elada, et lal pääle iseenese enam ühtegi teist politseid tarvis ei ole, alles siis oleme õiged sa wobad riigi kodanikud Selleks püüdku igaüks ise. Mis nekrulide maimu awaldusesse puutus, siis piame tähendama, et I. ja 11. kantoni mehed törkusiroad  wastu, kirikus wannet andmast. Ka meie piame nende mõtet Matt. ew. 5 päätüki 34 kuni 37 salmi põhjuse! õigeks lunuiölama. Kõige kaugemale läks I. kanton, kes 27. oktobri õhtu! awaliku naesterahwaste maja tohtis põlema panna. Paljud süüdislawad noorimehi selles raskesti; olgugi et süütamise katse kõlwatu oli, siiski tegid nad seda kindla sisteemi järele, aga teaduse puudusel. On ju selge, et ümberkaudu maale palju halba haigust laiali on kantud, mis ka perekondade elu alusid kõigutab, ja seda kõike on linnast maale kantud, milles awaliku majade naesterahwad wähem süüdi kannawad. kuna nende haiguste süü pesad otse salajal, naesterahwaste kulles seisavad, mis noone! meestel kas osalt teadmata  on, ehk et nad neid salajaid naesterahwaid nõnda kergesti kätte ei saa. siiski aga halwa haiguste põhjusel  nii kaugele üritatud olid, et olgu mis tahte põhjusel,  seda kurja, miS halwa naesterahwaste küllest maale laiali kantud, kätte tasuda, selles teadmises, et selles majas awalikud naesterahwad elutscwad, ja nõnda tormasiwad nad kättemakSmise wihas selle maja kallale. Saaks terwise hoiu eest paremine hoolt kantud, siis ei oleks ka sugugi sarnast kallale tormamist karta. BZiljandimaalt. Kõpust. Mujal pool peetakse  karskuse asja häöks töötegemist wäga tarwiliseks: saadetakse monopoli poodide ja kõrtside kinnipanemise asjus riigivalitsusele palvekirjasid, boikoteeritakse wiinapoodisid; mõned käremeelsed on isegi pudelite purustamiseni läinud. Meie pöol on aga mehed aru saanud, el weel palju hõlpsam on wiina kurgust alla laskmise läbi ära kaotada. Kui palju seda nõnda ära hävitakse, sellest üks näitus. Hilja aegu oli kellegi poepidaja juures oksjon, ühes kohas pakuti asju, teises  kohas jagati „eluwett" välja. Oksjoni ajal müüdud  sääl mõnede tõendamise järele umbes õl) rbl. eest ära. Kurb ja kahetsemise väärt nähtus! Ja selle wastu ei mõtle keegi häält tõsta. Üleüldse piab tunnistama,  et joomakombe siin nurgas wäga lopsakalt õisi ajab. Joomist edendavad siin iseäranis ,fimmauid"  ja .loosimise pidud". Nimetatud piduse pääle tulevad kutsumata võõrad lähedalt ja kaugelt kokku. Et piduliste seas elavus sa rõõmus meel valitseks, selle eest muretsevad kokkutulejad ise, kuna nad „elu« tilga" ligi toovad. Ei saa lkgiwöetud vedelikust veel, siis pannakse raha kokku ja saadetakse keegi.elutilgake" Puistusse järele üsna kentsakas oli möödaläinud suvel näha. kuidas kallis marjuke valges kotis jalgratta  turjal Kõpu poole ratsutas. Ja ei mitte arva! Niisama edendavad joomist ka kõik perekonna pidud: pulmad, varrud jne., kus alkohol muidugi pääosa mängib.  Niikaua, kui inimesed wiina järele jänunewad ei vähene joomine, ega kao salamonopolid. Alles siis, kui rahvas aru saab, et ta alkoholiga hävitust sisse lakub, võib siin parandust loota. Et wiina hävitavat  mõju inimestele selgeks teha, selleks puudub meil selts, puuduvad mehed. Karskuse seltsi oleks meil hädaste tarvis, kus selle mõtte poolehoidjad wõikfivad  kokku tulla arupidama, mis joomise vähendamiseks  ette võtta. Nimetatud seltsi asutamise mõte ptaks uueSti päevakorrale võetama. —d. Holstrest. 12. ott. kell 11 enne lõunat oli H. vallas Ü. taluS suur tulekahju. Elumaja, mis ühes rehetare, rehealuse ja tallidega  kokku 15 ja pool sülda pikk ja 6 sülda lai, põles ümber olewate, terwe aasta jao õlgede, linade, haganate  ja laudil paigutatud heintega enamaste kõik maha. Jumala tahtmine ja naabrirahwa ise endid ära salgama, wahwa töötamise läbi, läks korda elukambri ruumid, pea terweks jätta, ainult all tuule seisew seina nurk pöleS läbi, ka lagi pidi sealt ära lõhutav saama, kuhu tuli juba fisse oli tunginud. Omaniku kahju on üle LVOV rbl. suur, sest hoone ei olnud kuskil kassas kinuitatud.  Õnnetuse sünnitajaks oli wäike lamp, wis linade lugemise juures, valgustuseks rehetare aknalaua pääl, kust mitte päeva valgust sisse ei paistnud, põles. Tuli on arvamise järele mõne rippuva linakolkme läbi laiali läinud, sest keegi kustutajatest näinud, et lamp veel akna pääl põlenud, kui maja juba leekides seifis. Jällegi meele tuletuseks ja hoiatuseks, et tuld kindlamate  kohtade pääle paigutada. Weel kord piab, eeskujuliku rahva vahvust ja ligimese armastust, nende juures, kes eelpool tohentatud kustutamisest osa wötfiwad, meele tuletama, iseäranis mõned isikud, töötasid lausa leekides, laenetawa tule alt said üle jäänud elu ruumid ära päästetud, sest majapäälne  oli harjani põhu materjaliga täidetud. Iseäranis halestamise väärt oli see õnnetus selle voolest, et kahju saaja 7l)-ne aastane vanamees on, kelle tööjõud, see on 2 poega, mõlemad kroonu poolt. mullu, tagavara väelistena, tegevasse teenistusesse ära kutsuti, kolmas poeg ei ela lodus ja ei suuda la töö» mehena wanatesel oluks olla. Kõike seda vanamehe kurvastust ara tundes, käisid mitmed ümberkaudsed naabrid, sugulased ja ruttawad pääle õnnetust teda trööstimas sa toetasid mitmesuguste priilahtliku kingitustega, ncgu: raha ja materjaliga, nii et üle jäänud elu ruumidel warsti katus pääle soeb. Eeskujulik, tänuväärt hää tegu! Õigelt teadja. Pärnumaalt.. Moiseküla alev. Jfla üks, kes kitsarööpalisel on reisinud, tunneb wist Moiseküla  nime Miks seda siis mitte tunda? Tahame meie sõita kas Pärnusse wöi Walka, siis piame ju Moiseküla jaamas rongist rongi ümber kolima, sest Moi» sekülas seisawad kolm rongi korraga ees. Piab ütlema Moiseküla on kitsarööpalise raudtee keskpunkt. Tema ümbrus on madal maa, nagu Pärnumaa kunagi, ja jaam ja kõik raudtee ehitused seisawad päris lausa soo sees, mida enne raudtee ehitust Muraku sooks kutsutud. Enne raudtee ehitust on ainult kured ja mõned muud soo linnud Muraku soo külalised olnud, kuna lõunapoolist  külge PidruSki talu kari tallanud. Raudtee ilmumisega  tekkis aga elu Muraku soos: majad tõusiwad majade järele, nende sees kauplused ja mitmesugused ärid, tekkisiwad terwed uulitsad. Süda pesaks on lai uulits, mis raudtee jaamast Pidruski talu poole viib. Sellest pää „Newskist" liihawad põik-uulitsad lõuna ja põhja poole. Uulitsa weered on juba majasid täis, nii et süda linnas enam palju maja platsist saada ei ole. See pool linna, mida praegu kirjeldasime, seisab Wiljandi poolt tulles pahemat kätt raudteed. Paremal pool raudteed on ka juba hästi majasid ehitatud. Iseäranis  on nimetamise wäärt raudtee wabrik ehk töökojad,  kus üle 150 inimese hääd teenistust leiawad. Tähtsamatest kohtadest, pääle kaupluste, on Moisekülas posti jaoskond, (räägitakse, et ka telegrahwi jaoskond sisse seatakse,) apteek, rohukauplus, tohter ja tänawu sügisel awas ta kooliõpetaja Sihwer siia 2. klassilise era algkooli. Elanikusid, uuema lugemise järele on Moisekülas pääle 900. Kooli tarvidust tunti juba ammu, iseäranis raudtee teenijate jttureS, kelledel mitte võimalik ei olnud oma lapsi linnadesse õppima saata; nõndasamuti oli kooli ka ümberkaudu rahwale waja just niisugust, mis oma õppusega meie aja hariduse järjel seisaks, sest ümberkaudsed Vallakoolid oma leige olekuga on siinse elanikude usalduse ära kaotanud. Sellele tarvidusele  sammus vastu üleval nimetatud kooliõpetaja ja awas 2. kl. era tütar- ja poislaste kooli 12. sept. Koolitajateks on kooli asutaja ise ja kooliöpetajanna, keS tütarlaste gümnasiumi hariduse on saanud. Kooliraha  on määratud 10 rbl. talve päält. mida poole aasta viisi tuleb ara maksta, paale selle tuleb 2 rbl. Saksa keele tundide eest maksta, kes seda soovivad. Kool' programmis on ka 3 tundi käsitööd tütarlaste jaoks määratud. Kooli ametlik sissepühitsemine oli Mihkli päeva! 29. sept. Õnnistamist toimetasiwad Saarde õpetaja hra Mattiesen ja säältsamast preester hra Luha. Kroonu ametnikuna oli ilmunud Pärnu jaoskonna rahvakoolide inspektor Proschläkow, auuwoeraskena  Abja parun Stakelberg ja raudtee valitsuse poolt hrad Jalowetski ja Polonski. Abja parun luvaS koolile pöletis puud anda ja raudtee valitsus lubaS ka kooli tuetada. Praegust on juba koolis üle 00 lapse ja nende arv tõuseb iga päevaga. Nagu me juba nimetasime, seisab Moiseküla alev madala maa pääl, sellepärast on ka kevadel ja sügisel siin ärarääkimata halb läbipaäsemine. Sellele tõi suure! kergenduse kivitee, mis pää uulitsale 1904 aastal maakaSsa rahagu ehitadi. Ka tänawu suve! ehitad» Jppiku poolt tulev liiva tee juurde, mille läbi Mioseküla  ka Lätimaaga ühenduses seisab. Tuleval suvel plaanitsetakse Abja poole minevat Kaman teed joonde seadida. Kui see tehtud, siis on Moiseküla alev teede poolest hää läbisaamise järjel, mille tõttu kauplemine ja alevi kosumine lopsakalt võib edeneda Moiseküla alev seisab Abja valla piirides.  Siin lähedal seisawad ka need mulgi talud, mis meie „karjami»al* esimesed pärisostetud talud on, nagu Losu, Lapsare jne. Enne oli mulkide päälinnaks Wiljandi, nüüd on aga wana-Wiljandi omale abilise juurde saanud, sest Moisekülat nimetakse siinse rahva suus teiseks Mulgi päälinnaks. Moiseküla kuulsust tõstab ka käeSolew kitsarööpalise streik. Sest Moiseküla  on see jaam, kuS masinistid enam sõidule ei läinud  ja siin samaS saiwad ka kõik raudtee teeuijate koosolekud vagusaste ja eeskujulikult ära peetud. Raudtee  streigist luban mina pikemalt kõneleda, fiiS kui streigi tagajärjed juba täitsa teada on. MiS muud: Sa kasva, ja kosu, Me mulkide pesa. ! (m-j-w) Tallinnast. Meetingit (rahwa koosolekut,) mis neljapaewa õhtu! MtoniaS" algas, reede kella 2—7 edasi keStis, peeti pühap. 23. okt. kell 3 p. l. „EstoniaS"  edasi. Koosolekul arutadi wiimasle päewade sündmusi ia linnavalitsuse seisukohta, tehti nende kohta mnmcd ettepanekud. Need ettepanekud tulevad pühapäeval  otsustamise alla. Soovita?'?, et lõik, keda osi huvitab, koosolekust osa wõtoksivad. nõnda et otsused, kui suure hulga otsused, mõjuvamad ja mõõduandvamad  vleksiwad. Otsustav»'? alla tn.levad järgmised ettepanekud: I) 16. oktobri sündmused tulevad linnavolikogu  poolt uurimise olla võtta; 2) seuatori asja uurimiseks kutsuda; 3) 16. oktobri sündmuses süüdlasi  ametnikka mõrtsukateks tunnistada ja ohvitscrisid boikotteerida ;4) sõjaseaduse ärakaotamine; 5) kõlvatute ametnikud? lahtilaskmine; 6) politikaliste süüaluste vabastamine ja 7) juutide elukoha piiride ärakaotamine  ; 8) linnavolikogu ametist tagasiastumise nõudmine  ja üleüldise, ühesuguse, otsekohese ja salajase hääletamisega  uue volikogu valimine; 9) rahva poolt üleüldise, ühes. jne. hääleõigusega kohtuliikmele valimine,  kes '6. okt. sündmused uurimisele wõtakstwad ja süüdlaste üle kohut mõistaksiwad ; 10) linna kaitseks rahvaväe asutamine; 11) sõjaväe ärakaotamine; 12) riigivolikogu üleüldise, ühesuguse, otsekohese ja salajase hääletamisega valimise nõudmine ja riigivolikogu rah» wasaadikute koguks ümbermuutmise küsimus, kuna rahvasaadikute  kogu demokratlise vabariigi sisse piaks seadma- Tallinna lehed hakkasid uueSti ilmuma. Nende praegustest tsensuri-oludest ei teata nad ise esimestes nummertes selgemalt midagi Soomemaalt. Soome purjelaew „Augusta," kes 20. sept. Inglismaalt süte koormaga Burnholmi poole teele tuli, on arwatawaste kõige täiega põhja läinud. Laewa pääl oli 10—12 meest. Kahe aasta eest pandi noor-soomlaste leht „Kotkan Sanomat" kaheks nädaliks seisma, sest et ta sotsial demokratiast rääkida oli julgenud. Kui kaks nädalat läbi olid, kuulutas pää toimetaja ennast  pankrotti ja hakati uut otsima; kuus isikut pandi ette, aga senini pole ühtki kinnitatud. Ja nii sai kahe nädalasest seismise ajast kahe kuune seismise aeg. —F. 5 Üleüldine suur tõrkumine rewulutsion Soomes. Niisugust suurt rahwa üleüldist ülesastumist ülemaaliselt oma õiguste kättesaamiseks, nagu see praegu Soomes, on täiesti ajaluoliseks uudiseks, sest kogu tegewus on ülitoredaste  korraldatud ja täieliseks „rewulutfioniks" puudub  ainult sõjalik tegewus, mida aga hää korralduse tõttu siiamaale eemale on hoitud. Ehk kül politseid enam sugugi olemas pole, sest et see ka oma ameti täielikult maha Pani, pole suurtel rahwakooslekutel, milledest kümnetuhandelised üritatud rahwahulgad osa wõtnud, weel mitte mingisugustele wägiwalla tegudele jõutud. Ja see kõik on tublidest rahwajuhtidest,  kellede kõne osawus suur on. Teiste eesotsas selles asjas on Matti Kurrika. Suurest tõrkumisest, mis Wenemaal , alganud, jõudsiwad teated 16. (29. u. k.) oktobril Helsingisse; teated mõjusiwad siinse töörahwa Pääle wäga mõjuwalt ja iseäranis ülendas kõike see sõnum, et Peterburgi ja Walgesaare wahelisel raudteel rongide  käik seismas. Järgmisel esmaspäewal jõudsiwad juba teated siia, et rongide käik kuni Wiipurini seismas on ja wiimane rong Peterburgist Helsingisse jõudnud ja et pea terwel Peterburg-Helsingi wahelisel liinil rongid  seisma jääda. Telegrammid teatasid weel teiste Wenemaa linnade tõrkumistest ja tuli sõnum, et Tallinn põleda ja et sääl rahwa Pääle lastud haawatuid ja surnuid olla kuni 300. Tulekuma olla päälegi kohasest tähetornist nähtud, mis merekaldal seisab. Päewaste äritawate sõnumite puhul peeti õhtul kõigis tööliste seltsides ja kõrgemates öpeasutustes koosolekuid ja kõigi koosolekute otsus, milledest suurearwuliselt  osa wöeti, oli: kannatajaid Wene töõwendasid  nende ettewõtetes tuetada teisipäewa hommikust pääle jäägu kõik tööstus seisma. Trükiladujate koosolekul tähendati, et „ niikaua, kui meie lehtedel trükiwabadust ei ole, meie neid parem, ei lao ega trüki." Üliõpilaste koosolekule tuli Abo kasarmust söjawäe  poolt teate, et nad rahwa poolt on ja inimeste pääle mitte ei lase waid rahwa wastaste pääle. Teisipäewa hommikul lõppes kõik tööstus: ülikool ja teised öpeasutused jäiwad kinni; kohased lehed ilmusiwad wiimast korda; raudtee sõit kogu Soome raudteedel jäi seisma; politsei pani ameti maha ; elektri, gaasi ja teised wabrikud lõpetasid töö; elektri.konka ei käi; woorimehed eiDida; Pangad ja kõik kauplused, Sllepoed ja restoranid on kinni; kogu käsitööstus seisab. Et politsei ameti maha pannud, S a ? a ! a 81. 1905 646