surnukehaga pääle surma tehtawat, wisatagu  see kaS kraami koerte kätte. Selle pääle tähendas mehanikus Stockmar, et kui see Seibothil nõnda üks kõik on, siis müügu ta praegu oma edaspidine surnukeha  temale, Stockmarile, ära! Sellega oli Seiboth kohe nöuus, tingis oma surnukeha  hinnaks 25 rbl., mille Stockmar tohe wälja maksis. Siis tehti kaup kirjalikult kindlaks, et mehanikus Stockmar korstnapühkija  Seibothi surnukeha pääle selle surma  omale saab ja sellega teha wõib, mis ta aga tahab; hinna 2S rbl. on ta häätegemaks  otstarbeks wälja maksnud. Kui aga pärast Seibothi surma selle omaksed wõi pärijad surnukeha tagasi osta tahawad, siis saab Stockmar selle eest maksetawast rahast kõige päält oma 25 rbl. kätte, kuna ülejääw raha jälle häätegewaks otstarbeks läheb. Nagu nendest sõnadest selgub, läheb korstnapühkija surnukeha pärast jälle oksjoni  alla. Esimesed 25 rbl., mis Stockmar  wälja maksis ja mis hääregewaks otstarbeks  pidi minema, joodi selsamal õhtul kohe ära. Kirjalikule lepingule, milles Seiboth selle pääle tähelpanemist juhib, et ta Me kauba wabal tahtmisel ja selge mõistusega teinud on, kirjutasiwad l 8 tunnistajat  onia nimed alla. Sarnane kaup wöis küll ainult joobnud pää tõttu sündida. „Rev. Ztg." kirjutab: „I9.aug. kell V2B õhtul saadeti Rakwere waksati ees järgmistel  asjaoludel jälk mõrtsukatöö toime, mis rahwa meeleolu suuresti erutas: Nimetatud  ajal astus waksalist noor ohwits-r Haller wälja, istus waksati ees seiSwaSse woorimehe troskasje ja käskis woorimeeft sõita. Wooris.Me waStuse pääle, et ta juba ära tellitud on ja waksatist oma sõitja wSljatuleknt ootab, kihutas ohwitser temale mitu lopsu rusikaga kuklasse. Woorimees  hakkas wastu, mille järel ohwitser mõõga wälja tõmbas ja woorimehs pää kolme koleda hoobiga lõhki lõi. WoorimeeS,  kelle pää koledasti lõhki,j suri silmapilk.  Muidugi teada, kvguS kuriteo kohale kõhe erutatud rahwahulk kokku, mille pääke ohwitser waksalieeswahipääkstislvateke soldatile  käsu andis, rahwa wastu sõjariistu tarwitada.  Õnneks ei täidetud seda käsku mitte ja jaama ametnikud suutsiwad erutatud inimesi rahustada ja laiali minema ajada. Tapetud wooninees, nimega Hans Rüütel, oli kõigiti korrapäraline ja aiandlik mees, oli alles 42 aastat wana ja jätab lese 0 alaealise 14 - 2 aastase lapsega leinama. Asi wõeti kohe uurimise alla ja mõrtsukas saadeti Tallinnasse." Lätimaalt. Riiast Surmaotsus. Ajalehe '„Baisi" toimetus o« „Nju ja isamaa kaitseks" asutatud komitee poolt järgmise Wene keelse khwardusekirja saanud: „Kuritahtlife  ja Wcnemaad häwitawa sihi pääle waadateS, mis ajal ht „Balss" üles näitab,  kuna ta kõige suurema häbematusega anarhistlisi kuritööst, nagu auusate inimeste ja ametnikkude röömlisi, tulesüütajaid ja mõrtsukaid kaitseb, keelab ülemal nimetatud  komitee sellega „Balsi" edespidise ilmumise  kõwaSti ära, kus juures otsuseks tehti, sellest keelust üleastumise puhul mitte ainult toimetajaid, waid ka wüljaandjat surmaga karistada. See otsus saadetakse tingimata täide. Hoidke endid, huliganid!" (Allkiri: kolm punast risti.) NsW Niiu Saksa lehtede eratelegrammid  jutustawad, on Liibawis 18. skp. päris korralikku lahingut peetud. Õhtul wiidi Vangimajast suurem salk mängisid raudteejaama.  Natukene maad wangimajast eemal tungis wangiwedajatele soldatitele sõjuriistus salk kallale, et mängisid wabastada.  Algas äge tulewahetus. Kallale kippujad löödi tagasi, neist sai 8 surma, Palju haawatud. Ka erainimesed on kannatada  saanud. Hulk naesterahwaid, kes Parajasti naabruses olewates majades oliwad,  on kuulide läbi surma saanud. Tund aega enne seda on wangimaja lähedal koosolekut peetud. Sõjawägi sai sellest teada. Kohe anti Vangimaja wastu seismast  majale hootuld. Tuleandmine lagunes  terwes linnajaos laiali. Surma saiwad  k, kinni wõeti kl inimest. Pristawi  abi on haawatud. Lemsalust. Nagu „Rig. Rdsch." kirjutatakse,  ilmunud 14. augusti öösel kella 1 aegus 4 sõjariistus isikut 11 wersta Lemsalust eemal olewasse Gaili talusse. Kaks nendest jäiwad elutoa ukse pääle mahti, kuna teised kaks unest üles ärkama ja mitte midagi aimama peremehe pääle läbi akna 8 pauku lasiwad. Wiimame sai elukardetawalt haawatud. Kasakate patrull saadeti kurjategijaid taga ajama, kuid ilma tagajärjeta. Tapetu olla rewolutsionäride poolt äraandmises  süüdistatud ja surma mõistetud. Surmaotsus olla ennemalt rewolutsionäride ajalehes „Zihna's" seisnud. Miitawist- 18. skp. mõistis sõjakohus „Balt. Tagesztgi" teatel talupojad Jakobsohni  ja Senne, niisama wäikekodaniku Stranmanni, Suur-Würzen wallamaja rööwimise pärast poomise surma. Liibawist Surmamised ja rööwimised,  mis kord maitsemaks jäiwad, on jälle uut hoogu wõtnud, selle pääle waatamata, et palju rewolutsionärisid lõksu on langenud.  Näib, nagu ei oleks kurjategijate armul kuskil piiri olewat. Kaugemalt riigist. Peterburist. Riigist tulewad sõnumid ei rahusta walnsust sugugi, sest et pääle wilja koristamist suuri talupoegade rahutust oodata on. Praegune seisukord loetakse wäga rahutumaks.  Igalt poolt üle riigi tulewad ministeriumile teated, ja sellega ühes wõetakse  ka igal pool ajutised abinöuud käsile. Räägitakse, et praegune seisukord isegi rutcma  wolikogu kokkukutsumise mõttele suurt hoogu on andnud. Warema wolikogu kokkukutsumise  mõte ilmub wolikogu laialisaatmise  läbi sündinud korratuste järelduseks. Uus wolikogu pääle hakatakse kui jõuu pääle waatama, mis rahutumaid mõtteid waigistada suudab. Seda arwab ka ministrite  nöuukogu eestistuja Stolypin. Rutema  wolikogu kokkukutsumise wastaStekS on õue ringkonna wõimumehed. Kohtuministerium on kohtukodadele ette pannud, käesolewal sügisel kõikide minewa-aaStaste politiliste asjade harutamist  tingimata lõpetada. Ja lõpetada tulewad uueks aastaks ka kõik käesolswa aasta politilised asjad, nii palju kui seda esialgse uurimise käik lubab. Pääminister Stolypin ei lahkuda mitte ametist, nagu kord räägiti. Kindral Trepowi terwise seisukord olla õige tõsine; haaw jala seeS mädanewat,  teatab „D.-Ztg." Ta lahkuwat ametist  haiguse pärast. Wiimaste päewade jooksul on Peterburis  hulk inimesi kinni wõetud. Poolamaalt. Seisukord Poolamaal, iseäranis  Warschawis on nii tõsine, et jääl iga mehe elu, kesaga mundrit kannab, kaalu pääl seisab. Sotsialrewolutstonärid ja üleüldse kõik käredad sotsialistlists põhjuSmõtete poolehoidjad on endid aja jooksul nii hästi korraldanud, et neid raske on kätte saada. Politseinikkude tapmist ja ametnikkude kallale tungimist saadawad nad iga päew korda. Kõige mõjuwamate abinõuuds tarwitamisest ja piiramisestjsukorrast hoolimata tapetakse linnas linnawahtisid, jaoskonna ülemaatajaid  ja teisi politseinikka ning maal strashnikuid  kümnetekaupa. WöiUuse-abinõuudeks  on sotfialrewolutsionäridel lõhkepommid ja mitmesugused tuleriistad. Kust nad neid saamad, wõi kus wõitluse-abinõuusid walmistatakse, seda ei ole walitsuseametnikud  senini tõeks teha suutnud. Wahetewahel  wõetakse küll politseinikkude kallale tungimise korral wiimaste käest sõjariistad ära, kuid igatahes ei ole saak mitte nii suur, et nad kõik endid sõjariistu panna wõiksiwad. Aga tee on ometi olemas, mis pommidewalmistamise ja tuleriistadesaamise  wöimalikuks teeb- Sarnastele segadustele õhutajaks on pääasjalikult  sotsialrewolutsionäride poolt wälja-antaw  ajaleht, mis juba kümmekond aastaid kümnetes tuhandetes eksemplarides ilmub, ilma et politseil korda läheks lehe trükikoda chk toimetuse asukohta kätte saada. Warssatvist. Praaga linnajao käivamatel  uulitsatel otsis politsei sõjamäe abil uulitsal käijad ja sõitjad läbi. Wangi wõcti umbes 200 isikut, kellel kirjalikkusi isiku tunnistusi kaasas ei olnud. Wäljamaalt. Looduse imesi sünnib ka meie ajal ikka meel. Nii teatatakse, et Saksamaal Rathenowis kuus nädalat tagasi üks lehm wasika sünnitanud, millel wiis jalga ja ja kuus sõrga olnud. Ülearune jalg olewat  wastkal pahema esimese jala puusast wälja kaswanud ja sellel ülearusel jalal olewat kahed sõrad. Loomakene ei näiwat oma asjata jala läbi sugugi kannatawat, maid olewat terme. Londonist. Wikkersi chituSpaigal ehitatama  Wene ristleja „Rjuriku" gaasidega täidetud ruumi astuS üks tööline lampi käes hoides. Sündis hirmus plahwatus. 4. töölist saiwad surma, 8 haawatud. Laew wiga ei saanud. Roomnst. Waikne ja rahuarmastaja paawst Pius X. on korraga wõitluse himuliseks  kirikuwürStiks muutunud. Tema ei tunnista Prantsuse riigi ja kiriku lahutamise seadust maksmaks. Tema arwateS on Prantsuse walitsuS ja parlament seadust rikkunud. Amerikast. ÜhiSriikideS, WiSkonsiniS on Eesti asundusele „ Estoniale" al us pandud. Uuemad sõnumid. Ettewalmist s ms e ! o mi S< joni, mis siin lähem cil ajal Saaremaa maa-aSjade läbirääkimiseks kokku astub, waliti eile Kaarma-Sumcwalla majas wal« dade poolt: õp. Kerg Kärlalt, preester Paiwel Piilast, «allakirjutaja Tam « Kogukast ja talumehed: Silla Laimjalast, Torn Uuemõisa mullast ndrg Kask Muhust. Linna poolt «valiti eile linnawolimkkude koosolekul sellesama komisjoni liikmeks vr. Meywald ja tema asemikuks õllepruul B e h m> M 25 Saarl a n e. 190 K WaSiutaw toimetaja ja Wtjaandja E. P»lk.