Saarlane Kltüldiitt zilitilli ajilkht »»> ja linaarahaialt. ts t. Kesknädalal, 7. jämaril t 904. XX. aastakäik. „S«»6.vr«»NS" maksab - P»oles aastas ..... 1 „SS „ i Ilmub igaltsifiP»^S7Vcrk. Knresaares Kauba-uulttsas"«r!l7° Taaelase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste xctit rida maksab S,t ? Uueks aastaks! Uus aasta käes ja kõikides uus lootus Nüüd asub iga tukswa rinna sees, Uus aasta käes, ja uue õnne ootus, On iga elus rändja südames. UuS aaSta käes, kuid temalt loota Ei pruugi meie endal midagi. Ja unistades önnepõlwe oota, On enda piinamine koguni. Waid hoolsas töäs ja enda üle walwel Sull' tuleb õnn, su elu kallim hind. Kui algad uue aasta usus, palwel, Siis kergeks läheb tõesti su rind. Jakob L i i w. Üleskutse ja palwe. Armas sugurahwas! Warsti saab wiis aastat täis, kui halastamata surm oma kareda käega ühe meie tähtsamatest meestest meilt riisus. Juba wtiendat aastat puhkab õndsa professor Köleri põrm Suurc-Jaani surnuaias. Aga tema mälestuse auuslamiseks ja alalhoidmiseks ei ole seniajani meel midagi tehtud. Ometi on professor Köler seda wäärt, et tema mälestus alale jääks: esiteks juba sellepärast, et ta kuulus kunstnik, ja teiseks, et ta tuline isamaalane  oti. kes Eesti rahwa edenemise eest juba siis hoolitsema hakkas ja teisi selleks waimuStas, kui EeStis alles esimene ärkamine oli. Kus meie kodanliSte õiguste laiendamiseks ja kindlustamiseks, meie waimlise ja waranduslise järje tõstmiseks ja parandamiseks minema aastasaja wiimasei poolel midagi on sündinud, sääl on meie õnnis professor Köler kas alustajaks wõi mõjumaks kaastegelaseks olnud. Kuna palju wõõraste rahwaste liikmeid õndsa professori mälestust tema suurte waimuannete,  tema haruldase südameheaduse ja tema kõrgete ja puhtate püüdmiste pärast auustawad ja kalliks peawad, on meil eestlastel selleks meel enam põhjust, sest et kadunu elu ja tegewus, kõik tema püüdmised, wöitlused ja kannatamised meis käekäigu parandamisele, meie waimlise ja waranduslise  seisukorra edendamisele pühendatud oliwad. Seega on ta meie jäädama tänu ära teeninud, ja kudaS -võiksime meie küll paremine oma tänuwõlga  kadunule ära tasuda, kui seega, et meie tema -viimast puhkepaika kaunistame ja tema mälestuse alalhoidmiseks temale nähtama, jäädama mälestusemärgi seame. Seda auukohust kadunu -vastu ära tundes, wõtsiwad mõned päälinna eestlased juba paari aasta eest nõuks rngiwalitsuseit luba paluda rahakvrjaudust  õndsa professor Köieri haua ilustamise ja mäieslusesamba ehitamise hääks toime panna. Rõõmuga -võib nüüd teatada, et hiljuti sisemiste on andnud ülemainimetatud otstarbeks ühe aasta jooks ui pääliinias ja Eesti ning Liimi kubermangudes  wabatahtiikka andeid korjata, selle tingimisega,  et korjanduse toimepanemiseks ja tema üle walwamiseks lubapalujate seast iseäraline ivimekond kokku seataks, kelle liikmed Peterburi linna-ülemale kinnitamiseks ette panna tulewad. Nimetatud toimekond on neil päemil linna-ülema poolt kinnitatud,  ning tema koosseis on järgmine: Toimckonna esimees: Rahwahariduse ministri nõuukogu liige. Keisri Majesteedi kammerherra tõsine rüginõuunik P- N. Semenow M. 4). Esimehe asemik: Kaudsete maksude ja kroonu wiinamüügi pääwalitsuse taua-ülem kollegia-assessor esmä. sur. F. G. Boil manu up. 32). Kirjatoimetajad: Maisu-inspektori abiõuenõunnik  eanä. Mil. A. P. Kelberg (ll.öpiiooll!ui xn. 8.) ja Peterburi diskontopanga ametnik O. O- Mägi (LionnpuiaS nop. 13)/ Kassahoioja: Kaubandusekooti inspektor A. J. Janjon (AsdiUMnr- nop. 5). Toimekonna liikmed: Wannutatud adwokat A. A. Erjapea (Liiaröpnunueiiiö iinnÄir- SS.), muusikakaupluse omanik, kaupmees K. M LeopaS (llsuemü iip. 80), paashive korpuse õpetaja ja waimuliku ning sõjamäe õiguseteaduse akademiate komKseissueunn M. 37) ja riigipanga raamatupidaja,  kollegia-assessor aurul. ünZ. orisnt. A. K. Tombach (tlankpullü nsp. 13). Ühtlast on luba antud Eesti- ja Liiwimaal abitoimekondastd asutada selle tingimisega, et nende liikmed päätoimekonna poolt kohalistele kuberneridele  kinnitamiseks ette pandaks. Et abitoimekondadc  asutamine korjanduse jõudsamaks edenemiseks  kahtlemata mäga tarwilik on, fiiS palub päätoimekond neid igal pool kodumaal elusse kutsuda ja nende liikmeid päätoimekonnale teada anda, et ta neid kuberneridele kinnitamiseks ette wõiks panna. Kirjad tuiemad saata päätoimekonna  kirjatoimetaja hsrra O. O. Mägi kätte (viossMllü iiöp. 18). Ka wõib igaüks oma andeid postiga otsekohe päätoimekonna kassahoid- Patu läbi õnnistusele! Jeannot Emil von Grotthuss'i jutustus. Eestistanud E. M » r k u s. No, hullemat asja pole ka enam tarwis, sõnaS salanõunik, kes praegu natukese aega ajalehesse oli waatanud ning selle pool pahaselt laua pääle wiskas. Teised herrad, kes wilunud oliwad igas nädalas kord Dr. Ernst Güntheri juures wõõraks käima ning tänagi jälle jääl samas weini klaaside juures istusiwad, lõpetafiwad  sedamaid oma juttu, ise tohtri pääle waadates, mille pääle professor Hellmuth pool saerates küsis: Mis teil süäl jälle on, tohtri herra? Siin ta on, olge hääd, wõtke ja lugege ise, wastas salanõunik Dr. Schwarz. Teraw tähelepanija wõis uskuda, et herra Dr. Schwarz ennast sagedasti auususe ja wooruse rikkumise üle pahandada wõis, sest tema paljud ja waljud näo jooned, kollakas jume ning lahja poolne kõrge kehakasw awaldafiwad  tulist waimu, mis tõtt ja auusust armastab. Ta andis ajalehe üle laua professori kätte ise pöidlaga seda kohta näidates, mis ta lugenud oli, nimelt: Wiimased tähendused.  Ah, so, Mühlcndorfi kohtu otsus, selle kohta ma olen uudishimuline! T . . . nast: Pangapidaja Sanderi tapja  Mühlendorf, kelle adwokat niisuguse tähtsa kõne pidas, et selle sarnast mitte enne kuultud ei ole, on kohtu otsuse järele K. kuuks mangi Mõistetud. Tema trahw on nende seaduste paragrahwide järele mõistetud, mis kõige wähema karistuse mäSrawad. Niisugune karistus on inimese tapja kohta tõesti liig wähe l Wähe?! See pole midagi! Olge hääd lugege ometi edasi. Kohtu otsustamise juures paniwad kohtu herrad hoolega tähele, et kaebtuse aluse senised elu kombed täiesti laitmata oliwad olnud, nõndasama ka tema seisu kohta, milles ta oma teo, kus teda hirmsasti üritati, ära tegi. Endine jõukas Mühlendorf  oli Sanderi asjameeste läbi õnnetuse ja kõige suurema waesuse sisse lükatud ning siis tarwitas Sander oma suurt rikkuse jõudu meel selleks, et ta õnnetu Mühlendorfi  abielu õnne ära rikkus. Mühlendorfi abikaasa, keda Sander surma suhu oli saatnud, oli alles matmata, kui Sander kohtu teenriga tema tuppa astus ning teda sääl wcel sõnadega häbemata wiifil teotas. Kohtu kogu tahab keisri Majestedi käest mangi mõistetud Mühlendorfile meel armu paluda. Õnnetu mehe laste hääks korjati kohe raha, mille läbi kaunis hää summakene  kokku tuli. Rahmas, kes kohtu otsust päält kuulas, awaldas nähtawalt rahulolemist.  So, wõi nõnda, armu palutakse meel, sõnas kantseleinõunik. Sellega oleks siis kuritöö palk otsas. See näeb täiesti imemeline  olewat. Mõrtsukat, patust inimest, kes teise maha lööb, nimetatakse õnnetumaks  inimeseks, keda meie silma meega kahetsema peame. Niisugune asi wõib seltskondlikus  eluS igale mehele hoogu anda, wihas tujus ja pahanduses teha, mis meelde tuleb. Ime, et mitmeid kurjatöötegijaid  ja mõrtsukaid Aepää meel karistatakse.  Mis teie tohtri Herra selle kohta ütlete, küsis ta weel ennast maja peremehe poole pöörates. Kõik waatasiwad Dr- Günteri poole ning ootasiwad, mis ta selle kohta wastaks. Ta wõttis laua päält oma klaasi ning Lühendas selle pilkamist kuni põhjani ära, suitsetas oma sigarit edasi, huulte wahelt natuke haawalt suitsu wälja puhudes. Teie teate, armas sõber, et ma teid kui auumeest tunnen ning teist palju lugu pean, sõnas kantseleinõunik. Herra Schwarz kumardas natuke pääga, ning ütles: aga ma arwan, ma soowikfin, et teil oleks ka kord üks raske patt südame pääl olnud. Mis teie arwate?! Ma oleks ühe inimese  ? I Mitte pahaks panna! sõnas kantseleinõunik  -vihaselt naeratades. Noh, see ei pruugi ju mitte mõrtsuka töö olla. Ma tahaksin ütelda, teie saaksite  kergemalt teiste üle kohut mõistma, kui teie kord iseenese juures patu läbi õnnistuse teed leiaksite! Patu läbi õnnistuse teed leiaksin? Mis see nüüd jälle on? Ma ei mõista seda, ei saa sest aru. Mina ka mitte, sõnas professor omalt poolt. Ja, «inu hsrrad, kuidas pean ma seda seletama? Ma mõtlen praegu, inimese täiusele,  s. o. tema parematele mõtetele teiste üle otsustamiseks on sagedasti pattu tarwis, mis ta ise on teinud. See kõlab küll imelikult,  aga on fiisgi sügaw tõfiduS. Ma arwan, näitused teekfiwad asja kõige ennemalt selgeks ning ma tahaksin teile ühte tõesti