Saarlane ~S<s<»rkc».Ns" «aksab - krooniipostiga: a»St°s S r, - ko? » l . 83 .. '/. .. .. ««apostign: „ »„ Sv „ '/. .. -„ Sv .. üksik number z kop. JlM«b taks k-ida nttalas, iz-I kesknädalal ja laupäewal. Toimetus lluresaarei Pitkas»»l>. Kuulutuste;,aSt«wSt«i»e luni Kuulutuste p-tit>rida S kop. lehe eesotsas 80 kox. 5K «. Kesknädalal, 23. januaril 1908. XXIV. aastakäik Kursusele! E. E. Põllumeeste Seltsi kursuse toimekond teatab, et põllutöö kursus tingimata  üra peetud saab. KursuK algab 11. webr- kuu püewal KucesaareS ning kestab kaks nädalat. Tõimekond tuletab meel kõigile meelde, ke« kursusest osa wõtta soowiwad, nii pea km wsimalik, oma nimed selleks üles anda. Ülesandmise kohad on trükikoda  sa Liimi raamatukauplus Kuresaares. ka Põllumeeste Seltsi eestseisus wõtab ülesandmist  mõstu. Nimede ülesandmine on sellepärast tähtjas, et nimede armu järele kaS suurem wõi wähem korter saab muretsetud.  Seltsi praeguses korteris on waeivalt  30—40 kurfistil ruumi, tuleb neid aga rohkem, siis on suuremaid ruumist tarmis. Senini on alles umbes 30 isikut endid kursusele üles aimud. Toimekond loodab aga, et osawötmine meelgi suureneb.  keliS püüab kursuse toime panekuga  rahwale, iseäranis põllumeestele, kasu saata. Oleks aga kurblik nähtus, kui rahwaS tähtjale ettewõttele tuimalt ning külmalt waSlu rvtets- See oleks tunnistusele,  et teaduse ;a hariduse kasu äratundmine  maga puudulme on. Muidugi saamad  turjujeft ainult ärksamad isttud osa wölma, täis wansmeelne külamees on iseenese  tarkuse ja teadusega täiesti rahul, nagu mõni wäikene laps, kes aabitsa raamatut  tunneb ning lugeda wõib. On esimesest kursusest osawötmine claw, siis on muidugi «õiSta, et Põllumeeste Selts tulemal aastal ja ka edaspidi kursused jällegi toime paneb, mis meie põllutööle juureks eduks olets. WaStasel korral wötkS aga edaspidiseid kursuseid kadunuks lugeda. Mitmed ütlewad „Ei pole aega." See pole mitte õige. Hää tahtmine leiab alati aega ning annab wõimalust. Kui Selts mõne miitingi wälja kuulutaks,  oh, küll siis kõigil aega oleks. Wõrdlemesi  on aga kurjuse kasu palju suurem, sest et see teadust ja haridust edendab. Et ole ka kell» gil selle eest trahwi kanda, kui ta mõned kurjuse tunnid aja puuduse pärast wahele jätab ning ära wiidab. Nagu ennemalt juba teatatud, wõib igaüks  kursusest sel wiisil osa wõtta, kuidas soowib ehk aeg lubab, kas üksikute tundide ehk päewade kaupa jne. Nimed on oga siisgi tarwis ruumide muretsemise pärast ennemalt ülesanda- Kursuse õpe- ja tööiõuud on täiesti hääd. Tähelepanemise wäärt nende seas on: hrad eanä. sgr. Eisenschmidt, Or. Toimik, loomade tohter Ainson ning mitmed  muud teaduse mehed ning täiesti asjatundjad. Imetegude tegijaid ei olnud meil muidugi wõimalik kätte saada- Tulewat nädalal awaldame täielise kursuse õpiprogrammi, mis näitab, Missugused  õpeained ühelgi päewal ette Lulewad. 20- janüaril 1908. Kursuse toime kond- Kättemaksmine. Inglise kirjaniku Conau Dople kriminal- SS jutustus kahes jaos. Ma sõitsin tema järele, nõnda et minu hobuse pää tema wankri waStu puutus. Meie sõitsime Waterloo sillast üle ja minu suureks imestuseks laskis ta oma endise korteri ukse ees kinni pidada. Ma ei wöinud  aru saada, miks ta siia tagasi tuli! Ma jäin arwata sada sülda majast eemal seisma- Ta läks majasse sisse ja laskis Voorimehe Minna. . . Olge häaks, andke mulle klaas mett. Mu suu kulwab ära- Ma täitsin tema palwet. Nüüd on parem, rääkis ta edasi. Ma ootasin uulitsal weerand tunni aega, kui korraga maja sees kära tõusis ja ma kahte inimest nägin : Drebbcri jä meel ühe noore mehe, keda ma enne näinud ei olnud. Noormees hoidis Drebbcri kraest kinni ja toukaS ta treppilt alla, nõnda et see keset uulitsat lendis. „Kelm l hüüdis noormees keppi näidates. Ma Teile näitan, kuidas aüusat tütarlast teatatakse!" Ta oli nii wihane, et ma kartsin, et ta oma kepiga Drebbcri maha lööb, oga kelm pistis uulitsat  mööda jooksu. Uulitsa nurgale jõudes hüppas ta minu wankrisje ja hüüdis: Sõitke mind „Holliday" wõõrastemajasse! Nüüd istus ta minu wankris; mu süda peksis rõõmu pärast nõnda, et ma oma anervrismuse eest kartsin. Ma sõitsin pikkamisi,  selle üle järele mõteldes, mis teha. Ma oleksin teda wõinud linnast wätja wiia ja sääl, tühjas kohas oma arws ära õiendada.  Ma pidin juba peaaegu seda tegema,  kui ta korraga ise mulle appi tuli. Ta tahtis jällegi juua ja käskis mind trahteri  ees kinni pidada. Ta astus sisse ja palus mind oodata. Sääl istus ta niikaua,  kui trahter kinni pandi ja tuli säält wiimati täiesti purjus wälja. Ma nägin, et mu ettewõte korda läheb. Ärge arwake, et ma teda lihtsalt tappa tahtsin. See oleks küll kõige õigem olnud, aga seda ma ei tahtnud. Ma olin juba ammu nõuks wötnud talle elu kinkida, kui juhtumine seda ette oleks toonud. Oma Ilmerikas ümberhulkumije ajal olin ma kord Uorki labaratoriumi õpeasutuses mähiks.  Professor pidas kord tihwtitest ette lugemist ja tegi studentide ees alkaloidiga*) katseid, mis Lõuna Amerikaft saadakse. Üks ainuke terake surmas silmapilk. Ma panin purgi tähele, kus kihwt sees on ja wötsin pärast, kui kõik labaratoriumist oliwad  wälja läinud, enesele säält natukene alkoloidi. Enne seda oskasin ma juba niisugufid pillisid teha, mis wees ruttu ära sulamad. Ma tegin nüüd niisugust pillisid  ja panin iga ühe sisse natukene alkaloidi,  mida ma siis karbi sisse panin ja iga ühe kõrwale niisamasuguse pilli, kuid ilma kihwtita. Ma mõtlesin, et kui juhtumine  ette tuleb, siis annan ma oma poistele  iga ühele ühe pilli ja mölan ise see sisse, mis järele jääb. Kära on palju wähem, kui tuleriista paugust ja tagajärg üks ja seesama Sest ajast saadik pidasin ma karbikest pillidega alati oma taSkus. Nüüd tuli miimati aeg, mil ma neid wõisin tarwitusele wõtta. Kellu oli üks. Öö oli pime ja wihma walas kui ämbrist. Aga paha ilma pääle waatamata olin ma nii rõõmus, et peaaegu oleks hõisanud. Oh herrad, kui Teie oleksite üht mõtet 20 aastat oma südames kannud ja korraga seda näete, et saate seda teoks teha, siis mõistaksite mind l Ma suitsetasin sigarit, et oma erkusid rahustada, aga mu käed wärisesiwad ja meelekohad tuksusiwad. John Ferrie ja mu armas Lucie waatafiwad minu pääle ja naeratasiwad.  Ma nägin neid niisama selgesti, nagu ma Teid kõiki praegu näen. Kõik see tee istusiwad nad mu kõrwal kuni ma Brikstoni uulitsa! kinni pidasin. (Järgneb.) ») Taimedest saadud kihwt. Selle seltsist on morfium, strichnin j. t. Pruugitakse ka arKtirohtudena, nagu chinin, atroxin s. t. L-iialje thee ja k«hwi seest. Tõik. t, Kodumaalt. Kuresaarest kubermangu talurahwa asjade komisjon on hiljuti seletanud,  et neis waldades, kus wallamaksu maksjad majanduse ja sissetuleku järele klassidesse on jagatud, ka naesterahwaid wõib wallamaksu alla panna, kui nad talukohtade pidajad on- X. Kuresaare Eesti Selts pidas minewal  laupäewal aastakoosolekut- Eestseisuse liikmeteks waliti: esimeheks hr- M. Kitt, abiesimehsks hr. O. Kunst»ann, kirjatoimetajaks  hr. J. Warwas, kassapidajaks hr. A. Kesk, kirjatoimetaja abiks hr. A. Wäli, kassapidaja abiks hr. F. Sild. Siinses gümnasiumiS antakse esialgul  kaks korda nädalas EeSti keele tundifid,  nimelt igal eSmaspäewal ja neljapäewal.  Õpilased on kahes jaos. Tundisid antakse pärast lõunat õpilaste priiajast. Oktobri kuuS, minewal aastal, lasti hr. Wildenbergi wabrikus 35 töölist  lahti, kes kroomnaha jaoskonnas töötasiwad,  ja selle naha töötamine jäi ajutiselt  seisma. Nüüd on fee töö jälle alganud  ja töölised wöetakse uuesti tagasi. Selle asemel jääb aga saapatalla naha tegemine kolmeks kuuks seisma ning selle töö osakonnast lastakse nüüd pääle 30 töölise lahti. Paganate misfioni hääks on Saaremaa  kogudused 456 rubla 63 kop. andnud,  ja nimelt Kuresaare kog. 175 rubla 80 kop., Anseküla kog. 7 rubla, Kaarma kog. 16 rubla, Jammaja kog. 31 rubla 31 kop , Karja kog. 43 rubla 36 kop., Kihelkonna kog, 52 rbl. 9 kop., Muhu k. 85 rbl. 22 kop., Mustjala kog. 13 rbl. 60 kop., Pöide kog. 6 rbl- 78 kop-, Jaani  kog. 3 rbl. 70 k., Püha k- 12 rbl. 77 k. ja Waljala k. 11 rbl.