aegafi lühendatakse- Nimelt saab õpetus augusti kuul waremalt algama. Uusi paberi rahasi löödi augusti kuul, kus nende järele suur küsimine  oli, 25 miljoni rbl- eest juurde, nii et endise 530 miljoni rbl. asemel 655 miljoni rbl. paberiraha käima pandi. Et aga nüüd pärast wilja ülesostmise ajajärku küsimine pende järele jälle wäh.- nenud on, siis põletadi neid rahaministeriumi  käsul, 26 nom. 25 miljoni rbl. eest ära, nii et nüüd endine summa, 630 miljoni rbl. liikumas on. Wene sõjamäes teeniwad praegu umbes 40,000 Muhamedi usku soldatit. Et neile «võimalikuks teha, oma usu kombeid täita, saada Muhamedi usu preestrid (mullad) uuesti ametisse pandud, kes pääle 1896 aastat ära olid kaotatud. Siberi raudtee 10-aastase ehituse-alguse (1893—1303) puhul on hiljuti raamat ilmunud, nime all „Siberi raudtee enne ja nüüd". „Now. Wr." toob teated sellest raamatust raudtee ehituse kulude kohta. Selle järel on näha, et Baikali ringtee kõige kallimaks on läinud. 244 wersla maksawad nimelt 53,025,743 rubla, ses on iga werst 21g,777 rubla. Jda-Hiina raudtee ehitus, mis 2377 wersta pikk on, tuli 253,496,880 r. maksma. Kahju, mis Jda-Hüna raudtee 1399. a. mässu ajal saanud, aimatakse 79,999,999 r. pääle, see on 29,449 rubla iga -versta kohta. Wiimase rahwalugemise esialgsed  statistika-tööd jõ naivad „Pet. Wed." teate järel nvwembri - kuu lõpul malmis. Ühtlasi jätawad statistika osakonnad oma tegewuse seisma. Selle töö lõppu on kohustama  määruse järel 1395 aasta kemadel oodata. Suurepäraline plaan. Kaubalaewasõidn  ja sadamate päawalitsuS töötab,suurepäraiise  plaani kallal, mille järele Walgej-äuerd Onega järmega kanali läbi ühendada Kanal saaks 299 werSta pikk ja ta tegemise on 12 miljoni rubla pääle arwatud. Moskwast. Raha ilma margita kirjas. UmbeS aasta eest tõi kirjakandja  ajalehe „RusSkija Wed." kontorile ühe ilma margita kirja, mida sää! mitte waStu ci wõetud. Postiametis awatakse niisugused kirjad, pääle selle, kui neid ajalehes on kuulutatud, posti- ja kontrollametnikkude  juuresolekul kord aaStaS, kirjadest leitawad wäärtpaberid wõetakse wülja ja kirjad häwitatakse ära. Ülemaltähendatud  kirjas, mis nüüd hiljuti awati, leiti Russk. Slowo teate järele wiis sajarublalist Sellest wiieft sajast rublast pidi, nagu ligiolew kiri tähendas, 350 rubla Mõskma ülikooli lehmadele ült- õpilastele ettelugemise maksuks, ülejäänud  Iõo rubla aga kõrgemate nais-kursuste hääks antama. Et aga ilma margita kirja seest leitud summast üks kolmandik osa postiameti hääks peab langema, nõnda wäheneb siis heategewaks otstarbeks määratud summa 166 rubla kopika wõrra. Baltimerd Mustamercga niisuguse kanali läbi ühendada, mis laewakäigule sünnis oleks, on ammugi mõeldud. Selle suurepäralise ettewõtte kohta on juba mitmed  eelplaanid olemas. Oma miimaseS numbris teadustab üks Inglise ajakiri, nagu oleks Amerika kapitalistide ühisus Wene walitsusele lubanud Balti-Mustamere  laswakäigu kanaali 315.000.000 rubla eest malmis teha, s. o. kolmandik sellest hinnast odawam, mida Wene inshenerid  üles andsiwad. Kanal peab nõnda ehitatud olema, et fäält suured sõjalaewad läbi pääsemad. Inglise ajakirja arwamise järele saab kanalil pääle suure majanduslisa tähtsuse ka suur sõjaline tähtsus olema, ja see annab põhjust tema eluleilmumist loota. Kui seda tähele panna, et Wenemaa  mitte suure Siberi raudtee ehituse eest ära ei kohkunud, siis ei ole ka mingisugust põhjust arwata, et ta kanali kulusid kardaks, sest et kanal Wene sõja- katsuma, neist mõtetest Peter lahti kiskuda ning teisele juhtida. Ma ei saa mitte aru, kallis Peeter, mis sul täna on, wastas Tio, pea ütled sa, et ma Vassiliga kokku saada, pea jälle, et ma sinu wastu mitte nõnda ei olla, kuidas sina seda soowid. Tahad sa mind pahandada,  wõi on sul mõni muu nõu? Ta tõmbas oma käe Peetri käest nagu poot pahaselt ära. Sind pahandada? sõnas Peeter natuke ägedalt, kas sa siis mitte ei mõista, et ma kardan: ehk läheb su armastus wahest minu wastu kuidagi kaduma, ning see sunnib mind kõnelema. Ära räägi, Peeter, niisuguseid lollisid juttusid,  ma ei wõi neid kuulda, ütles Tio natuke naerates ning oma käega Peetri käewarre pihta lüües, kuna ta ise talle otse silmade sisse waatas. See waade mõjus Peetri pääle kaunis köwasti, nõnda et ta kahtlased mõtted kaduma läksiwad seda enam weel, kui Tio ta ümbert kinni hakkas ning mitmete armastuse sõnadega teda kinnitas. Aga km ta kodu läks, hakkas kahtlus ta seeS uuesti jälle elama, sest kartuse laim oli küll ära kitkutud, aga juured oliwad ometegi südamesse seisma jäänud. Rumalus, ütles ta iseenesele, mis ta ennast siis mulle lubas, kui ta Wassili armastab, aga fiisgi ei saanud ta neist rahutumaift mõtetest lahti- Talle tuli jälle kõrts meelde, talle tuli meelde kudaS Wassili Tiot jääl suutlcda  tahtis ja kõik ses pani teda otsustama, et see mitte paljas juhtumine xi wõinud olla, mis WaSsilit Tiole ligcndaS. Ta tõmbas rätiku taskust, pühkis higi otsa eest ning ruttas kohe jälle Mihkli juurde. Mikspärast sa nõnda üritatud oled, tähendas Mihkel teda nähes? N midagi, wastas Peeter pahaselt, ma olin Tioga koos. Seletasite siis omad asjad sõbralikult ära, küsis Mihkel. Jäta mind oma pillamistega rohule, ma ei tea isegi, mis tegema pean. Üks mõte hirmutab mind kangesti ning see on: et pärast Tio ehk WaSsilit armastab. Ega siis niisugused asjad rõõmuZtawad ei ole, kui see tõsi peaks olema, aga kesseda teab ? Kes seda tead, kordas Peeter, aga ma ei ole enne mitte rahul, kui asi selge on, ons see aga tõsi, aga siis WaSsili! . . . tal oli rusikas malmis siis Wassili 1.. Mitmed nädalid läksiwad mööda, kus midagi iseäralist ei juhtunud, mis Peetri kahtlust suurendanud oleks. Ta kahtlus kahanes seda enam, mida sagedamini ta Tioga kokku juhtus, kes igakord ta wastu palju sõbralikum ja lahkem oli, kui wahel enne, nõnda et Peeter oma endist kartust ise juba häbenema hakkas. Ühel õhtul läks ta jälle Tio juurde, aga hoopis hiljem kui iga päew, sest et ta oma ruki küli künniga mitte ennemalt malmis ei jõudimd. Niipea kui töö malmis oli, ruttas ta igatsedes Tio poole, kartes, et ta ehk enam mitte sää! aedaS ei ole, kus ta temaga ikka kokku sai. Aia juurde jõudes ei leidnud ta Tiot enam säält; ta ruttas õue pääle, ja armas et ta ehk meel süül on; ei ka mitte. Wiimaks läks ta akna taha waatama, kas Tio ehk meel ülemal on. Akna lähedale tulles ja säält sisse waadates, kohkus ta aga nõnda ära, et ta iseennast ka enam ei tunnud. Ta nägi WaSsili toas istuwat. Ta kiristas hambaid ning karjus: Wassili! . . . . pööras aga jala päält ümber, läks rutates kodu poole, süda täis tulist wiha ning kõige kangemat küttemaksmise himu. (J. t.) Naljaks. Kingsepa õpipoiss: „Nüüd tean ma, mis wahe meistri ja õpipoisi wohel on!" „N°H?" „Kui õpipoiss haige on, siis öeldakse, ta on joobnud; on aga meister joobnud, siis öeldakse: ta on haige!" -"lsa (koju tulles) : „Mis sa nutad, pojukene? Poeg? ~E m a peksab mind alati!" Isa: ~Ara nuta ühtigi: nüüd peksan m a sind jälle ise!" Hamba-arst annab neiule pärast hamba wäljatõmbamist magwa musu. „Aga, mu herra, mis Teie teete?" hüüab neiu wihaselt. „Teie näete, armuline  neiu," mastab arst, „et ma mitte üksi walu, maid ka rõõmu oskan walmistada!" Hää mõte- Ma arwan, mu süda on raswa sisse kaSwanud . . . Nüüd ei tohi aga mitte tohtri juurde minna —- muidu keelab ta mul õllejoomise ära. Hää nõu. Kohtunik: Teie sõimasite  teineteist wastastikku: üks ütles härg, teine eesel. Wõtke need sõnad tagasi. Kirjutaja (kui kaebtuse-alused seda ei taha teha): Herrad wõiksiwad wahest sõnad ümber wahetada!" Ettewaatlik. Noh, Hans, kas sa käisid oma pää pärast tohtri juures? Käisin küll, ta ütleS, et ma sugugi joowastawaid jookisid ei tohtida tarwitada. Kas ka monopoli mitte? Seda ei julgenud ma temalt küsida ta oleks wahest ka selle ära keelanud. Palju reisinud. Mees: „KaS me oma pulmareisil ka Luzerni linna waatama läheme?" Noorik: „Luzerni? Oota .. . Sina ... mä arwan, sääl olen ma ühel oma pulmareisil  juba käinud." Teised lehed. Eesti kirjandus on jälle ühe uue ajakirja läbi rikastatud. „Uudised" on neil päiwil hrde P. Speeki ja Dr. R. Aawakiwi wastutamisel ilmuma hakkanud, kuna wäljaandjateks hrad P. Speek ja M. Martna on. Leht ilmub Tartus, kaks korda nädalas ja maksab postiga ära saates 3 rbl. Oma juhtmõttid ei ole uus leht mitte awaldanud.  Esimesest juhtkirjast wõib aga näha, et ta tööjliste häälekandja tahab alla, kapitalistlikku  ehk palgatud tööjõuga tööstamise wiist mitte õigeks pidades, kus juures leht ka meis koha omanikkusid jarentnikkus id juba kapitalistideks tahab lugeda. Meie arwates saab uuei lehel tähendatud sihis raske ja peaaegu wõimata töötada olema, sest siis peaksiwad tema lugejad ainult töölised olema. Päälegi ei ole kapitalistlikku tööstuse wiifi meie maal taluomanikkude  ja rentnikkude elus sugugi weel leida. „SeSN Postimees" on hakkanud kaks kord nädalas ilmuma. M 50. Saarl a n e, 1903