15 kuni 20 inimest nädalas soojatõbesse haigeks jäänud ning haigemajasse igapäew läbiStikku 5 inimest sisse astunud. Wõrust. Kohtukojast. Riia ringkonnakohtu  kriminal-osakonnas harutati 3. Augustil kinniste uste taga kahte protsessi Karula õp. ESwald Paslacki wastu ühe õigeusulise ristimise ja ühe scgapaari laulatuse  pärast. Asi oli juba 22. Märtsil kord otsustamisel, kuna aga kaebealune polnud  ilmunud; kohus oli sel puhul õp. Paslacki mõlema süü eest waimuliku ameti kaotamisele mõistnud- Öp. Paslacki nõudel wõeti asi uuesti harutamisele. Kohus kinnitas  endise otsuse. Selle otsuse wastu saab õp. Paslack Peterburi kohtupalatisse edasi kaebama. Liilvimaalt. Kohtukojast. Nagu teada, müüdi minewal sügisel Marama mõisa rentnikul hra von Wahlil sunniwiisil üks lehm ära, sest et omanik,, Liimini, kuberm. Ajalehe" tellimise hinda ei tahtnud  wälja maksta. Hra von Wahl andis asja walitsewa senati kätte otsustada ja see on nüüd kubermangu-walitsuse käsu seaduse «vastaliseks tunnistanud. Peterburi kooliõpetajate instituuti maetakse  algawal kooliaastal hulk Soome koc liõpetajaid  wastu, et nad sääl ennast Wenckceles  täiendada ja tegelikult harju.ada wõiksiwad. Thee hinnad on Pekingi langemise ajal märksa tõusnud. Ajalehed teatawad küll, ei Wenemaa thee tagawara Hongkongist  õnnelikult Wladiwostokki jõudnud ja Londonis thecd rohkesti seismas olla, oga kaupmehed ei hooli sellest, waid tõstawad  hinda kui arwawad. Puude hinnad on päälinnaS, ja selle järele üistesgi linnades märksa langenud. Kõige paremad kasepuud maksawad praegu Peterburis 5 rbl. 80 kop. süld. Jtalia kuninga elukinnituse kohta kirjutatakse ajalehe „Rossijale" Roomast, et Jtalia ja wäljamaa clukinnituse seltsid juba kuninga kassasse 28 miljoni liiri maksnud on, s. o. suurem osa sellest summast,  mille eest kuninga Umberto elu kinnitatud  oli- Jääb uuel 10 miljoni maksta. Sellest rahast saab, kuninganna Margareta 10 miljoni omale. Kuningas Viktor Emanuel  on ka oma elu niisama suure summa eest, kui ta isagi, ärakinnitada lasknud. Puchara emir on 100,000 rbl. haawatud sõjameeste hääks annetanud. See raha on Keisri loaga Punase Risti pääwalitsuse  kätte antud. Walitsus on nõuks wõtnud uusi kooliõpetajate  seminaarisi asutama ja wanu suurendama  hakata. —> Nekrutid wõetakse Weneriigis 1900. a. 297,000 meest, nendest Liiwimaalt  2892, Kuuramaalt 1638 ja EeSti maalt 936. Linnade korterimaksu, mis juba põhjusmõttelikult otsustatud oli linnawalitsuste  hääks jätta, tahetakse, „Now. Wr." teatel praeguste Hiina sõja kulude katmiseks  weel mõnda aega riigi sissetulekute sekka wõtta. Rostowist. (Doni ääres) toob „W. t. s." 5. ja 6. Aug. järgmised teated: Doni jõe kaldal olcwad nafta-ladud seisawad  leekides, niisama ka kaks wabrikut; tuli hakkab naabrimajadesse. Jõe pääl põlewad lodjad. Kathariüa raudtee on 300 sülla pikkuselt tule sees; wagunid ja telegrahwi postid põlewad. Tuli häwitas 2 wilja-aita, ühe raudtee silla ja 10 hoonet ära- Kahju on mitu miljoni suur. Tuli tekkis hooletuse läbi. Wilnast. Saksa riigikantsler würst Hohenlohe tuli 30. Julil oma tütrega, ühe õetütrega ja mõne ametnikuga Wilna kaudu oma mõisa Werkisse, mis Wilna kubermangus  on, elama. Kohalik kuberner ja krcisiülem  oma abilisega oliwad würsti Wilnas wastu wõtmas- Würst Hohenlohe elab Werkis, oma surnud abikaasa kõige armsamas  lossis, wiimast korda, sest ta pidi Wenemaa sellekohase seaduse sunnil kui wäljamaalane oma siinsed mõisad ära müüma,  nõnda ka W.rki. Hohenlohe mõisate wäärtust määratakse 40 miljoni rubla pääle, oga sunnitud rutulise müüma läbi sai würst nende eest ainult 19 milj. rbl. Wsrki lossi sisemise kraami, mis 1 milj. rbl. määri olla, wiib würst Berlini. üksteist enne pulmi, sest kosimist toimetawad manad naised ilma peigmeheta. Et mcestcrahwad  wäikeste jalgadega naisi armastawad,  siis hakatakse tüdrukutel ju wiie, kuue aastaselt jalgu pisikesteks pigistama, millest tuleb, et Hiina noisterahwaste jalad nii ära rikutakse, et nad õieti kõndida ci saagi. Naese seisukord on õige wilets, sest me>s wõib temaga teha, mis ta tahab. Ta wõib teda peksta, ära müüa ja isegi nälga surra lasta- Kui ta tahab, wõib ta enesele ka mitu naist wõtto, ja seda teemad ka rikkad sagedasti, kui esimene naene manaks jääb. Naesed oga peawad mehele tingimata uStawad  olema- Mitte ühegi mehega pääle oma mehe ci tohi nad kõneleda, mitte oma mennagagi, ja pääle mehe surma ei tohi nad ka enam teisele mehele minna. Aiw saadaw on siis, et palju naisi ise oma elule otsa teewad- Elu ei loeta üleüldse mitte Hiinas nii kalliks nagu meil. Laste tapmine  on sääl igapäcwane asi. On waesel perekonnal leiba mähe ja lapsi palju, siis bukkab ta kõige pisema lihtsalt ära. Seda sünnib iseäranis tütarlastega, keda kaugeltgi nii palju wäärt ei arwata olewat kui poissa. Hina kohutupidaminc on meie omast õige kaugele taha jäänud. Nagu meil keskajal,  nii on Hiinas praegu alles piinariistad  tarwitusel. Suuremate kuritegude pääle on sääl surmanuhtlus, wäiksemaid karistatakse  peksuga. Ka Hiina wangikojad on päris piinakojad. Wangidele pantakse sagedasti  suured puu mõrud kaela, nii et nad mahagi heita ei saa. Lõuna-Afrika sõjawäljalt. Buller on lõuna pool Belfasti armuta  100 meest kaotanud. See wist ongi, mis buridele suurest wõiduft kõnelemiseks põhjust on andnud. Praegu on Belfasti ja Mahadodorpi ümber (mis Middelburist ligi 100 ja Pretoriast üle 200 nursta ida pool) suur Buri ja Inglise mägi koos. Buridel on sääl Inglise lehe ütelust mööda 20.000 meest. Neil wastu on Inglise kindralid Polecarew, French ja Buller. Ka mäe ülemjuhataja RobcrtS on läinud nädali lõpul sinna jõudnud. Wist tuleb nüüd suur lahing, kui bnrid enne ei tagan-. Dewet on Inglise ametliku sõnumi järel ära Oranje maale läinud. Armutakse, ta käinud Transwaalis selle pärast, et president  Steljni Krügeri juurde saata- Steijn läinud niinelt K 0 wersta põhja pool Prctoriat  PienaarZi jõest üle, et Krüg-riga Mahadodorpis kokku saada. Edasi t.atawad  inglased, et burid Lääne-Transwaalis nüüd agaramad on kui kunagi enne. sedasama  üteldakse Löunaida-Transwaali buridcst.  Need olla Buffalo jõe äärde laagrisse asunud ning käia ühtewiisi Põhja-Naatalis raudteed rikkumas, loomi riisumas ja inimesi  hirmutamas. Neid olla arwata 700 meest, ja olla neil ka üks suurtükk. Hiina sõjast. Peking on ära wõidetud. W.ne abiadmiral Aleksejew on Pekingi ärawõtmise kohta öelnud: 1- Augusti õhtul, kui linna pääle terme päew pommisid  oli lastud, murdsiwad ühendatud mäed Pekingi idapoolsed wärawad maha ja marssisiwad linna sisse. „W ne tel- seltsi" traadisõnumitest, mis nädala jooksul tulnud, tarwitame järgmist:  Üks wene torpeedulaew wõttis teel Port Arthurist Takusse ühe hiina torpeedulaewa  wõitlusega ära. Kindral Fleischer wõitis Ehaitshengi linna ära. 6 suurtüki ja 1 lipp laugesiwad saagiks. Meie kahju on wäike. Ehaitshengis oli 5000 hiinlast 8 suurtükiga. Pekingi ärawõtmise puhuks läkitas wene keiser 5. Aug. kindral Lenewitshile järgmise õnnesoowi telegrammi: Soowin teile Pekingi kiireks ärawõitmiseks õiglaselt  õnne. Teie wõidu eest annan ma teile Georgi ordu 3. kl. auumärgi- Siberi tublile wäele minu palawam tänu. Andke admiral Ateksejewile need ülcS, kes tublid oliwad. Amerika wälk raudtee. Amerikas, uute leituste ilmajaos, on jällegi uus raudtee plaan tehtud, ja kui see korda läheb, siis on nüüdne reisijate ja kauba wedu tema kõrwas tühi asi. Uut teed mõeldakse New-Uorki ja Ehicagu wahele ehitada, kus iseäralistes kuuli-waguniteS (oma kranadi kuju pärast nõnda nimetatud) 5 tunniga 1709 kilomeetrit ära sõidetakse. Uue tee plaani ülesleidja Mr. L. Beccher Brooklinist, on wäikese elektri-tee omanik mis Kanadamaal Ottawast ühte lõbukohta wiib, ja on selle tee uuendamise ja täiendamise  juures nii kaugele jõudnud, et wiimaste aastate tehnika uudiseid tarwitades  ilma hädaohuta tunnis LOO inglise penikoormat ehk umbes 350 wersta ära wõib sõita. Niisugune kiiruse rohkcndus oleks kirjade saatmises ja kaubailmas wäga tähtjas. Walitsuse poolt on ehituse luba antud ja tarwiline kapital koos; ehitus algab umbes kuu oja pärast ja tee saab IV2 aasta pärast malmis. Uus tee saab „kõrge tee" olema, postide otsa ehitatud,  et muu liikumine takistatud ei saaks. Igat rongil on üks ainus wagun, mille c simine ots tcraw, et õhk wastu ei seisaks. Teel on üks ainus roobas ja wagunil kaks ratast, üks teise taga. Küljeli kukkumise  waStu on aga waguni külgedel weel kummagil pool 4 ratast, mis wastu käsipuud  puuduwad ja üleliigse elektri jõuu edasi saadawad. Wagoni pääosad on aluminiumist  ja sellega wäga kerged. Magnedi-press  paneb wälguna sõitma rongi paari sekundiga seisma. Sõit sünnib ilma mürinata, peaaegu kuulmatalt. Teel on ainul: kolm wastejaama, Buffalos, Elcvelandis  ja Toledos. Iga päew sõitwat 100 wagunit kummagile poole. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pnhapäcwal, 27. Augustil. Eestikeeli jumalateenistust ja lauarahwa wastuwõtmist kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal  kellu 2 pääle lõunat. 33 Saarlane, 1900 Waswtaja toimetaja Hartwig Sah, eaull. oee. poi.