pääls ekstsellents lahkesti teretades wastas. Õhtul oli tore pidusöök 50 inimese jaoks linna poolt. Saaremaalt, Anseküla st. Hiljuti tulnud üks tundmata mess paadiga Rahusts küla ligidal mereranda, kadunud siis aga ära kui tina tuhka. Asja järeleuurimisel leiti, et paat Lümmadast ja mees, kes temaga randa oli tulnud, Lümmada walla talumees, Kuresaare  wangimajast ära põgenenud Mihkel Kaarli poeg Haab on. Kuhu see mees ennast peitnud, on teadmata. -IL- Paar meie walla pidalitõbist on Nennali hospidalist ära jooksnud. Igatsus kodumaa järele olla põgenemise põhjuseks. Riias olla palju wiierublalisi wale kuldrahasid liikumas, mis hõbedast  walmistatud ja üle kullatud olewat. Nad olla nii hästi walmistatud, st isegi rahaliste  asjadega wilunud inimesed neid hõlpsasti ei wõiwat ära tunda. Jtalia kuninga külaskäik. Kui kõrge külaline i. skp., nagu oma lehe minemas  numbris teatasime, Talwepaleesss oli jõudnud, wõttis ta sääl saatkondasid ja wõõraste  maade saadikuid wastu. Sellest mapäewa õhtul sõitsiwad Keisri Majesteet ja mõlemad Keisrinna Majesteedid, Jtalia kuningas, Keisri perekonna liikmed, ministrid ja teised kõrgemad ametnikud Krasnoje Seloosse, kus neid saatkonna liikmed) wäljamaa sõja-agendid ja kindralstabi ohwitserid juba wastu wõtmas oliwad. Waksalis oli ka talupoegade saatkond, kes Jtalia kuningale soolalsiba tõi. Auuwahtide  terwituse ja saatkonna wastuwõtmise järele lahkustwad kõrged külalised waksalist. Keisri Majesteet, Jtalia kuningas, Oldenburi suurhertsog  ja Suurwürst Wladimir Aleksandrowitsh sõitsiwad ratsa, kuna mõlemad Keisrinna Majesteedid  ja kõrged naesterahwad tõldades sõitsiwad.  Wähe aja pärast, kell 6 õhtul, hakkas laagri waatus, millele aga ilm weidi takistust tegi, sest et parajasti waatuse ajal kaunis tubli hoog wihma tuli. Wihmast hoolimata sõitsiwad Majesteedid edasi. — Pärast Laagri waatlemist joodi telgis theed. Selsamal ajal algas ka muustkakooride kontsert. Sõjawägede õhtupalws järele lahkusiwad Majesteedid ja Kõrged isikud laagrist ning sõitsiwad KrasnojeSeloo  paleesse, kus perekondlikku söömaaega-peeti. Kell 10 õhtu sõitsiwad Keiserlikud Majesteedid ja kõrged külalised Krasnoje Seloo teatrisse baleti-etendust waatama, mis kell 11,50 min. öösi lõppes. Teisipäewal, 2. juunil, kell 11 hommiku wõttis kuningas Krasnoje Seloo wäljal sõjawägede waatusest osa, mis sääl Keiserlikkude Majesteetide juuresolemisel toime pandi. Sõjawägestd  juhatas Suurwürst Wladimir Aleksan- drowitsh. Keisri Majesteet, Jtalia kuningas ja Oldenburi Suurhertfog sõitsiwad ratsa söjawägede  ridadest mööda Lerwitusi wastu mõttes. Muusik mängis Jtalia kuninga marssi. Keisrinna  Majesteedid sõitsiwad tõllas. Keiserliku telgi juures jäiwad Majesteedid peatama, kuna Keisrinna Majesteedid telki astustwad. Selle pääle hakkastwad sõjamäed Keisri Majesteedist ja tema kõrgest külalisest mööda marssima. Kui Keisri Majesteedi saatemägi mööda oli sammunud, mõttis Majesteet sõjawägede  juhatuse oma kätte ja wiis nad Jtalia kuningast mööda, temale auu andes. Pärast sõjawägede waatust wõeti keiserlikus telgis einet. Kell p. l. esiteles ennast Jtalia kuningale 14. dragunipolgu saatkond, kes talle, kui oma polgu ülemale, polgu ajaloo ära andis. Kuningas tänas annetuse eest ja ajas oma polgu ohwitseridega lahkesti juttu. Kella 3 ajal lahkusiwad Keiserlikud Majesteedid kõrge külalisega  mäljalt ja sõitsiwad raudteejaama, kust neid keiserlik rong Uude Peterhofi wiis.  Sellesama  päewa õhtul oli Jtalia kuninga auuks pidulik söömaaeg Suurwürst Peeter Nikolajewitshi  ja tema abikaasa, Jtalia kuninganna õe, Suurwürstinna Militsa Nikolajewna suwemajas,  millest Keiserlikud Majesteedid osa wõtsiwad.  Kell 4 p. l. selsamal päewal wöttis kuningas Peterhofi Suures palees teaduste akademia  saatkonna wastu, kes talle akademia poolt adressi ära andis. Kolmapäewal, 3. juunil kell 11 hom. käistwad  Keisri Majesteet ja Jtalia kuningas  Kroonlinna Wäiksel reidil. Kui Keiserlik  jahtlaew „ Aleksandria" reidile jõudis, lasti kõigilt laewadelt terwituseks suurtükkidega. Kuningas lahkus keiserlikult laewalt ja sõitis „Carlo Alberto" pääle. Wähe aja järele sõitis sinnasamasse ka Keisri Majesteet. Jtalia laewamehed  terwitasiwad Majesteeti kolmekordse hurrahüüdega. Laewal esiteles kuningas Keisri Majesteedile ilma traadita telegrahwi ülesleidjat  Markon'it, kes laewal katseid tegemas oli. Herra Markoni seletas Majesteedile oma ülesleidusest.  Laewal pakuti shampanjerit ja komwekkisid.  Kell 12, 40 min. lahkusiwad Keisri Majesteet ja tema kõrge külaline Kroonlinna reidilt. Kolmapäewa õhtul kell 8 oli Jtalia kuninga auuks perekondlik söömaaeg würst Georg Maksimilianowitsh  Romanowski ja tema abikaasa, Jtalia kuninganna õe pool. Pärast söömaaega sõitis kuningas Peterhosi Suurde paleesse tagasi. Neljapäewal kell 9 hom. wõttis Jtalia kuningas  14. dragunipolgu komanderi Eichholzi wastu, kes talle polgu lipu joonistuse kätte andis.  Kuningas tänas ning kinkis kõigele saat- 5 902 Testi Postimees. 354