meega Larwitada Jtalia põllumehed aastasadade wnsi ja olla iga töömees selles asjas meister ning osata õigel ajal toimetusi ning parandusi ette mõtta. Rohumaade  niisutamine olla wäga tulus, kuid selle eest tuleb  hoolt kanda, et kahjuline aluspõhja mesi ära saaks lastud. Kündmist Loimetatawat Jtalias weejõuul sel wiistl,  et põllu otsas olew weekanal wesiratta käima panna. Põllu teise otsa pandawat kumbagi nurga pääle post, mille ümber traatköis käib ja mis wesirattaga ühenduses  on. On köis adra põllu äärde posti juurde wedanud,  annab juht lipuga märku, masin peetakse kinni, ader pöõretakse ümber, post tõstetakse mao osa edasi, masin hakkab märguandmise järele jälle tõmbama ja ader uut wagü ajama ja nõnda edasi, kuni terme põld üles on küntud. Teise kõne pidas Mäksa mõisa walitseja Fr. Welding loomanaeriste kasmatamisest, mis kõneleja mitmeaastaste  tähelepanemiste ja katsete pääle oli põhjendatud. Kõneleja soowis soojalt loomanaeriste kaswatamist ja ütles neil meie maal suure tulewiku olema, sest nad olla hää loomatoit, ilma milleta käsulisest kanapidamisest  ja tulutoowast piimatalitusest juttugi ei wõiwat olla. Loomanaeris olla aga rohkeanniline, seega ka wördlemisi odaw, rammus ja kergesti seediw loomatoit. Edasi andis kõneleja juhatust, kudas loomanaeriste jaoks maad harida jne. Ta lasknud rukkikõrre 3 tolli sügawuselt  koorida ja pärast äestamist sügise 14—15 tolli süganmselt kahe adraga üles künda. Maa i peab kewade tublisti haritud ja peenike olema. Sügan? kordamine ei ole mitte soowitaw, sest et see maa liiga ära kuiwatab.  Waoharjade pääle külitud seeme saada tihti kuiwa läbi kahju, mispärast laiali külm parem olla. Külitud seeme kaswada jõudsamini, kui istutatud taimed. Kiikumist  olla tungiwalt ja päälegi warakult maja ette wõtta. Kus tööjõuud puududa, et tarwilist töösid, nagu kiikumist ja maapinna kohendamist õigel ajal käsile wõtta, sääl ei maksa loomanaeriste kas ulatamisega  pääle hakatagi. Kõneleja oli wakamaast oma 320 wakka naerid saanud ja, kõik kulud maha arwatud, annud  naeri wakamaa üle 40 rbl. puhast kasu. « Maakultuura inspektor P. Rosenstaud-Wöldike tähendas omas kõnes, missugune tähtsus ilmadeteadusel põlluasjanduse kohta on ja andis oma sellekohaste uurimise tööde üle suurte, koosoleku saali seintel olewate  joonistuste ehk kartogrammide abil aru. Säält oli naha, kudas möödaläinud aasta ühel juunikuu päewal temperatuura mõnesugustel kohtadel oli olnud, kudas selle järeldusel wihmasadu edasi oli liikunud jne. jne. Edaspidiste uurimiste ja tähelepanemiste abil olla wast wõimalik kord niikaugele jõuda, et ette wõib teada, missugune ilm lähematel päewadel saab olema, kuna ilmadejaamad sellekohast materjali õigete ülestähendustena  saadawad. Küsimise pääle, kas see rahwa-arwamine õige on, et talwe järele ka suwiseid ilmu ette wõib kuulutada, wastas hra oanä. matti. E. Koch, et see arwamine teadusliselt põhjendatud ei olla. Ka teatas hra oauä. Koch, et kohalises ilmade katsejaamas  (obserwatoriumis) umbes 80 telegrahwi teel saadetud  teate ja kohaliste tähelepanemiste põhjusel iga päew kord ilma ette kuulutatumat, mis kõnetraadi- wõi telegrahwiteel soowijatele edasi teada wõib anda. See ei ulata aga wecl tarwitust täitma, mis põllutöö ilmade ettekuulutamisest nõuab. Esimehe sellekohase küsimise pääle armas krahw Berg, et kõrgustikud ja mäed ilmade kohta küll oma mõju awaldawad. Ka seinade pääl olewad joonistused ja tabelid näitasiwad, et Pühajärme kõrgustikul ilmade muutused (temperatuura wõi sadude poolest) suuremad on olnud, kui mujal. Lõpuks andis maaparanduse katsejaama juhataja hra oanä. C. Sponholz wigade ja puuduste ülearu, mis siin ja sääl mõisates heinamaade paranduse-tööde juures ette tulnud. Mõned olla selles ebaarwannses, et kui asjatundja tehniker plaani malmis teinud, siis kõik asjad korras olla, kuna paranduse-tööd peagi hooletusesse  jäetawat. Olla ka mõisaid, kus kõik tööd korralikult  tehtud ja kus siis ka järeldused kõigiti hääd olla. Järgnes pikem läbirääkimine heinamaade parandamiste  üle. Liiwa päälewedamine sammaldanud sooheinamaale,  mis kaunis palju maksma tuleb, ei ole mõnikord midagi tulu toonud. Et heinamaade parandamise  pääle tõsiselt maja on rõhku panna, oli läbirääkimistel  küll märgata. Selle järele lõpetas Sotsieteedi  esimees hra maanõunik von Sivers kõnepidajaid  ja rohkel armul kokku tulnud kuulajaid tänades selleaastased awalikud koosolekud ja soowis, et nõuuanded  ja läbirääkimised põllutöö ja majapidamise edendamiseks  igapäewases elus rohkesti hääd milja kannalsiwa.  Katsuge kõik läbi, mis"teie aga hää leiate olewat, sellest pidage kinni," ütles esimees lõpetades. Sama päewa õhtul oli mõisaomanikkude ja metsasakste  koosolek (mille Läänemere maade mõisaisandale selts iga aasta Sotsieteedi istumiste lõpul toime paneb), kus mõned metsa-asjandusesse puutmvad kõned peeti, millele asjakohased läbirääkimised järgnesiwad. Seltsi esimehe, maanõuuniku von Sivers-Römershofist kõneaineks  oli metsade hindamise üle aruanne, s. o. kudas metsasid eestulewal liikumata waranduste hindamise ajal hinnatakse. Ka metsa-asjanduse õhtust oli osawõtmine  rohke. (Lõpp.) * Tallinnast. Amerika miljonäridel olla nõuu Wenemaa suuremaid tubakawabrikuid ära osta ja tubaka hinda mi madalaks ajada, et kõik wäiksemad wabrikandid pankrotti jääks, siis aga hinda jälle nii kõrgeks tõsta, nagu meel mõtleb. Weel pahem on see nõuu, mida Wenemaa suuremad nahwta ja lambiõli wabrikandid peawad: nad tahawad Amerika wabrikantidega ühendusesse astuda ja lambiõli  hinda kõrgeks kruuwida. „R. p. l." Saksamaa kõrgendatud wilj atolli üle rääkides, mida nim. riik Wenemaa wilja pääle tahab panna, arwawad „Nowosti", et Wenemaa põllumeestel raskemad  ajad oodata olla, kui nad siiamaale olnud. Et wiljahmnad koguni alla ei saaks rõhutud, annab leht nõuu, riigi poolt sügise otsekohe põllumeestele  wilja pääle raha laenata, et nõnda wilja kokkuwoolamist turgudele sügise! wühendada  ja takistada. * Elektrimasinate ehitamise selts „Volta" on, nagu „Düna-Ztg.'ile" flit teatakse, omal teisel tsgewuseaastal, s. o. 1900 1901 a. 127,685 rbl. 74 kop. kahju saanud, nii et tema senine kahjusumma 128,068 rbl. 51 kop. suur on. Selle kohta on aga rahustaw kuulda, et nimetatud seltsil miljoni rbl. täiesti kindlat pöhjuskapitali on. -s. Siberis edeneb wõi-tõöstus kõigist kohalistest takistustest ja rahwa wähesesl  haridusest hoolimata õige jõudsasti, nagu „ Kaubanduse ja tööstuse ajaleht" kirjutab- M 2. Testi Postimees. 87