lehmade jaoks paremaid pullisid muretseda; 2) Seltsi kassast asutama kredit-Ühisuse põhjuskapitaliks  laenu kombel 100 rubla anda, millega ka Põllumeeste Selts nimetatud kredit-Ühisuse liikmeks oStub; 3) Saaremaal tööliste büro asutada; 4) Märtsi kuu lõpul põllutöö kursused  toime panna; S) Waliti 4. januaril 190 S. a. WaljalaS peeiawa põllumeeStepäswa saadikuks hrad G. Markus, J- Kingissepp ja G. Tuulmg. Kurttummade jõulupidu peetakse tulewal aastal 2S januaril- Kuresaarlasedja.patisaksad". .Postimees" kirjutab muu sea»: „Kuresa«laSte arwamise järele näikse .patisaksad" (supelwõõrad) niisugused inimesed olema, keS ei tea. kuhu nad oma raha peawad panema. Vähemalt wõik» seda nende hindade järel arwata, mis sääl armastatakse  wõtta- Mõni wäikene näitus. Suweks tõstetakse hindasid, nii et nad sagedasti  Peterburi omadest üle käiwad. Ostsin karbi purunenud biskwitifid ja matsin 45 kop. Peterburis olin neidsamu SS kop. eest saanud ja jääl oliwad nad terwed. Kilud makfi- Seda ja teist. Amerika mumia. Londonis oa üks müeMuk mumia rohivale waatasisskS wälja pandud, mis Lõuna AmerikaS TAAeS leitud ja arwata 2VVV aastat tagasi maa Ms on maetud- See inimene on wase oxydi mõjs all Numiaks muutunud. Surnukeha oa täiesti terme ja ilma wigata, ainult pääs on müike ank. Ta on täiesti rohelist karma. Ta juurest leiti kaks kiivi kirmest, mis wist mast kaemamise juures tal tööriistadeks olimad. Sel ajal oli wasel niisama kõrge hind, kui praegu kullal. Samasugune mumia sa ta praegu ühe» Ne«» Dsrki museumis- 1903 .V, 92 Saarlane