Uuemad sõnumid. Kuresaarest Linnawolinikkude koosolekul 28. septembril s. a. otsustati: 1) KaubatunniStuste päält 1910 a. endises suuruses maksu wõtta ja nimelt 15 prots. suuremate  ja 10°/° wäiksemate tunnistuste päält; 2) Trahteri asutuste päält 1910 a. endises suuruses maksu wõtta ja nimelt: 1055 rubla, kuS juureS 6 trahteri asutust kokku 900 rbl., pensionid 30 rbl. ja koogitegemise kohad 75 rbl. maksma p-awad; S) Õllepoodide päält 1910 a. endises suuruses  trahteri maksu wõtta ja nimelt 300 rbl. 4) Lemmata mõisa talu maad Talurahwa Pöllupanga  abil ära müüa, oStukontrahid Pangawalitsusels  saata ning müümiseks ministeriumi käest luba paluda; 5) Tuletõrjujate uue maja ehitamiseks kroonult  2000 rubla ilma protsendita laenu paluda  ning seda raha 10. aasta jooksul ära maksta, kus juures linnawalitsuS 100 rubla ning tuletõrjujate selts 100 rbl. aastas ära maksakfiwad; 6) Kuresaarde osutatama koolmeistrite seminari  tarwiS ilma matsuta V- dess. suurune plats Roomasaare puudcplatsist anda; 7) Roomasaare heinamaast platsid pärandawa rendi päüle wälja pakkuda; 8) Ida Kceppi maja 500 rbl. eest ära osta; 9) Küsimus alalise garnisoni Kuresaarde sisseseadmise üle edasi lükata; 10) Tõf. riiginõuniku hr. Mier z i- j ewdky kaebius linuawalitsuse püäle, et tema piire wasru tehtud aid ära ei wõeta, tähelepanemata  jätta; 11) Linnaameti aruanne 1903- a. üle kinnitada; 12) Liiwimaa kuberneri ettekirjutus, et linn Kcheltonna postiwedamise kulud wäljamaksma peab, Liiwimaa kubermangu walitsuse linnaasjade  jaoskonda läbiwaatamijeks anda ja 13) b.miawalijate tarwiS ainult üks iva ii «ise koht sisse seada. Pühapäewal, 27- skp. oli seltsimajas Eesti Seltsi õhtukursustest osawõtjate koosolek.  Koosolekule, kuhu 24 meeSterahwast ilmunud,  soowiti enamuse poolt nädalas 3 päewa kursuste töõpäewadeks ja iga päewa pääle 3 tundi, nimelt: pühapäewal kellu 3—k p. l. ja teised kaks äripäewa arwati eSmaspäewa ja neljapäewa õhtu kellu 8 —ll tunnid wõtta. Tundide arwu «äärati Wene-, Saksa-, Eesti- keele ja rehkendamise jaoks 2 tundi ja joonistamise  jaoks 1 tund, seega üheksa tundi nädalas. Küll on Selts fiin oma õhtu kursuste tähtsust  seltsimajas kõuetoolil, kohalistes ajalehtedes ja seltsi liikmete kaudu seletada püüdnud. Wüga soowitatawalt palutakse weel, ka siinseid naesterahwaid hariduse, ajakohasuse ja endi iseseiSwuse  pärast, k«S neile kui tulewiku hariduse edasikandjatele ka tõesti hariduse wajadus ka nende -lus, mitte wähemalt kui meesterahwal, ennast ilmutab, et nad ka kursustest osa wõtma tuleksiwad. Kursist. Möödaläinud eSmaSpäewase wäljapakumise  juures 3 aaSta pääle oli kõige kõrgem palumine turuseisuraha 716 rbl. aaStaS (enne 580 rbl.), Põdusefilla raha 321 rbl. (enne 357 rubla), kalakümneS 82 rbl. (enne 87 rbl.)., Raekoja keldri eest 133 rbl. (enne 150 rbl)., Salongi kopli eest 131 rbl. (enne 82 rbl.) Kinnitamine on alles tulewal nädalal. Teised wäljapatkumised jäiwad kontrahi järele weel 3 aastaks nendesamade isikute kätte. Kaarmalt. Teiselt poolt kirjutab Kaarma pidu üle meile sõbra käsi weel järgmiselt: Oma praeguse õpetaja hra Pass'i armastusel ja südil tegewusel wõis Kaarma kogudus, pühap. 27. skp. uut kiriku orelit praost Wa Iteri ametlikul pühitsemisel, siinse kirikulaulu teenistusesse  waStu wõtta. Hommikul, juba aegsasti, oli rahwas ennast  õige rohkel arwul kirikuis kogunud, kuhu ka linnast rohkesti ilmunud oli. Kirik oli seest pidulikult ehitatud. Praosti pühitsemise jürel laseb uus orel, mahedalt, armsasti oga kõlawaiS  häältes, kogudusega koos kiituse laulu „Kiida nüüd Issandat jne." kuuldawale tulla. Ka terwe jutluse pühendas praost orelile, sellega  kogudust wõrreldes ja seletades, et kui terwe kogudus— liikmetena küll üksikult kõig S oma tegewuseS kristlikult kaunimasse kokkukõlasse  jääb, siis seisab see kogudus hingeliselt õiges kokkukõla puhtuses inimsuse täiuses. Jutluse  järel tuletas kohaline õpetaja soojal, liigutawal  toonil kogudusele meelde, mis nimetatud  pühapäew näita wõib: et sihile aitab üksnes jõud ühinemises, kus mingisuguseid  wahekordafid ei tunta. Palus siis kõikidest  waenulistcst wahetordadest wälja astuda ja täies usaldawaS armastuses ühte jääda, kus juures ta kõiki tänas, kes iganes kuidagi uue oreli kätte saamiseks oma kaasabi lubanud. Selle juures mõnda suurema summa andjat nimetades Kiriku-Jumalateenistuse järel algas muusikaline  ja laulukontsert, kus juures linnast waba kunstnik hra Feysrabend ja kooliõp. hra Linnamägi muusikalises kunstis ja kohaline laulukoor hra Kirotari juhatusel  puhtail häälil kogudust pidu-püha rõõmus ülendas. Weel olgu fiin juures tähendatud, et Kaarma  uue oreli on wennaksed Kriisa Rõuges, Liiwimaal, teinud. Oreli wälimine ehitus on Gothi stiilis, selle kiriku altari ehitusega umbes ühesarnane. Orelil on 765 wilet, 12 regist. rit, 2 manuali (sõrmeStikku), 4V» oktawi. Sisuliselt  kõige uueW kokkuseade. K. Kiirlalt. 24. skp. põles Sõmera külas Koiga wabadiku maja maha. Kahju suurus teadmata, maja oli Kärla walla waSiaStiku awitamiss seltsis 120 rubla eest kinnitatud Maja lähedal aia nurgas oli «väikene 10 aastane  poiss kartulid keetnud, arwatakse et tuul sädemed maja pääle wiis. Jälle rohkem ettewatustl Leisist. Asuka külas põles 24. s. l. p. kaks talumaja kõige kõrwaliste ehitustega maani maha. Tuli hakkas Aleksei Hiiuwäina majast, kuS aurumasinaga rehte pekseti. Masina korstnast  olid sädemed maja õlest katusele langenud, mis kuiwa ilma ja walju tuule läbi warsti tuld «võttis ja silmapilkselt laiali lagunes, nõnda, et päästa midagi ei saanud, Hiiuwäina kahju 3200 rubla. Warsti loguneS tuli naabruses olewa Aleksei Püia maja pääle, mis ühes aida, karjalauda ja kuuriga maha põles. Põlevatest majadest ei olnud midagi wöimalik päästa. Püia kahju pääle 7500 rubla.. Siin peab tüll ütlema, et see päris hulljulgus on külas aurugarehepeksumafinaga töötada, mille korstnast  igatahes sädemed wälja tõusewad. Niisuguste  masinatega wõib üksnes elumajadest eemale ehitatud ruumides rehte peksta ja nimelt sääl, kus katus õlest ei ole. Külades olgu ikka pruugitawaks hobusejõuline rehepeksumasin, mis küll natuke rohkem aega wõtab, aga tuleõnnetused  on tulemata. Muhust. Laupäewa õhtul tõusis Kuiwastu  kõrtsis Hellama wallast Jaan Rehepapi ja Muhu-Suurest wallast WaSfili Korwi wahel riid, riiust tüli ja tülist taplus, mille järeldusel  Rehspap 25 a. wana surmawalt haawatud sai. Mõrtsukas jooksis ära, aga warsti saadi ta kätte. Kohale jõudfiwlld pühapäewal ireifiülema wanem abt, kreisitohter ja kohtu-uurija. Saarlane I9OS 71 ««M M«. JtMM.. ,NB-Wl. M Kuttsmcjl Riiga. PoStiaurulaew „Konstantin", sõidab Riiga: A. kesknädalal, 30. septembril kell a P. l. pühapäewal, 4. oktobril „ 8 „ kesknädalal, 8. „ „ S „ Prahti wõetakse kellu IÄ lõunani waStu. Lähemat teatust annab ja täielikkusid sügise-sõiduplaanistd jagab ilma hinnata wälja MHssS. Lctttgs. haigeid wastu kellu B—lt enne l. ja p. l. 4—L Sõidan ka maale haigete juurde. Ohms Pühapäewai, 18. septembril on Unna karjamaal: kolm hobust. 2 lumed kõrbi on nahk kaelus kaelas ja tükk köit järele. Wajak silmalaud punane. Kes need 2 hobust Suuresüllale, P. Uuelli juurde toob. jaob L rbl. waewatasu. Piia MWlini harukiuiplus Sellega annan teada, et mina jälle mitmesuguste Moe-, Pudu- ja willaste  asjadega, walmis riietega, tali wLtfidega, muhwidega, bsadega  ja Passitawate jöuluasjadega M«reho»V. Kauba-uulitsas, Moschewitinowi majas (enne Lindholmi majas). Wiisipäraline »M mesteriihms leiab kauplejanna kohta Kauba-uulitsas, Moschewitinowi majas. Kuresaare kinMkud sõn. PSHapäewal. 4 ottobrU. EcStikeele jumalateenistust ja lauarahwa  wastuwõtmist kell V»l2 peab ülemõpetaja Blvhseldt. Pihtiwgemine kell S paale lõunat. Teadaaudmised. Kinnituse Selts „Is>lor," 1872 «». Põhjuskapital 2,51Z0,1Z111l rubla. Tagawara kapital 1. januariks 1908 üle B,M,M rubla (sellest elukinnituste pääle 7,000,000 rubla, teiste kinnituste harude pääle 1.500,000 rubla.) Tule- ja elu (kapital)-, niisama ka mere-, jõe- ning maasaadetuste  (transportide) kinnitusi wõtawad wastu: Riias, pääagent Baltimaade jäoks G. von Schoepff, ja Kuresaares kohaline agent Kuresaare linna ja Saaremaa jaoks päewapiltnik GdttNrd BtthgON, LoSsi uulitsas 8, Wene kiriku kõrwal. Kss toosti oSotrvcriö jcr Hcicifi meester. palito- ja ülikonnariideid kui ka naesterahwa ülikonnariideid osta soowib, see tulgu A. A. Aittgi kaupluse suurt wäljawalikut waatama.