põllumajandust korraldada ja edendada võib, selle kohta tahan siin oma mõtet avaldada. Rahwa majanduse edenemine ja tagurpidi minek põhjeneb tõõ tulususe paöl; mida tulusam tõõ ou, seda kõrgemale wõidatse majanduSlist seisukorda tõSta, sest et tulusa tõõ läbi rohkem varandust saadakse za rohte varanduse läbi, kui sellega otstarbe kohaselt ümber käiakse, ma» janduSlist seisukorda tõSta võidakse. Majanduse  edendamise aluseks on siis tuluS tõõ. See on ka kõige tõõ põhjusmõte. Sellepärast on nende asjaolude tundma õppimine, mis tõõ tulususe kohta mõju avaldavad, väga tähtjaS. Kõige päalt tuleb aga selgeks teha, miS tulusa tõõ all mõistetakse ehk missugune tõõ tuluS on. See küstmuS on rahva majanduse uurijate keskel vanast ajast algadeS kuni tänapäevani waieluse aineks olnud. ÜkS erakond ütleb, et ainult see tõõ tuluS on, mis maa kalli metalli tagavara, kas maa seest kaevamise eh? välimise  kauplemise läbi, suurendab. Teine erakond ütleb, et ainult see tõõ tulus on, miS maa tooreid aineid suurendab, s. o. siis põlluharimise  ja mäe tõõstiku juurde tarvitatud tõõ, mille kõrval aga nagu vabriku lõõStus, kaubandus ja laeva asjandus sugugi tuluS tõõ ei oleks, ja et nendel tõõ põldudel töötajad endid nagu teiste tööst elataksiwad. KolmaS erakond tõendab veel, et tõõ ainult sellel määral tulus on, kuidoS  see tõõaluse asja ainelist väärtust suurendab; selle põhjusmõtte järele oleks õpetaja, tohtri, kohtuametniku ja teaduse mehe tõõ koguni ilma väärtuseta. Missugune arvamine kõigist nendest ni metatud arvamistest õige on, sellekohta ei ole Võimalik siin ligemat seletust anda, sest et see meid liig pikale viiks Niipalju tahan siiski nimetada, et nendest praeguse aja teaduse põhjusel  ükski päris õige ei ole. Tulusaks tõõkS wõime kõike tõõd,. mis majanduSlisel vöhjusel enam wäärt on, kui need ohwrid ehk tulud, mis selle tegemisew on tarvitatud, pidada. See on: tõõ on siis alati tuluS, kui töö tagajärg suurem on. kui selle juurde tarvitatud tooreS aine ja selleks kulutatud  tõõ jõud on. Muidu võib tõõ üksiku majanduse põhjusel tuluS olla, aga rahva majanduse  põhjusel tuluta ja otse ümberpöördult. Nii näituseks võib tõõmeeS oma peremehele suurt rikkust tuua, aga ise ei saa ta oma tõõ» jöuu raiskamise eest tarvilist palka. Ja otse ümberpöördult võib tõõ töömehele väga tulus olla, aga peremees võib sellesama tõõ pärast pankrotti jääda. Selle kohta annavad mõned ehituse tõõd väga selget tunnistust. Inimese tõõ võimaluse all mõistetakse tema vaiwliSt ja kehaliste jõuudude ühist mõju. nimelt sellel määral, kuidas see tema tõõ vahelt - talitajaks on. See tõõwõimaluS on era ima, siel ja era rahwaStelgi vaga vaheldav.  Rahva tõõ võimaluse arvustamise korral tuleb alati neid asjaolusid tähele panna, mis seda kas suurendavad ehk nõrgendavad. Seesugused asjaolud on: ») iga; d) sugu pool ja o) tervise tingimised. Rahva tõõwõimaluse arvustamise korral ei saa sellest veel küllalt, et sellel tarviline jagu inimlist tõõwõimalust on, wmd tuleb ka seda tähele panna, kuidas seda tarvitatakse. Kui Prautsulemaal näit., nagu teada, iga käsitööline  ja kaupmees, ja need samad püüded üteldakse ka teenijatelgi olevat, seda ainult oma ülesandeks piab, et lühikese ajaga ehk nii ruttu, kui võimalik, omale Võimalikult väikest põhjuSkapitali  kokku saada, mille protsentidega ta siis vedelat elu elama tahab hakata, siis sellevastu teeb Inglismaal ja Hollandis igaüks rahva liige hilisema vanaduseni oma tõõd. Pärast nimetatud maadeS on siis tõõ jõud paremine tarvitatud. Kui rahva tõõ võimalust arwuStatse,  fiiS tuleb selle juureS ka rahva muid kombeid tähele panna. Näit. kaS rahwaS tööstuse  põllul ja kaubanduses ka nii himukas tõõle hakkama on, kui riigiteenistuses? Wõi piawad need enne nimetatud ametit tõõ jõuu puudust kannatama, kuna selle waStu väiksemassegi riigi teenistusesse tungijaid sadade kaupa on? Kui meie neid asjaolusid ligemalt tähele panema hakkame, mis tõõ tulususe paale mõjuwad,  siis wõime need kahte jaktu jagada: tõõ teo ühendamine ja tõõ jaotus. Need mõlemad täiendavad ühte teist. Kõigis nendeS juhtumistes, mil töötegu suuremat jõuudu nõuab, kui ühel inimesel on, ehk mil tõõ jatkuwat jõuudude tarvitamist nõuab, siis piab tõõjõuudu ühendatama. Selleks hääd näitust laame suure,kivi tõstmisest: kui seda üks tõSta ei jaksa, siis kutsutakse teisi appi. Seda nimetatakse ühekordseks tõõ ühendamiseks. Kui jälle tõõ seesugune on, et seda ühte joont ööd ja päevad tegema piab, nimelt nii kaua kui tõõ aine lõpule jõudnud on, nagu näit. klaasi puhumine, mida ialgi pooleli jätta ei wõi, kui sula klaasiaip.et raisku ei taheta laSke minna, siis seda viit kutsutakse jatkuwakS tõõ ühenduseks. Aga leidub veel kolmaski viis. Tõõ on selkombel ühendatud, et iga töötegija oma eratõõd ühe ajaga ära teeb, aga kõiki neid eratõõsid ühe ainuma aSja valmistamiseks tarvis  tahab. Seesugustest töödest wõime nuttuseks  laeva purjutust ja ehituse töösid nimetada. (Järgneb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. Wene Jaapani fõd«». Jällegi on sõjaplatfil vähemalt pää. liSkaudselt vaikne, aga see on jällegi tormi, eelye waikuS, sest sündmused maawägede wahel on algamaS ehk/nagu wiimased telegrammid  mõiSta annavad vahest juba alganudki. Annaks taevaS, et säält oma lugejatele kord ometi häid sõnumeid võiksime teatada! Suurt ärewuft sünnitas Europa sõjawae ringkondades inglaste teate selle üle, et tuge. wad Wene väehulgad suurt teed mõõda Korea idaranda mõõda edafi tungiwad, juba üle 300 werSta Korea sisse on jõudnud ja praegu peas aegu Gensangi linnani ulatanud. Täitsa selge on, kirjutab Saksa »Nat. Zeit." sõja-kaaStõõ. line, et sel ajal kui jaapanlased oma esimest väge Jalu jõe LareS kokku tõmbawad, üks Wene wae korpus Jaapani väe parema tiiwa ümbert tähab ja Jalu SärseS seiSwat Jaapani wäge selja tagast ähvardab. Jaapanlased naiwad  aga lootma, et nad KoreaS endid nii kindlaSte  sisse on seadnud, et nende wäe aralahutamine  Korea keskmistest ja lõunapoolsetest maakondadest  võimalik ei olegi. „Fränkf. Zeit." sai Harbinift kirja, kuS seletatakse, et inglased ja ameritlased jaapanlasi mitte üksi sõnadega ei tueta. KindlaSte olewat jutud liikumas, et Jaapani tipu all Inglis? ja Amerika laewu on. UStawast hallikast saadud teatede järele olla Port-Arturis Inglise salakuu. laja wangi wõetud, teda walju vahi alla MutdeniSse  saadeti. Neli teist inglast on kange kahtluse all. „Klarksvn ja komp. kaubamaja juhataja suutis ara põgeneda; teda otsitakse hoolega taga. Kolme nädali eest kaduS ka ameriklane  Ralli, keS jaapanlaste teenistuses oli. Seesama leht teatab erahallikate järele, et venelastel  Kwantungi poolsaarel kokku umbeS 50,000 meest olla. Igatahes piawad Venelased  seda võimalikuks, et jaapanlased maa poolt kallale kippuma hakkavad, ja sellepärast walmiStawod nad endid selleks ette, vaenlast nagu kord ja kohuS—waStu võtma. Moona on Port-Arturis ligi kaheks aaStakS. Juba mitu kuud ostetakse lõuna Mandshuriast Port-Arturi tarvis jahu kokku. Ja sellest hoolimata,  et jaäpanlased praegu merel peremehed on, veavad hiinlased, Tshifu kaudu. Port-Arturisse  ka liha. Berlini lehed teatavad Tokio kaudu, et admiral Togo otsustanud olla, Port-Arturi vaStu töötamist paariks nädalaks seiSma jätta, mereSse pandud miinist karteS. Jaapani suurtüki  paadid pidavat Port-Arluri sadamat hoolega  silmas. Ujuvaid miinifi katsutakse ara koristada.  Jtalia leht „OorrLvra äellu Loru" sai Tokioft teate, et praeguse ajani 5 Jaapani divisjoni, kokku kuni 100,000 meest. Koreasse on saadetud. Lõunapoolsetes Jaapani sadamates  olla paäle selle veel 60,000 meest 76 veolaeva  pääle pandud, keda Ljaodungi poolsaarel maale tahetakse saata, selleks otstarbeks, et kuivamas  poolt Port-Arturi kallale tungida. Kuue saada jaapanlastel 880,000 meest sõjaplatfil olema. Nende teatede kohta, mida telegrahw paari päeva eest tõi, et jaapanlased ühe osa omast teisest sõjaväest Dalnift põhjapool juba maale olla saatnudki, ei ole senini veel mingit täiendust,  tõendust ega ka tühjakstunnistamist. Inglise  leht Kontral teatab sedagi, et jaapanlasi ka juba Njutshvangi juures maale on tulnud. Ametlikult poolt pole ka selle kohta midagi öeldud. I,e»äer" sai Tokioft  telegrammi, et Jaapani rahva maksujõud välja on kurnatud. Raskete maksude koorma all ja hobustest, keda sõjawäeSse viidi, ilmajäetult  on nimelt põlluharija rahwaS kõige suuremas  kitsikuses, ega Lea, kuidas oma põldust harima hatata. Tokio valitsus on sunnitud, maksufi alandama ja plaanitatud uusi maksust pääle panemata jätma. Kontre-admiral JeSsen on sellekohalise Kõrgema käsu paäle Wladiwvstvki laevastiku juhatuse oma pääle võtnud. Wäljamaa lehed teadvad rääkida, admiral Skrõdlow olla PeterburgiS ütelnud, ta tahta kõik teha, mis võimalik, et Port - Arturi ja WladiwoStoki laevaStikusi Ühendada. Kui jaapanlased  enne selle eessihi kättesaamist, mis ühte paa lõõli võimalikuks teeb, wägesi maale suudavad  saata, fiiS on see Kuropatkinile seda parem, keS tõõd tarvitab. äv sõnumesaatjale olla admiral Skrõdlow ütelnud: „Ma tean, et Wenemaa minult palju ootab; meil on kahtlematalt vägeva vaenlasega tegemist.  Laevastik, mida ma juhatama saan, o« viimaste õnnetuste läbi palju nõrgendatud. Ma pian kõige eSmalt hääd korda jalale seadma ja kallale kippumise katki jätma. Ma hoian oma laevu sündsa juhtumise tarvis alleS. Baltimere laevastik jõuab vaevalt õigel ajal kobale. Oleks hää, tui jaapanlased ometi peagi võimalikult palju wägefi maale saadakfiwüd, sest fiiS saaksid maalahingid seda otsustavamad olema. Hiinamaa. Juanshitai andis kuulutuse välja, kuS ta seletab, et need arvamised valed on, nagu tahaks Hiina oma erapooletust murda, ja tõendab,  et Hiina walitsuS endist wiifi kõiki abinõuusi  tarvitusele saab võtma, et oma erapooletust  alleS hoida. Huvitava seletuse Hiina olude üle andis Prantsuse saadiku asemik PeterburgiS »Bi?sh. Wed.- kaastöölisele. Muu seaS tõendas ta, et Hiina olekut igatahes kahtlaseks piab pidama, nimelt hiinlaSte kahekeelsuse pärast. Et aga Jaapani ohvitserid ja instruktorid neis Hiina vägedes, mis Mandshuria piiril asuvad, tõõtakfiwad,  seda ei usu ta uStavate teatede põhjusel mitte. Aga igatahes, kui Hiina oma erapooletust murrab ja ennast Jaapaniga ühendab, mida mitte wõimatakS ei või pidada, saab sõda selle labi kohe teise pvõre: kõik Europa suurriigid astuvad fiiS Wenemaa poole, sest see ei ole fiiS mitte ISO4. 196 S a ? a l a N 23.