See on nimelt laewa hukkaminemise  etteäranSgemine. On laew mitme mehe päralt, fiis ei wõi iga üksik õnnetuse korral sarnast kahju saada, nagu fiis, kui laew ainult ühe isiku päralt oli- On parem, et igal isikul mitme laewa  sees mõnesajarublaline jagu on, kui et ta ühte mõne tuhande rubla wäärtuslist laewa täielikult omaks wõib nimetada. Laewaehitamine ise on raske töö, mis nii mõnegi mehe higi ja waewa aaStat kaks kolm sööb. Laewatöö juhatajateks kohaseid saarlasi pole kuigi palju, sest tähendatud  töö on kaunis keeruline. Juba plaani, wõi vigemine mudeli tegemine nõuab oskamist ja ofawust; niisama ka pärastine laewa merdewiimine  merdeajamine—,  mis kohalise rannaäärse mere omadusi filmaspidades, sagedasti kõigesuuremate  raskustega korda saadetakse. Selle kõige üle täielist kirjeldust tuua, wiiks liiga pikali. Nimetan ainult, et merdeajamine kahel teel, nimelt aga rullidega ja rollidega wõib sündida  ; et Ml juures kõiksugu kiinafi (jäme köis) ja kraanast tarwitatakse. Pääle omalmaa! ehitatud laewade on saarlaste päralt ka weel nii mõnigi niisugune  laew, mis wüljamaal walmistatud ja oStuteel siinsete elanikkude omanduseks on saanud. Laewad ise on oma suuruse ja ehitusewiist  ehk õigemine oma taglase (purjumärgi) sisseseade poolest mitmesugused. On jahtlaewu,  kahe- ja kolmemasttlisi kaljaslaewu, kahemastilifi shoonerifi ning kolmemaStilifi shooncrifi jne. Et laewads suuruse ja mõne muu küsimuse  üle lugejatele selgemat pilti etteseoda, toon allseiswa nimekirja Saaremaa laewade  üle. Olen need teated Wene kaubalaewanduse  nimekirjast wõtnud ja loodan sellepärast, et nad õiged on. Muidugi ei ole stin kõik Saaremaa laewad üles märgitud,  aga ikkagi kaunis suur osa- 1. Konstantin. Kuresaare laewade  nimekirjas 28, aurulaew. Laewaseltsi  „Osilia" omandus. Ehitatud 1875 a. Pää ehitusematerjal: raud. Ehitatud Elbing-Schichaus- MaStisid kaks. Pikkus 159.»°, laius 21,°» ja sügawus IK.°° inglis  jalga. Ruumi suurus (täielik) 37 8, w ja (puhas) 218, -s register-tonni- Kannab 3000 puuda kaupa ja wõib pääle wõtta 64 I.—II. klassi ja 250 M, kl. sõitjaid. Sõidab 12 merepenikoormat tunnis. Laewamehi  12. 2. August. Kuresaares 130. Omanikud: talupojad P. Wakrem, P. WirweS, P. Kuiwjõgi, L. Puss ja A. WammuS, elawad LümmadaS. Kahemastil.  kaljas. 1904 a- Papisaares tammest  ja männast ehitatud. Pik. 86,--, l. 23, °« ja s. 9 oi. inglis jalga. Ruumi suurus  t. 111»' ja p- 94, i» regiSter-tonni. Kannab 12,000 puuda. Laewamehi 5. (Järgneb.) Mustjalast. Wõhmast. Kirikuwilja  wiimise asjus. Juba mitmekümne  aasta eest toimetatakse siin nõnda nimetatud kirikuwilja ärawiimist järgmiselt.  Kõik külamehed toomad teatud päewal wilja ühe taluperemehe juurde kokku,  kelleks igal aastal jälle ikka uus määratakse.  See on, kirikuwilja ärawiimist toimetawad küla peremehed korda mööda. On aga ka juba ette teada, et iga wiljatooja natuke rohkem kokkukoguja kätte toob, kui just waja. Selle ülejäädawa osa saab kokkukoguja omale- Selle eest peab ta aga wiljatoomise päewaks õlut tegema, et iga wiljatooja keelt kasta wõiks. Tünawu sügisel oli lugu niisama. Sellest wõrsus wäikene sekeldus wälja. Keegi oli, wist küll ifiklise pahameele pärast, aktfisi walitsusele kaebauud, et selles talus, kuhu wili kokku wiidi, kodutehtud õlut olla müüdud. Aktfisi ametnikud sõitsiwad asja järele uurima. Et kaebaja oma süüdistamist  tõendada ei suutnud, kuna aga teised külamehed kindlustafiwad, et keegi õlut müünud pole, et siin ainult manast hallist ajast omandatud pruuki on täidetud, ei leitud lähendatud asjaolus kusagilt ülekohut  ega seadusewaStalist tegewust. Ilmaasjata keelekandmise eest saiwad kaebajad noomida meel päälegi. Waatleja. Waljalast. Siinne põllumeeste selts plaanitseb ostuühisust elulekutfuda. Juba on ühisuse tegewuse eeskawa ülemalt poolt kinnitatult tagasi saadetud. Nii wõime loota, et kauplus juba uuel aastal omatakse. Üleüldse wõib ütelda, awaldab kohaline  põllumeeste selts kaunis elawat tegewust.  Sagedasti peetakse kõnesid, milledes mitmekesiseid majanduSlifi, kui ka teaduSlifi küsimusi walgustada püütakse. Nii näituseks  kõneldi käesolewa kuu algul wõi tegemisest,  naeride kaSwatamisest, taimede toitmisest  nmg teistest sellesarnaSteft rahwaelusse  puutuwatest küsimustest. Siin kõneldakse ka juba hariduse seltsi asutamisest.  Eks saame näha, kaS mõtete teoks tegemine  pea käsile wõetakse. Waatleja. Karjast. Angla külas leiti 20. s- l. p., sündimisel surnud lapsukese surnukeha. Lapse  ema on wallaline naesterahwas. Ülekuulamisel  teatas ta, et laps sündimise puhul wastu kiwi põrandat olewat kukkunud  ja selle järeldusel surnud- — Asi on juba kohtu kätte antud. Muhust. RõõmuStawnähtuS. Hiljuti peeti siin koosolekut, kuS ka o s t u« ühisuse elulekutsumine läbirääkimise all oli- Praegusel ajal, kus elutarwituste Kõige ees ratsutafiwad arwata kakskümmend  meest. Neil oliwad jämedad, t»meda-karwalised riided seigas ja püssid õlal. Kalju jalal kogufiwad nad endid Nõupidamisele kokku. Wennad, hallikad on siit paremal pool, ütles üks hallide juukstsga ja aetud habemega manamees. Sierra-Blaneast paremale poole minna, tuleb Rio Grande, ütles teine. Ärge kartge, hüüdis kolmas. See, kes kaljust mõis mett wälja saata, ei jäta oma äramalitud rahwast maha. Amen, Amen l hüüdis terme salk- Nad tahtfiwad juba edasi minna, kui üks noormees imestuse hüüdega ühe kalju poole näitis. Kalju ladwal paistis misgi roosa karwaline asi. Kõik pidafiwad hobused kinni ja wõtsiwad püssid õladelt, kuna tagapool sõitjad ratsanikud ruttu sõites esimestele juurde tuliwad. Kõigil oli üks sõna keele Ml: „Punased mehed!" Siin kohas ei wõi indianlafi olla, ütles  mana «ees, kes wist salga päämees oli. Meie oleme juba paunide elukohast möödas ja teisi suguharust siin mägedes ei ela. Wend Stangerson, kas ei läheks meie waatama, mis saäl on? küsis üks. Mina ka, mina ka! kuuldufiwad hääled siit ja säält. Jätke hobused siia ja minge, meie ootame  Teid siin, ütles manamees. Silmapilk sidufiwad noored mehed hobused  kinni ja hakkafiwad järsku kalju mööda üles roniso. Nad ronisiwad ruttu, aga tasa, nagu osawad mägeStiku elanikud. Alla Mn«d inimesed waatafiivad, kvida nad loodis püsti seiSwat kalju seina mööda üles ronifiwad ja kalju harjale jõudfiwad. Kõige ees oli see noormees, kes nõu andis waatama minna- Korraga lõi ta käed kokku, nagu ei teaks ta, mis ta filma ees on, ta kaaslased tuliwad ka ligemale ja ehmatafiwad niisamuti. Kalju harjal oli suur, kaljust wülja ulataw nurk- Sääl puhkas pikk, kõhn, kareda  näoga ja pikka halli habemega mees. Ta ühe-tasasest hingamisest oli aru saada, et ta raskesti magas. Ta körwal, käed ümber meeStrahrva pruuni kaela ja pää ta rinnal, hingas wäikene tüdruk- Ta punased huuled oliwad pool awatud ja ta näol mängis rõõmus naeratus. Kalju serwal  istufiwad kolm kondorit, kes uusi juurde tulijaid kartsiwad ja walju kisaga lendu tõufiwad. Lindude kisa äratas magajad unest üles. Meesterahwas kargas püsti ja waotas lagendiku  poole, mis siis nii tühi oli, kui ta magama uinus, nüüd aga inimestest ja loomadest kihises. (Järgneb.) Seda ja teist. Rikas juut ja kolm reisiselli.  Austro - Ungrias juhtunud hilja aja eest imelik juhtumine, millest siin teatame:  Rikka juudi õde surnud ära, kellel ka oma paras summake olnud paigale  pandud. Pääle tema surma pandud warandus oksjoni pääle. Kõik rikkad tõttanud  suurte summadega oksjonile, kuna kolm relfiselli, kes ka sellest oksjonist kuulnud,  sinna Mtanud. Kõike oma warandust kokku mõttes ei leidnud nad aga rohkem, kui S kop. Esmalt nooremad pole taht- nud minna, aga päämees ütelnud: „Ehk saab selle mäikese summa eest kõrgeid protsenta-" Nõnda iseeneSte wahel rääkides jõudfiwad  nad Juudi hoowi, kus nad oma kuue kopika eest ühe mana koera naha ostnud. Tee ääres wõfikus wõtnud nad koera naha, lõikanud katki ja leidnud selle seest Zuudi õe waranduse 5000 rubla, kuS nad korraga  rikkaks meheks saanud- Päämees aga ütelnud: „Ehk toob meelgi õnne, kui ma tema kinni nõõlun!" Nõnda ka oli. Ruttu sai rikas Juut selle üle õe kirjadest teada, et warandus koera nahast koti sees on- Kohe hakkas Juut nahka taga otsima; sai ka sellid kätte ja maksis neile ilma tingimata koera naha eest 1000 rubla, aga koera nahk oli juba tühi. Nõnda tõiwad 6 kop. KOOO rubla. Kes saanud kätte mida süda ihkas ja eemale sest hoidis, mida wihkas, kaS surnud  ta, wõi elagu weel praegu ei ole elanud ta ilmaaegu l Et elada wõib mureta, fiin ilmas raha kogud sa ; kuid sagedasti rahaga, meel mure baklab kaswama l Maal. Linnasaks: Mispärast  Teie lapsed palja jalu küiwad? Talupoeg: Sellepärast, et nad palja jalu sündinud oa. LinnapreilimanaduS. Kui mana Teie olete? Preili: Natuke pääle 2S. aasta. Aga kui mana see .natuke" on. Preili punastab. 1907. 7O. Saarlane.