Saarlane UW Nlküidiüe põlitika ajaleht Naa- ja linnarahlvale. UU Kesknädalal, 35. junnil 1903. XIX. aastakäik ~S«»<rrdcrns" maksab! Saaremaal aaStas . . 1 rbl. 30 kp. Postiga saadetud aastas, 2 „ „ Pooles aastas ..... I „23 „ —K— Ilmub igaltsiftpä.SsV«sk. toimetus ja wKljsandmine nr.^7. Kirjad käiwad: Snarlaic toimetusele,Zturrsaardc. Kuulutuste petti rida maksab 3 k Kuresaare meremeeste koolidesse astumise kohta awaldab nimetatud koolide ülem hr. P rinz järgmised tingimised : t. Kuresaare meremeeste koolidesse wõetakse noorimehi kõigist seisustest wasta, kes Wene alamad on. 2. Kaheklassilisesse merekooli astumiseks nõutakse: s) et sisseastuja algus rahwakooli  wõi kihelkonna kooli kursuse peab lõpetanud ehk sellekohase eksami ära teinud olema, b) peab juba 17 a. wana o) mitte wähem kui 12 kuud purjulaewade pääl sõitnud olema. 3. Meremeeste ettewalmistamisekooli astumiseks nõutakse a) et kooli astuja peab lugeda kirjutada ja 4 lihtrehlendamise  seadusi teadma ning 13—17 wana olema. 4. Kuresaare 2 klassilises meremeeste koolis algab õpetus 15. oktobril ja lõppeb 15. aprillil, ettewalmistamise koolis aga algab õpetus 15. septembril ja lõppeb 15. mail. 5. Kolm päewa enne õpetamise algust peetakse wastuwõtmise eksamisid. 6- Palwekirjad kooli astumise üle kirjutaWse  t paberil meremeeste kooli ülema nime pääle ilma tempelmaksu maksmiseta. Palwekirjal peawab juures olema 1) sündi- mise tunnistus, 2) seisuse tunnistus 3) tunnistus meresõidu üle 2 pnkt o) ja koolitunnistus (Z 2 pnkt a). Kaks wiimaft tunnistust on anmlt siis tarwis, kui 2. klassilisesse meremeeste koole astutakse. Kooliraha wõetakse: 2. klassilises koolis Saaremaa elanikudelt 12 rbl., kõikidelt teistelt 18 rbl. aastas; ettewalmistamise koolis: esimestelt 6 rbl. ja wiimastelt 10 rbl. aastas. Et endistel aastatel Saaremaalt kaunis mähe isikuid meremeeste- koolides on õppinud  ning et meremeeste koolidesse astumine Saaremaa elanikkude kohta wäga tähtis ja kasulik on, siis oleks küll soowida. et kooliwalitsuse poolt rahwast rohkem kooliga Eesti keelsete lendlehtede läbi tutwustataks. Ka wõiks rahwale wallawalitsuste läbi kooli ülesande ja kooli astumise tingimiste  üle teada anda Wäga kohane oleks, kui kooliwalitsus kreispokitsei walitsust paluks koole astumise tingimiste üle kreispolitsei ringkirjades awaldada. Rahwalt oleks aga soowida, et ta Meremeeste kooliastumise kasu ära tunneks.  Sest mereasjanduses seisab suur osa Saare rahwa hää käekäigu tulewikust waljul. . i Ülestõusmise püha hommik. Attoli jutustus. Eestistanud A. Simm. Ta musutas oma ema kätt, kummardas lahkumiseks pääga herrade poole, sääl juures  pilku Eeriku käe püäle heites, hakkas Hilda ümbert kinni ja astuS sellega seltsis trepist üles magamise tuppa. Liisi laks ka ühes Hilda tuppa, mis tema ja wäikeste laste toa wahel oli- Kõik oli siin ruumis Hilda hariliku tahtmise järele. Üks sein oli suuremalt osalt ainult aknadest, sest Hilda ei saanud omale ega oma armualustele  lilledele ialgi meel küllalt maigust. Klaasuks wiis palkoni pääle, mille paremal  ja pahemal pool kärmal meel aknad oliwad. Ühe akna all oli õmblemise laud, teise all kirjutusepuli- Köit lauad ja riiulid,  kus toas iganes ruumi leidus, oliwad täis lille pottisid, nõnda et see rohkem triiphoone, kui magamise toa kuju näitas. Aknate körwa! oliwad ka nende kaunistuseks  õhukesed loorikardinad, mis igal ajal rahuliste aknads körwale seisma jäiwad. Kui temale aga päike, kuu ja tähed hästi silma paistawad, siis on Hilda õnnelik, niisama wihma kui ka lumesadu peab ta kohe  woodist järele waadata wõima, päris loodud tuulelipp, üksneS tuulelipp, üksnes selle usinus puudub! ütles alati Liisi. Nõnda oli Hilda tuba walge ja kõik seinad roosi ja rohelise wäänkaSwudega ehitud. Liisi toakene oli otse selle wastand. Kvik oli siin roosatarwaline. Aknaid warstsiwad  paksud eesriided ja tume lamp andis evaewalt ümariku sarnast maigust. Kaineni ees seifiwad toolid istmed pingid ja jalajSchh  patjadega mitmesugusel kujutusel. Seinde küllcS rippusiwad klaaskastid täistoppitud  lindude? päewapiltide, ölitrükikujude  ja joonistustega? mis rohukrantsidega kaunistatud ülimad. Laudade pääl scisiwad tuhanded wäikesed naeSterahwa mooduasjad. Kõige suuremaks imestuseks seisis akna all ka üks suur wokk, mis küll endisest aastasajast  siia ära eksinud oli- Siisgi ei olnud see siin paljalt moodu asjaks, sest Lüsi oli õige tuline ja wäga osaw ketraja. Ta aStus õ>kesega lahuse klaas ukse ette. Hilda waatas mõtetes wäija pimedale aeda. Liisi waatas oma õekese pääle ja hartas tormiliselt ta ümbert kinni, kus juureS ta ise hüüdis: Oh, Hilda, sa kõige parem, ja magusam, kudas ma Sind armastan! Ei, kuidas ma sind wihkan! Ta musutas wanemat õde tormiliselt, jooksis oma tuppa ja kerraS ukje lukku. Piirita imestuses ja antuses jäi Hilda seda sündmust järele mõtlema. Imelik, mis asi mõis Liisi pää nii kihama ajanud olla? Ta oli muidu alati niisugune, kes õhtustest lobisemisteft õekesega iaigi osa ei tahtnud wötta. Hilda koputas kinnise ukse pääle ja küsis, kas tal ehk midagi iseäraliku juhtunud ei ole? Oh ei midagi, armas õekene, see on paljalt Ülestõusmise püha salawäe pärast. Sa saad pääsemata selle kätte langema ja ma kardan et see külge hakkab, seepärast hüüd ööd! Hilda oli juba Liisi järsu ja terawa etteheitmise sõnadega harjunud ja teadis, et siin sõnadega midagi mitte kätte saada ei ole; ta soowiS käharpääle hääd ööd ja nii jäi mõlemas toas kõik waikseks. Korra nagu oleks Hilda hakil ist nuuksumist kuulnud,  aga see Ms muidu petlik kõla olla. Anni ja Marieks magastwad nii rahulikult kui ikka ja Liisi ei olnud ju ka mitte mõni  närwihaige linnalane, kellel tujukrambid päül käiwad. Mis põhjus wõis temal ka nuuksumiseks olla; niisugune terwe, kuueteistkümne  aastane laps, kelle mimwikusse weel üksgi mceleäritus ei ole puutunud. Hilda õhkas südamest, kustutas tule ära ja katsus magama uinuda. Majaproua istus meel rõdu pääl ja pidas sääl oma järelemõtlemise tundi. Ta mõtles siin mööda läinud päewa pääle ja Valmistas ennast homse wasta, kus ta siis ikka häämeelega mõne kasuliku jahääraamatu  kallal aega wiitis. Täna oli ta oma tooli lahtise ukse ette tõstnud ja waatas  nüüd mõtedes wälja. Ta röõmulik, lahke nägu muutis korraga kurwaks. Ta mõtles oma laSte pääle, ja Hilda tegi ta südamele iseäranis muret. Ikka heitis ta omale ette, kudaS ta teiste plaanile järele oli annud ja Hilda 13-aastafelt Berliini pensioni wiidud. Wiie aasta eest, ühel Ülestõusmise püha laupäewal, oli Hilda lodusse tagasi tulnud, kes enne nii jumekas ja lahke neiu oli, aga nüüd nii kahwatu ja waikne. Õhtu oli ta järsku ema juurde tulnud, sellele nuuksudes nii segamini ja arusaamata oma hoolekandjatest ja eestseisjatest  midagi rääkinud, nõnda et proua oon Lauenburg wiimaks mitmekordse hoolsa ja ettewaatliku küsimisega natukene teada sai, mis see nuuksumine ja patutunnistus tähendab.  Pensionis käis noorele naesterahwastele Kreeka kunsti ajaloo tundi andmas üks wäga tõsine, wali ja waimurikas noor prohwessor.  Aga hää mees mõis ta olla, mamma, nuuksus Hilda, tal oliwad kurwad silmad! Aiapidamisest. p > Põllumeeste Seltsis (Urg.) Niisama tormiline on ka „Kodumaa marjad" sest temas seisawad iga pidi täielikud juhatused kõige sugu puuwiija maha wõtmise, alal hoidmise ja tarwilnse ja sisse tegemise kohta. Kõik a!a-wüjad  ja ka kõik metsamarjad, mis iganis meie kodumaa pind kannab, kantakse saal üksikult ette ja näidatakse selgesti ära, kuda neist kasu saada wõib ja kuda nende kahjulikkude omaduste eest hoida tuleb. Ka wana tutiaw lambapoisi seltsimees kadaka põesasgi, oma marjadega, pole ära unustud. See raamat ei tohiks kellegi aiapidaja laualt puududa. Siis oleks weei wüja puude wormile kaswatuse kohla ka paar sõtia ütelda. Puude kroonid saagu lõikamise warat ilusamale kujule kaswatatud. Juhtumise  kombel kaswanud kroon on sagedasti wäga inetu ja korratu ja sagedasti kaSwatawad niisugused puud, kuni puu täiskaswamiseui, ilma wilja kandmata,  nõrku mest wõsusid. Lõikamine teeb aga oksad tugewamaks, muudab neid warem wiisa kandjaks ja ilustab puu krooni kuju. Ma ei taha siin küll mitte just iseäralikult kunstpuude kuöwatuft soowitama hckota, sest need on meie rahwa juures weei suuremalt jaolt tundmata asjad. KeS aga just mitte kulu ja waewa ei põlga, need wöiwad ka põõsa kujulisi ja kuhja wõi piramidi kujulist puid, kui kõige lihtsamaid kuustpuid, tüwipuude  kõrwal kaSwatada, sest need hakkawad warem wüja kandma ja nende wili on parem, kui tüwi puudel. Ka on madalad puud tormi lk 28.