Wene riigist. Wenemaalt. WR«nwÄ ko-rraid-sest Wenemaal. Tänaumse iseäranis hea wiljasaagi tagajärjel tõusls  seda terawamalt ka wiljamüügikorralduse küsimus Wenemaal päewakorrale. Sügisel, kus wilja palju turule saadetakse, alauewad hinnad jöudsaste, kuid rahapuudusel on talupoeg sunnitud oma wilja ka ma? dalate hindade eest müüma. ,Palju kasulikum oleks aga oodata, kuni suur wilja turulesaatmine sügisel lõpeb ja hinnad jälle tõusma halkamad. See aga on, ainult niisugusel korral jtoõtmalt®, kui talupoeg kusagilt  mujalt raha saab. Selle mõttega on wümasel ajal ka Wenemaak hakatud wilja peale laenusid andtn&  üleüldse on weel üsna mähe siin ära tehtud. Osalt wõib seda ehk arusaamise puudusega selÄada ja kus ka arusaamist on. seal puudusiwad jälle ettewalmistus.  teadmised ja tarwiline korraldus. Mõrdlemisi  kõige enam on sellest korraldusest ühistegewuslised  asutused osa wõtnud ja kõige pealt laenuühisused.  Nad lasezoad wikja oma poolt selleks otstarbeks  ehitatud wõi renditud aitadesse panna ja annawad siis selle peale laenusid, kas otsekohe ühisuse kapitalidest ehk muretsemad seda riigipangast. Laenu suurus ei wõi Üle V» mikjaturu hinnast olla ja laoantakse  6 kuni 3 kuu peale. Niisama on ka tarwitaljate-üshisused  ja põllumeesteseltsid sel wiisll talupoeg  asid toetanud. Wiimaseks tuleb weel semstwode peale täshendada, kes ka laenusid wilja peale annaroad.  Peale eneste paralt olewate sunmiade,- awas riigipank niisuguste laenude tarwis semstwodelk 3 miljoni  suuruse laenu. Nõnda oli siis semstwodel õieti kõige laialisem wõimalus talupoegadele laenusid inuretsedä.  Kõige selle peale waatamalta on korraldust weel hästi palju waja. Ka ei ole Wenemaak weel sugugi mitte ühise müügi korraldusega katseid tehtud, kus selleks iseäralised wiljamüügi-ühisused asutatakse. Kuu aja jooksul. Möödaläinud kuu jooksul, s. o. 1. kuni 30. nowembnni,  on Wcnemaal ajalehtede teadete järele 134 surmaotsust tehtud ja 32 surmanuhtlust täide saad  et ird. Kõige rohkem surmanuhtlust saadeti Saratowis ja Odessas täide, kummagis 7. Selle järele tuleb Krasnojarsk, 5, siis Peterburi ja Kaasan, kummagis kolm, Kiiewis 2. Minskis, Nowotsherkaskis. Wias, Smolenski? ja Tislists igal pool üks. Surmaotsust tehti kõige rohkem Jekaterinoslawis 22. Surmamõistetute hulgas on ka üks naisterahwas  ja kaks koolipoissi - seminaristi. Wihmased Mõistis Tomski sõjamäe ringkonnakohus Tomski seniinari  rektori tapmise eest surma. Nagu üteldud, on need teated ajalehtedest wõetud  ja sellel põhjusel wõib roaga wõimalik olla, et surmamõistetute arw weel suurem on. Wenemaal leidub  kaugeid ja kõrwalrsi nurki, kust teated ajalehtedesse  ei pääse. Karskusküsimusest. Hiljuti tehti riiginõukogus otsus, milles karskujefutatortuTnrfi  rahaministeriumi alt sisemiste asjade ministeriumi alla üle wiia soowitati. peale selle tulels  kohaline karskuse toetamine kogukondade «mm rvnlitsuste hoolde anda. Kulud pandakse sisemiste asjade  ministeriumi celarwesse. Selle kohta arwab tuntud We-ne majandusteadlane  prof. J. Oserow ..Russkoje Slowos", et niisugune  tv ainsuste muutmine selles tähtsas küsimuses taieste ilma mõtteta on. Suur alkoholi tarroitamme Wenemaal okka walitsuse  enese süü, kes igatewiisi alkoholi rahwale enam kättesaadawaks kaisus teha. Keegi anuustiku teadlane  kujutab piltlikult Wenemaa alkoholi tarrvitamift nagu suurt jõge, mis 280 toersta pikk, 1 arssin fügaw sa 2 sülda lai on. Oma mõju järele, mis alkoholi larroitamine Wcn? rahwa hea käekäigu peale arvaldad, wõiks seda jõge küll pisarate ja kurdtuse jõeks ulmekada.  Ja nüüd mõeldakse seda snurt wilelsust niisu guse dürokraklise abinõuga parandada. Üleüldse on praegused karstusekuratormmid urähc alkoholi wastu wõitlemiseks teinud, nad ei ole weol ühtegi raawitsem-semaja  joodikute tarwis jõudnud asutada. Ter- Moe nende tegervus on seni ainult kannis pealisk  kaudsetes kõnedes, jne. seisnud. Alkoholi  rvastu wõiilemissst peaks tenve maa osa wõtma. See oleks aga ainult siis wõirnalik, kui karskuse toekamine  täieliselt kohaliste omcrwalitsuste kätte an° takse. Kukude katmiseks peaks teiste riikide eeskujul alkoholi müügi pealt saadud kasust teatud protsent alkoholi rvastu wõitlemiseks määrama. Peterburist. Aastaks lindlilsewangi. 39. now. oli Tolsto! raamatukese: ~Jumalariik on meie sees", Hertsik kohtupalatis Vastutuse!. Kohtualust kaitsesiwad L. N. Andronnikow ja N. D. Sokolow. Hertsi! mõisteti aastaks kindlusewangi. Ülewenemaalise rahwusl ise-klubi awamine oli 29. nowembril. Sellest wõtsitvad mitmed  riigiwolikogu- ja rüginöukogulükmed ja palju tähtsaid ametnikka osa. Koosoleku juhatajaks maliti saadik Krupenski. Ta juhtis lühikeses kõnes selle peale tähelepanemist, et rcchwuslise-klubi awamise päerv kõikidele neile, kes oma eesmärgiks panemad Wene rahwuslist tunnet ärataha,  suureks pidupäewaks on. Kõneleja arutamise järele ei wõidä ülewenemaaliste  rahrvuslaste ühendamisega mitte miiwitada. Neljanda  riigiwolikogu walimised ei olla enam kaugel \CL tuletu wolikogu peab igatahes rahwusline olema, nõnda et ta kolme eelkäija Volikogu jälgedes ei astuks. Koosolekul kiideti ajakirjanikku Menschikowi, kes oma kirjutustega rahnmslise klubi asutamisele pinda ette vn Valmistanud. Retfhi teatel ou 390 immest klubi liikmeteks astuuud.  Lõpuks wõeti klubi eestseisuse Valimine ette. :>Pet. Ztg." «nvav, et ülewenemaäline rahwusline klubi edespidi Wenemaa politika elus tähtsat osa ajab ja tähtsates politikalistes Mstmustes sellelesamale  alusele jääb, kus praegu rahwuslased,- parempoolsed  ja oktobristid kokku lepiwad. Ajaleht „Retsh" teatab, et rahwuslise-klubi liikmed  on sõja- ja mereministrilt küsinud, kas ei Võiks sõja- ja mereulinisteriumi ametnikud, mere- ja maamäe  vhwitserid ja kindralid rahwuslise-klubi liiknremeteks  olla. See küsimus tulla tähendatud ministeriumites  otsustamise alla. Takistuseks juures on sõjaVäeseadus, milles ou üteldud, et maäwäe ega meremäe ametnikud mingisuguste ühisustega erakoudliste  klubide liikmÄeks ei tohi  "Rahwuslrneklubi  tahab selleks mõjuda,- et fee y sõjawöeseaduse seadusepunkt saaks muudetud. Küsimised. Ees olema joomise wastu Võitlemise  kongressi jaoks on teadetekorjamise-leht kokku seatud, millel jätgmised küsimused peale trükitud: 1) Kui Vanalt hakkasite teie wiina ja õlut jooma? 2) Kudas teie joote, kas üksi wör seltskonnas,- iga pfiew korralikult Või ainult teatud juhtumistel? 3j Kus Teis peaasjalikult joote: kas monopolipoKdis,- wõSrastemajas,  kodus Või töö' juures? 4) Kui palju teie kuus roima, toetut wõi jälle õlle peale Välja annate? 5) Kas teie ka kõlvmataks tehtud piiritust ehk polituri  joote? 6) Kas joomine takistab teid kohuste täitmisel ja missugusel mõõdul? 7) Miks joote teie, miks joomad teie sugulased ja tuttawad? 8) Kas olete wahÄewahel ka joomise järele jätnud ja stis uueste jälle jooma hakanud? 9) Kas olete karskuse- FMst liikmeks olnud? 10) Kas olete teie Või teie seltsimehed ka joomise Vastu Võitluseks abinõusid tarwitusele Võtnud? 12) Missuguste abinõudega wõiks teie utwates joomise wastu Võitlemiseks üles astrM?. Kodumaalt. KMsrM Ko Vus loiolittifitf pürast roaTfoi ja mõisa wahel. Salutaguse MisAvmäNiku ja walla wahel on protsess kooltmaädv pÄraft,- nagu „Wrl." teatab, lõpule jõudnud. Asjakäik on järgmine: lSalutaguse mõisa omanik Ernst von Ramm wõttis  roallä koolimaad enese kätte, andis aga selle aspmel  Mõisamaast uue koolimaja alla platsi ja lubas peale selle oma poolt kooliõpetajale iga aasta wallapalga  kõrroale 60 rbl. Maksta/ kusjuures ta tingimiseks  tegi. et ..koolmeister" Hageri õpetaja poolt tunnistuse  toob. et rviimasel tema, s. o. kooliõpckaja! wastu ütlemist pole. Palgamaksmise lubamise peale andis mõisnik Kohila wallawalitsusele kirja. Esiotsa maksis v. Ramm iga aasta korralikult 60 rbl. rvalla--- rvanema lätte kooliõpetaja palgaks./ 1905. aastast jättis ta aga selle raha maksmata. Wald ootas paar aastat ja kui siis ikkagi raha ei maksetud/ hakkas ta 1905./06. ja 1906./07. aasta palka, kokku 120 rbl., Tallinna-Haapsalu ringkonna 8. jaost rahukohtu-, niku kaudu nõudma. Asi anti nimelt 1903. a. rnärtsm kuul kohtusse sisse. E. v. Ramm elab ise Daanimaal Kopenhagenis ja tema eest astus siis kohtus ta mo-- linik mann. adw. abiline <õ. v. Sievers wälja. Wii-> mane seletas, et tema usaldaja edaspidi enam pi taha rvallale kooliõpetaja palgaks 60 rbl. Maksta, maid maksroat selle raha salutaguse kärneri lesele, kes 1905. aasta detsembris tema truuduse pärast Rammi u>astu ära tapetud, ja tähendas ka, et miimaste!  aastatel mingit tunnistust selleks pole eltt» pandud, kas õpetaja ka kooliõpetajaga rahul on» Peale selle andis v. Sievers ka wastunõudinise wallg wastu sisse, nimelt, et walla koolihooned, mis mõisa maa peale on ehitatud, sealt 1. oktobriks 1903. ä.. Ara wiidaks. WastunSudmfft põhjendati sellega,- et v. Ramm 1905. a. detsembris kohaliste inimeste poolt mangi wõetud, tema maja maha põletatud jct kärner ära tapetud. Kohtusse pandi Hageri õpetaja Thomsoni tunnistus ette, et wiimane Salutagusiel kooliõpetaja tööga rahul on ja et lapsed usuõpetusx katsumisel hästi on unistanud. Adwokat v. Sievers seletas siis weel, et v. Ramm ainult ühele kooliõpetajale  ou lubanud palka maksta, tema lubadusel aga mitte ei wõi jäädawat kestwust olla. Wald anhis» enese kasude kaitsmise wann. adw. abilise E. Käriku kätte. Rahukohtunik leidis, et kostja wastuwajdluspd tähelepanemise Väärilised pole, sest see, kui y. Ramm kärneri lesele iga aasta 60 rbl. maksab, ei wõi heda mitte ta lõbustusest Kohila wallawolikogu wastu wabastada.  Pole kudagi selgeks tehtud, et wald v. Rammile  mingit kurja on. teinud, sest wallakogukonb kui juridilik isik ei wõmudki seda kudagi teha, on äga walla üksikud liikmed midagj Rammi wastu teinud, siis ei puutu see mitte kohtukästate poolte wahekorrasse. Ka see mastuwaidlus pole õige. et kostja ainult tolleaegsele  kooliõpetajale, mil kohustus on wälja antud, on lubanud palka maksta. Kohustus pole mitte pksiku  kooliõpetaja nime peale wälja antud, wald Kolj  ila wallawalitsusele ja selles on ainult üks tingimine olemas: et õpetaja kooliõpetajaga rahul oleks. Ja oleks kohustus tõeste selle kooliõpetaja kohta wälja antud, kes 1902. aastal -Salutagusel ametis otti mistarwis hakkas siis kostja sellest rääkima, mis Kohila  walla liikmed temale on kurja teinud. Wastunõudmise  asjas tegi tunnistaja Stroh selgeks, et Ramm on ennast kohustanud koolimaja jaoks platsi andma ja et tal mingit asjalikku põhjust pole sellest kohustusest taganeda. Neil põhjustel otsustas rahukohtunik  E. v. Rammi käest Kohila walla heaks 120 rbl. sisse nõuda, tema peale 10 rbl. kohtukuluW panna ja wastuuõudmist tagaist lükata. Kostja usalduse Mees rotis asja rahukogusse. Kogus  lisas tunnistaja Stroh oma tunnistustele wes! nõnda palju juurde, et Maa koolimaja alla ilma tähtajata  ja ilma Mingisuguste tingimisteta antud. Rahukogu leidis,- et v. Rammi kohustus kooliõp. palgamaksmise asjas ilma tähtajata on ja pealegi Maksab mõisnik seda rahapalka tasuks kootimaade eest, mis enne kooliõpetaja käies tanoitada oliroad. Palgamaksmise  kohustus peab nõnda kaua maisem olema,  kui Salutaguse tool olemas on. Mis mastunõud- Misesse puutub/ siis on Lill igal maaomanikul õigus Maaga oma heaksarroamise järele talitada, kui ta aga mabatahtliselt oma omanduseöigust mõnes asjas  on piiranud/ nagu käes olemas juhtumises, kus ta Maatüki ilma mingisuguste iseäraliste tingimisteta koolimaja alla andis, siis mõib ta ainult mõjuwajel põhjustel Maatükki malla käest tagasi nõuda,- näituseks  siis, kui see otstarbe on lõppenud, mille jaoTs maa anti. 'Tee ei roöi aga mitte niisuguseks asjalikuks põhjuseks olla, kui Mõned malla liikmed mõisnikule on pahandust sünnitanud. Kui Mõisnik kovliMaja! alla maad andis, stis ei teinud ta seda mitte sel Mõttel, et w all ale head teha, maid et üleüldist rahwaharidust edendada: hariduse edendamine ei too aga mitte ainult  nendele lastele kasu, kes teatamas koolis õpimad/  ega ka mitte ainult teaitawale maid Äieüldse seltskonnale ja sellepärast ei wõiks ka sarnasel korral, kui terme mallakogukond v. Rammi mastu kudagi oleks ülekohtune olnud, mi ima sel põhjust  olla maad koolimaja alt ära Võtta. Rahukpgu kinnitas rahukohtuniku otsuse ja pani kostja peale meel jv rbl. kohtukulusid. v Kostja poolt anti tühjakstegemisekaebtus ma liitsemasse  senatisse sisse. 19. ottobril s. a. otsustas senat v. Rammi usaldusemehe kaebtust ilma tagajärjeta  jätta. siis Salutaguse mõisa omanik niikaua  SalutagM Kooliõpetajale iga aasta ,60 rbl. valta maksma.- kuur fee kool alles on ja kui Hageri õpetaja kooliõpetajaga rahul on. -miss. rSlldtee-teh ases Vähendati tööpäewade  arm nädalas kolme peale. Edaspidi on laupüewaft  teifipüeVaui seisa?/ kesknädalast reedeni tööaeg.  Äks töö wähendankise põhjustest olla.- nagu räägitakse.  see, et Waldhofi Vabrik. kes ennem oina meod Väiksel raudteel roedada lasi, seda enant ei pi-- dada tegema,- sest et tee kõrged weohinnad teMa ära pahandanud olla. Lähemad weod (puud) lasta ta nüSd hobustega,- suuremad laewadega Vedada. TäLwft. Malemeister Miefes mängis 29. now. Saksa käsitõöliste-seltsi ruumides 33 wastasega. Mäng kestis kella sp. l. kuni 1 / 2 1 öösi. Malemeister sai 20 wõitu, kuna ÜheteisMmnega unigi peale jäi ja kahele alla andma pidi. -Eks. Suguliku st kaswatusest kõneles 29. now. ..Karskuse Sõbra" kõneõhtut proua M. Kurs- Olesk. Kõneleja jõudis otsusele,- et laps? juba Maast madalast samm-smnpmlt suguelu saladustega peab tutwustatama. Algama peaks looduselovs taimedega,  siis loomade juurde ja lõpuks kui kõik alg-astined läbi/ inimese enese juurde asuma. Et see praeguse kasmatuse  sistemi juures Võimata on. Ms peaks selleks kursusi toime panema,- sellekohasid raamatuid wälja andma jne. Ka läbirääkimistel jõuti otsusele, et kursused tarwtlikud ott ja tunnistati suguliku kaswatuse  kohta ettetoodud mõtted kohasteks. Küsimuseks jäi aga, kust kas matusega peglevlgada, kas taimest wõi inimesest enesest, niisamuti! ka, kas see kasmatus just taieste suguelupattusid suudaks parandada, sest on nendel ju peale kaswatuse ka weel teisi põhjusid, nagu näit. prostitutsionil majanduslifed jne.  Kuulajaid  oli saal täis. -Eks. Politsei leidis Lossi uul. nr. 7 majahoidja  juurest ühe Vaimuhaige naisterahwa. kes woodi külge kinni oli seotud. Asjalugu on järgmine: Mõne aja eest õli fee naisterahmas maalt maimuhaigete  kliinikusse saadetud. Et temal aga iseäralist ramitsemist Vaja ei olnud, siis oli teda Lossi uul. elama soonetasuja juurde wiidud, kes haige mõne kuu jooksul terweks lubas teha. Haige on oma inehe juurde toimetatud. Majahoidja ja soonetasuja antakse kohtu kätte. Riigiwolikogu. Uile / istkupmUmimtujio-komisjoni liikmeteks maliti eila järgmised isikud: oktobristid parun Meyendorff, Matjunin, Aridro-nvm, Mtz,> Bennigsjin, Dmitrjukow ja Tshernitski: rahwuslased Potowtsvlv. Skhneidemann, Tsitomitfh, Pmolowitsh, Koroalenko I, Klopowrfih ja Gololobow: edumeelsed:  Sokolom II ja Blmow, poolakas JaronsK, muhanredlane Hosmamedow, kadetid Maklakow ja Adshemoro, sotsialdemokrat EsgetWori ja töõerakondlane  Qjahnitski. Oktobristid ja rahwuslased leviwad eneste mall  el kokku, et parun Meyendorsfi komisjoni esimeheks ja Eololobomit (endise komisjoni esimees) abiesnuebeks saab. Pühade wahsaeK Riigiwolikogu töö äralõpetamine pühadeks, olexo«t  20. detsembri peale määratud. Et 20. kuupäew pühapäev? on, siis lõpetab wolikogu oma töö kas 18. ehk 19. detsembril ära. PariamentMl pidßöökil, mis pühapäewal peaministri juures oli ja millest paijud  parlamendi saadikud ja ministrid osa wötslwad, tuli mitu tähtsat politikaküsimust kõne alla. õige tähtsamaks kõneaineks oli seisukord Kauge- Idas. Müümiste asjade minister Jswolski tähendas,  et üleüldise rahu rikkumist praegusel silmapilgul Vähematki ei olewat karta. Nõndasama ka miitte Kauge-Jdas. Wcne wastu ei olla Jaapanil praegu mingisuguseid plaanisid teoksil, mis juba sellepärast wõ imata olewat, et leping Jnglffemaaga kõiki sarnasekd  plaanisid ära halwaks. Ainukene küsimus, mis terawaks wõiwat minna, olla Jaapani politikaline õnnejaht Koreas. Saadikud awaldasitoad soowi, et walitsus Kauge- Ida seisukorra kohta riigiwolikogu kõnetoolilt seletust annaks. Selle peale armas minister wälimise politikaga  tntwnstamiseks maja olewat mõnda ..sinist"- ehk ..walget-raamatut" wälja anda, mis aga Kõrgema wöimu luba tarwitaks. Lähemal ajal ilmuda siiski Wene ja Jaapani lepingu kohta ..kollane raamat", mis Kauge-Ida küsimuse selgitamiseks palju materjali androat.  Riigi rahalise seisukorra kohta awaldas  Kokorotsow mõtteid, et see kunagi nõnda hea ei oleMat olnud.- kui praegusel ajal. seisukorral kindlustamiseks ei oleroat mitte mingisuguseid kunstlikka abinõusid tarrortaiud. Maakorralduse tööde üle roahetasiroad saadikudpõllutöö  pearoalitsuse juhataja Krirooscheiniga pidusöögil elaroaid mõtteid. Uudisena teatas minis-- ter, et vearoalitsus riigiwolikogule lähemal ajal p õ llum  ajandusl iste pankade seaduse eelnõu ette paneroat. Kohalik elu. Adwokat J. Temanti protssess. (Järg.) s. Edast jutustab süüdistuseakt: TäNawu aasia! jaanuarikuus roöeti Helsingis tl eestlast roangi, keda paNgarööroimises kahtlustati. Kinniroõetute hulgas oli ka Jaan Teemant, kelle juurest läbiotsimisel mööras  pass Kristjan Lätist nime peale leiti. Pass oli Peterburi politsei poolt 20. juunil 1903. a. Ära märgitud.  Kristjan Lätt tunnistas Ülekuulamisel,- et tema  oNta passi 1906. a. lõpul ära oli kaotanud! M sellest roallawalitsusele ka teada andnud,- sedasama tõendastwad ka teised tunnistajad. Eeluurimisel fele* tas Temani, et tema ennast mitte süüdlaseks ei tunnista  ja ühestki sotsialistlisest erakonnast osa ei ole roõtnud,' sellepärast et tema selle erakonna Vaadetega  mitte nõus ei ole: Tartu kongress aga oli roalitsufe  poolt lubatud ja teda ival st i kui Äapooletut juhatajaks: kongressil oli tema liig radikalsete süste roastu protesterinud: ka Lätti passi ei ole tema  mitte tarwitanud,- mis sellest järeldada roõib, et see Soomemaal mitte märgitud ei ole. 'Kõige selle järele süüdistatakse 'J. Temanti et tema Tartus 19Ö?7"*a. ühe salaseltsi liige on fib nud,- mis 7,Tarku Wene jotsialdemokratlise tSöllstepartei  osakonna" nime kandis ja kelle eesrnärgiks oli,- mida ka Temani teadis,- sõjariistus rahroamässu abil rvägiwaldselt Wenemaa seaduslist roalitsusekorda ümber  lükata ja selle asemele demokratlist roabaxiiki asutada. Nhsama teadis Termini ka,- et ühendusel selleks otstarbeks söjariistade-ladu oli ja oma mõtete laialilaläam-eks Tartus ja sealses Ümbruses koosolekuid  pida : peale selle trükiti kihutuselehti ja broshürestd,  mis ka rahwa sekka laiali laotati: niisama "handi terme rida rööwimisi naabruses oleroaies mõisades  toime,- kus raha ja sõjariistu nõuti ja koijäti feadusewastalisel teel ühenduse tanois raha. Ähel koos-' oleku! oli Temani,- kui eesistuja, rahwast üles tuU sunud maksusid Mitte enam maksma ja Valitsusele enam soldatist mitte andma. Kirjeldatud' süüteod on nuhtluseseaduse 102. paragrahrois  2. punktis ära tähendatud. Nii kõlas süüdistus Teemanti roastu. Nimetatud 102. paragrahroi' 2. punkt määrab nuhtluseks sunnitööd 4—3 aastani. Teemanti asjas  on prokuröri poolt ainult 3 tunnistajat ette kutsutudz  nende seas 7,Postimehe" toimetaja Jaan TSnisson.  Kõiki teiscr kaebealuseid süüdistatakse par. 102. punkt 2. järele ja nimelt sellestsamast erakonnast osa-- Võtmise pärast, mille liige Teemant olla olnud. Ometi tulewad nende isikute süüdistuses, nagu süüdistuseaktist näha, meel mitmed raskendawad asjaolud juurde. Nii on Kotsar Raadi mõisa lvallamajas awalikM koosolejaid sõjariistus wastuhakkanlisele üles kutsu-, nud. et selle abil riigiwalitsust kukutada. Niisama on ka Arumõisa kooliruumides 21. rtoto. ja 4. dets. 1905. a. peetud koosolekutel Gottlieb Asti ja Mihkel-- soni poolt rahwast Vastuhakkamisele kutsutud. Tartus peetawatest koosolekutest audis ajaleht ..Uudised" teada, mille juures Meel tähendati, et koos olekutel uusi liikmeid erakonda maetakse. Nendel koosolekutel Tartus olla Gottlieb ja Karl Ast, Mihkelsoo, .Sjpeef/ Wilde ja Kotsar erakoudlises mõttes kihutusettõvdi teinud. Kotsar oli nende! koosolekutel raha wastul mõtnnd ja liikmekao.rtist wälja jaganud. Eratonnaj kassapidajaks oli ..Uudiste" juures töölaw Jaan Taniberg, kes ka broshürcsid ja kihutuselehti korraldas ja wälja laotas. Zirki trükikojas on Tamberg 4000 punast fotsialdemokratlise partei liikmekaarti ja 5000 broshüret tellinud. Zirki raamatukaupluses oliwad Karlson (raamatukaupleja Malgast) ja Wilde rah-> male 27. —29. nom. ärapeetud kongressi trükitud otsuseid  wälja jaganud. Üks kaebealustest on eeluurimisel ütelnud, et peale awalikknde koosolekute arstiteaduseüliõpilaste  seltsi ruumides ka salajaid koosolekuid millest mitte kõik ei wõinud osa wõtta. Need koos olekud  oliwad ainult Tartu osakonna juhatajate tarwis  määratud ja nendest wõtsiwad Speek, niõleniah Asiid ja Wilde osa. Ühel awalikul koosolekul pidiwad  juuresolijad Evtlieb Astile, kelle ees pilctidega täidetud korw seisis, lähenema. Isikud, kes pileti selle peale kirjutatud sõnaga „2a" tõmbasiwad, pidiwad iseäralisesse tuppa minema, kuhu sel wiisil umbes 25 inimest kokku kogus, seal seletasiwad neile Speek ja wennaksed Ast id, et nad rahwa poolt on ,Valitud raha ja sõjariistu muretsema: selleks otstarbeks pidiwad  nad maale minema ja neid asju mõisa omauikkudelt  wõtma. Sel wiisil organiseriti kallaletungimise  ja rööwlisalkasid. Ühes niisuguses salgas oliwad Räppo,- Lind, Kroon, Lesta ja teised, need wõlsiwad  Kustawsoni juhatuse all mitu kallaletungimist Kukulinna Eraste (?) ja teiste mõisate peale ette. Nendest kallaletungimistest wõttis ka Albert Kriisa kes ühes sellega ka wöitlusesalga juhataja oli ja sõjariistu  nendele isikutele jagas, kes rõõwimistest osa wõtsiwad.  Sellesama Kriisa juhatuse all seisnud kä sojariistus  salk. kes politseiga ja kasakatega loklupõrtamise  puhul nendele wastu pidi panema, sest 5. detsembril  1905. a. wõttis politsei Tartus talupojÄ Kustawsoni kinni, kes selsamal päewal ajalehe „Uudiste"  juures eltewöetud läbiotsimisel ja lehe numbri ärawõtmisel juuresolijaid politseile wastu panema lihutas  ja katset tegi wahi peal olewat politseini lkü eemale toimetada ja selle järele uulitsal wiibijaid segadust  sünnitama üles kutsus, kusjuures ta rahwri keskelt hüütud sõna ~maha politsei" heaks kiitis. Tema  taskust leiti mitu proklamatsioni ja ühe kuuligct laetud rewvlwer. Selle järele wõeti läbiotsimised ~Uudiste"  toimetuses, arstitcaduse-üliöpilaste ühenduses ja teistes kohtades ette, kusjuures proklamatsionist, rswolutsionilist  kirjandust, pitserist, punaseid lippusid jne* leiti. Kaebtuseaktis nimetatud isikutest on põgenenud? Albert Kriisa, Aleksander Keskküla. Friedebert Mih-i kelson. Eduard Wilde (endine ..Eesti Postimehe" laa». Rr. 27? P kkewaliht. ISVS I KMselizl MbmHst I p ftrif „Allko EV 10 tükki 6 kop. Mv Need walmistatalse kõige paremast Türgi ta» bakast ilma schwartta ja J pakitakse mhapadenssk, mis neid ärahingamise eest takistab ja nende kõrheadust  alal hoiab. Tubakawabrik A. G« R«hte«verg, Riias. MäiiaKse W> Mvi.