J. Kirsipuu koor St. Peterburist, 4 lauljat. 3. Uruste Õigeusu kiriku meestekoor, juhataja J. A s b s r g. d. segakoorid: 1. Pärnu ~Walguse" seltsi segakoor. 2. Kõpu segakoor, 16 lauljat, juhat. F. Tari. 3. Rõngu Palupera segakoor, 8 lauljat, juhataja  F. Bernakow. 4. Wana - Wändra segakoor, 8 lauljat, juhataja F. Rii mann. 4. mänaukoorid: 1. Pärnu „Walguse" seltsi mängukoor. 2. Tallinna prii pasunakoor, juhataja Ed. Wask. 3. Wäägwere koor, juhataja D. O. Wirkhaus.  5. Tarwastu pasunakoor, 16. mängijat,  juhataja Jaan Lapp. 6, Tori „ Salme" seltsi pasunakoor, 13 mängijat, juhataja Karl Laas. Tähendus: Auustatud kooride juhatajaid  paluksime ülesse anda, kui palju lauljaid ehk mängijaid nende kooris on, kes laulupidust osa soowiwad wõtta, et õigel nrwul nootisid teaksime kätte saata. Laulu noodid on praegu Tartus trükis ja saamad ligemal ajal ilmuma. Auupaklikult „Endla" s. eestseisus. Kaubandus ja majandus. -K- Wiljandist. Wiljandi Eesti Põllumeeste  seltsi koosolekust septembri 20. päewal wõttis kaunis hulk seltsiliikmeid ja wõõraid osa. Oanä. Mr. T. Jürins pidas põlluasjanduse  laenu-ühisuse üle kõne. Kõneleja arwates töötawad inimesed waj adus te, nimelt majandusliste wajad uste sunnil. Töö iseenesest ei olla auus ega alatu, töö tegijat peetawat siis aga alatuks, kui ta oma elu ülespidamise pärast tööd teeb. Selle wastu arwatawat seda aga koguni auuasjaks, kui Tolstoi ehk mõni miljonär oma lõbuks päewas tunni ehk poole kehalist tööd tegewat. Kõneleja soowitas soojalt wäikeste ringkondade  jaoks hoiu- ja laenukassade asutamist. Meie põllumeestele oleks seesugused ühisettewõtted  praegusel kehwal aja just kohased. Et mitmelt laenuühisuselt seni meel sõowitud põhjuskirju saadud ei ole, koosolek päälegi otsusejõuuline pole, siis jäi meel seltsi laenuühisuse  asutamise plaani korraldamine järgmiseks  koosolekuks. Seltsi esimees T. Härm andis juunikuul seltsi hääks peetud rahwapidust  ja septembrikuul olnud näitusest aru. Rahwapidust on seltsi kassase puhast kasu järele jäänud 106 rbl. 95 kop. Tänawusest näitusest on üleüldse 1727 rbl. 67 kop. sisse tulnud, puhta kasuna on sellest järele jäänud 933 rbl. 7 kop. Näitusel on 191 auuhinda wälja autud, muu seas ka üle 200 rbl. sularaha. Tartu Eesti Põllumeeste seltsi poolt saadetud küsimuste kostmiseks, kas Peipsi järwel kõrge weeseis ka siinsatele põllumeestele kahju teeb jne. Valitakse kommission, kelle liikmeteks M. Tõnisson, H. Karu ja H. Niggol nimetati. Üleüldse arwatakse,  et Peipsi suur wesi ka Wilzandimaa põllumeestele, kelledel põllud ehk heinamaad jõgede ääres on, kahju sünnitab, sest siinsed jõed saadawad kõik oma wee alla Peipsisse. Ei ole siis meie põllumeestelgi ükskõik, kuda ja kuipalju mett Peipsi wastu wõtta Võib. Mõnesuguste seltsi elusse puutuwate küsimuste läbirääkimise järele otsustati järgmine seltsi koosolek nowembri 3. ära pidada. -K- ~E. Postimees" toob üle kodumaa igalt poolt sõnumid, et?., 8. ja 9. sept. hommikutel olnud öökülm põlluwiljadsle palju kahju teinud. Teisiti ei olnud lugu siin Wiljandimaalgi. Ernsd, hilised odrad ja kaerad langesin? ad külmale saagiks;kas Varaselt seemendatud  suinisu, oder ja kaer külma mõjul oma idenemise wõimu on kaotanud Või ei, seda ei ole Veel järele katsutud. 8. sept. hommikul oli aga ainult R. külma, kuid 27. sept. oli 4" R. külma, külm on kergel liiwamaal magudes olewatest kartulitest mulla sees ära rikkunud. Kartuli saak oli tänawu muidugi juba wäike, nüüdne külm aitas seks omalt poolt ligi, et kartulid meie põllumeeste laual maiustoiduks jne. wsel. Nähtawasti on meie põllumeestel raske aeg oodata: ei tea, kuda ennast ja loomi ülstalme elatada, ehk kust kewadel wiljassemet ja maksudeks raha Võtta. -6- Helmest. Sarnast pilti, kui meile tänawune  sügise pakub, ei ole küll nooremad olgu ehk wast wanemad inimesed näinud. Mihkli-päew käes, aga alles kogutakse tõugu ja oleks Viimnegi kõik walminud, siis wõiks kaunist saaki lootu, sest kaswu-poolest on oder keskmine, kuna kaer suuremal osal päris hää on. Kuid mis sest kõigest kasu on! Warajassd  ja sagedad öökülmad on hilisemaid otregi, kaerad aga suuremalt osalt kõik, ära näpistanud.  Nüüd kibe rehepeksmins ja kartohwli Võtmine käsil. Wiimse Võtmist kiirustab õige häbemataks minew külm, mis päewalgi järele anda ei taha. Osast ongi ta juba kortohrvlitsle  sedamõrd liiga teinud, et ta nende maitse märksa magusamaks on muutnud. Saak on kõrgematel põldudel 100 w. Vakamaast, madalamatel selle wastu aga ainult 20—30 w. Linakasw oli siin suuremal osal keskmine, paiguti ka kaunis hää; praegu neist suurem osa alles leos. Ka põllumehe sügisene rahahallikas  linaseemned ei luba tänawu Lesti postimees. 509