õige sagedasti ette tuleb. Niisugune inimene on kadunud. Teda tabawad korraga kaks kihwti ja temal ci lähe pea ilmaski enam korda ennast neist kihwtlstest märkudest päästa, kuhu ta Vabatahtlikult  on sisse jooksnud. (Lõpp.) (Äratrükk Karik. Selts, aostar.) ajamisest pole wcel üksgi asi ilmas teiseks muutnud. Muidugi teada, et sellest abi pole, aga mina arwasin, et see sulle mingit lõbu ei paku. Tercess ei pruukinud selle pääle wastuta, sest AloiS Krautner ilmus ja hüüdis oma hariliku elamusega: braawo, braawo Reeseke! Ja, papa aga maata ometi kui ilusasti su prilljantiinst täht minu juukStes särab, hüüdis tema, ennast isa poole pöördes. Jah, aga minu kukrus on selle läbi hää hulk sära wähem, naeris -isa ja ütles Juliale õla pihta koputades: Jarelewaatuse  alla peats wanat AloiS Krautneri pandama, et tema nõnda pillakas on; aga mis fääl teha on, tema ei jää ju enne rahule, km tema kõiki saanud pole, mis just moodiS on, jah, jah, kõik mis iganes moodis on, peab tema! olema. Kas ei ole tõsi mu hiireke? Aga, kõiki mis ta tahab, ei saa tema fiiSgi mitte. Seda ma tean juba, et sa oma tahtmist  ometi ikka teed! ütles tütar ja, kui herra teisele pööras, tegi ta temale selja taga kiiwa näo ja naeris ise sääl juures heledasti. Selle eest olen ma ju peremees majas! hüüdis tema bW tujuliselt. Aga, tead sa, mida mina praegu soowin? ja tema jäi imestamast oma ilust tütart silmitsema, er sinu ema sind praegu näeks. Ja tema tembcs oma punase siidist ninarätiku taS.utt.  nuussts valjusti, piZtaS rätiku tagasi taelu, xõõrss järsku ümber ja laks wilislaLes  reast välja. Papa on jälle üsna liigutud, ütles Tereeje, kuna tema ikka weel peegli ees seifis: aga istub mu talje ka tõest: hästi? Nws meeleft jah head ööd Tereese ja palju lõbu pidu xääl! Jää ometi weel, tõld pole ju weel tulnud. Ma pean nüüd koju minema; hääd õsd! Sel silmapilgul tuli toatüdruk midagi põlle all hoides jälle sisse. Julia kuulis, kMm tema sosistades ütles: Täna oliwad neid koguni kaks tükki posti pääl preili Tereese; Julia nägi veel, et wiimane kahte kollakat kirja hooletumalt ühe karbikese sisse wiskas, mis laua pääl teiste asjade vahel seisis. Julia tundis neid kuwäärifi selgesti, Friedcr tarwitas ikka niisuguseid. Tereese pööris temale selga ja ei waatnud ka siis mitte ümber, kui tema toast wälja läks, aga peeglist nägi Julia ometi, et Tereese muidu nii ilus nägu wihast üsna inetu wälja nägi. Julia ei läinud mitte trööstitult koju, tema oli sõbranna pääle wihane ja pahandas  ise jälle selle tundmuse üle. Salajalt kui waras lipsas tema wäiksesse pööningu kambri, mis ainus just üksi tema päralt olew koht terwes majas oli. Siin oli kottpime, aga tema leidis ometi oma wana leentooli. Külma pärast mürisedes heitis tema sinna pääle. Tüdimatalt jooksis wihm katuse kiivisid mööda alla, aga katus oli kindel, mitte tilkagi ei jooksnud temast läbi. Siin oli temal oma rahu, siin ei seganud teda keegi tema tumedates, rasketes  mõtetes, mis tema südant piinasiwad. Tema kohkus ise enese üle, tema ei olnud teadnugi, et tema südames nii palju wiha ja kibedust asumas oli, kui see temale nüüd awalikuks sai, kus temal ühtegi lootuse kiirt enam tema pimedat tulewiku ei Valgustanud.  Kuude kaupa oli lootus temale ainsaks troostiks olnud tema ühe toonilises rõõmuta eluS, aga, täna ei suutnud tema enam ei uskuda ega loota. Tema istus ruufikaSse pigistud kätega oma tooli pääl, kuni viimaks ägeda nuuksumisega pisarad tema silmist woolasiwad. (Järg tuleb) Isamaalt. Kuresaarest. Laste rawitsemise asundused  arvatakse ka tänawu Wene rahwa terwisehoiu seltsi poolt Kuresaares, Wanas Russas, Druskenis ja Tallinnas. Laste wastuwõtmine kestab 28. maisi kuni 4. juunini. Kogutud abinõuude waral arwatakse 400 lapsele abi anda wöiwat. Rahwa tcrwishoiu adresS on: St. Peterburi,  Mõika, 83. Saaremaa jäämurdja algab Suures wäinaS oma tegcwust 1. juulil sel aastal. Saaremaa rüütelkond ei paku laewa tarwitamist mitte wälja, waid jätab selle üheks aastaks oma kütte, kuna O. von Hahn Wirtsust lacwakäigu juhatajaks jääb. Kihelkonna tsemendi wabriku asjaajajad  rSägiwad jällegi, et Saksamaal „mitmcmiljoline" seltskond olla ette wõtnud.  Kihelkonnale suurepäralist tsemendi, lubja jnd. wabrikut sisse seada. Kui palju  selles sõnumis tõtt, kui palju luulet on, seda ei baka meie küll mitte uurima; nii palju wõime aga küll tõendada, et Kihelkonna  wabriku asutamise asjuS mõndagi on puhutud, mis siiaajani ainult- puhumiseks  on jäänud. Kihelkonna ja terwe Saaremaa kasuks oleks aga küll soowida, et Kihelkonnal mitmemiljoline wabrik Kesti ka miljonid tegema hakaks. Wirtsust. 20. Mail juhtus SuureswäinaS  Wirtsu pool ääres hale õnnetus. Kuiwaste posti luup, mis postiga ja 12 inimesega, nimelt posteljoni, nelja luubi mehe ja 7 reisijaga, Kuiwastest Wirtsu purjutas, wisati ootamata kombel, wist häkilisest tuulehoost ümber. Õnneks nähti seda juhtumist Wirtsu pool ääres. Silmapilk  tõttasiwad Uisu karboni ja Wirtsu mõisa baroni preili Üxkülla luupide kipperid  ning purjulaewa „Meluna" kipper O. Juugermann ja K. Laasi õnnetumatele appi ja läks neil korda 10 inimest ära päästa, nimelt Uisu karboni uisu kipper Juhan Tamm päästes 9 inimest, Juugermann ja Laasi ühe inimese ning Wirtsu uisu Ado Kruus sai posti ja ühe uppunud mehe merest kätte. Uppunud on kaks meest, nimelt reisija Matwei Allikaäär, Muhust, 42 a. w. ja Tõnu Tarwis, postiluubi madrus. Wiimane ei ole weel ülesleitud; kättesaadud uppunud meest ei wõidud misgi abinõuuga enam elusse aidata. Tallinnast. Kohtukojast. Kakskümmendkaks  baptistlast oliwad 16. skp. Tallinna- Haapsalu ringkonna 7. jaoskonna rahukohtuniku  poolt selle pärast «vastutamisele wõetud, et nad Maardu kihelkonna oliwad ilma politsei lubata ühe erainimese korteris oma palwctundi pidanud. Kohaliku urjüdnitu nõudmise püüle ei olla nad ka mitte lahku läinud, waid päälegi tema auu külge puutunud. Kõik kaebealused, manad ja noored meeste- ja naesterahwa, oliwad kohtu ette ilmunud ja ei salanud ka sugugi, et nad politseiametniku käsu pääle lahku ei olewat läinud, kuna neile ometi keelata ei wõidawat Jumalat paluda. Rahukohtunik püüdis neile üra seletada, et ta neid mitte nende usuliste nõuete täitmise pärast ei pidawat trahwima, waid selle pärast, et nad politsei eeskirjadest üle olewat astunud. Püüle selle lubas rahukohtunik ka ise selle eest muretseda, et nad kubermangu walitfuse poolt oma palwetundide pidamiseks seaduslikku  luba saaksiwad, mõistis aga siis 5 kaebealust 5 rbl. trahwi maksma ehk 2 päewaks kinni, kuna teised aga 2 rublase trahwiga ehk ühe päewase kinniistumisega läbi püäsiwad. Saksakeisri Wilhelmi Wenemaale tuleku  üle teatati omal ajal. Nüüd teatab „Berl. Tagebl." uuesti, et keiser Wilhelm oma põhjamaa reisilt tulles 26. juulil Tallinna sadamasse jõuab. Tema jääda Wenemaale 4 päewaks, kus La suuri laewawäe harjutusi,  mis sel ajal Lääne merel peetakse, päält waatab. Haruldane reisija wiibiS minewal nädalil mõne päewa Tallinnas, nagu kohalikud  lehed tcatawad. See oli nimelt 61 Möndasugust. Palvetamise võim. PorisiS on ak« sumptsioniStide klooster, kus „kaunimeelsete"  perekondade tütreid kasvatatakse. Kui nüüd Prantsusemaal saadikute valimine kütte jõudis, Msi korraga kloostri eestseis- jale naisterahwale hiilgaw mõte pähe. Ta asutas lotterii, kus iga tütarlaps ühe departemangu  wõitis, mille eest ta palvetama  pidi, et uue! saadikute-walimisel wõit „ õiglaste" üumeSte kätte sattuks. Ühele wiieteistkümne-aaStasele tütarlapsele juhtus Seine ja Loire departemang wöidukS. Et need departemangud talle täiesti võõrad oliwad, sellepärast läks ta kloostri eestseisja  naisterahva juurde ja kaebas nuttes, et ta Aude departemangust olla ja selle eest paluda tahab. „Waene laps." ütles eestseisja naeSterahwaS.  „Aude departemang on juba ära antud ja Seine ja Loire departemangud langefiwad liisu läbi Teile ja sellepärast peate Teie nende eest palvetama." Muidugi  saiwad need sõnad niisuguse häälega räägitud, mis vasturääkimist ei salli. Ehk küll tütarlaps usulise kasvatuse oli saanud, siiSgi oli paha vaim umbrohtu ta südamesse külvanud, „Mind sunniti „Seine ja Loire" eest palvetama", ütles tütarlaps teisel hommikul oma sõbrannale, „aga ma ei palvetanud sugugi". Ja mis sellest välja tuli? Avaldatud sõnumid saadikute-walimiste üle näitasiwad, missugust õnnetust tütarlaps oma kangekaelsuse  läbi oli sünnitanud. Kiriklaste vastaste partei oli Seine ja Loire departemangust  89,000 häält valimisel saanud, kuna kiriklaste poolehoidjad 52,000 häält saiwad. Küll olnud tütarlapse kurbtuS suur, kui ta seda kuulnud. Mere asjus tähtsa leiduse on leitnant  M. W. BurhanowSki ja tehniker Seidel  Peterburis teinud, mida lähemal ajal Liibawis proovitakse. See on uppunud laevade ülestõstmise apparat. On küll ju ennegi selleks kummist õhukottifid tarvitatud,  aga neil oli veaks, et nad muudetud  õhusurumise oludel lõhki pakatafiwad. Nimetatud herrade leidus on Mest puudusest  mööda saanud, õhukotid on tugevast purjuriideft peene kummi-ollufe voodriga 1902. M 22. Saarlane