Aruanne „Pitewa<ehe" HZooZt nudisjuttude  wõistluse kohta Möödaläinud kewadel kuulutas Tallihna Eesti Kirjaskuse-ühisus jutukirjanikkude-roahelise Võistluse Välja,- nendele kõige paremate seks otstarbeks kirjutatawate  juttude eest IVO rubla suuruses autasu tubades. Üleskutse leidis oma jagu Vastukõla: auhrnna  saamiseks tuli hiunamõistmise-komiSjoni kätte 7 tööd. Neil päeVil pidas komisjon VõistkeMate tööde kohta otsustamise-koosoleku ära. kus ühisele lõpuarwamisele  jõuti, et ühtegi neist töödest, mis auhAua-mõistläbiwaatamiseks  kMs saadetud, auhinna riliseks ei wõi tunnistada. Ühegi töö juüres ei oinud  suurt maewa nähtud, —• see oli tööde üleütdine  puudus. Tööplaani ettekawatsemist. phhjusmõkte ja peategelaste ühtlast ja järjekindlat läbiwiimist ei> plnuir mitte märgata. Enamaste kõik oliwad kalt-- sunud jutu käiku, jämedat jutulõnga ruttu ära kerida.  ilma et üksikasjade juures oleks miibitud. ilma et kuskilgi detailisid nähtud eh? kirjeldatud pleks. Niisugune liire ketramine ja üksikasjade kahVatus annab  terase nägemise puudusest alandab tähtsalt tööde kunstiwäärwst ja tembeldab kirjutuse labaseks jutuajamiseks. Kõige enam Väärtust anti kirjatööle 7.Mõisttejad".  Sündmus laste elust, rväike roman uniikse tegewusega,  aga sügawa lapsetundmusega. Jutu west- MisewiiS ott kirjelduse sihiühtsusega Võrdlemist hästi kokkukõlas hoitud. Tegelased ou kahmatud, meie et saa õieti nendega selle lühikese jutu jooksul hästi tutwaks ja me ei suuda nendele seepärast ka oma poolehoidmist ega Vastuolemist jagada. Looduse. Ümbruse kirjelduses on mõni hea algatus ja nägemine,' äga kõik nähtused kaowad liig ruttu lugeja silmast ja ei jaksa õiget mõlget järele jätta. Töös ..-Loomisel" on kirjanik ajakohast terawat  küsimust õieti tabanud, ei ole aga põimivat probteini  Zuturaamidesse jaksanud mahutada. on pooliti kahekõne, pooliti juhtkiri rahwustise kunsti Väärtusest ja lõpulisest Võidust. lutus 0n et armist ja hoogu —<* Ojja ta oni poolik töö. Ei prvblemi Wsitus  jutus Nga tegelaste iseloomud ei hjaksa meid' Sskuma panna, et rahWuslrne kunst wõidule pääseb.- olgugi kirjanik ise selles usus kindel. Jutus ?.O Sinajal" käsitab Üsna Vilunud westja hingeteaduslist, psychopathologialist küsimust. See hingeteadusline katse mõjub enam kõhukana sisu kui kirjeldamise-osaVuse läbi. Hingeline põhjendus sündmustes  on puuduliseks jäänud ja ei kannata vealitee  di-- ega hingeteaduslist arwustust küllalt wälja. Kirjatööd .-.Nõmme talus" ei pidanud auhinnamõistjad  mitte allhinnawääriliseks, armasnvad aga siiski heaks, juttu trükkimiseks soomitada, kui kirjanik mõne koha ümber töötab. Jutus on ajakohast ~kojujäämise"  küsimust puudutatud. On katsutud maa!a  linnaelaniku hinge elu kirjeldada, aga ei ole seltega  mitte toime saadud, olgugi et jutt palju häid Võimalusi pakub aljakolmske ja põuemate elu- ning päewaküsimuste üle järele mõtelda. ./Harilik M hale D MMii fuS* awaldab aga niipalju ofaVUsetust kirjeldamises. westmises  \}ä tegewuse ärapiiramises. et tast kõneleda t\ maksa. Nissani a Võib jutustuse a risti" tusli kumaks küljeks ainult Vast seda pidada, et temas kirjakeele rikastamise otstarbeks murdesõnu õige rolilej dsawusega ori käsitatud, kunÄ mUinasjutu-taoliseU kirju sündmustikuga jutukesel olme kümne agsta  pärast" igasugune kirjandusline wäärtus puu< dub. . . Eespool ülesloetud tööde hindamisel jõudis komisjon,  mille istumisest selleks walitud liikmed —i A. Santo, I. Luiga, J. M. Weski ja G. Westel osa mõtsiwad, kuna P. Õlak") mõni päem enne istumist komisjonist wälja astus, tööde wördlemiseWiisilist paremust  silmas pidades, otsusele: kolme siin esimestenä nimetatud jutu kirjutajatele ergutust asu lubada jutukese ..Wõistlejad" eest 40 rbl., kummagi teise toode —■ ~Loomisel" ja Öömajal" eest 30 rbl.,- nii siis ühtekokku 100 rubla, mis Tallinna Eesti Kirjastuse-ühisuse  poolt selleks otstarbeks määratud. Nime-ümbrikute omamisel leiti, et..Wöistlejad" —> J. Weidenstraurh (Tallinnast), ,-,Öömajal" —■ W. Kuusner (Tallinnast) ja R. Roht (Malgast) oliwad kirijutanud. Esimesele kahele autorile osaks laugem tasu on roälja makstud, kuna hr. Roht'ile, kes waheajal nähtamasts oma elukohta on wahetanud,- seda senini meel mitte pole Wte saadud toimetada. Teiste juttude kaasas olemad ümbrikud jäeti omamata ja käsikirjad ootawad toimetuses äramjivmist.  „Päewälehs" toimetus. Kirjandus. Kaheksas Eesti kaxsÄHeseltstde kongress. Eesti karskuseseltside kesktoimekonna kirjastus nr. 21. Tartus,  1909. Hind 20 kop. Raamat sisaldab eneses karskuseseltside Narma kongressi ajal ärapeetud kõnede ja läbirääkimiste kirjeldusk.  Teadete järele, mis Hr. W. Neiman oma kõnes ette kandis, on näha, et meie karskuseliikumms kaunis roisalt edeneb wõi õigemme meie karskuseseltside sest hulk karsklast hoiawad endid mitmesugustel põhjustel  seltsidest eemale. Esimene tzrrskusefslts asutati meil 20 aasta eest: kümne aasta jooksul kasmas seltside  arm üsna jõudsaste, nii oli 1399. a. 57,seltsWba olemas: järgmise miie aasta jooksul asutati aga köigest  neli seltsi endistele juurde. Kuj palju praegu sellsisid  on, ei ole kindluste teada, nime järele arwatawaste  umbes 50, kuna töömõimusisi seltsisid aga 35 ümber on. 1908. a. kohta oli teateid 45 seltsi üle! saadud: selle järele on nendes 2243 liiget, milledKsij 524 naisterühmast on. Raha tuli sisse 1903. a. 56310 rbl. (1904. a. 44.810 rbl.); wälja läks 55.410 rbl. (1904. a. 30.584 rbl.); marandust oli seltsidel  99.457 rbl. (1904. a. 79.690 rbl.): mõlgasid 37.239 rbl. (1904. a. 32.495 rbl.). Ka rahalise *) Nagu warcmalt rääkimistel selginud, seifawad ka P. Olaki arwamised wõistlewate tööde kohta teiste komisjoni-- liikmele omadega täies kokkukõlas. Wukorrä poolest Kk -ole MM fuiai W-itMjase Sttife <AÄa Zooyul Edenenud. Wiimasel ajal on KtsesettW oMa Mtte saialilaotaMisek kihukuLäSW hakanud korraldämtr. pe>eta?se kõnesid/ koosolekuid' fa P takse sellekohast kirjandust wälja. Kuid karskuseselts  tegewufe järele ei wõi meel üleüldse kodum&ai karsluseliikumise üle otsustada. Karskusetttßte leiad Mil ikka enam ja enam poolehoidjaid ka Väljaspool seltside. L. S. Kdumaalt. Kullamaalt. Hiljuti saatis kohaline rahwakoolide inspektor kooliõpetajatele ringkirja, et nad endise Körberi  katekismust tarmitusele pearoad wõtmä. Ei tea, Miks meie õpetajad ajakohasemat katekismust kokku ei sea? Wih maste ilmade tõttu on lumi sulanud ja teed ära läinud. Põllumehed kardawad, et wesi rukkiorased ära rvõtab, ka on heinte wedu wõunata. Sasja. I.g. Koselt. Nikolai rvallast. Koolimaja õnnistamine. Hiljuti õnnistati siin Palroere kogukonnas  uns koolimaja sisse. Nagu tuttaro, põletati Endine koolimaja 1906. a. algul ka ristusesalkade poolt Maha/ mille eest rvald kroonu käest peale 500 rubla kahjutasu sai. Uus koolimaja on üsna aja- ja otstarbelt kohane ehitus. Nagu kuulub, tahta Palwers mehed lähemal ajal rvallakooli ministeriumitookiks ümber muuta. See olsks siis kolmas sellenimeline kool meie kihelkonnas. tr. LÄätke-HarjUlnaalt. W. mõisa teomehed läinud  metsas puude toomisel kubjaha riidu, mis sellepärast,  et teomeeste ja kubja roahel ennegi juba roaen Waliffenud, nii ägedaks muutunud, et mehed käsitsi .jkubja kallale tunginud. Selle peale lasti muU teo- Mehi jalamaid teenistusest lahti. Paha peidupaik. Noormees läks õhtul Mja oma neiu poole. Aga natukese aja pärast kuuleroad  nad, et sinna ka teisi noorimehi tuleb. Auna esimene teiste wiha kardab, siis peidab neiu ta kiudlasse  kasti ja paneb ukse lukku. Teised nooredmehed Wiidywad juttu ajades aja hommikuni ära ja teemad siis alles minekut. Kui neiu selle järele oma kallimat läheb wabastama, siis leiab teda poolsurnud olekus Unimütsist eest. I Raplast. Salarviinamüümise eest mõistis kohalik rahukohtunik ühe mehe 20 rubla trahroi maksma  ehk 10 päervaks kinni. Ilmar. —er. Wõsukt. Juba paar aastat töötab Wõsul suwitajate poolt asutatud alguslool, kus lastele prii õpetamise juures ka õpeabinõud maksuta antakse. Kooli ülervalpidamise eest hoolitsema seltsi asutajate liikmete hulgas on mitmed Peterburi ülikooli professorid.  kes koolielust elarvalt osa wõtawad ja selle eest hoolitsema,d, et õpetus emakeeles sünniks. Kooli Uervalpidamiseks panna selts survel ja jõulu ajal piduši  toime, millest raHrvas alati elamast osa mõtab. Selle aasta jõulu kolmandamal pühal, 27. dets./ toimepandaroast näitemüügist, kõnest ja näitemängust oli sosawõtmine nii suur, et uus ruumikas koolisaal pidulist ei tahtnud ära mahutada. Kõnelejaks vii peterburi Eesti Üliõp. Seltsi kõne-tormekoima poolt WiÄft. F. Jfkkxloji) les 7»eb«nemife õpetusest ia ini» Meke seffMzM looduses" kõneles. Uahwas kuulas MmrtawaZ fa tähtsat ainet tähelepanelikult. NaljawKnS  ;Mis pärast surma süüdis" sünnitas palju lõbu ka läks hästi korda. Iluhaft kasu on umbes sada rubla Järele jäänud. J- T. Laiuselt. Kihelkonna koolimaja ehitamine.  Juba kuus aastat on Lainse LutherufS kihelkonna koolimaja ehitamine päewakorral olnM fest et endine koolimaja juba mana on ja enesesU ainult 39 last wõib mahutada. Aga iga aajsta oO uue koolimaja ehitamine konwendil läbi kukkunud. TK nawu. 9. nowembril, on konrvent otsuseks teinud uut kihelkonna koolimaja ehitama hakata, kuhu 100 läff Võib mahutada. Sarnase otsuse tegemiseks andis järg» tnme asjaolu põhjust: Aastat kolm tagasi pani kroo-- numaade Valitsus rahroa footml; Laiuse kiriku külje all olema Sootaguse kõrtsi kinni. Konmendi soovnl lubati kõrtsi ruumid ühes selle ümber olema paari makamaa maaga uue kihelkonna koolimajja ehllmniseks  anda. tingimisega, et kihelkond kolme aasta joob-., sul koolimaja ehitamisega algust peab tegema. Konwendi  otsuse järele peawad kihelkonna mõisad uut koolimaja ehitamiseks 4000 rubla andma, puudun? summa tuleks puhtas rahas maldade peale jagada. Ehk küll ehituse eelarwet meel ei ole tehtud, aga arwatawaste  läheb maja 20.000 rubla Ümber maksma,- feega tuleks suurem osa ehitusekulüsW maldade kanda,- sellepärast mõib koolimaja ehitamine alles siis lõpulikult otsustatud saada, kui wallad omalt poolt puuduma raha lubamad. Sellekohase küsimise on kihelkonna konmendi esimees waldadele ette pannud. 17. detsembril tegi Jõgema walla peremeestekogu selles risjas otsuseks, uut kihelkonna koolimaja ehitada  ja malla peale tulema ehitufefumma nelja aasta jooksul wälja maksta. Aga ainult selle tingimisega,- et ehitusekulud saaksimad niihästi mõisa- kui wallad maade peale ühewõrra ära jagatud. Selle järele tuleks  mõisatel ligemale pool ehitusekulusid kanda. .Peale selle «maldas Jõgema wallakohus konwendile soomi, et koolimaja saaks 150 lapse jaoks ehitatud. Mõndasugust. Uleieaijfi VaZakirjeWiteks nimetab keegi S-hnch» towskl „B. Wedomostis" tsirkuse direktorisi-wennakseiL Anatoli ja Wladimiri Durowisi. Mõlemad wennaksed on terwes ilmas kui terawad tsirkuse -naljategijad tuntud. Sellega piitsutawad nad igasuguseid selts-- konnategelasi ja walitsuseamewrkka, mispärast nad sagedaste  administratiroilisi karistusi on pidanud kandma. Selle eest on nad aga rahioa poolt alati ja igalpool armastust wõitnud. Kumbagil rvennal on oma ette ise tsirkus, kuid nad on nõnda ühte nägu, et neid üksteisega sagedaste  ära rvahetaitakse. Wälises ilmas on need kaks wenda nähtarvaste head sõbrad, keda lähedad sugulusesidemed  kõidarvad. kuid oma tsirkustega on nad Üksteisele kõige suuremad wõistlejad ja Maenlased. Sellepärast püüawad nad alati üksteise saladusi roäW uurida, et neid ka oma tsirkuses sisse seada. Aut Üks Durowitest kuhugkle poole oma tsirkusega etenduZ 9lt. SOO » GKswsksH.t. 1909.