naid ja Bracklehurst wõtsiwad neljapäewal Lydenburi ära. Burid tagancsiwad osalt põhja, osalt ida poole; oma suurtükid ja moona saatsiwad nad Krügersdorpi. Lydcnburi oli wiimane suurepäralisem kantsilinn,  mis buridele weel hääd warju pakkus ja mõjuwamaks waStupanekuks wäga kohane oli. Siin seisis kindral Botha kaunis suure wäeosaga ja wähemaft 10 suurtükiga, mille seas mitu nõndanim. „pikka Tomi" oli. Lydenburi juures olnud wöitluste üle pole weel täielisemaid teateid, aga ägedad ja werised pidiwad nad olema, sest et buridel  otsuseks oli, siin inglastele meeleheitliselt  wastu panna. Ka oli Buride seisukoht siin wäga kindel ja tugew. Ühel ainumal päewal enne linna langemist lasksiwad  burid oma kolmest «pikast Tomist" 101 kuuli inglaste pääle. Nagu Parisi ..Repub. Erancaise" seletab, taganenud burid hiljuti lindlaks tehtud  plaani järele Tsoutpanssi mägedesse, mida õigusega „Transwaali Schweitsiks" nimetatakse ning mis oma järskude mäekülgede  ja kitsaste orgudega ärawõitmala kindluse sünnitawad. Sääl on buridel enda hobuste tnrwis aasu ja wett üliküllalt.  Söögi moona ja laskmise kraami on neil sääl nõnda palju koos, et nad weel kauem wastu panna wõiwad, kui nad senini seda teinud on- Selle kõrge mägestiku  jalal, mille kaljud burid enda kütte wõtawad, saab Inglise wäele, mis Kapi ja Limpopo wahel seisab, kõige kibedamad lood weel tulema. Sellel maapinnal oma kurjade  aurudega saab malariä wahwal Lord Robertsil wöi tema järeltulijal kuue kuu jooksul enam inimesi ära napsama, kui Inglise siöjawägi terwe wiMase aasta jooksul  mehi kaotas. Kui seda sõjawäge abiwägcde  läbi mi!te ei uuendata, ei jäe temast tulemaks Aprilli kuuks midagi enam järele. Säält selgub see, mikspärast burid nõnda wankumatalt usuwad, et nad lõpeks wöitu saamad. Nõnda saab ka wana Krügeri  sõna täide minema, mis ta enne sõja algust laulis, et maailm buride wastupanemise  jõuu üle imestust peab awaldama. President Krüger, kelle kohuseid Shalk Vurger täidab, mõtleb Europasse reisida, nagu seda mitmelt poolt kinnitatakse. Üks ~Rig. Rundshau" eratelegramm jutustab, president Krüger saada Saksa aurulaewa „Hertsogiga" Europasse reisima. Kas tema plaan, riikidelt abi paluda, tulu toob, on wäga kahtlane. Lorentso-Markesist teatatakse: Transwaali  walitsuse ametliku sõnumi järel läheb president Krüger 15/28. sept. kuueks kuuks Europasse, et riikidega waheleastumise pärast  kõneleda. Shalk Bürger on tema asemetäitjaks walitud. Berlinist teatatakse: Transwoali saadik Leyds siletas, see olla wõimalik, et Krüger Europasse sõitwat. Kuulda on, et Krüger Washingtonist ametlikult järel küsinud, kas ja kuida ta Amerikasse wõib asuda. Sõjawäljalt on järgmised sõnumid tulnud:  Nougedahtist sidapool Belfasti, lõuna pool Lydenburit) 30. aug./12. sept.: Polccarew  on ElandSriweri kallast mööda marssides  siia jõudnud. Frenchil on Barbcrtoni  pool raske wöitluS. Hutton on talle appi läinud. Turbanist: Kindral French jõudis Barbertoni ja wabastas sääl 60 Inglise ohwitseri. Pretoriast 30. aug./12. sept.: Marshall Roberis läks täna jälle Jda-Transwaali. Roberis on kuulutuse wälja saatnud, mis terwe Transwaalimaa sõja seaduse Ms paneb. Lorentso-Markesist teatatakse wcel: President  Krüger sõidab Saksa laewa Hertsogiga"  Europasse. Jutt on, et kindral Botha 1500 mehega alla annab. Lorentso Markesi kuberner on Krügeri asjus juhatusi saanud. Krüger jääb Portugali  walitsuse kaitse ja ülewaatuse alla. „DailiyMail'ile" teatati eilaLorentso- Markesist: Krügeriga ühes on ka wülimists asjade ministri abi Piet Grobler ja paäanditor  Marais. Wiimasel on kõik raamatud ja ametnikud kaasas. Riigisekretär Reitz ei ole ühes wõetud. „Times'i" sõnumi järel ei sõitnud Krügeri  erarong mitte jaama, waid kõrwalisel teel Hollandi konsulimaja ligidale. Rahaminister  Malherber tuleb täna õhtu Lorentso- Markesisse. Konsul Potti maja wahib Portugali kaitsewägi. Lorentso-Markcsi kuberner käis eila hommiku Krügeril wõõrsil. Londoni lehed ütlewad, Krligeri põgenemine  olla Jnglifemaale parem kui ta wangiwõtmine,  sest nüüd jääwat tõsised sekeldused  tull ma ta. Jnglised kindralid Bullcr, Frenck, Hamilton, DouglaS ja Hutton tungisiwad Botha mäele Barbertonis kallale. Botha on haige. Tema asemik on Wiljoen. President Krüger asus Lorentso-Markesi kuberneri majasse. Roberis on uue kuulutuse wälja saatnud,  kus seisab, et boerid tingimata alla pcawad andma, muidu häwitatakse nad ära. Botha allaandmise sõnum pole mitte õige. Uutest rasketest wöitlustest, kus kindral Freuchigäsi mitte kõige puremine ei käinud, tulewad teated. Lähemat sönumed puuduwad meel. President Krügeri kuuekuuline puhkuse aeg ei mõju wähematgi sõja päüle. President  tahub isiklikult riikisi abiandmisele liigutada.  Prantsusemaa olla malmi Z abi andma, kui kaks teist riiki leidub, kes sedasama  teha tahawud. President Krügeri saatkonna seas on ka wälimisteasjude ameti olamsekretär Piet Erobler ja ülemkohtunik Marais. Wiimane wõttis salaraamatukogu endaga ühes. Europasse reisimine tuleb 28. Septembri kuu päewal Saksa riigi posti aurulaewa „Hertsogiga." Riigi sekretär  Reits jäeb asetäitja presidendi Schalk Bürgeri juurde. Ka president Steijn jäcb Transwaali. „Nowoje Wremja" peab iga mõtte põhjendamatuks, et Krüger TranSwaalist sellepärast ära läheb, et ta buride asja kadunuks  peab ehk ise wõitlusest ära on tüdinenud.  Kui tema Europasse tuleb, siis sündida see sellepärast, et riikidelt inglaste wastu abi paluda. Buride saatkonna püüded  olla küll selle poolest nurja läinud, et see polla ju koguni mitte põhjuseks, et ütelda wõiks, Krügeriga läheb lugu niisamuti.  Juba Bismark nimetas teda kõige kawalamats diplomatika meheks ning tõstis tema sellepoolest isegi enesest kõrgemale. Pretoriakt, 11> Sept. (29 Aug): Ooberst Baden-Powell on Transwaali Inglise  politseiülemaks nimetatud  Klipwertist  lõuna pool on burid ühe raudteefilla ära lõhkunud ja seeläbi ühe raudteerongi saagiks saanud. Hiinast sõjast. „ Berliin Päewalehe" sõnumi järel on nüüd kõik riigid Wenemaale wäe ärakutsumise asjus wastused ära saatnud. Kaunis kindel olla, et Suur-Britannia ja Saksamaa oma mäe Pekingisse jätwat. Armutakse, et ka Wenemaa oma mäge otse kohe ära ei kutsu, sest praegu saata Wenemaa  Pekingisse ühtcwiisi meel mage särele. Londoni leht „Times" jutustab: Wene mõju Pekingis olla suur, Wene mäge saada sinna warsti rohkem, kui teiste riikide wäge kokku. Inglise leht ütleb Li-Hung-Tshangi täiesti Wene mõju all olewat, samati ka Jaapani Pekingi saadiku Nishi, kes enne Peterburis saadikuks olnud. Wenemaa ja Jaapan olla selle wastu, et Pekingi asemel  mõni teine linn Hiina päalinnaks pandaks. Hiina sõjawäljalt tõi „Wene telegr. selts" läinud nädalal muu scas järgmised telegrammid: Tientsinist, 24. Aug. (ö. sept.) Neli lugupeetud poksijat hukati siin ära: prantslased lasksiwad kaks neist maha ja japanlased raiusiwad kahel pääd otsast. Hongkongist, 24. Aug, (g. sept.) Li-Hung- Tshangi sekretär teatab, et Li-Hung-Tshang homme Pekingisse reisida. Shanghaift, 25 Aug. (7. sept.): Hiina rahaministeriumi  president Chingsin Pekingis olla enese ära tapnud. Kuulu järele läinud ta nöuu, Hiina kaupmeeste käest riigile SOO.OOO, tacli laenata, luhta. - Berlinist 27. Aug. (9. sept.) Japani sõnumite järele wõtnud Hiina mandarin Junglu pärast seda, kui teda P-.psangi juures löödi, oma perekonnal  ja siis iseenese! elu. Sedasama teinud  ka H jutu, kuna Lipingheng Dontshoni lahingis langenud. Hiina keiser andis prints Tshingile käsu, wiibimata Pekingisse reisida, et ühendatud riikidega rahu sobitada.  Japani ratsawägi saatis prints Tshingi Zinghest päälinna. Prints Tshing jääb ka siin Japatti wäe kaitse alla. Pekingist, 28. Aug. (10. sept.): Inglise, Ameriko, Wene ja Japani mägede juhatajad  awaldasiwad teadaandmise, et nad Pekingis  korda alal saamad hoidma ja elanikkusid  kaitsma, nii et igaüks oma töö juurde tagasi wõiwat minna. Loodetakse, et see kuulutus rahwa usaldust äratab. Uulitsad on ikka meel tühjad. Rahwal on toidust suur puudus, sest et küladest keegi kaupa ei too. Ühest keiserlikust käsukirjast 25. Augustil, teatakse Lopani hallikate järele rääkida. See olla Shansist Shanghaisse telcgrahweeritud. Hiina keiser awoldab selles oma kaastundmust ja kahetsemist rahwa kohta, kes süüta suuri wiletsusi pidada kannatama,  ning palub riigiametnikka walitsusele  truuwiks jääda. Keiser ütleb, et ta ise kõige juures süüdlane olewat ja et ta rahwa pääle tulnud õnnetuse eest üksi wastutada  tahtwat. Ühtlasi antakse kõigile keskwalitsuse ametnikkudele käsk wõimalikult ruttu keisrikoja ajutisesse asupaika tulla, et sääl oma kohuseid täita. Lõppeks awaldab keiser lootust, et tema rahwas seeüle rõõmu  tunneb, et lesk keisrinna hää terwisega Pekingist minema saanud. Londoni Hiina saadik seletanud ühe ajalehe  kaastöölise wastu. Hiina rahwas igatseda  rahu järele ja olla sõjast wäsinud- Li-Hung-Tshangil olla walitsuselt täieline woli, riikidega rahu sobitada. Tema wolikirjal  seista lese keisrinna ja keisri nimed all. Hiina walitsus olla täiesti alles ja koos, ta olewat üksnes, nagu ka aastal 18K0, oma asupaika wahetanud. . Tokiast teatatakse: Pekingis on rahu jalale seatud. Põgenenud rahwaS hakkab jälle tagasi tulema. Wäljamaalased lahkuwad  linnast ja sõidawad kas koju wõi Jaapanisse. 36, Saarlane I9va