Saarlane ;,S«»<»rt«»srs" maksab- Vs .. 1 » 25. ~ V» .. -„7S. .. maapostiga! ~ I„NO „ V- .. I - .. V» .. -.sv .. üksik unniber S kop. Ilmub ükskord nädalas, igal teistpäewal.  Toimetus KuresaanS. PitkaS uuk. Trrsft, i majas X lg. Kuulutuste wastuwõtmiuc kuni Kuulutuste p-iit>rida üi kop., lehe ecSotsaS 2V kop. ÄI. Teisipäewal, 29. mail 1907. XXIII, aastakäik Tõsine töö ja suured sõnad. «Suuga teeb suure linna, käega kanape- — ütleb wanasõna niisuguste meeste kohta, kes suure suuga Ühes ning teises asjas hooplewad. Sest harilikult on suure suuga mehed ikka niisugused, kes ainult kisa teemad, aga midagi ära teha ei jaksa. Nende mittetegcwus tuleb osalt sellest, et nende iseloom juba niisugune on, et nad ainult sõnu pilduda armastawad ja tõsist tööd mitte teha ei taha, osalt aga ka sekist,  et kõik see, millest nad räägiwad, ainult  unistus, kättesaamata mõttekujutus on. Ehk küll tõsine töö suurtest sõnadest Nttpälju kõrgem on, kui taewas maast, siisgi õn sagedasti suurte sõnade tegijad rahwa seas palju suurema auu sees, kui tõsise töö tegijad. Seda näeme igapäewaseS elus ka meis Saaremaalgi. Kui siin mahukuse  liikumine ka maad wõttis ning mässuliseks liikumiseks muuta tahtis, siis oli selgesti näha, kui pimest pääst rahwaS suuresuu mehi uskus- Kõiki, kes mõistlikult midagi rääkida tahtsiwad, kes tõsist, rahwale kasutoowat tööd teha soowifin-d.  karjuti maha, ning uSti neude meeste sõnu,  keS unistust taga ajafiwad. Kus on nüüd nende meeste suured lubadused? Wõi usub rahwaS et mõisnikkudelt m«?õ käest ära wõetakse ning maksuta rahwale antakse, wõi et rikaste warandus waestele wäemõimuga ära jagatakse jnd? Meie arwame, et seda mitte enam ei usta. Sest wiimase aja sündmused, karistuse salkade  kare tegewus, isegi «Parasmetsa" protsess on küllalt selgesti näidanud, mis kõik niisuguste suurte lubaduste, niisuguste  unistuste tagajärg on. Et rahwas suurte lubajate meeste sõnu uskus, seda ei wõi muidugi rahwale mitte süüks panna. Oli ju rahwaS politiliscs küpsuses ja arusaamises  alles lapse kingades. Küll ei usu meie mitte, et rahwaS praegu weel selles arwamises on, et ühe eraomandus wäemõimuga ära wõetakse ja .teisele antakse, siisgi on ta politilise küpsuse  poolest ikkagi weel madalal astmel. Magi ei mõisteta weel mitte suurte sõnade  ning tõsise töö wahel wahet teha. Seda näeme kõigeparemini walimistel. On kusagile tarwis meest walida, siis otsitakse  enamisti ikka niisugune wälja, kes hästi palju sõnu teeb, hästi „punane" on. Arwatakse, et suured sõnad imctegufid sünnitama peawad. Aga enamisti on asi ikka nii, et niisuguste  meeste sõnad hüüdjaks hääleks tühjasse  kõrbe jäewad. Aga rahwas usub niisuguseid sõnu, usub Niisugust tühja «hüüdja häält" sest see kõdistab körwa. Aga kõik. mis kõrwa kõdistab, rikub Närwifid ja kõik mis rahwa kõrwa kõdis» tob, toob rahwale sagedasti suurt kohju. Kuid kõrwa kõdistada laskmine on siisgi Lahwale armas ja sellepärast lastakse seda ka häämeelega sündida. Seda rahwa nõrlust tarwitaivad paljud Ma lsegi ajakirjandus, kes rah- wale igas asjas juWs-peab olema, täidab oma weergusid sarnase materjaliga, mis rahwa körwa kõdistab, sest see «tõmbab." Kuid siin ei ole mitte rahwa kasu silmas, waid see eesmärk, et leht aga «läheks." Mis kasu näituseks toob see rahwale, kui wäikcse maanurgakese wäikene leht, kelle hääl waewalt oma koduSgi kõlada suudab, igas numbris walitsust, makswät korda, mõisnikkusid jnd. siunab ja mõnitab. Pääle kõrwa kõdistust ei too see rahwale midagi, ning kui keegi selle kõdistuse järele hakkab jooksma, siis on hädaoht kaelas. Esimene riigiwolikogu oli ka niisugune suurte sõnade pilduja. Ja sellepärast ei wöinud ta ka midagi korda saata ning ei jaksanud ennast mitte elus hoida. Niisugune on ka igamehe saatus, kes suuri sõnu teeb, kui ka nende saatus, kes nendele sõnadele pimest pääst järele jooksewad.  Praegune riigiwolikogu oli hakatuses ka suurte sõnade tegija. Nüüd on ta teisele  alusele astunud ja on hakkanud tõsi  st seaduseandwat tööd tegema. See on rõõmustaw nähtus, rõõmuStaw pööre riigiwoltkogus. Nüüd wõib rahwas wolikogu tcgewusest palju hääd oota. Loodame, et niisugune pööre ka rahwa tundmises, rahwa äranägemises elule tuleks,  et rahwas arusaama hakkaks suurte sõnade sõölujate ning tõsise töö tegijate wahel. Kui rahwas sellele arusaamisele, sellele politili.ele küpsusele on jõudnud, siis alles wõib ta politika elus kasulikult kaasa rääkida,  siis alles wõib ta oma elu arendamiseks  midagi ise ära teha. Pole tal seda politilist küpsust weel mitte, laseb ta ikka weel niisuguste meeste tegewuse läbi enese mõtteid eksitada, kes tühjaks hääleks kõrbe jääwad, jääb ka rahwas ise tühja kõrbe komberdama. Kodumaalt. Kuresaarest. Reedel, 2S. mail, Keisri Majesteedi Keisri Proua Aleksandra Feodorowna sündimise päewal, oliwad meie linna majad lipuehtes, kirikutes peeti tänujumalateenistust,  mõisnikkudekojas mängis muusika ja õhtul põlcsiwad ilutuled. Kuresaare tuletõrjujate seltsi 40. aastase kestusepäewa pidu ametlik programm on järgmine: 9. juli õhtul: wõõraSte wastuwõtmine, kes üle Riia tulewad- 10. junil hommikul  : wõõraste wastuwõtmine, kes üle Tallinna ja Hapsalu tulewad; kellu 3 p. I. ametlik pidu raekoja saalis; kellu 4 p. l. harjutused turu pääl; kellu sp. l. pidulik käik läbi uulitsate pidüruumidesse; kellu 6 p. l. pidusöök. 11. junil pärast lõunat kellu 2 Loodesse minek; 12 junil enne lõunat wäljasõit Kellamäele ja õhtul kellu 9 tantsupidu. Pidust osawõtma on kõik Wenemaapriitahtlised  tuletõrjujate seltsid üles kutsutud. Kuresaarde seatakse 1S telefoni liini sel aastal ülcs, Telefoni postide ülesseadmise korral pargi ääres tuli aukusid kaewates palju surnuluid ja kaks inimese pääluud nähtarvale.  Aukusid täites, pandi nad jällegi mulda tagasi. Nagu teada, on ju praeguse pargi kohal enne surnuaed olnud. Nähtumale  tulnud surnuluud oliwad wist „wanast  Rootsiajast." Kuresaare Krceka-Wene usu surnuaias  on iseäraline koht rohelise aiaga sisse piiratud, kuhu soldatid maetakse. Nende surnute sugulasi, kes Lähendatud kohta ennemini maetud on, sinna enam matta ei lasta. - Suuresillale nahawabriku asutamiseks  pole mitte luba saadud. Loa mittesaamise  põhjuseks olla see, et wabrikust wäljajookscw must wesi surmawalt Peduste  kalade pääle mõjuks ning ümber olewad heinamaad loomadele kahjulikuks teeks. Asutajad pole aga siisgi mitte lootust  loasaamiseks maha jätnud, waid tahawad  selleks uusi sammusid astuda.  Suuresillale  hakatakse suurt, Hollandi moe järele  sisse seatud, tuuleweskit ehitama. Ehitajad  on need samad mehed, kes sinna nahawabrikut asutada tahtsiwad. Hr- Aleksander Martiisen Meediast, kes siinses gümnasiumis õppis ja siit Amerikasse sõitis, on 9. junil 1906 a. AmcrikaS James Riweris ära uppunud, kus ta suplema on läinud. Surnukeha leitud teisel päewal uppumise koha lähedalt  ül-„s. Minewases numbris ei wöinud meie ruumi puuduse pärast mitte teateid Riia ringkonna kohtu otsuste ü!e tuua. Toome seekord teateid nimetatud otsuste üle lühidalt  Ado Lõhmus mõisteti Mustjala mõisa rehe põletamise pärast 3V- aastaks tuhthoonesse (paranduse wangimajasse) ja kõigi iseäraliste õiguste kaotamisele; Jaan Mölder Lahentagu heinaküüni põletamise pärast 2V- aastaks türmi tõigi iseäraliste õiguste kaotamisega, ning Peeter Kuub ja Peeter Õige, kes Möldrit põletamisele kihutanud, 4 aastaks paranduswangimajasse kõigi õiguste kaotamisega. Mölder on alaealine  ja ei ole mitte täiesti mõistuse juures. Juhan Laur mõisteti Kuke allkirja  tegemise pärast iVs kuuks aresti politsei juures. Kaarma mõisa omanikule hr. van Güldenstubbels olimad rentnikud sügisel 1905 a. palwekirja mitmesuguste majandusliste nõudmistega andnud. Sellele kirjale oli Laur Kuke nime, wist teiste nõuandmiste pääle, ilma Kuke teadmata alla kirjutanud. Mihkel Kuis, Peeter L pik, Aleksei Maripuu ja Riidu Kuul mõisteti selle eest, et nad Parasmetsa mõisa r ntniku v. Rehekampfi wägifi sundinud  kirjale mitmesuguste majandusliste nõudmiste M alla kirjutama, 8. kuuks türmi kõige iseäraliste õiguste kaotamisega. Wabandawaid põhjufid tähele pannes otsustas  kodus Keisri Majesteeti paluda, et tähendatud trahwi wähendataks Lepikule, Maripuule sa Kuulile 2. kuum ia Kurisele