fife ajalehe kilMtW MsÄaileche Fees, niis SMa ametliskest ringkondadest pärit paistis õle* TOöl. Seal »JU bekdud. et fui IjafatuJics luAstsmaa! ja Saksamaa «lõuas «ii!he«as saan. Bagdadi  raudtee ehita mine, kokku leppida suudawad, siis Mitte asjata ei aje ilsota. st D«d> ka segj lättt iaukb. fus mõl«ad riigid sd;,õ i ftLe mise jptep) ast ik- Tube suurendamises järele jätaroad. Praegu kulutamad teatawaste mõlemad riigid kuulmata summasid  sõjalaeroade ehitamise vesile, sest Saksa«o» on kuni 1917. aastani' Kste oma suure Icrewaehltamise lprogrammi malmis teinud ja Inglismaa peab lelle eest hoolt Vaudma, et tema laewastiE ikka tu-oel palju suuremaks jääb, kui Saksa oma, nii et Sa®a loöwastik  ka tihe Kffe riigi laemastiku«a seltsis miOe Inglise omale roastu saama ei pea. Need tihendamise lootused' et paista fiilf mitte nii pea läibe minewat, aga siiski on Võimailik. eti Saksamaa peale 1917. aastat õma kaewaehituse hopg-> samaks jälab. et siis ka mõnda lepingut sõjamalmistüse  asjus Inglismaaga teha mßi-b. Armi praegAss laewaehituse programmi täidesaatmiseni Saksamaal, s. o. kuni 1917. aastani Vill mingisugust iäteJeaJifei* (mife lootust « ole. Inglise leht „Mi) 9Um&" ütled ühes oma juhtkirjas.  et «metiifud Saksa ringkonnad heameelega Inglismaaga  käsikäes Ma tahastirrmd. et äga enne. fui see 'wZimoMuks saad. Wigjs llmaj agudes õõrutvaid küsimusi nende kahe riigi roahel seletada tuleks. Mis asjas just käsikäes Wmift soswjlds oleks, selle kohta annad ..Standarti" BerKm Kirjasaatja ligemaid  tähendusi. Nimelt alla kokkuleppimist kolmes punktis tarrms: ühemeelne talitamine afuniaabe osjas, iseäranis Afrika asumaades/ kus Saksa ja Inglise asumaade piirid wastasGkkv käsivad; siis kokkuleppimine  ligema Ida küsimuses ja wijimaks ülemal nsinetotud  kuluroähendamine laewastLn ehitamises. Reis toimes küsimuses soowida niihästi Klser  Wllhelm kui ka riigikantsler Bethman»- Kõllmeg kokku leppimist. TüWiWjqM, Türgimaa saatuse juhtimine on ikka tindiaste Nvor-Türgi komitee käes. Suur-wesir Hilmi Pasha, kes isefeiswat pvlitikcrt ajada fatsns, peab oma koha pealt lahkuma. Tema mõjul pidi laewasSidu ainuõigus Mcsopotamias ühe Inglise seltsi kätte an> taina, kuid see otsus sünnitas niipalju Sremust. «t nüüd suunvesir tagasi astud ja selleläbi laervasõidu lepingu  tegemine katki jääb. Hitini Pasha järeltulijaks kutsutakse Türgi saadik  Roomas, Hakki Bei, kes kutse mastu wõhta Qibab. kui tal loadadus antakse ministrid oma taWmlst  mõõda malida. Paraswabameelscte erakond «maldas soonte uues mrnisteriuTnis üht wõi kaht ministrikohta omameelsete meestega täita, Kimi uue kabineti kokkuseadmiseni ojad wana kabinett asju edasi. Hilmi Pasha, kelle mastu sultan wäga lahke oli, läheb pärast ametist lahkumist Europa maadesse reisima.  et parlamendi olusid lWmalt tundma õppida. AMKzMM. „Inglise rahmas on maba ainult wolimkste ajal. Kui walimised lõpnud, siis on ka tema tähtsus la* dunud, siis on ta jälle vri.'" Mi pilkas poolteMaW aastat tagasi Prantsuse mõtleja Jean Jaque Rous-- soau riigi sisseseadet. Tal ei olnud mitte Asust nii pilgata, sest Inglise pahmas ei jnaiD Mitte ainult walimi.se nädalates roabadust, rvSid- ta o« iga! ajal riägijulstiinise perentees. SiisL ou Rousseaul  niipalju õigust, et rookimise «eg tõeste «adagi iseäralikku Briti riigis on. Walimise nädalate joofful,- tuleb iseäralise M-- husega ilmsiks, kui wäga demokratlise Inglise rZ-- gikord on. Tähtsuseta uulitsatallaja, liht,- harW malija saab päeWakaugelaseks. Tema ümber lipitfetakse,  teda katsutakse õpetada ja lahutada, teda meekilatakse,  tema eest peetakse palwet. Kanterbury ja Iorli) peapiiskopid annawad waimülikule seisusele tungiwalt  nõu walimiste asjal järgmist palwct kirikutes lugeda i ~Taeroane isa, meie palume sind heida armu meie kuningriigi ja iseäranis parlamendi Wgete Walijate peale, et nad meeles peaksiwad, fel sina nende kätte hääleandmise usaKmuud oled, ja et! nad tõega ja tarkusega mehi wEja Waliksiwad, kes suures rahwanõukogus teenima kõlbulijed sieksiwad. sinule kiituseks, sinu kirikule käsuks ja meie kmstjn,- Kate ning tema maadele auks." Suurtsugu naisterühmad koputamad nüüd sagedaste  wabrikutõölise ja põllusulase ukse külge, ajatoad  tema naisega lahkeste juttu ja Wiwad kõigii ksdatoudsete järele. Kurjad Wabameetsed keeled aunawad  mõista, nagu annaffiwad kõrtsimehed, kes suurte õllelodade teen isi uses on, uenW pärnade sees wa- Watele lahke käega jookisid wÄga ja lubaksiwad sinna juurde wõlga sisse nõudmata jätta, kui wanameelsed Valimistel wõiidu saawad. Waiimise kihutuse-kmosolekutele  kutsutakse sagedaste mõni tubli muusKamecs wõi koguni terroe laulukoor rcchwast lahutama. Igas wäikeses metsataguses linnakeses wõib nüüd kõige paremaid parlamendi kösemehi kuulda saada. Minislcr  wõi olnud minister paneb lahkelt kõige rumalainaid  ja kõige stihwtisemaid küsimisi tähele, mis talle ette pannakse, sa annab wiibimata nende peale Mustuseid.  Walimise ajal w-öib ka suurte lordide kõnesid kuulda saada. Wanameelsete hulgas alamkojas on õige wähe häid könemehi. Kuid wiiesaja wanameelse ülemkoja liikme hulgas on tähtsaid mehi ja osaw-aid kõnelejaid. Walimiseajal toetawad nad oma erakonda oma teadmistega ja oma annetega. Ka ilma andeta lordid kõnefaoad nüüd sagedaste, kõige demokratikumate! koosoleklltcl ja kannatawad waikselt pikkamisi ja wahelehüüdmisi. Walimisepäeroal enesel on walija iseäranis tähtis mees. Jala ta muidugi juba «alimijepaika ei lähe.. Ta ei taha ka mitte woorimehega wõi raudsteegal sõita, maid toodagu talle autvmobit. Automobilide hulk on tähtis küsimus wõidusaaknise juures. RiKad Vanameelsed mehed löõwad automobilide hulgaga muidugi wabameelsed üle. Räägitakse, 1906. aasta rääkimistel olla üks automobil 400 wersta peal ühe malija järel käinud. NtiftrÄaft, CUeciroliiK seaduse-eelnõu nn Anslralias Wiktorro  riitfli ai andujas haruüisd. Seal nõidu Ijo niinolt,  et isa pstssmoes, fes liit artap[? ü rü c f[ ; = Ta h. tema IjiJjemalt kaheksa luu jooksul rtaifcf > mõtma  peab, limubai UJiib ta toi 3 aastat mangi langeda.  Selle seaduse eeliiäu mastu rääkis ministrite peent» Munas». Ta tffles. et e*sm>n fcftafeabja WM mehi faxfafs jm kõik tmrsKrrchwaK rlmsmAaks pSxrma Rtzitsb; Uran erroote ofta aM niqairastes suhjUmi-Äes ftü «cmmste uaistemtiwa ««vi. Selle kõne ÄjrK oli kõigist pvost ägedaid -wastuhUijdjeid kuulda, iseäranis ka sellepärast, et naisterahwastell Mivtostas -wellimpeNiFus on. Seaduse-eelnõu wõeti esimesel lugemisÄ rvßstn. - Wene riigist. fßeiiewwwitt. «.MMdHs Enamja" ja MgWjokikogu. tõsiste SBcne meeste häälekandja õpltab, iudns rocilitstis  kol»«mdo ragiwolikogu peaks kahjutaks tegema.Walstfäsemastased  erakonnad tulerrmd rnälja kihutada, ..aga mitte endist wilsr, maid uuel kombel.' mitte maad mööda laiali pilduda, nagu põlewaid stllestmglaid,  maid kõik see mässudMde kari Rebaseninalla miia ja seal igaüht 25 minutit rippumas oletus pidada,  et und Reeitm jõe paremal kaldal! natuke paremale  poole kalduksiwad. Seda sm tormis ja wöima!ik  teha. järelikult peab seda ka test!aina! Mis siis meel oodetakse!?" (..Robasvnina" on liiwalaan Peterburi taga Noews Lrldal. kus surmamõistetuid ära hukatakse.) > 'ffeirjro-lssfHSfenski Prantsuse ajalehes aw-aldas 3331. Burtsew  kohta kirjatM, milles mA-> mesllgused hnwitaWud -teated leidAWad. Burts-ewi teatel  jäänud PetvoW-Woskressenski «ma LmaWsate poolest ikkagi rervolnksiouäriks, olgugi et ts politikalise-politsei  jaoskonnas teenis. Remykutstrmäride poolt oi leidnud ta tege-wss «WolAtssimilistesse  rsirgksndadesse ta tagasi -ei pacisieaud. Kui Pet* rou> oma seltsimeeste usaldamaks -olekust aru jah tahtis ta omale ..head nime" ühe terrorist!ise Mi läbi lagast mõika. Oma nõust andis ta rewolutsionilistele  ringkondadele juba ammugi teada, kuid sealt poolt « leidimd ta usaldust. Bnr!semi teatel sai Petroro 1000 rubla feius ja selle rahaga pant ta la Arahanskaja uulitsal >olnud  plahmatuse toime. „Nom. Wr." ütleb, et näd itaibenrab ..Mattnis" ilmunud Pestowi päsmayAti Bogdemonn kaupluse tssnsiatele. Seal tmrdsud' maneui teenija mehe kshe ära ja hündtrNd: ..Seesama ju WoskressensL ongi!" Sellest on siis näha, et kuulsa protookahorlte-pah jastaja Burtsemi teated, mida mitmest poolt heameelsga  põhjendamataks peetakse, Nagi tõtt enches sisaldmsad.  SacauleW® Ärata omiite. Insener EilewÄshi  surnukeha toodaMat pealinss lehtede teaMi Parisist Peterburisse. mis sisse poksameriti,  Wenemaale toomise peale antawat 2590 rubla ja ühes Hellega sõidab ka Wene salapolitsei-agent Kuutseroiksh  Peterburisse. Gilewitshi wend olla Mlwe ära andnud,- et temale  surnukeha Matmiseks luba saaks antud. ,/Rufl. Sl." telegrahroerstakse Parisist: Insener GLermW tAnnistas eKZe Furm»/ «t tä Wsud Aonstantin  Dodllutsk taWmses kudagi sSWlane ei olnud. Raudteede rewiderimine. mis ette ta|el#  xoStta.- wi Mchest utel raskem ja keerulisem täide saata kui intendanturiroalitsuse rewiderimine!. Asw-werimffe-ÄiM jäVt>atlM»t «itmess» siakonda, kus siis iga osakond ühe -hm» «vweeMÄ-iHllseK omal wõtad. KAAIUWwd ttUltma rewÄerimise Äe raudte-emalitsuse ringkondades suurt ärewnst. Püütakse KA abißõud tarvitusÄe -et lsediä GSdäsWA mitte ei tuleks. Igatahes ähVardab ruAdteede vsWiderimine  ÄlrllegeWÄsi, MM 7 !9id!fc", p&etoa- Wälsele nMke toatpi mlendorrttari-aißietfti!kude teod GoopW kadumat. Aga reuziderimsie etteMsvnist ei saada «mm mmgil  Viisil takistada ja see küsimus peetakse juba Msustatu^.  Tahetakse selleks mõju arvakdada, et Garmi osemele  keegi steine saaks rewiderisaks mntrt,atub> s<st Garmi nimi on peale Rernboti ja mtendantnri rewiderimtst  paljudele ametnikkudele täieliseks hirmutiseks muutunud. SaratowM ..Lu terl atic". 13. detsembr. pühitseti  Saratorvis kroonu tütarlastegumuasiumi 25 aasta kestwusepäerva ja kooliasutajanua E. Ulrichi 53 aasta koolitöö tegeroufe mälestusepäowa. Tlllrichi juhatuse all on nimetatud koolis üle 1999 naisterahwa haridM  saanud ja ta on üleüldist austust ja armastust leidnud, mispärast tema aupäewa suurel wIW taheli  pühitseda, jhoolijuhatajale tulsivad Isiklikult õnne soowima kuberner krahw TatischtscheV, mitmed saatlouuad,  lastewanemad ja palju endiseid õpilasi. Oastewanemod  pan noad kapitali kokku,- et Ulrichi nimelist abiraha loolt juurde asutada, hulk austuseädressisid ja ligi 299 terwituse telegrammi anti ära jne. Kui aga õnn-osoowijad Weue wilsi järele tahtsdoad tänujumalateenistust  ära pidada, siis tõrbusiwald kõik kolm preestrit, kes nimetatud gümnasiumis usuõpetust andsiroad,  tulemast, sest et lllrich Luteruse usku on. Preestrid  olla piiskop Herniogeni käest sellekohase käsu saauud,  mitte minna. Selle üke olnud kokkutulnud õnnesoov?  ijad wäga pahased ja kurvmd. nagu ..Birsch. Wed." tõendab, kuid meie arwates oli «säga mvi stlii,  et preestrid ära jäiwad. Professor Korvalewski kohtuasi. 19. detsembril oli riiginõukogu liige professor Äowaleroski  ringkonnakohtu ees. Talle anti ajakirjand.lses sõsawäe iootamist ja walitsuse tegewnse iile maieleadete  laialilaotamist süüks. Need kirjutused ilmust road 1995. aastal ajateljes ..Stranas". Professor tähendas oma wiimases köites, et ta kaua uKljaM-aal on elamud ja wäga hästi teab. tui halba mõju teated seadusewastalije tegeWusc üle. mis mitmelt poolt Wenemaalt saadakse, raalttsust kohta elanikkude juures MoaldMvad. Tal ei olnud mingit põhjust temale saadetud tea- Me juures kahelda. Ta olnud sel ajal esimese riigiwolikogu  liikmeks ja iwel ennemast semstwokogu lrigc,- nii et tal niisugused lood isegi tust oma d olnud. Rahntnste  mahasurumise ajal pandud e.rainimeste maja põlema ja waMfus põletanud mingi frrjaitüfiga ühes Ic ta teadussist töö kolmanda ande ära. RmgkonnaköhAS mõistis professor Kcm>ab'wM 2 kuuks kinni. Lätimaalt. MWZ. Sißtetn rait«petta® i« tahe Ta«p* mehe ?õfleHemi*«. f?Ses, wrifawrs -m-eM* traat tcXcpanerrrift suurem rahapettus ja kahe tähtsama kaupmehe põgenemine. Wõltsimiste läbi oli neil korda lärmid .Miia Tornertspangalf sa „Weue raMMaubanduse  pangast" 30.000 rbl. raälja petta. Et aga pettus ruttu awalikuks Meks tulnud, siis võgeMftwad mõismad  oma perekondadega ara. Aga Mm i bei « ole põgenemisega õnne olnud. Praegu ou Rüga sõnum tulnuid, et mõlemad Zürichi linnas, CchroeWs, vfl kinni roõetud. Kodumaalt. N. RisM. Põllnmeestejelts otsustas kaubaud«jöosakonna  tarwis 3000 rubla laenu teha, nii et vswkond  rohkem ja kasulikumalt oma liikmetele kaupa! -roõfh muretseda. Kaupluse asjaajajaks nmliti hr. J. R-eiuhard'. »Te-lM on mõte iseäralist HaAbatarWitajiM-' NhHuA asutada. Praegu »« meil ilusad tcäma* ilmad, Maanteel lügmoad raeöb sa moorid korralikutt,. aga sood ja heinamaad on pehmed! nagu pori, nii et loomaga ligi ei tohi' minna, sellepärast ei saa heinu tüma takka muidu kätte, kui kanna enne kotiga M raälja. ' J J. Jj-we. KsWtwttäift PiNisilmi oodetaHe siia tuitawat  rstg-ira olikoguliig ech, karsklast Mi D. Tselõscherai,- keda hiljuti Tamara linnapeaks roaliti. Mitnred linnaasjad  on sassis ja lõppema aasta eelarroe on meel kinnitamata..  trrt et uut linnapead! kibs töö ootab. Tselõschern  on siin üks rikkamatest majasmaniKudest. Tal on mitu majamürakast ja smrr saun. Sitmcrtorkarasd! on ta Majade nimelauad. mis pealkirja „Ta lnp oeg M. D. Tselõscherm maja" kannawad. Tamarasse rneetakse iga päeru hulgana Siberist  rdudteega Amuri jõe kalu, mis ffu mägral Viisi ära müü Me. Ilmad on meil külmad. Kraadiklaasis  Wajub ölarahõbe kuni 25 pAgÄsm slls. LuNd palzN ei ©le;, siiski on faanitee hea, mis talupoegadche mõnnaliMs teed «isukoornratega linna sõita. -g. RiMMkst. Mida siin näpatakse. Narma  postkontoris on küll laud ja selle peale sulepead ja tindipott pandud!, kus inimesed kirjutada mõimad,- kuid sagedaste ef leidu laua peal mitte üW? niie*- Peadki ja mõnWord pßmbsb kogMm tindipott. KW-- mise peale Wastarvad amstnikud, et kontvriskäijad tirjutuferiistad üle Nüa. Nüüd tahetaraat tindipoti' laua külge kinni kruntida ja sulepead ahelate otsas panna, et nad enam mõne tasku di libiseks. Töõ-i listc naised ja lapsed raearaad märkest «sju siin enan maste kelkude peal pole iga Lord hob«st WaZAi palgata. Ks kelgud näpatakse sagedaste ära. iKeegi töölise naine jättis oma telg» nAauaks Kreenholüu Vabriku leiraamqja ü?e taha. kui ise 'sisse läks leiba roötrna. Wälja tulles leidis ta. et kelk ära miidudj oli. —■ HNjuti maeti kahte naist, kes raudteel such> ma saavad. ArdcffüdameUed mmbord mäsWwad n«sjde  jiirvWiSnub lapjaMckl MÄe s«De ja «W««d nad Mgu pee! emade haudade zuMde. Kmi uaatafelt kt Mst tulema hakati oli & fee ell -ära w>«rastatu  d. HHrui laSte Iraani:om\€i Ms omtoiitt Mrai jooma. Eeskojas olema icchwri uZs unustati lahti. Teile aja sees toiidi sealt JÕõgiTraam ja ,rrw ded 35 rubla wäörtuses ära. Iseäralik puhtuse eest hoolitsemine.  Iraani poolse linnajao taga asub nSnd«mi«e-totud  paruni maa jLitienbachi Mõisa maas peal terrae  ülem, kus puhtuse ja terraishoiu asjus mingisugust järelwaatust ei ole ja sellepoolest seal kõige hottentotlisemad  kombed raaMeraad. Näituseks keelas majaperemees  K. oma üürikistele ära, musta rvett Hoorni peal oleraasse solgikasti raalamast ja käskis kõike soppa  uulitsale raisata. RMd lainetab selle maja halt uulits, nõnda et ainult pikasäärega saabastega sealt läbi pääseb. Ühes teises majas ka raama H majaperemees ja -perenaine ööse! solgikastist kõrk sopa ämbritega lähedal olemusse kraami, kust ta takistamata  Ncrrowasse raoolad. Teaffamast käiraad kõiZ elanikud endile sõögõraett toomast N o r® n uulitsad ja kõnniteed ov tabrael  alati ja sulaga iseäranis üõmda libedad, et poisilesed  alatasa jalaraudadega nende peal Teised käijad rnaaruwad nagu joobnud ja ühtelugu tuleb mahakukkumist ette. Käsk on Tüll olemas, dt kõnniteed pearoad liiraaga üle raputatama, aga sedcq teob hatma mõni majaperemees. Kreenholmi wadrikss oli lugu küll roõrdlemisi parem, aga hitjuti juhtus seal ka äpardus, et wabrikudircktor ise libeda peale maha prantsatas. BeTlc tagajärjel lasti seal kõnniteed kõik jääst põhjani ära puhastada ja ligi rnersta pMuiett. kuni raudteeni, paksu liiraakorraga üle raputada. aa. HMWaft. Kõhn soetõbi rtophus) on juba sS° gisest saadik Aaspere raal las Wõipere külas >möllomas  ja ohwrid ka taime külm pole talle takistust toonud. Kõige enam kannatab kohaline Lool ta käes, sest et see juba sügisest saadi! seisab. Laiqü male lagunenud see haigus kihelkonnas ei ole. DJceie arstlijcd olud on. sedaroõrt paranemas, et Karmu tohtrimajasse. mis kirikust 3 raerstp. eemal, meel teine avtek asNt-atakst. Haljala kiriku Msrde. kus praegu juba -aptek asub, tahetakse teist alalist arsti asetada ühes hospidaliga, milleks juba sammusid tegema  ott hakatud. Toowida oleks, et ka ühtlasi üks looma arsl meie suure kihelkonna peale saaks palga-. Ind. ligi 13.000 hingelisel kihelkonna! «ei xtlcfs stdÄ raske ülemal pidada! Seltsielu, ©anxrf tegewust awaldamsd nteic ka üba üh isus e d. kes kuulu järele peagi laeuu  ja hoiu kassat asutada mõtlemad. mida siia raaga  sooraida oleks, sest et suurem hnfk rvaWiodapidajaid  endi kohad alles hiljuti mõisa küMt lahti vn iunastaNNd ja suures rahapuuMes fipleämad. lÄi teist aastat on siinsed neli ~ühisust" MoKras ssesHühGrse  läbi waguuite raüsi mitmesugust kcmpa otsekohe wabrikutest ja tehastest tellinud ja oma Tufmeielc taiuHumate  •tingimist«ega Tõtte muretsenud. mille tagttjarrtl  inimeste lugupidamine ja asaTdus Wsti on j tõusnud. nii et endised eemalolijad juba ise tuwrnav l endid seltsiliikmeks pakkuma. j' Meie oleme ja jääme äcimeestefe «M %st kau? !da nurgaks, nagu siinOsVl sest waewalt kuuöeldakse  kuskil kodumaa kihelkomrns rohke» kui kiin. Ciis m. acn, mis mÄlt «iib j« «eile toob.- siin on «wUbee MM afctate mrs elaü»A teeb, aga siin on - ka Mm Mhedal M D>»itab vmrÄchast efa ja liikumist.  Raha liin « seife sellepärast »Ie fe Itrte, kusi ehk «Alhest K»PtzM M mõmW ..rahamees" elutstb. 1 imes. MvMSia». Kosliseltsi pidust tuli ji umbes 75 miMe puhast fijft sisse, millest «stseisuste l> MüM särele Vm 50 rsbla «ehroe matele kvsliSpilastele ' abirahaks anti. Abirahasaajaid on kümmekond. Riigiwolikogu. f Niiguvslikogv tegeomje «««aje istannseaja ülewaaw j Jstunnseaja jooksul, mis üleüldse kaks kuud ja Rmme päerna kestis, peeti 32 päewast ja 28 õhtust koosolekut ära. Erakondades tuli selle aja jooksul : tähtsaid nmudatusi ette. Näituseks alanes oltobrisläe «akonna ftffmete arm, mis «Kmnseaja alDul 153 Wget suur oli, selle lõpuks 137 peale. Ita täiendus» ws!im istel kaotasiwad oktobristid neli kohta. Nõnda m nende erakond üleüldse 123 liikme peale wäkiene» und. Selle wastu suurenes rahwusline erakond parazssmeelsetega  kokkusulamise käbi Me 100 liikmeni Staii parempoolseid oftobaristijä) nende Hulka artoofcfc j Ms on erakond 110 liiget suur. Ästsmiseajal teM» ; ind talupoeMds erakonmtl ü olnud kuigi pikka iga m lagunes wsrÄi ära. K .. Töõwilsaknje poolest käib see ist«mi!er.eg kolmanda i riigiwolikogu kõigist eelmistest istumisesärkudest eite. 1 Suurematest mastuwõetud seaduse-eelnõudest oleks m? l metada: maakorraldamise seaduse eelnõu, (läbiwaata» k miseks kulus 3 koosolekut), kohalise kohtu seaduje •{ eelnõu (17 koosolekut), Isikupuutumatuse seaduse eelnõ» l <5 koosolekut). I Maksu eelnõudest oleks linnade liikumata roaran- d»ste maksu seaduse eelnsu nimetada ja sellega oleks | Sl! tähtsamad seaduse-eelnõud üle loetud, mis wii|  malel istumisteajal läb-i waadoti ja wastu wõeti. t Selsamal ajal roastas WvlikoM meel 12 arupäri-- j aaft Äi. Nendest anti kolm aruMrimist I 8 wõeti wastu -a üks lükati tasast, tarupärimine plah» 1 maiust üle Astrahanskaja uulitsal). Wiie arupärimise ! peale andis roalstsus juba seletust. Kahe arupärimW 5 peale antud seletust tunnistas riigiwolikogu puudu|  kikuks. Arupärimist? ajal peetud kõnedeit tuleb iseäraz  mis tähtsaks keskerakonna juhi, GuVhkorni kõnet pidada.- | milles wiimane sisemiste asjade ministeriumi ja ühes 1 ftSega muidugi ka praegust nuuskimise ja prowakati  sioni pstemi kaitses. Kohalik elu. Walitsus. TMÄna pvsti- ia tMKMWMGW annad teada, -et siinses Posti- ja telegrastkoitwrjs postitaiitss. misama  ka Postmarkide niiiäse 25. detsembril ja 1. jaanuaril 1910. a. seisab. 26. ja 27. detsembril on postil all tus kella S—ll hommikul aroatud. Teistel päswod-el lestad mastu- WSkmi«e M äraandntme MW postõsaGr tähtede müük kell L hommikul kuni kella 9 õhtul, rahasaadetusts ja Pakkide roastutootmine ning käiteandmiiue kella 8 hommikul kuni kella 2 p. 1; kinnitatud faabetuste wastuwõtmine ja äraandmine kella 8 hvm. kuni kella 2 p. 1 ja kella 4—-(6 p. 1 21. dettembrllt oeaZe awetolfe zõslu- ja uu«x--a-asta  iertuiteietekgtamitifjib toosina, Neid ei saadeta aga enne ära, kui nende Peale tähendatud ajal. Et eksimist ära hoida, siis palutakse saatjatel eneshel „Noshd esttvenskaja" wõi ..Nowogodnaja" kirjutada. Nende sõnade eest maksu ei mõeta. ei faalete posti peal edasi? Et postkaartide sagedaste yostijeaduste  mastu eksitakse, siis amaldab Tallinna postija  telegrafimalitsus järgmised postkaartide kohta käi- Dad Määrused: Postkaardid Keisri Majstesteedi Perekonnast isilitte  pildiga ei saadeta posti pesi edast, fui nende peal Punaseristi täht pealkirjaga ..puha lemgenia seltsi kasuks" wõi Keisri krson pealkirjaga ..Keisrmna  Alaffandra Feodoromva ladu tegeuurle sõjamäele" mvi teised Keisrinna Aleksandra Feodvrowna kaitse all -olewate seltside märgid puuduwadi. Niisama ei saadeta posti peal edasi postkaart isid,- .millele paberiraha veale on trükitud ja millele purukslaotud  Kadfisegu peats on pandud. Peate selle ei lubata postkaartidele midagi külge kleepida ja nad tulsmad lahtiselt saata, s. t. neid! ei tohi isegi läb-paistmas ümbrikus saata. Postkaardi adressikülg wõi wühemaE pool sellest tuleb puhtaks jätta,- et sinna Võimalik oleks peale ckdresst meel pvstitähendusi teha. Pesti laudu ei saadeta ka kinnistes ümbrikute» olewaid »M- ja teG terrvitusekaartDd . kui nsed panderslli  »ll ssadetaõe ja umbriku nurgad ära on lõigatud.  K«Mirtoriun»ido tsurnupõleiamtse-ahjude) seadus»- «brõu oli sinodis läbiwacstamisel. Sinod tunnistas krematoriumide asutamise Wene usu wastu käimaks teoks. Eelnõu anti sisemiste asjade ministeriumissÄ tagasi. Kool. SÄGs SsMseW tmmm. Sofia footifeTtftfee poo» roälfaaatsib Mentoris leiame hWsitawaid arroeifc nende seltside togeiruie kohta. Aruande 'järele on igas Baltimaa kubermangus üks iseseisew Saksa selts, kellel omad kohalikud jaoskonnad  on. Eestimaa Saksa sel tl il oli 1903- a. liikmeid: Tallinnas 3366 ja Tallinna kreisis 211, Rakvere kreisis 374. Paide kreisis 241, saarsalu kr. 139, Nakwere Unnas 161. Paide li-snas 138, Haaptalus  163. Lihulas 33, Iõhrois 32, Amblas 1,- 23 ai* tfefis 14, kokku. 4.086 immest. Lii roim aa 6of Ta seltsi kristnete STTO M 1908. aastal 24.350. ilmamaa Saksa seltsil oli selsamal aastal 7787 liiget. Koolisid on seltsidel: Luwimaal 26, 2700 õpiwsega.  Kuramaal 26. 1022 õpilasega ja Eestimaal 15 fouli 925 «PÄaseM. Nendest oli Ws kooliõpetajalt seraili®: Miitssis 1£ õp Hataga. Nr. 293 1909 PSSW« t S h ° !U Suitsetajad UI Nõudke ainult Mberossisi J loru", » till! » 1»». I. L. mArikust •fe. -fe -fc. Saada igal pool M