walimist, teiselt poolt töötawad nad just selle wasiu. Noh, käremeelsete mõtted käiwad  kaugelt läbi, kes nendest kõigist aru saab. Seega siis walijad : Ärge andke omahääli walimistelmitte kä r e m e e Ise telel Kodumaalt. Kuresaarest. Balti kindral-kuberneri uued määrused, mis 4. detsembril m. a. wälja anti, on nüüd ka Kuresaares maksmas ja uulitsatel wälja pandud. Need määrused käiwad koosolekute pidamise, politseile tarwilikul korral abiandmise jnd. kohta. Uute määruste järele peawad õllepoed  V 216 kinni olema, sissekäigud hoowidesse,  s. 0. wärawad, peawad juba kellu 9 kinni pandama, wälimised uksed aga juba kellu II õhtul. Määrustest üleastujaid ähwardab trahw kuni 3000 r. ehk türmipanemine  3 kuuni. Meie juhime lugejate tähelepanemist nende määruste pääle ja soowime, et igaüks ennast nendega tutwuStada  katsuks. Need on ka Eesti keeles uulitsatel ülesse pandud. Meile teatatakse uStawost hallikast, et Kihelkonna õpetaja hr. Hörjchelmann mitte mõnesuguste wälimiste mõjude ega parteide t gcwuse tõttu ameti maha ei ole pannud, waid priitahtlikult, oma enese palwe pääle, mille ta ise konsistoriumile saatnud  Seega ei ole sellel palwekirjol, mis hulk koguduse liikmeid konsietoriumidst saatnud räägitakse 4000 allkirjaga midagi tähendust. Paljud ivähemad kuriteod, mis enne rahukohtule alla käisiwad, nagu awaliku rahu rikkumim, joobnud olekus ilmumine, politsei nõudmistele wastu hakkamine jnd. ei käi nüüd mitte enam rahukohtute alla, waid niisuguste kuritegude eest nuhtleb kindral-kubcrncr ise oma wöimuga walitsuse  teel. Temal on õigus niisugustes asjades rahatrahwi kuni 3000 rublani ehk türmipanemift kuni 3 kuuni määrata. Et kindral-kuberneri poolt määratawad trahwid palju raskemad on, siis olgu igaüks ettewaatlik  Uute korralduste järele rvõib algkoolides õpetust ainult Ml emakeeles anda, kus koolilapsed ühest rahwusest on. Meie linna algkoolides on aga lapsi mitmesugusest  rahwusist, sellepärast antakse nendes nii kui ennegi, õpetust Wenekcelcs. Linna WalitsuS tahab aga siin asja parandada, nii et eestlastele iseäranis ja saksakeeli rääkijatele lasule iseäranis õpetust antaks.  SiiS irõib ka linna algkoolides emakeele õpetust sisse seada. Esialgu tahab linnawalitsus latte Vanematelt teateid saada, missuguses keeles k-.cgi oma last õpetada tahab laSta ja saadab nende päewllde sees lastkwancmatcle selles asjas küsimised kätte- Siin juures paneme lastewanematcle  südame paale, et nad waStuse andmise juures selle päüle tõsiselt mõtleksiwad,  et õpetuseandmine laps.le emakeeles kõige suuremaks abinõuks on tema waimujõuu  harimiseks, ning et nad ennast mitte selle mõttega eksitada ei laseks, et wõõra õpetusekcelcga laps omale suurema tähtsuse  omandab. Olgu küll, et mõnel teisel, keelel politiliselt suurem tähtsus oleks, aga lapse waimlifts edenemises on emakeelel  kõige suurem tähtsus. Ning emakeele määramise juures ei ole see mitte mõõduandarv,  kui laps ehk tema wanemad paar Ms wõõrost kelt .pursfids" oskawad, waid mõõduandaw on see, mis lapse wanemaie  õige emakeel on. Selle järele tuleks ka lapsele õpetust anda. Meie meremeeste koolide ülem hr Prinz mudib praegu ametikohuste pärast  Peterburis ja wõtab Ml komitee istumistest  osa, kus meremeeste koolide paranduste  üle nõuu peetakse. Wist tuleb Ml ka küsimus selle üle läbirääkimisele, ei meremeeste koolis õpetus emakeeles sünniks, mis ka meie meremeeste koolile suurt edu tooks. 28- detsembril m> a. pibasimad Saaremaa  nnsinikud Karskuse Seltsi ruumides koosolekut. Koosolekut awaS Põllumeeste Seltsi eestseisuse nimel Seltsi eestseisuse liige hr. Joh- Kingisepp. Juhatajaks waliti hr. seminari kooliõp. Kiro t a r. Esiteks tuli läbirääkimise alla küsimus, kaS mestnikkudel tuleks isesciswat seltsi asutada, wõi Põllumeeste Seltsi külge jääda iseäralise  osakonnana. Koosolijad oliwad wiimase  ettepaneku poolt. Otsustati nnsilaste pidajate jaols Põllumeeste Seltsi juurde iieseisaw mesilaste pidamise osakond asutada. Osakonna eestseisuses peab tingimata üks Seltsi eestseisuse liikmetest olema. Liikmemaks  määrati 2S kop. pääle. Osakonna juhatajaks waiiti hr- Johannes Kingisepp,  tema abiks hr. J. R a t a s, kirjatoimetajaks  hr- Kiro t a r ja tema abiks hr- J. Pukk. Juhataja täidab ka esiotsa kassapidaja kohusid. S.llejärele pidaS  hr R a t a s kõne mesipuude tegemisest. Kõneleja näitas missugust karrvopäälsust mesipuude tegemise juures tormis on- Kõne wõi te suure rahulolemisega maotu- Saab ka wist trükis awaldatud- Tuli mesilaste pidamise kursuste toimepanemine kõne alla. Kursusis tormiliseks pidades, otsustati juba sel talwel, Küünla kuus, kursused cttelugemiste  näol toimepanna, suwel aga kursustd tegelikult jätkada- Kursuse toimepanijaks waliti hr- Joh- Kingisiep p, tema abiks hr. J. Ratasja Joh. Mikkau. Kursustest osawõtmise eest tuleb 1 rbl. 50 kop. maksta, 20. kop. aga iga ü-siku kõne kuulamise eest- Weel otsustati, et Saaremaal  meemüümist korraldada, meemüümise komisjon sisse seada. Sellesse komisjouisse  waliti juhatajaks hr- J K i n g i s e p p ja liikmeteks hrd mag. Alli k ja Joh. Mikk a u- Asjaajajale määrati waewatasukS  10°/»- Järgmine mcsinikkude koosolek määrati 2 w-br- k- p. pääle. Maal on kordaseatud. et igas majas elanikkude nimekiri sisse seataks. Muhumaalt. St Muhu kirikulaul mitte kõige parema järje ta Ml ei seisa, siis on õpcja Meeri proua koguduses nooremate seas tööle hallanud, et kirikulaulu  paremale järjele tõsta. Selleks kutsus ta minewal aastal kogudusest pääle 30. wäikest last 7-10 aastased kirikumõisa kokku ja asutas lastekoori. Et niisugused mudilased kodu kõige wähematgi  laulu haridust ei ole saanud, see on iseenesest mõista, oga õpetaja proua pani nad oma meistri osawusega kõik nõnda hääle, et Jõululaupa õhtul, kui lastekoor kirikus -aulis, pidi igaüks, kes wähegi laulu tundja on tunnistama, et õpetaja proua nende juures palju waewa ja enese ürasalgawat tööd oli teinud. Tänuwu juhatas proua Meeri 2- koori: waikeste laste koori, keda ta 50. lapseni suurendas, ja wonemate laSie segakoori. Zõulu lavpäewa õhtul laulsiwad mõlemad koond kirikus, mis kirikusolijaid suure. Maliselt waimuStaS. - Pääle seda oli kirik kenasti seest poolt ehitud ja maigus» tatud. Selleks oliwad koguduse helded käed kaasa aitanud. Inimesi oli nii rohkesti  kokku tulnud, et palju neist wäljas pidiwad seisma. Kena mälestuse jättis see armas õhtu kõigile järele. Üks Muhu mees, kes Kuresaarest Muhu kõrtsidesse õiut wedas, suri tee pääl südame rabanduse kätte ära. Sarlaki ja kurguhaigust on palju laSte ja täiskaswanud inimeste seas. Lapsi on see haigus palju hauda wiinud. Wäikest märgust oli siin enne Jõulu sageli kuulda- Kõige rohkem warastati  lciwa körwast ja keele kasteks Imaksid (mägesid). Ühes peres wiidi kõik pähkle maranduS ära. Siia maale on need nuuskijad teadmataks jäänud. h. Lätimaalt. Riiast. Riia ringkonnakohus mõistis „Baltischz Post" toimetaja Rothi 25 rbl. trahwi maksma, et ta lehes walitsuse wastalist  kirjatükkisi oli awaldanud. Läti lehe „Baltias Westnefis" toimetaja Kälnin mõisteti  K kuuks kinni istuma. Lcht pandi jäädawalt kinni. Riia maakonnast. Kahe kordniku  äratapmine- Altenwogas oli wiimasel ajal palju mässulist üleskutseid nähtawale tulnud ja mõned talu-peremehed ei olnud oma juures elawate inimeste nimekirjastd politseile mitte sisse andnud. Muu seas puudus ka ühe, 4 wersta wallamajast eemal  olewa, endise wabriku elanikkude nimekiri.  Et sääl pool kahtlast inimesi nähtud oldi, tahtis kordnik Andrei Karkling seda hoonet läbi otsida ja kutsus teise kordniku  Liberi ja kohalise «allakirjutaja abilise  omaga kaasa. Kui need ametnikku 19. dets. stll 4 hommikul maja läbi otsida tahtsiwad, tuli nende ja rewolutsionäride wahel kokkupõrkamine, kus juures Karkling  ja Liber surnuks lasti. Kohale saadeti politsei ja wäge. Ringkiri kuberneridele jaaksisiwalitsuse ülematele. Baltimaa kindralkuberner on kuberneridele ja aksisiwalitsuse ülematele ringkirja saatnud,  milles ta selle pääle tähelepanemist juhib, et wiimasel ajal monopolipoodide rusumised sagedamaks on läinud. Manopolipoodide wahtimine waldade poolt talupoegade läbi ei jõua oma eesmärgile;  pääle selle ei ole see kohustus maa-elanikkudele sunduslik ja on neile üleliigseks  koormaks. Kõige otstarbekohasem on, kui monopolimüüjateks wäljateeninud soldatid pannakse, kes sõjariistadega ümber käia oskawad Erainimeste körtsisid peawad  need inimesed ise kaitsma; soldatist ja politseinikka nende juurde alaliselt mahti saata selleks pole mingisugusid põhjusid. 21- dets. Minema aasta lõpul tungis  salk lätlasi parun Firks'i pärijate mõisa kallale ja wiis sõjariistad ära. Rööwijatest tunti miis meest ära, kelledest nüüd kaks m est sõjawälza-kohtu poolt poomisesurma ja kaks meest asumisele mõisteti. Miitawis. lk. dets. Neli lätlast mõisteti surma Neid süüdistati selles, et nad salaseltsi liikmed on, millel eesmärgiks  on Kuuramaal mana korda ümberlükata. Liibalvist. Ameritast jõudsiwad jälle 42 passita wäija-ändajat tagast, keS wõõral maal mitte ei olnud õnne leidnud, mida nad otsinud. Politsei andis neile passid. 1 Saar l a n e Z 907.