nägema teiste kannatusi ja eneste waljust ja ülekohut. Nehljudow ei saanudki nüüd enam selle ringi inimestega ilma kohmetuseta ja enesele etteheiteid tegemata läbi käia. Aga sinna ringkonda kiskufiwad teda suguluse ja söbruse sidemed tagasi ja, pääasjalikult: et Maslowa ja kõikide nende süüta kannatajate hääks, keda ta awitada tahtis, midagi korda saata, pidi ta selle ringkonna inimeste abi ja sõbrust otsima, ja mitte üksnes lugupeetawaid, waid ka neid paluma, kellede wastu ta otse Põlgtust tundis. Kui Nehljudow Peterburgi oli jõudnud ja oma ema poolt tädi, krahwinna Tscharskaja, endise ministri abikaasa juurde külaliseks oli tulnud, juhtus ta omale nii wõõraks jäänud kõrgema aristokratia seltskonna südamesse. See oli tal enesel kül wastumeelt. aga parata ei wöinud midagi. Võõrastemajas korteri wõtmine oleks tädi ära pahandanud. Püäle selle oli tädil laialine tutwus ja ta wõis kõigis neis asjus kasulik olla. millede eest Nehljudow hoolitses. Oi, mis ma sinust olen kuulnud! Päris imeasju, rääkis tädi, krahwina Katharina Jwanowna, teda kohe, pääle siuna jõudmist kohwil jootes. - Wõtad Howardilt eeskuju. Awitad kurjategijaid, sõidad wangihooneid mööda... parandad. Ei sugugi, ma ei mõtlegi... Mis siis, see on hää. Aga selle juures olla üks romantik lugu. Noh, jutusta'? Nehljudow jutustas enese ja Maslowa luo,  täielikult,  nagu see oli. - Mäletan, mäletan. Waene Helena rääkis mulle juba siis sellest natuke, kui sa sääl wanamoorikeste juures elasid: nagu aru wõis saada, tahtsiwad nemad, et sa nende kasutütre oleksid naeseks wötnud, (krahwinna Katarina  Jwanowna oli alati Nehljudowi isa Poolt tädist põlanud)...  Siis temap see on? Kas ta on weel ilus? Tädi Katharina Jwanowna oli 60 aastane tugew, rõõmus, agar ja jutukas naesterahwas. Kaswu Poolest oli ta pikk, õige tugew, huulel oliwad wäikesed mustad wuntsid näha. Nehljudow armastas teda ja juba lapsena harjus ta teda enesele agaruse ja rõõmsa meele eeskujuks wõtma. Ei, mu tädi, see lugu on lõpetud. Nüüd tahaksin ma tema saatust kergitada, sest et ta süütalt on süüdlaseks mõistetud, ja selles olen mina süüdlane, süüdlane ka kõiges tema saatuses. Ma tunnen ennast kohustatud ole- Wat, tema hääks kõike teha, mis jõuan. Minule aga kõneldi, et sina tahta teda enesele naesekski wõtta? Jah, mina tahtsin, aga tema ei taha. Katharina Jwanowna wahtis imestades õepoja pääle. Korraga muutus ta pale lustiliseks. Näed, tema on sinust targem. Oi, kül oled sa loll! Ja sina oleksid ta omale naeseks wötnud? Tingimata. Pärast kõike seda, mis ta on olnud? Seda rohkem. See kõik on ju minu süü. Ei, sina oled päris lobimokk, wastas tädi, naeratust maha surudes. Hirmus lobimokk, kuid just sellepärast armastan ma sind, et sa niisugune lobimokk oled, kordas ta, arwates, et õepoeg naljatab. Kas tead, kui parajal korral see on? Aliinel on ime hää warju- Paik niisuguste Magdalenade tarwis asutatud. Ma käisin sääl kord. Kül on jäledad! Pärast seda pesesin ennast kõige üle puhtaks. Aga Aliine keha ja waim on sellega tegewuses. Siis toimetame teda, seda sinu sõpra sinna warjupaika. Kui teda üleüldse weel parandada saab, siis... Aga tema on ju sunnitööle mõistetud. Mina tulin siia, et selle otsuse tühjakstegemise eest hoolitseda. See ongi esimene põhjus, miks ma teie juurde tulin. Etse näe! Ja kus siis tema asja arutatakse? . Senatis. Senatis? Ja minu armas onupoeg Lewusha on ka senatis. Aga tema on Ml herolda departemangus. Teisi ma säält ei tunne. Nemad on sääl, Jumal teab kes, kas sakslased Ge, Fe, De. terwe tähestik, ehk mitmesugused  Jwanowid, Semjonov? id, Nikiitinid. ehk Jwanenkod,  Semonenkod, Nikitenkod. Need on teise ilma inimesed. Noh. Ml ma räägin oma mehega läbi. Tema tunneb neid. Ta tunneb kõiki inimesi. Kül ma ütlen tale. Aga sina ise seleta tale ära, minust ei saa ta ilmaski  aru. Rääkigu mina mis tahes, tema wastab ikka, et midagi ei saa aru. See on kentsakas nähtus. Kõik saatvad aru, üksnes tema ei saa. Sel ajal tõi sukkades tuapois hõbedase kandiku pääl kirja. Ongi Aliine käest. Tubli, nüüd saad sa Kiesewetterit  kuulda. Kes see Kiesewetter on? Kiesewetter? Tule aga täna ligi. Kül sa siis teada saad, mis mees see on. Ta räägib nii, et kõige jultunumadki kurjategijad põlwili maha langewad, nutsivad  ja meelt parandawad. (Särgmb.) Mõndasugust. AmerikaS. Kuna meil talwe tänawu senini pehme on olnud, tulevad Amerikast turjad külma New - Jorki sadam on liikuvat jääd tais rongide sõidud on takistatud Paljudes  vaitades on külm õige kange, nii et koolidki kinni on pandud. Hulk lniwefi on juba külma kätte ära surnud. Jtaliast ja teistest lõunapoolsetest  maadest südantlõhestavat pilti. Nad on armetult riides ja tihu' poolpal,ad lapsed käevarrel. On aitamise obinõuusi ette u.'õetud ja kõige vaesematele jagatakse ilma maksuta ja toidu moona. Niikaua, kui rahwaS mäletab, ei "le seda ette tulnud, et ülem järv, köigesuurem mageda lürw Amerlkas ja ühtlast terves mäailmaS, omas terves lamses unnikülmetab,  aga tänavuse lõpmata valju talve jooksul lähab asi nii kaugele. Kõik teated hästi UhiSnikide, kui ka Kanada poolt rannalt et kuSkilgi pool selle järve määratumal pinnal lahast, mett enam näha ei ole. Kodumaalt. Erakorraline Liiwimaa aadeli konvent  on 25. veebruariks s. a. kokku kutsutud. Marienburgi tulesütitajate vrotsesS  on, nagu Saksa lehed kuulevad, Peterburgis mitte avalikult, vaid kinniste uSte taga arutusel  olnud. Asi jäänud veelgi pooleli ja tuleb vist alleS 9. aprillil s. a. uuesti ette. Liiwimaa rüütlikogu viimase konvendi koosolek. Konvendil teadustadi, et körtfiöiguse kaotamise  kahjutasu äramääramisega, mida konvent mineva aasta mai kuu! toime pannud, 631 mmsaomanikku rahul on, kuna 2 mingit vastust pole saatnud, teised 2 aga tasusaamisest endid suulu lahti ütlevad. Wäga tähtjas on aga järgmine ust: Konvent võttis juhtnööriks seda Liiwimaa landrati kollegiumi teadet, et mitmesuguse SigusliSte talu kohtade ümbervahetamise  juures järgmisi tingimisi tähele tuleb panna, nimelt: Walitsewa senati otsuse järele 14. veebruarist 1963, U 941, nõuab kubermangu talurahva aSjade kommisjon praegu, et mõisa ja kwotemaa ümbervahetamise  korral wahetatavalNNlud täits a ühetaolised piatsiwad olema ja nimelt mitte üksi maa hinna, vaid ka suuruse poolest, kus juures nõutakse, et haritud maapind  (põld, heinamaa, Aets, karjamaa) mõlemiS deS üleüldiselt ühe suurune oleks. Wiljandi vabatahtlise  tuletõrjujate seltsile lubati rüütlitasfast 106 rbl. tasu selle agara töö eest endise gümnafiuwi tiiva põlemise  korral möödaläinud aastal. Riigipanga seisukord 1. veebr, pakub  õige huvitavat nähtust. Sääl on uute väljaantud paberi rahade summa juba üleS võetud; viimased on ümber jooksmas kuni 680 miljoni rbl. eest. Sularaha kullas on 1. jaanuariga s. a. võrreldes isegi veel kasvanud  ja on 745 >j2 miljoni rbl. suur, kuna ta 1. jaan. s. a. 733 miljoni rbl. suur oli, pääle selle on pangal 175 miljoni rbl. kulda väljamaal. Ülepaä on pangal üle 920 miljoni rbl. kulda käepärast. Järjelikult  ei ole uute paberirahade summa. 50 miljoni rbl, rahade seisukorda peaaegu mitte sugugi muutnud. 1847 aasta seaduse järele on pangal luba, paberirahade summa kümnewördselt suurendada. Riigi rentei departemangu konto oli 1. veebr. s.a. 420 miljoni rbl. Huvitav senati seletus. Linna valitsuste  tegelikus elus oli see ammugi maksaw, et platside ja uulitsate pääle mingisugust ehitusi üles teha ei lubatud.  Nüüd on selle kohta huvitav valitseva senati seletus tulnud, et linnavalitsused ainult siis keelwaid korraldusi võivad teha, kui niisugused ehitused platside ja uulitsate avalikku tarvitamist kitsendavad, mil põhjusel wäikeSte platside valjaandmise vasw linnavalitsused  seisma ei pia, kui neid platsist keSti ajutiseks tarvitada võtab ja selle läbi üleüldine tarwituS kitsendatud  ei saa Wiljaudi EeSti hoiu-laenu ühisuS pidas 10. skp, pääkoosolekut, millest elavalt osa võeti. Uuteks nõvukogu liigeteks valiti nende asemele, keS ametit mõnesugustel põhjustel waStu võtta ei võinud, häälte andmise läbi adwokat K. BaarS ja väljaandja  A. Peet Wiljor.dlft ja peremees J. Must, Wiljandi  vallast 17 uut liiget võeti vastu. OtsuStadi, veel ühte odavamat rahakapp! raamatute, dokumentide jne tarvis osta. Päris rahakapile, kus jooksev raba, väärtpaberid jne. seeS on, tahetakse kuskile kindlasse kohta ruumi kuulatada, kuna teine, raamatute kapp, seltsimajasse tahetakse paigutada. Asjatalitajale määrati  esialgu, kuni asi selguneb. 10 rbl kuuS tasu. Juhatuse  liikmed hrad Kullamaa ja Honsson juhtifiwad koosoleku tähelepanemist mitmete pöhjuSkirja punktide pääle, miS järgneval korra! arutamise ja otsustamise alla tulevad. Lõpuks oli kõrgendatud osamaksude sissemaksmine.  Selsamal päeval, ?ell 4 p. lõunat oli Wiljandi põllumeeste seltsi koosolek, mida esimees P. Heinrichson awas ja juhatas ja millest umbes 59 liiget osa wötfiwad;  siiski ei olnud kooSolek otsuse jöuuline, nii et ainult minema kord eeS olnud asju otsustada võidi. Niisuguste punktide hulgas wöeti põhjuStirja täienduse projekt waStu, mille mõned punktid Zurjewi põll. seltsi pöhjuSkirjast, mõned põll. seltside normal-pöhjuSkirjadest wöetud olid. Mesilaste pidamise seltsi kaest võetakse II) rbl. aaStaS tasu. Põllumeeste seltsi poolt hoiukaSsa kuratori valimine jäi teiseks korraks. Elavat läbirääkimist  sünnitas ehituse tommisjoni ettepanek uute ehituste  kohta. Peetakse tarviliseks, maantee veerde seltsi platsile uut kuuri ehitada, kuhu 42 hobuse latert sisse saaks seatud; pääle selle jäekS üks otS wäljanäituse  ajal asjade väljapaneku ruumiks. Praegune kuur selle koha pääl on täitsa lagunemas ja mäda. Niisama leiti kommisjoni poolt tarviliseks, seltsimaja esise ümber  laud aeda teha, kuhu wäljanäituse ajal masinad mahutatud võiks saada, sest et uuS kuur praegusest muidugi  kitsast näituse platsist hää tükikese ära võtab. leiti seltsimaja esise werande ümberehitamist  tarvilikuks Et aSjaga enam kuidagi viivitada ei või, sest et muidu enam lumeteega materjali vedada ei saa, siis määrati järgmine kooSolek juba mõne päeva pärast, 16. veebr, kell 5 p. s. ära pidada. Muu seaS otsuStadi veel, asunud hoiu-laenu ühisusele koosolekute pidamiseks seltsi ruumifi tänavu maksuta tarvitada anda, kuna Momino tsirkuse ettepanek, seltsi saali ja muid ruumifi kuukS ajaks välja üürida, mitmete! põhjustel  tagasi lükati. Tähtsam Wiljandi 8 päevane küünla laat on mööda, möödas ka tema tähtsus. Oli aeg, kus küünla laat suureS kuulsuses seifis ja kaupmehed raha Wiljaudist  väljasaatmisega hädaS olid, sel ajal seisis terve turg ja kõik ümbruses seisvad majad kauplusi täis, nüüd on see köit möödas. Turu pääl seisab mõni arv üksik kaupluS, mojadeS niisama wäha ja kõik kaebavad: Wiljandi laadal ei ole enam midagi teha. On siis rahvas Wiljandi ümbruses nii palju tagasi läinud, et siin enam midagi teha ei ole? Ei. seda kül mitte, vaid rahvas on jõudsal sammul edasi astunud, kui ka mitte varanduse, siis ometi hariduse poolest ja igaüks vaatab, mis ta oStab ja kust ta ostad; ta ei lase ennast  enam petta, jo laada aegsel pettusel, kuidas laada kaupmehed seda edasi ajavad, ei ole enam piiri, olgu selleks paar näitust: Hiljuti müüs keegi walmis-riiete kauplus valmis üleriiet. mille eest 35 rbl. nõuti, kauplemise  järele müüdi riie sellesama ostjale S rubla ära. Tänavu ostis keegi üliriiet, mille eest 39 rbl. nõuti, tingimise järele oga 14 rbl. eest ära müüdi, tuna ostjad siiski veel kaubaga rahu! ei olnud, kartes, et neid petetud on, sest sarnase häbemata etteküfimife ja mahajätmise  juures saab ostja ikka petetud. Soovime, et rahwaS tõesti ettevaatlikum oleks ja sarnaste etteküfijate  käest kopika eestki ei oStakS, kuS neid alati üle petetakse. Tahab keegi walmiS-riiet laadalt lSta, siis võib seda Kaplan ja Press'i juurest osta, kuS koguni mõistlikum kauplus on; sääl palju ette ei küsita, olgu siis kauba suuruse järele rubla, 2 ehk 3 ette saab küsitud,  millega laada aeg juba leppida võib. Weel haledam  lugu on riiete kauplustega turu pääl, kus need sagedaste lund täiS tuiskavad, mis hiljem sulab ja riided  kopitama ajab, ning neid kopitanud riideid piab rahwaS pärast tervete riiete paha ostma. Hoidke endid nende eest ja sarnaste kaupluste eest koha pääl. Wilsandimaalt. Tarwastust. Helme karskuse  selts .Üksmeel" pidas 8 veebr. s. a. Tarvastu laulu ja mängu seltsimajas pidu. Pidu awaS nimetud seltsi esimees hra MeoS kohalise karskuse sihilise kõnega, kus lõpul meie riigi idapiiri sõjalisi raskusi meelde tuletas.  Selle paale lauldi vaimustatult „Jumol Keisert kaitse Sa." SiiS järgnes kontsert, Laulud oliwad lauljatel vaga hästi ja kindlaSte kätte õpitud ja sai- wad ka kuuljate poolt LSna suure kiidu awalduStega vastu võetud. Ka meie TarwaStu wiiepilliline koor mängis vahete  wahel üSna kenaSte ja ei lasknud enesest sugugi palju märgata, et mängijaid kasinaSle oli. Pääle lühikese  waheaja tuli näitemäng .Ullikene" näitelavale ja libises lihtsas ja tõfiseS pildis ladusaSte üle lava. Helme karskuse seltsile edu ja õnne soovides 100- ! dame, et see külaskäik mitte viimseks ei jääks, sest ! tarwastlased tahavad HSämeelega veel kord teie ilust / laulu ja ladust näitemängu näha. Ptdnlwe. Helmest. Kohalisel karskuse seltsil ,ütSmeel'el"  tuleb lähemal ajal tähtjas afi otsustamise alla, nimelt seltsimaja ehitamise küsimuS. Nagu varemalt juba .SakalaS" sõnum seifis, mõtleb selts tuleval suvel  suuremat laulu- ja mängu kontserti toime panna, mille puhaS kasu seltsimaja ehitamise hääks määratud saab; ka on karskuse kuratoriumi poolt selleks otstarbeks  kolmsada rubla abiraha lubatud. Sellega olek» afi esiotsa joones ja jääb vee! küsida, kuhu maja ehitada?  TaetawaSte langevad seltsiliikmede mStted koha > 1904. Sakalas 8. 81