Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ! ja lanpäetvat. j Toimetus o« KuresaareS, PitkaS uulitsas, ! Treffeui majaS nr IS. j Kuulutuste wuStuwõtmiur kuni kellu 1 piiewal I enne lehe ilmumist. ! Kuulutuste xelii-rida 8 k., lehe eesotsas LK k. ! Adresfi muutmise eest ltl kop. ! TeMmisehwd: maapostiga: « V- . V. » - K- ss. Kesknädalal, 15. aprillil 1909. XXV. aastaks» Hartwig baron Satz. Sündinud 8. julil 1857 Surnud 12. aprillil ISVS, Minewal pühapäewal suri kauase raSke haiguse  järele konwendi saadik Hartwig baron Sasi 52. eluaastas KurefaareS üra. Lahkunul on ka Saare Eesti awalikus elus suur tähendus.  Kõige päält selle poolest, et ta Saaremaale  esimese Eesti ajalehe «Saarlase" asutas ning kaua aega selle toimetaja oli. Kerge ei olnud siin mitte weerandsaja aaSta eest lehte asutada ning wälja anda. Oti «ähe kaastöölisi, oli ka wähe lugejaid. Ka tegi see lehele raskust, et ta wäljaandja mõisniku soost oli, sest et selle tõttu paljud, kes rahwuse edenemise  asjus ennast ainult politilise põhja püüle toetawad, lehte ja selle wüljaandjat ning toimetajat  tema töös kahtlustastwad. Ütlesgi omal ajal Tallinna Weneleht „Rew. Jsw.", et see ainukene nähtus olla, st kohane mõisnik EeSti lehte wälja anda. Kuid baron Sass ei ajanud oma lehes mitte saksastamise politikat taga, waid nõudis rahwa elu parandamist majandusliStes ja waimlidteS küsimustes. Leht ei ilmunud mitte üksnes Eesti keeles, waid ka Eesti meeles. Seda tõendabgi meie palju lugu peetud rahwapoeg Or. K. A. Hermann oma Eesti Kirjanduse ajaloos, kus öelmd on, et «Saarlane", ehk küll mõisniku soost isiku wäljaandel, fiisgi Eesti meeles kirjutab. Esimese Eesti ajalehe asutamise  poolest jääb baron Sapi nimi EeSti kirjanduse ajaloos iseäranis ja eestlaste ajaloos üleüldse seisma. Lahkunu wäljaandel on ka mitmed paremad  Eesti raamatud ilmunud, nagu «Armastage  oma wihamehi", «Würst Taaweti kojast'", «Waimulik Mirri rohuaed", «Kuldne waranduse  kastike" jnd. Kuid baron Sasi ei püüdnud Eesti elu mitte üksnes ajalehe läbi edendada, waid ka teiste abinõudega. Põllutöökooli asutamine Saaremaale oli tema kauaaegne südame soow. Selle mõtte teokstegemiseks on ta paljugi töötanud,  paljugi waidlenud, paljugi rääkinud- Nii mitmedgi Saaremaa suurpõllumeeSte seltsi koosolekud wõikfiwad selleks tunnistust anda.' Ja kui siis hiljuti Saaremaa põllutöökooli küsimus päewakorral oli, siis rvõttis ta sellest jällegi südiSti osa. Tema ette panekul ja soorvitusel  saigi Saaremaa Eeski Pöllum. Selts mõisnikkudekojaft  kursuste kordapanemiseks abiraha. Rahwa majanduse ja kõlblise elu langemise  põhjust joomises nähes, oli ta ka südi karskuse asja edendaja. Saaremaa Karskuse  Selts, mis allcS hiljuti EeSti Seltsiks ümber muutus, on oma elule kutsumises päüaSjalikult  baron Sajule tänu mõlgu. Selle seltsi esimees oli ta kauemat aega. Tema oli see, kes suuremat rõhku selle pääle panema hakkas, et Saaremaa kõrtsides pääle õlle ja wiina ka ilma alkoholita jookisid saada oleks, ning tema ettepanekul saadeti Karskuse Seltsi poolt omal ajal kõigile körtfide-omanikkudele palme, et nad selle eest muret pidada katsukfiwad. Wiimasel eluajal jättis lahkunu tegewuse  EeSti awalikus elus järele. Ärewuste päewadel tuli ta meel mõne kirjaga „Saarlases"  «malikult mälju, rahwast rahule manitsedes.  Eesti awaliku tegewuse wäljalt oli ta sunnitud pääasjalikult kidewa terwise kui ka ettetulnud elu muudatuste tõttu tagasi astuma. Siia juurde olgu meel tähendatud, et lahkunu ka kauemat aega Kuresaare Saksakeelse  nädalalehe wäljaandja ja toimetaja on olnud, milles ta nii mõndagi kasu Saaremaale üleüldselt on toonud. Hinnatagu lahkunu tegewust nende poolt, kes mõisnitusooft isikus rahwuSliseS küsimuses  mingisugust hääd ei näe, kudaS tahes, kuid siiSgi jäeb kindlaks, st baron SoH palju Eesti rahwa hääks teha on tahtnud, ehk see tahtmine mõnikord küll ainult tema «vaatekohast õige tahtmine oli, ja ka palju hääd on teinud  Oma wiimaStes kirjades soowis ta rahu rahwale elamiseks, nüüd, kus ta puhkama on läinud, soowime ka tale wiimsekS andeks hauda rahu puhkamiseks. Kaks Dianat. 36 Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas'e ajaloolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Piklep. Ah, herrad, ütles kuningas paberid «vaadates,  weel üks uudis. Philipp 11. sõjamägi kogub Givet'use kokku ja GaSpar de Coligue teadustad meile, et Savoyeni hertsog seda waejagu  juhatab. Tubli waeulane I Herra wäeülem,  Teie mennapocg arwab, et hispaulased MAeres'e ja Roccoisst paale tungiwad, et Marienburgi meie mägedest ära lahutada. Ta nõuab rutulist abi, et neid linnasid kindlustada ja mitte kohe «vaenlase kätte anda. Kõik koosolejad tõufiwad ürituses püsti. Hertsog de MsMmorenci, ütles Heinrich rahulikult naeratades, Teil ei ole täna oma ettekuulutustega õnne. Inglise kuninganna Maria waikib, ütlesite Teie ja meie kuulsime praegu tema sõja pasunaid. Philipp 11. müriseb  ja Hollandi on rahuline, lisasite Teie juurde.  Nagu näha, ei wärise Hispania kuningas sugugi euam, kui meie ja Flandrias on tõsised rahutused lahti. Ma arwan tseSti, et meil ojawa ja ettewaatliku korraldaja asemel julget ja «ahwat wäejuhatajat tsrwis on. Majesteet, wastas Anna de Montmorenci, ms oles Prantsuse mss sõjamäe ülem, sõda tmwed mind parem, kui rahu. See on tõsi, ülles kuningas, ja ma näen hää meelega, kui Test oma mõõga tupest wälja tõmbate. Ma tahtsin seda ütelda, et meie praegu  ühegi MM asja Mk ei M mõtlema, kui ainult sõja päüle, mis õnnelik ja kuulus peab olema. Herra Lothringeni kardina!, kirjutage oma vennale  hertsog Gtcsele, et ta wiibimata Jtaliaft ära tuleks. Mis aga sisemistesse ja perekondlistesse asjadesse puutub, siis peame Mid ajutiseks kõrwale  jätma. Angulemi hertsoginna ja Franz de Mommorenci abielusse astumiseks on minu arvates kõige parem, paavsti luba ära oodata. Wäeülem tõmbas mokad unugu, kardinal naeratas ja Gabriele õhkas. Nõnda siis, herrad, ütles kuningas elawalt, peame kõik mõistuse kokku võtma, et kõikide tähtsate asjade üle tõsiselt järele mõtelda. Hommikune koosolek on lõpetatud, aga õhtul tuleme uuesti kokku. Hääd päeva, ja kaitsku Jumal Prantsuse maad. Elagu kuningas! hüüdfiwad tõik nõukogu liikmed ühest suust. Ja kõik lahkusivad. XII. Kahekordne M«. Waeülem lahkus kurwalt kuninga juurest. Teel tuli talle Arnold Tille wastu, kes teda tajakeSti hüüdis. Kõmus, üks sõna, - . Mis? küfis wüeülem. Ah, sina oled, Arnold?  Mis sa tahad? Ma ei tahaks tüna sinuga jutuStadagi. Ja, ma tean seda, maStaL Arnold, kõrgus  on sellepärast rahutu, et »ada« Diana ja herra Frauzi abielusse astwniftle niisugune Mrs tuli. Kust sina seda tead, kelm? Ehk, mis minal sellest on, teadgu kõik seda- Tuul näitab Giesede poole puhuma. Homme puhub tuul Montmorencide poole ja toob HSSd ilma, ütles salakuulaja, ja kui kuningas täna abielu wastu oli, siis on La homme selle poolt. Aga uus, tõsisem takistus on teil tee pääl ees, Mis wõib tõsisem takistus olla, kui kuninga sõna? küsis wäsülsm. Angulemi hertsoginna, näituseks. KaS oled sa säält poolt miSgi haisu tun« nud, mu osaw hagijas? küsis wäeülem erutatult. Mis teie arwate kõrgus, mille pääle olen ma möödaläinud kaks nädalat ära kulutasud. Si»ust ei ole ka ammu enam miSgi Asida  olnud. Ei otse kohe, ega kaudsel wiistl, kõrgus, wastas Arnold uhkelt. Ja Teie laidate «ind, et Teie minu nime tihti politsei teadaandmistes leiate; «a arwan, et ma nende kahe nädala jooksu! tasa ja targu töötanud olen. Ka ses oa õige, ütleö Väeülem, ma panis imeks, et mind kordagi tarwis ei olnud, et sind kimbatustest päästa; sina kelm, kui sa ei mängi, siis sa purjutad, ehk kui sa ei riidte, siis teed sa teistele Mwalu- Nende nädalate tülikangelane ei ole mitte mina olnud, waid gardewäe kapteni, vieomted'Sx«aise  sõjariiStadekandja, nimega Martin Sõdija. Tõsi küll! Ma mäletan, et Arnold Tille asemel Martini Sõdija nimj politsei teadaandmiSKS  Aewel on, mida ma loen.