Port-Arturist tulnud põgenejad kõnelewad, et tulcandmine Port-Arturile mingisugust kahju sünnitanud ei ole. Jaapani sõjalaewad läkfiwad Port-Arturi laskmise ajal põhja. „Shikishima" kodus kohe minuti järel mee alla; „Fudshi" läks sel ajal põhja, kui teda teise laewa järel ära wiidi. Wene miinilaewad läkfiwad wäija merele pöörastmad aga tagasi, kui jaapanlastele abi juurde tuli. Sisseminek sadamasse on waba. Ilokios, 6. (19.) mail. Admiral Togo teatab,  et paksu udu ajal ristleja „Kassuga" soomuslaewale  „Jashimale" pääle jooksis ; wiimane läks mõne minuti järel põhja. Ainult 90 meest saadi ära päästa. Selsamal päewal jooksis soomuslaew  ~Hatsuse" Wene miini otsa ja läks põhja. »Hatsuse pääl wiibiwatest meestest päästsiwad miinilaewad 300 inimest ära. 6. (19.) mail (Reuter.) Admiral Togo teadustab: Soomuslaew „Hatsuse", kes Port- Arturi ees ristles, et sõjamäe maale-minemist marjata, jooksis miini otsa, andis hädasignali, sattus aga selsamat silmapilgul weel teise miini otsa ja läks poole tunni järete põhja. Londonis, 6. (19.) mail. (Reuter.) Jaapani  saatkond awaldas järgmise Kuroki ametliku telegrammi: Jalu juures olnud lahingus kaotasiwad jaapanlased  318 surnut, nende seas S ohwitseri, ja 783 haamatut, nende seas 33 ohwitseri. Jaapanlased  matsiwad 1363 wenelast maha ja wõtsiwad 613 wangi. Pääle selle saiwad nemad kätte 21 kiirtulesuurtükki, 3 kuulipildujat, 63 hobust ja telkisid. ' — Ühes päewakäsus, mis „Nowõi Krai" 70 numbris ära on trükitud, awaldab Port-Arturi kindlustatud ringkonna komandant  kindral-leitnant Stössel Kwangtungi kindlusesuurtükiwäe suurtükilaskjale, eestlasele  Priidik Mullikale, järgmise kangelaseteo  eest tänu : Patareisse nr. 17 langes üks waenlase pomm, ilma, et ta plahwa» tanud oleks. Mullikas, kelle öhusurumine Ümber oli wisanud, kargas jälle üles, jooksis pommi juurde, kruuwis selle tulesüütaja ära ja weerelas pommi seepääle 25. Jda- Siberi küttide pataljoni lihtsoldati Degtja-- renko abil mäest alla. Isamaalt. Kuresaarest 6. mail, Kõrge Keisri Herra sündimise päewal, peeti kohalistes kirikutes jumalateenistust, majad oliwad lipuehtes ja õhtul põlesiwad ilutuled. Dr. R. Meywald on Kurefaare linnaarstiks kinitatud. Mitmelt poolt on soowi awaldatud, et Saksa- ja Eesti jumalateenistuse wahel rohkem aega peetaks. Et Eesti keelne jumalateenistus kohe pärast Saksa keelset jumalateenistust algab, on nii hästi Saksa kui ka Eesti kogudusele tülitaw ja paha, ja sellepärast soowib nii hüsti Saksa, kui ka Eesti kogudus, et siin selles asjas tingimata  muudatust tehtaks. Kui Eesti jumalateenistus  näituseks kellu 12 algaks, siis oleks juba asjalugu palju parem. Loodame, et kiriku eestseisus räägitawas asjas mitte oma tahtmist, maid koguduste soowi mõõduandjaks peaks. Jahioid a m i n e. Maikuus on emaste ja isaste põtrade ja metskitsede ning nende wastkate. jäneste, hanede, luikede,  põldpüüde emametfiste, tedrekanade, laanepüüde, sookanade, rääkude, partide, neppide, kurwitsate ja teiste, siin mitte tähendatud  loomade ja lindude pääle jahipidamine  keelatud. Jsametfiseid wõib kuni 15. maikuwpäewani lasta. Jahti on luba isapartide  ja röõwloomade ning rööwlindude pääle pidada. Kuresaare ümbruses, niisama ka maal tuleb sagedasti linnupesade lõhkumist  ette. Arwatakse, nagu oleks see üsna lubatud asi. Kuid nõnda ei ole see mitte. Linnupesade lõhkumise eest wõib kohtu kätte sattuda, kus süüalust kuni kolme kuuni kinni wõib panna. Minewal aastal oliwad kaks meest „Linnulahest"  kajaka ja pardi mune toonud, mille eest rahukohtunik neid 7 päewaks kinni mõistis. Et mehed sarnase pahateo pärast esimest korda kohtu all oliwad, siis määrati kerge nuhtlus. Nüüd on jälle kewade käes ja meie hoiatame igaühte sarnast pahategu tegemast, mitte ainult sellepärast, et pahategijat kohtu trahw ootab, waid ka sellepärast, et linnupesade lõhkumine üleüldse inetu ja toores tegu on. Nagu „Saarlase" kuulutusest näha oli, on ka Saaremaa Jahi Selts lindude eest wälja astunud: tema maksab iga ühe linnupesa lõhkuja ülesandjale waewatasu. Hiljuti palusime oma lugejaid erakirju,  milles sõja üle sõnumeid sees on, meile tarwitada anda. Nüüd oleme ühe niisuguse kirja saanud, milles Tschsmulpo lahingut elawa pildina kirjeldatakse. Kiri on mõnede lühendustega järgmine: Hongkongi linnas, Aasia-maal 22 webruaril 1904. Armsad wanemad! Sellest on juba kaua aega mööda jõudnud,  kui ma teile wiimast korda kirjutasin ja teie ei wõi aimatagi, mis saatus mind selle aja sees kõik näha on lasknud. Enne jõulu oli meil jutukõminat kuulda, et sõda Wene ja Jaapani wahel tulemas olla, kuna wõitlemise kohaks Mandschuria ja Korea olla. Siis Valmistasime, nii ruttu kui wähegi Võimalik, sõja waStu. Jõululaupa  ööl ja esimesel pühal Võtsime süsi ja kõiksugu tarwidusi laewale, ja kui malmis  olime, sõitsime 28. detsembril Port- Arturift Koreasse, Tschemulpo linna, kus me ka enne olime. Sääl seisiwad: 2 Inglise sõjalaewa, 1 Jaapani, 2 Prantsuse,  1 Jtalia ja 2 Wene „Warjag" ja suuretükipaat „Korjejets". Kõik fee aeg läks jääl üsna hästi mööda kuni 26. januarini. Siis tuliwad 13 Jaapani laewa sinna. „KorjejetS" pidi sel püewal siit wälja sõitma, aga Jaapani sõjalaewad ei lasknud teda minna. Ta tuli tagasi. Teda oli juba torpeedoga lastud, mis aga ei trehwanud. Meie Valmistasime siis ka ennast lahingu wastu: suuredtükid laaditi ära, miinid pandi malmis ja mehed seati suuretükkide juurde. See oli meil juba üks rahuta öö. Aga öö läks rahulikult mööda. Midagi ei rikkunud meie rahu. 27. detsembril sai meie kommander Jaapani admiralilt kirja, milles ta Wene taewu enese wastu wälja kutsus, sest et sõda kuulutatud olla. Muidugi panime endid walmis ja kell V-12 sõitsime „hurraa" hüüdes Vaenlasele wastu. Waenlane ootis meid 16 wersta eemal, kitsas kohas. Külmawereliselt, aga julgelt lähenesime Vaenlasele, ehk küll wiimans palju tugewam  oli: Vaenlasel oli 18, meil ainult 2 laewa. Arwata 2 wersta olime sõitnud,  kui waenlane meile tuld andma hakkas. Meie remale niisama. Kange tuleandmisega sõitsime Vaenlasele lähemale. Waenlane seisis oma laewadega ühel pool ja andis ka meile tuld. Küll oli siin hirmus mürin, nii et kõik õhk Värises ja kaljud wastu kõlastwad. Suuretükkide suud faatsiwad üksteisele hirmsat surma, sest meie lasksime tulepommidega ja waenlane  meid niisama. Tõesti midagi ei ole hirmsamat kui meresõda! Nõnda sõdisime meie 2 tundi. Siis pidime waenlase soomuslaewale ligimale sõitma ja selle torpeedoga ära lõhkuma. Õnnetuseks läksime meie madala pääle kinni, aga mitte köwasti. Masin tegi tagasi käigu ja meie saime jälle lahti. Meie lasksime Vaenlasel L laewa põhja ja 3 puruStasime nii ära, et need ise enam kusagile minna ei wõinud. Ka meie laew sai wigastatud, aga mitte palju. Meie oleksime meel küll sõita ja sõdida wõinud, aga et waenlase laewu wäga palju oli, siis arwafime, et nendest läbi ei saa. Meie keerasime ümber ja sõitsime Tschemulposse tagasi. Oh mis hirmus pilt oli see! (Lõpp tuleb). Muhumaalt. 18-mal aprillil pani Muhu karskuse selts „Kewade" Rintfi Gc.-õige usu kirikus waimuliku kontserdi Punase Risti Seltsi hääks toime. Laulud kõlasiwad kontserdil wäga kenasti. SiSseminek  oli priitahtliku matsu eest. 25-mal aprillil peeti kontsert Hellamal teist korda. Ka siin wõib kontserti kõigiti kordaläinuks tunnistada. Rintsis pidas preester hr. BobkowSki pagana, aga Hellama kirikus muhamedi usust tuumakad kõned- Pärast Ülestõusmise pühasid käis meie uus õpetaja hr. Meeri koolisid usuõpetuses rewideerimas. Nagu kuulda, pole ta küla koolidega sugugi rahule jäänud, kuna aga kihelkonna za ministeMmi koolides lapsed wäga hästi oliwad wastanud. Jurjewist. Jurjewi Käsitööliste seltsi suweteater on 23, aprillil maani maha põlenud. Teater oli 12,00(1 ja kraam 5000 rubla eest kinnitatud, kuna kahju umbes 30,000 rubla arwatakse suur olema. Riiast. Keiserlik konserwatorium  Riias. „Balt. Westn." toob „Düna-Ztg." järele teate, et Riia Wene muusikaselts, kes seks juba mitu aastat sammusid on astunud, nüüd luba on saanud, Riiga täisõiguslift muusikakooli asutada. Kool algab oma tööd tulema poolaasta algusel direktor Guido v. Samson- Himmelstjerna ja inspekt. Raimund v. Bööcke juhatuse all. Peterburist. Keisri Majesteet on, nagu ametlikult teatatakse, hääkS arwanud 2. mail, ühes K. K. Suurwürst Auujärjepärijaga  sõja- ja Keisrikoja ministrite saadetusel Kaugesse Idasse saadetawate sõjawägede äramineku kohta sõita. Keisri Majesteedi jutule saada, oli, nagu „Wal. Teat." näha, 30. apr. Riia õpskonna kuratoril, prohw. Uljanowil õnn. Sõjaministri käsu pääle on päästaabis iseäraline jaoskond sisse seatud, kus Wene- Jaapani sõjas langenud ohwitseride ja alamwäeliste üle sõnumid korjatakse. Niipea  kui sõnumid saadud on, awaldatakse nad „Russki Jnwalidis". Pääle selle antakse  kõik sõnumid alamwäeliste üle kuberneridele  teada, et haawatute ja langenute sugulased neid säält teada saaksiwad. Sellepärast  palub päästaab, et alamwäeliste sugulased oma küsimisi mitte päästaabi kütte ei saadaks, waid kohalikkude kuberneride  kätte. Kroonlinnast. Süütamise katsed töömajas. Nagu teada, on Kroonlinnas töömaja, mis Kroonlinna preestri Joani poolt on ehitatud. Selles majas on üksik tuba, mis preestri Joani päralt on ja kus ta häämeelega istuda ja puhata armastas, kui ta tööd «vaatamas käis. Hiljuti oliwad  teenijad, nagu „Rishk. Weften." teatab, toa ukse petroleumiga täiskallatud leidnud. Arwatakse, et sellest süütamise katset tuleb arwata. Sadama pääkomandandi päewakäsk teatab: „Ma annan soomuslaewade „SiSsoi Weliki," „Nawarini" ja esimese klasfl ristleja „Admiral Nahimowi" juhatajatele teada, et nad oma laewad Kauge Ida sõidu tarwis malmis seaksiwad." 19 Saarlane, 1904