üleüldse, et keegi lacwalt kraami ära on toonud, siis saamad toojad, kuigi nad ka päästjad oliwad,  tolliseaduste põhjal karistatud. (Lõpptuleb ) K a a r m a-S uu r e w a l l a kaubatarwitajateühisuse  üleüldine koosolek. Minrwal pühapäewal, 25. januaril oli Kaarma-SuurewallamajaS K. S-walla kaubatarwitajateühisuse  liikmete üleüldine aastakoosolek.  Koosolekule oliwad ilmunud 26 liiget. Koosoleku awas ühisuse esimees hra F. Puck. Juhatajaks waliti hra Otto Lember ning kirjatoimetajaks  wallakirjutaja hra Kanawal. Esimeseks päewakorra punktiks oli aasta aruanne, mille kirjatoimetaja hra J. Tarkpea ette lugeb. RewiSjoni komisjoni tegewuse üle andis aru hra H. Piip. Kaarma-suurewalla kvubaühisus alustas oma tegewust nii on ta siis ainult pool aastat tcgewuseS olnud. Tal oli aaSta lõpul 82 liiget, keS kokku 2045 rubla osamaksuna kaubanduStise tegewuse pannud. Kõige suurem osamaksu sissetulek oli 1908 o. esimesel poolel. Uusi liikmeid  on aga. ka wiimasel ajal alatasa juurde tulnud niug mõned õige suurte osamaksudega. LoodetawaSti kaSwab liikmete arw edeSpidi weel suuremaks. 1903 a. peeti ühisuse poolt 5 pää- ning 16 eestseisuse koosolekut. Mis otsekohe seltsi kaubandusliseSse tegewuseSse puutub, siis wõtb ka seda kaunis kordaläinuks pidada. Kaupa on üleüldse ostetud 10,463 rubla 59 kop. eest; ära müüdud on sellest kaupa 4678 rubla 69 kop. eest. Kaupluses oli tegewüseaatto lõpul 5523 rbl. 16 kop. wäärtuseS kaupa, togawaraS 1T rbl. eest ning pärida ja wõlga antud 189 rüblaT" 77 kop. eest. Kaubandusltjest tegewuse  stiül! ühisusele sisse 900 rubla. Kuludeks läks sellest summast 679 rubla 96 kop., Nii et vuhtakS kasuks 220 rbl. 4 kop- järele jäi. Sellest 220 22 rbl. 1 koo. kapitali"külge, kuna 198 rbl. 3 kop, osamaksu ja kaubaoftmise järele Uikme- Seda ja teist. Tulemase kun i nga tembud. Inglis aujärjepärija ja Suurbrilania tuirwane kuningas oli lapsepölweS liig wallatu, mille eest ta tihti koristada sai. Ei ühtegi päewa täinud muidu mööda, kui ta jälle mrsgi wigurit ei teinud. Kord oli printsi wanaemal, kuninganna Victoriat suur pidu, millest ka noor prints pidi osa wõtma. Korraga aga märgati, er prints kadunud on. Küll otsin teda siit za jäält kõik asjata. Wiimati nägi kuninganna jõber ja nõuandja John Bcown oma suureks ehmatuseks,  et printsi jalad laua all parstfiwad.. . Tulewane Sumbutama ja lirimaa kuningas roomas laua all ja tegi laudas istujate jalgadega  mitmesugused tSkka. Brown ei julgenud printsi jalast kinni wõtta, aga pahane wanaema käskis poisi silmapilk laua alt wälja tulla. Kui poiss rvälja tuli, oli ta kolkide piduliste, meestejs  naesterahmasw jutmMchmatuseks ... täitsa halasti ! Ta oli laua all end täiesti riidest M' Võtnud. Kuninganna küsimise pääle, miks ta Niisugust tempu teinud on, wastaS ta lühidalt  M. seisti,, et tal korraga mõte pähe tulnud  üht koerustükki teha, millesarnast enne kuningliku pidulaua juures ei ole tehtud. Prints pandi kolmeks päewaks kartseri ja ei lubatud tera»! nädalil ühise laua jumes Mnat süüa cga paadiga Temse pääl sõita. —-Ktn- tormabgi W mßsiü elumeri, km kurjas, kamalus ka tee püül ees, ei ia! lohku, uõrke süüta weri, waid julgus tõuseb tõe eest «õidelt«s. Las' olla paks ka pimeduse kiht kui silmas aga ikka õige siht. »OnS sinu mees ka rõõmus, et ta jahil põdra maha laskis?" .Muidugi, tal on nüüd nii ilusast suured fs»ed.« tele proportsionalselt ära jagatakse. Osamaksude päält saamad liikmed BV° ja kaubaprämiaks 9°/° Nii oa siis osamaks Wfuse teenistuses wTga hääd protsenti kannud. sLvpp tuleb.) Ansetülast. Tubakael Kui meelt ülenda, walt kõlab see sõna enamasti igale Sõrme elanikule.  On ju kä tubakas talle enam wäärt kui ittsgi muu aine, meel enam kui wiina tipS. TemaS peitub alles wüärtus. Juba esimesel hingetõmbamisel peab juba wäike sõrulane enesele  tubaka lõhna kopsudesse sisse hingama. Sinise pilwena täidab tubaka suits tuba. Iga riide hiibuke toas lehkab tubakaga. Imestades näib wäike mehikene, kuidas taat midagi pruuni paberi taolist laua pääl pecnels lõikab, hiilgama muSta kotikese sisse topib, piibu taskust mõtab, temaga sõrme küüne wastu kõpitseb, piibu röörid  lahkeks puhub, sülitab, piibu tubakaga täidab,  hammaste wahele pistab, tikuga tuid tõmbab  ja piibu põlema süütab, Mõrnuga silmitseb  poisikene, kuidas paksud piksepiiwe taolised suitsu tõmbad ülesse tõusealad ja fiis pikkamisi õhusse laiali lähemad. KäS pole ilus  mõtleb  poisikene, aga ise ta ei teagi meel, mis see kõik peaks tähendama. Aeg toob muutust. Poisike sirgub. Jõuab juba kooliaeg, kuid suitsetamine on poisikesele weel waStumeelt. Wahest on ta küll taadi piibu kätte saanud ja proowi teinud. Kuid asi ei õnnestanud sugugi. Suits oli kibe, ajas köhima, tuli pääpöörituS, südame waew, isegi oksendamine. Kaid marsi unud see; oli karmis uusi katseid teha. Leerist sai juba selgeks, aga ikka ei suitsetanud ta meel mitte. Nüüd tuli aeg mehe eest wälja astuda. Oli tarwis jumel merel läima hakata. Selleks kuulati laewa ase; memm tõi poest nüüd ka pojale piibu, topsi tubakat ning ilusa hülgenahast tubaiakoti. Poisike pidigi suitsetama hakkama, kui „mecS" tahtis olla. Et aga tubakas kihwtine ollus on, mis inimese termist le kahju sünnitab ja pääle selle ka rahalist kulu toob, kes seda tähele paneb! Kohalise õpetaja eestwõttel tahetakse siin põllumeeste seltsi elule kutsuda. Esimesed sammud joowitawa asja kasuks on juba astutud.  Näha on, et ka meie seltskondline elu une sülest ärkama hakab- Onn kaasal Meie õpetaja kohta kirjutatakse „M. K.": „Tõcsti, meie õpetaja püüad mõndagi hääd korda saata kahju, et ta termis kchm on. Oma koguduse koolide pääle on ta alati wõrmulikult Kaarma seminari haridusega kooliõpetajaid püüdnud  Seega tõötawad koolid ka rahuloldawalt." ühisust poe asutamisest ei näi siin midagi wälja tulewat. Paljud, kes ennast ühisuse  liikmeks on üles annud, ei taha oma lubadusi  täita. Jällegi kurb kuulda. KaS puuduwad  siin südid eestmõtjad, ehk on rahwa usaldusest  puudu ? Wist langeb küll süü wiimase kaela. Ja nähiawasii tuleb usaldust puudus aSja tähtsusest  mitte arusaamise tõttu- KeS wõiks aga saiata, et arusaamist puudus puudulikust haridusest  tuleb? Anseküla all randa läinud Norra bark. laew „Aibatros" on nüüd jäe liitumise läbi suuremaid wigaStufi saanud- Laew on küljeli wajunud, ruum jooksis wett täis. Pumbad on rikkis. Kihelkonnalt Saaremaa kaugejõidu purjulaewa ühisus tahab omale jällegi suurt bartlaewa juurde osta, nimelt Norra laewa „Wark-Twaini" 898 reg. tonni suur, mis 1878' a. ehitatud ja 1905 a. põhjalikult parandatud, kus juures tale alla uus wast pandud on. Mark-Twain olla sellesama ühisuse päralt oltw laewa kapteni Uedoa üteluse Meie weel häSti hääs korras ja kõwa. Ostmise korral  läheb selle laewa püäle nimetatud kapt. Uedoa kapteniks, aga „Brödrene"' püale läheb keegi siinsetest noorematest kaptenitest, ariwtawasti  kapten Koschemjakin, kes sel aastal Riias merekooli lõpetab. Tartust. Loosimise pärast. Wana- Prangli walla liige E. P. oli 24. skp. loosi» mise pärast rahukvhtukogu ees. Asjakäik olnud järgmine: Läinud aastal loofinud E. P. oma kandi, wkljs. Et loosijal tarwiline luba lossimiseks puudus, sellepärast teinud politseikordnik asja kohta protokolli. Kordnikule tunnistanud S. P., et ta 40 loost, 12 kopikat loos, ära müünud. Igale loosiwõtjale andnud ta selle 12 kopika eest pudeli õlut, nõnda, et kellelgi selle juureS midagi kaotada ei olnud. Kandli ütelnud E. P. 80 kop. wäärt olewad. Asjale anti seaduslinc käik. Ei läinud palju aega mööda, kui loofijale E. P.-le ja taluperemehele, kelle ruumides loosimine toime pandud, teada anti, et nad kumbgi kuberneri poolt 15 rubla ehk ühe nädali arestiga rahwa kokkukutsumise pärast karistatud on. S. dets. m. a- kutsutud loostja E. P. S jaoskonna rahukohtu  ette, kus teda lubata looside müümise eest 20 rubla trahwi maksma, ehk maksujõuetusel 2 nädalaks aresti mõisteti. E. P. kaebas edasi rahukogusse. Rahukogu leidis 6. jaoskonna rahukohtuniku  karistuse kõrge olema ja alandas selle 10 rubla ehk maksujõuetusel 5 öõ-päewase aresti pääle. Pääle selle on meel aktfist wakitsüS E. P. pääle loosimise kujul õlle müümise pärast rahukohtule kaeblusi sisse andnud, kus laasijat palju suurem karistus eed ootab. „Jsam." Tartu politsei poolt on aastalaadal „õnneratta austajatel" ja „püsfilaskjatel" äriajamine,  mis kaunisti õitses, ära keelatud. „Pvst." Walga kreifift. Kole sündmus. Keegi LV- aastane poiss ühes Wälga lähedases kihelkonnas wõtnud ema äraoleku ajal wiiuapu» deli V« toobi minaga ja joonud selle tühjaks. Joobnud olekus poonud ta ennast üles. Kaugemalt riigist. Peterburist. 25. jan. Õhtul kell S'kuulutati  baron Frederick'i kohta kohtuotsus rvälja. Baron Fredericks Mõisteti ametist lahti ja peab Nuhtl. Sead. Z 67 põhjal 10,000 rubla rahatrahwi maksma, ehk maksujõuewse korral 1 aastaks wangi minema. Wenemaa on Baigariale ja Türgimaale  ette pannud, et taju, mida Bulgaria Türgimaale anda tahab, Wenemaa kaudu makstaks.  Wenesaal on Türgimaa käest umbes niisama palju saada, kui Bulgaria Türgimaale andma malmis on, see on, üle 80 miljoni frangi. Türgimaa peab Wenemaale iga aasta märtfi-kuul 3 miljoni rubla maksma. Wenemaa on nüüd malmis seda wölga makStukS lugema, kui Türgimaa sellega nõuus on, et..Bulgaria selle summa, mida ta Türgimaale maksta tahab, Wenemaale maksab. ,Mu." Nende päewade sees pidasiwad trükitööliste  asemikud, nagu „Retsch" teatab, trükitööliste  ametiühisuse ruumides koosolekut- Koos oli S 5 trükikoja poolt 60 asemikku. Härutati peremeeste poolt kawatsetawat Lööxäewa pikendamist ja tööhimta alandamist. Ütsikute trükikodade asemikkude teadetest selgus,  et peremehed selles sihis juba sammusid on astunud- Trükitöölised, kes wiimasel ajal ühise asja waStu õige külmad oimad, on ennast liigutama hakanud, kui teada samad, et peremehed  wabatundide ja tööpaiga wastu sõjakäigu ette on wõtnud. Koosolekul selgus ka, et kui Peterburis, kus 20,000 trükitöölist on, tööpäewa  10 tunnini pikendakse, siis see 2000 töölist ilma tööta jätab. Kui aga niipalju tööta töölisi  juurde saab, on peremeestel paras aeg palka maha suruda. Sellepärast otsustas kooSolek kihutusctööd tegema hakata, et enam töölisi ameti- Wsusssse asiuksiwad, millel siis enam jõudu oleks trükikodade omanikkude ühisuse plaanidele wastuseislin „Jsam." Riigiwolikogu liige O. T. Pergament sai Irkutskist telegrammi, et l k inimest, leS smwilöölt põgenemise pärast kohtu all oliwad, surma on mõistetud- „Post." Wäljamaalt. Berlittist. Kest. ja Lõuna-lääne-saksamaal  on pääle suure wes weel kanged tormid olnud. Ekhe, Rhemi ja Donau harud on wee üle kallaste saatnud. Kahju on juur. Paljudel kohtadel on töö seisma jäetud. Palju teesid on purustatud. EichsfsldiS (Tüüringenis) üksi ön 21. inimest surma saanud. AwaliMde tööde minister on õnmtustpaikadels Utnud. Rotterdamist. TuhandeMmeline tööta tööliste salk pani miitingi toime ja käis mööda 8 Saarlane, 19VS