miisiwad herraste maja paljaks. Lähemad teated puuduwad meel." See teade on wäljamõeldud leitud olema. Nõndasama ei käi ka sellessamas numbris Wiljandist toodud sõnum Pohrti wabriku streigi üle mitte tõega kokku. Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi näitus arvati 25 augustil. Näituse arvamisel  pidas Eesti kuberner lühikese asjakohase  lõne, mille lõpul ta näituse arvatuks  kuulutas. Kuresaare kreisi Uue walla liikmele August Kampsile on Eestikeelse päewalehe „P õh j atäh t" wäljaandmiseks luba antud. Walga maakonnast. Blumenhvssi ümbruses  on 15. aug. õhtul nii tugew rahega segatud wihma waling olnud, et maapind 17. minuti wältusel kahe tollilise kahekorraga  kaetud olnud> nagu Läti lehed teatawad. Rahe, mille terad oa suurused olnud, sünnitanud põldudele ja rviljapuu aedadele suurt kahju. Lätimaalt. Kuberneri käsk. Liiwimaa kuberner, salanõunik Smeginzew, kirjutab ringkirjatcel  politsei-ametikvhtadele ette, ühes fõjawäe-jagudega  kõik mis wöimalik teha, et maal uueSti kaSwama hakkunud julguseta olekut sumbutada. Iga politseiametnik peab iga kuritöö üle, olgu ta missugune tahes, wiibimata kohalise sõjawäejao-ksmandantile  teada andma. „Düna-Zeit." WõtlllU kreisist. Mässajate hauad, mis Wana-Drrttenhofi kiriku ees on, oliwad  wiimasel ajal hoolega lilledega ehitatud.  Möödasõidul mõtsimad dragunid lilled ära ja peksiwad potid puruks. Miitawist. 28. augustil, hommiku wara, lasti sõjakohtu otsuse järele talumees Karl Sehje talumehe Martin Rumbe tapmise  pärast maha. Sõjakohtu otsus, mille järele Mihkel Eglit selle eest surma mõisteti, st ta 15. detsembril 1905 a. Batheni mõisa päälelangemisest osa wõttis, on kindralkuberneri poolt 20. aastaseks sunnitööks ümbermuudetud. Lähemas tulewikus tuleb sõjakohtu harutamise alla kaebtus 34. mässaja kohta Goldingeni kreisist. Kacbealuste hulgas on mitmed tähtsad kurjategijad, kes 1905 a. liikumist juhtifiwad, rahwasõjawäe 25,000 meest suur, kokkuseadsiwad ja siis selle sõjamäe wastu sõjariistus saatsiwad.  Päüle selle on nad Schuepelni lossi ära lõhkunud ja selle omaniku baron Hahni säält ära minema sundinud. Pääjuhataja  olla keegi Putnachrgle ja tema abilised Damberg ja Steppe. Putnachrgle käsu all oli 300 meheline osakond rahwasöjawäest.  Kaugemalt riigist. Peterburist. TrükiaSjade pääwalitsuse Ülem Bellegarde jõudis neil püiwil Riiast Peterburisse tagasi. Abielu lahutamine on Kreeka-õigeusus palju raskem, kui Lutheruse usus. Nüüd rahetakse seda ka saal ke gemlls teha. Selleks  seatud komisjon on zuba tähendatud otstarbeks eelnõu walmrstanud. Rootsi walitius pooras Wenemaa teedeministeriuim poote ettepanekuga otsekohest  ühendust mõlemi maade wahel üle Tallinna, Riia ja Windawi sisse seada, mille kohta teedeministerium ka juba oma nõuuSolemist on awaldatwd. Uued sinelid. Sõjamäes wõetakse  warSti uued sinelid kergemast kalewist  tarwitusele. Kalemi karw on nagu ennegi hall- UuS kaiewi worm on Keisri poolt juba kinnitatud. Poeg ja isa. 21. skp- astus noor WaSsili Iljin ühte söögimajasse sisse ja leidis säält oma isa tahe naesterahwa seltsis purjutamast. Noormees laskis oma isa püüle rewvlmnst 2 pauku, mis aga ühte nendest naesterahmastest pahemast õlast ja pahemast kõrwast kardetawalt haawasiwad.  Noormees pandi kinni- Mõne päema eest äratas öösel kella 12 ajal kibe suits oma kolme sõbra seltsis magama Osfip Galaktinomi üleSse. Tema moodi madrats oli petroleumiga leotatud ja põlema süüdatud. Tuld wõidi õnneks kohe kustutada. Ühtlasi leidis G , et ta taskuraamat 175 rublaga, mis ta padja alla pannud, ja uur seina paalt kadunud oliwad. Salapolitsei leidis wiimakS marga üleSse, kcS sellessamas korteris elas ja tule oma warguse jälgede katmiseks sülitanud  oli. Waras pandi kinni. Joomiseks kölbmrta piiritus. 1903. aastal määras rahaasjade ministerium tajumaksu abinü r leidmise eest, millega piiritust joomiseks tüicSti kõlbmatuks teha. See tajumaks oli 50 000 rubla suur. 76 Wene- ja wäljamaa ülesleidjat on seda tajumaksu saada püüdnud, aga nendest ülesleitud abinõud on ikkagi puudulikkudes tunnistatud, nii et tajumaks alles äcaandmata  on. Istumine Gr. Oigeusukirikus. Kõrgemates  waimutikkudes ringkondades on kirikusiStumise  küsimus päewakorral. Kirikuseaduses  sellekohta mingit näpunäidet ei ole; istumise luba oli senini ainult raukadel  ja auwäänlistel isikutel. Nüüd tahawad  kõrgemad kirikuülemad kõigile istumise  õiguse lubada. Odessast. 26, .ug. Uulitsal tungisiwad  9 sõjariistus isikut ühe wabriku artelstshiku kallale, kellel 3600 rubla raha kaasas oli ja rööwisiwad raha ära. Rööwijad  wiskafiwad pommi, mis ühte nendest enestest ja möödaminejat poisikest haanas. Rööwijad põgenesiwad ära, haawatud seltsimeest  kaasa mõttes. Ametlik telegramm tõi teate, et rahutused Odessa uulitsatel lõppenud olla. Toome selle asja kohta teiste lehtede järele meel era teateid. Nende järel on Wene rahwa ühisuse mehed otsegu -vihane karietusesalk  linna rahmast „nuhtlcma" hakanud. Peksmine algas sellega, et Peeter-Pauli linnajaos üks pomm lõhkes, mis sääl ammu juba peidus oli ja tundmata inimeste  poolt üks jaoskonna ülewaataja ning kaks linnawahti ära tapeti. Kohe selle järele hakkasiwad ühisuse mehed Moldawanka  uulitsal laskma, iseäranis Juudi haigemaja juures, ja tungisiwad linna pääuulitsatel päise päewa ajal politsei silma all haritud inimeste, üliõpilaste ja juutide kallale, lasksiwad nende pääle, haawasimad nugadega ja pekfiwad gumminuutidega  Peksmine kestis kolm päewa. Hulk poodisid sai ära lõhutud, kaks juuti ära tapetud, sudanded raskesti haawatud ja peksetud. Rutulise arstiabi andmise wankrid ei jõudnud kõiki haawatuid ära wedada. 21. augustil telegrahweeriti Odessast selles asjas: Haigemajad on haawatuid  täis eilase päewa peksmiste ohwrid. Hulk wigaseks tehtud lapsi, naesterahwaid  ja rautasid on olemas. Tuleb avalikuks, et ühisuse mehed sellega ükfi ei leppinud, et nad möödaminejaid peksiwad, waid nad uskusiwad juulisid, kes «voorimehega  sõitsiwad, maha, jätsiwad elektriraudtee  wagunid seisma ja töiwad säält oma ohwrid wälja, tungisiwad majadesse ja Lõiwad pööningult ja keldrist juutisi wälja, keda nad poolsurnuks peksiwad. Wilja- ja kaubabörsed on kinni. Selles aSjas on ka ametlik aruanne ilmunud, mille tulemuses numbris awaldame. Jnsowkaft. Scherbinowki külas tungisiwad  3jõjar i i S tusis i kut kor> limajasse  ja nõudsiwad kooliõpetajate ning õpilaste käest raha. Ühel kooliõpetajannal  läks korda uulitsale põgeneda ja appi hüüda, mis pääle rööwlid ära põgenesiwad. Jekaterinodaris, 27. aug.  Babakini  mõisasse tungisiwad 15 sõjariistus rööwijat, laskfiwad hulga paukufid ja rööwisiwad 2000 rubla raha, 10.000 rubla eest «väärtpaberid ja 400 rubla eest kallid asju ära. Tomskis 28. augustil. Huliganid pidasiwad 20 «versta Taiga jaamast eemal posti waguni kinni ja rööwisiwad 100,000 rubla raudtee raha ära. Lodsis, 27. aug. Dobronitski, Friedmanni ja Litaueri willase riide wabrikud  põllsiwad maha. Kahju 350,000 rubla. Helsingist. Keiserlik laewastik oli Maksla lahes Revonsaari jumes ankrus. Nimetatud saarel oli jahti ära pidada plaanitatud. Asetäitja tindralkuberneri, kindral Bökmani Majesteediga kõnelemine kandis pääliskaudset iseloomu, mille juures teda ühes saatkonnaga einelauale kutsuti. Aset. kindral-kuberner wiibis arwata IVtundi  „Standartt" põäl, mille juuras Majesteet ka möödaminnes temaga kõneles. Poiililisi küsimusi ei olla siisgi puudutatud. Kui kindral Bökmann Wiiburi kuberneri baron v- Trolli „Elükböri" lael wiibimist teadustas, kutsuti teda otsekohe kella 8. lõunalauale. Selle järele, kui baron von Troili kojaministri poolt Majesteedile esitelede,  andis see Majesteedile Wiiburi kubermangu  kohta aruande ära. Keiser ja Keiserinna  auustafiwad baron v. Troili armulikult  jutuajamisega. Kõnelemisel teatas Majesteet, et tema Soome skäärides wiibimine  puhkuse reisiks olla ja et tema pääle baron Troili ei erainimefi ega saatekondasid  WaStu ei wöta. Baron Troilil oli õnn laua juures Keiserinna korwal istuda- Majesteetide kaitseks on kõige mZi«- wamad abinõuud tarwitusele wõetud. Peterburist  on arwata 100 sala-politseiqgeuti kohale jõudnud, kes mitmesuguste kohtade pääle ära jaotatud on. Majesteetide saatekond  on tanawu wäiksem, kui mullu. «Rev. Ztg." Wäljamaalt. Haagi rahukonverentsil on otsustatud jäüdawat wahekohutseada. Konwerentsi  tööd saada 8. septembriks malmis. Londonis, 25. aug.  Lääne-Jirimaal  on näljahäda tulemas, sest kardulid on ikaldanud- Kardetakse, et ka põletismaterjalist  puudus tuleb. Marokkost tulnud sõnumed on nüüd nii segased ja üksteisele waStukäijad, et nendest kudagi õiget jagu ci saa. Kindel on ainult see, et marokkolased wahete-wahel ikka wihaselt Kasablankas prantslaste kallale  kipuwad ja oma suure hulgaga ning metsiku waprusega prantslaste olekut wäga hädaohtlikuks teemad. Mis aga sisemaal sünnib, on õieti udune. Kord teatati, et M 46 Saarlane ISO7.