Liiwimaa kuberneri käsu >areie peawad kõik walla ja mõisa politseid  wiibimata iga juhtumise üle, mis awalitku  rahu, korda ehk elanikkude julget ole kut rikub ehk rikkuda ähwardab, kohalikule sõjamäe salgale teatama, et soldatite abil segadust eemal hoida ja süüdlasi kinni wõtta. Ka erainimesed peawad seesugustel juhtumistel politseile ehk sõjamäele wiibimata  teadust muretsema. Eraisikuid nõnda ka walla ja mõisa politsei-ametnikka, kes seda käsku krnpsupäält ei täida, ähwardatakse  raskele wastutusele wõtta. 29. detsembril oli Saksa seltsis jõulupuu wastaStikku kingitustega. Külma on Saaremaal wiimaStel päewadel juba pääle 20 kraadi- Nii ha kikist  külma tõusu on wiimaStel aastatel üleüldse wähe ette tulnud-. Monopolipoodide lahtiolek  ou I- januarist saadik järgmiselt ära määratud: äripäew ai kella 7 kuni 7 õhtul. Pühapäewadel on monopolipoed  maal ainult kella 2—S p, l lahti. Linnades asuwad monopolipoed on täiesti kinni järgmistel pühapäewadel: Kolmekuningapäewal, Küünla-päewal, Paastu-Marja  päewal, Palmipuude pühal, Suurel Reedel, l- ülestõusmise pühal, Taewaminemise pühal, l. nelipühi pühal Kristuse seletamise päewal, Rukki-Maarja päewal, Ussi-Maarja päewal, Ristiülendamise  päewal, Maarja templiwiimise päewal,  1- jõulupühal ja kõikidel pühapäe wadel- M ä är u s j o o m a k o h t a d e I e. Liiwimaa kuberneri poolt on kuulutus awaldatud, et wolimistc ozal p minad kõik törisid ja teised söögiasutused, mis riigiwolikogu  walimiste 2 wersta kaugusel on, kinni olema. Kasupojaks mõ.mise asjus seletab nüüd senat, et Baltimaal talurahwa seisuses  kasulapseks wõtmine, kui wõelaw alla 10 aaSta rvana on, kohtulikku asjaajamist nõuab- Tallinnast. Ajakiri „Mes ilane" ei ilmu 1907 a. saadik enam. Lätimaalt. Riiast. Kuulmata kuritegu. Riia lehed toomad järgmise kuulmata häbemata  kuritöö üle lähemaid teateid: 20. detsembri õhtul murdsiwad kurjategijad Katlakalui kiriku peaukse sisse ja hakkasiwad  kirikus koledaid tegusi tegema, mis iga lugeja südant wististi ütlemata põlastusega saab täitma- Nad rebisiwad kõige paalt koori pääl seiswad noodihunnikud  puruks ja pillasiwad lehed üle kiriku laiali, nii et kõik põrand ja pingid noodilehtede  tükkidega üle oliwad külwatud. Kantsli puldi pääl seisis tore Läti keelne piibel, mis leerilapsed kord kirikule kinkinud  Aa selle piibli lehed oliwad wälja kistud ja altari koori pääle paksult laiali pillatud. Käärkambri Ukse oliwad kirikurööwlid  lukku keeranud ja wvtmed näimaks kaasa wõtuud. Kui uks lahti murti, nähti sääl koleda häwitusetõö pilti: peaaegu kõik Läti ja Saksa keeli lauluraamatud oliwad puruks kistud, niisama ka kõik sääl seiswad  piiblid. Kõik pildid, enamasti endiste Katlakalui õpetajate mälestused, oliwad puruks löödud. Niisama täiesti ära lõhutud  oliwad lillemaasid, isegi weikesed plekist lauanumbrid oliwad kõweraks keeratud. Ühe uue testamendi sliwad nurjatumad metsalised pingi pääle seina külge poonud ja selle pääle siis kaks korda Browningi rewolwritest lasknud, mille padrunid käärkambrist  leiti. Kõige koledamini, kõige nurjatumalt oliwad  need inimese näolised metsalised altarit  teotanud. Üks nendest oli altari laua pääle roninud, oli sinna musta teinud ja selle järele altaripildi, mis järwel kõndiwat Kristust kujutab, ara määrinud. Õnnistegija  nägu oli tundmatuseni ära roojastatud,  niisama ka Peetruse pea. Wiimaks oli üks nendest mustaks määritud kepiga pildile, mis kogudus kirikule kinkinud za kodumaa kunstniku maalitud, wiis auku sisse pistnud- Wiimaks oliwad kirikuroojastajad  meel tule oreli sisse üles teinud ja siis lahkunud. Kui orel talwise külma tagajärjel niiske ja ka wäga kinnine ei oleks olnud, oleks orel ühes terme kooriga wististi ära põlenud, wvib olla, et ka kiriku lagi oleks sisse kukkunud. Kogudus on selle nurjatu teu üle üliwihane  ja igalt poolt kostawad hüüded, et niisugused nurjatumad kiriku rüwetajad mitte rahwa sebrad ei ole, maid tema waenlased on. Ka meie ei woi niisugust jäledat kuritegu  waljusti hukka mõistmata jätta. Inimesed,  kes niisuguste asjade kallal, mis miljonitele pühad, kuulmata häbitöösi toimetumad, ei ole enam inimese nimegi wäärt need on juba elajad, kes terme rahwa põlgtuft on ära teeninud. „Pl." Rna lehtede järele on kuberner seni 22000 sõjariistade kandmise luba mäljaandnud  30- dets. kell 5 p. l- tungisiwad  kats sõjariistus meest Raa linna kaubandusekooli inspektvn kirjutusetuppa, kus inspektor ja üks õpilane oliwad, sundsiwad  inspektorit kassast 2,500 rbl- wälja andma, fidusiwad inspektori ja koolipoisi kinni ning kadufiwod. Kaugemalt riigist. Peterburis, 1. jaan. Ametlikult awaldati  2 Kõigekõrgemat käsukirja. Esimene on pääministri Stolõpini, teine rahaminilstri  Kokowtsewi nime pääle antud. Käsukirjas  pääministriie loetakse muu seas Valitsuse  ettcwötled ja seaduseprojektid riigiwolikogu  lohtilaskwisist saadik üles ja liidetalse  hääls- Keiserlik Majesteet tänab pääminiftrit tema iseennast salgama Legewuss  eest. Käsukiri lõpeb sõnadega: „Ma nõuan er ministrite-nöuukcgu Teie juhatusel ka pärast tulemase riigiwolikvgu ja nõuukogu  kokkukutsumist Minu soowistd täide aitab saata, sest et ma ainult seaduse-ondliste  asutuste ja Minu poolt nimetatud matitsuse Lhis.ööS panti näen, mis seaduslikku  korda ja riigi wägewuft Minu poolt määratud pöhjusalustel uuele elule kutsutud  Wencmaa tarwituste kohaselt kinnitab." Keiserlikkude Majesteetide juureSolemisel  peeti Zarskoje-Selo haigemajas jõulupuud.  Majesteedid käisiwad haigete woodite juurest läbi- Keisri Proua Majesteet  jagas Oma käega haigetele kingitusi. 31. dets. Ministrite nöuukogu maajas  sisemiste asjade ministri ettepaneku 71,157,000 rbl. wiljaikalduse kubermangude  seeme- ja toiduwilja muretsemiseks lubada, läbi, ja otsustas selleks otstarbeks 10,000,000 rbl. 1906 a. ülejäägist määrata,  puuduw summa wõetakse 1907. a. sissetulekust. Sisemiste asjade minister annab kuberneridele teada, et ettetulewatel wali- mistel tarwitusele woetaroud walimisekaardid oma kuju poolest niisamasugusteks jääwad, kui esimistel walimistel oliwad ja nagu seda 24, webruaril 1906 antud juhatus ära määrab. Ainult nii palju muudatust tuleb juurde, et kaardi tagumisel küljel linnaameti stempel peab olema. Kell 3 öösel wastu 30. detsembrit oli Wäikse Ohta jaoskonnas, Swarkowaja korteris  kolme töölise juures läbiotsimine. Töölised lõiwad lambid puruks, et korterit pimedaks teha, ja hakkafiwad politsei pääle tuld andma. Politsei ja salapolitsei läks korterist wälja, piiras maja ümber ja hakkas  tuld wastu andma. WastaStikku laskmisel  saiwad kaks jaoskonna-ülewaatajat ja kaks linnawahti surma, kaks salapolitseinikku  ja kojamees raskesti haawata. Töölised põgenesiwad ära. Korteriperenaene  mõeti wangi. Leiti 3 rewolwrit, püss ja palju padrunist. Smoleuskis, 8. Jan- Pärast kontserti mõisnikkudeklubi saalis laskis gümnasiumi kaswandik Borowikow maa-ülema Krollau wiie rewolwripauguga maha. Ohwitser Sornew, kes seda päült nägi, laskis säälsamas  laskja maha. Krollau tapmise põhjus  isiklik kättetasumine. Wiiburis on minewal kesknädalal Wene soldatite süü läbi, nagu „Rev- Beob-" teatab, merised kokkupõrkamised olnud, mille tagajärjel üks inimene elu kaotas. Kaks soldatit oliwad üht erainimest  palunud, et see neile õlut muretseks. Kui see nende palwet täita ei tahtnud, wlSkafiwad soldatid ta maha ja pekfiwad teda- Appihüüdmise pääle tuliwad politseinikud  ja wõtsiwad soldatid kinni. N.n-dega  politseisse minnes tahtis salk soldatist  klimiwõetuid wabastada, millest äge wõitlus tõusis, mille juures soldatid püsfitikkusi  tarwilastwad. Kojamees Pitkanen sai püssitikuga selja sisse suure haawa, mille tagajärjel ta weel selsamal päewal suri. Pääle selle saiwad weel haaum linnawaht Nymalm ja üliõpilane ForSman, mõlemad peast- Asjast oa kindralkubernerile  teatatud. Wäljamaalt. Bulgariast. Raudtee streik. Bulgariaö tõusis raudtee tööliste seas streik, nõnda et liikumine raudteel pidi seisma jääma. Et tõrkujate tööliste seaS palju tagawarawäelifi on ja tõrkumine juba mõju awaldas, siis kutsus walitsus ühe osa tõrkujatest tagawarawäelistest tegewasse  teenistusesse. Walitsus loodab, et ta wähemalt kauba-wedu raudteel ometi jalule mõik seada. Sozialistid teemad üleüldise streigi kasuks kihutust tööd, millega  nad walitsuse wastalift meeleawaldust tahawad toime panna. New-Uorgis, 2. Jan- Siin jõudis teade, et Kingstowni linn Jamaika saarel maavärisemise läbi täiesti ära HSwitatud on- Pärast esimest tõuget algas tulekahju. Palju inimesi on surma saanud. Terweks jäänud inimesed pogenefiwad linnast wälja ja elawad lageda taewa all. Merealune telegraf Amerikasse ja Panamasse on rikutud. Nelv Uorgis, 4. Jan- Kingstownes on 1000 inimest surma saanud, 90.000 psawarju kaotanud; kahju on 2 miljoni naela. Häda on suur, elanikkudel ei ole kõige tarwilikumaid asju. KingStowne ümbruses on kõik majad ära purustatud; neegrid riisuwad rusude seest warandust. 2 Saarlane 'ISO7 Kra-Usaleht: Balti kottstitutsiom partei soow ja siht.