Saarlane n- S 4. TeiMewal> W. auguM 1906. XX». aastakäik, maksab: krssnnpoStigci: »-sras S r. - kop. V- .. > SS .. ~ -.. 7S .. maapostiga- „ k . S« ~ V- .. » - .. -.. S».. Üksik number s kop. Ilmub ükskord nädalas, igal trtfipüewal.  Kuulutuste wastuwõtmine kuni Kuulutuste p-til.rid- S kop., lehe ceSotsaS ÄI) kop. Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Talukohtade krunditamisest. Ma ei taha aga siin mitte krunditamise wiisist kõneleda, maid palju enam tähelepanemist  selle pääle juhtida, mis kasu krundikoha  pidamine ning mis kahju külade ühestalitus toob. Saaremaa talunikud ei tunne meel krundimaade  kasu küllalt ära. Seda näeme sellest, et muldades ja külades, kus talumaad juba krunti pandud on, peremehed esialgul mitte ei tea, mis kõige kasulikum ettewõte ja muudatus oleks. Esimene töö, mis käsile wvetakse, on põldude wahele aedade tegemine.  Arwatakse, et põldu muidu mitte sulaks künda ei luudeta, kui siga kaasa ei tööta ning umbrohtu kaotada ei aita. Ega minagi sigade abi ei laida. Hää sahk teeb aga kesapvllul umbrohu kaotamises weel paremat tööd kui siga ja teised loomad. Hää sahukünni järele ei ole loomadel põllul suurt midagi leida. OlekS siis pahu õigem, et tulutaw ja kallis pv»oude wahele aedade tegu ära jäätaks  ning selle asemel krundi ajad ümber tehtaks, nagu seda suurelmaal igal pool näha wõime. Karjamaa äralahutamise pääle teiste küllest peaks kõige suuremat rõhku pandama. Sest ühiskarjamaade pääl loomade kaswatus  ialgi ei edene ega kasu tuua ei wöi. Mõni tõendab, et nii pea, kui peremees oma karjamaa teistest ära lahutab ning oma loomi iseenese päralt olema karjamaa pääl Äksi toidab, siis tema noored härjad kahe aasta sees niisama suureks kaswawad, kui ühiZkarjamaal 4—5 aasta jooksul. Seda ütelust wõimad kõik suuremaa talukohtade  omanikud tõendada, kes endisest ühiskarjamaast omad ära on lahutanud. On ju kõigile põllupidajatele tuttaw asi: Kasivata wasikat esimesel aastal nii hästi kui tahad ning wöid, ei ole tal teisel aastal  hääd ninaesist s. o. hääd toitu, hääd karjamaad, mis ühine küla karjamaa ialgi ei ole, siis jääb ta kasiv kängu ning ta läheb ennemalt mähemaks kui suuremaks. Pääle noorte loomade kaSwatuse ja kaSmamise  on meel lehmade piimaand wäga tähelepanemise wäärt. Meie ühiskarjamaa pääl toideta w hää lehm ei anna pea ialgi päewaS rohkem piima kui 3 toopi. Ise asi on siis muidugi, kui temale kodus tormast  ja toidu lisa antakse. Seesama lehm annab aga krundi karjamaal 5—6 toopi päewa kohta piima. See on rohkesti 2 toopi piima päewaS enam. Rohkem piimaand  teeb aga ühes kuus 60 ning neljas kuus 240 toopi enam piima wälja. Ning nelja lehma kohta teeks see summakene  sui kohta enam kui tuhat toopi piima rohkem wälja kui ühiZkarjamaal. Sellest näeme siis, et nelja lehma piim, kui ainult 4 kop. toobi päält rehkendame, ühiskarjanmal  juba 40 rubla kahju teeb. Paneme siis noorte loomade winsaka kaswamise ja lammaste wähese miila ja rasmaanni kahjud ja kulud meel selle juurde, kui suureks lähe- wad siis ühiskarjamaade kahjud igale üksikule  peremehele? Niisama wilets km ühis karjamaadega, on ka ühispöldudega lugu. Omanik ei ole ialgi üksi oma põllu peremees, ta peab teistega ühes kündma, sedasama seemet maha külwama, mis naabridgi külwawad, peab oma wilja selsamal aial ära koristama  ja ära wedama, kui teisedgi j. n. e. Uuema aja peremees rehkendab aga mälza, et ristikhein, erned, nukid, kaerad j. n. e. talle suuremat kasu sisse tooksiwad, kui odrad ja rukkid, aga ta ei wõi siin midagi teisiti teha, kui teised teemad. Sellega ei wõi ta siis midagi katsuda, kuidas põld suuremat kasu tooks. Terme suur kesa põld on must ning seisab ilma millegi kasu kandmata maas, kuna haritud rahwaste seas tühjasid kesasid sugugi enam ei tunta. Suuremalt jaolt kannab see mingisugusid loomade toidu taimesid. Ühistallitus keelab aga niisugused katsed täiesti ära. Pääle seda tarwitawad põldude lapikesed, mis suurt küla põldu mööda laiali seisamad,  poole suuremat tööjõudu (töölesi ja töö loomi), kui kruntis maa. Mis tähendab  aga nüüdsel ajal ilma asjata tööjõu kulutamine peremehele? See tähendab, et põllupidamise sissetulek kulusid sugugi ära ei tasu. Sagedasti peab peremees põllutallitusele  omast taskust summakesi meel juurdegi maksma Ning sellest tulewad jälle põllumeeste  kitsikused, waesus, wiletsus, häda, mis neid rahutuks teemad. Öeldakse küll sagedasti: Kroonu walla meestel on aga hää elu, sest neil on odaw rent ja suured hääd kohad käes. Mis aitab siis odaw rent, kui töö kohad terme sissetuleku ära neelawad ning ühiskarjamaa  loomade kaswatuses mingisugust kasu ei too? Mõnigi metsawaht, kel ainult 6—7 wakamaad kerget liiwast põldu on, on rikkam, kui kroonu walla suure koha peremees, sellepärast et temal hää karjamaa  ja heinamaa on. Weelgi on mitmed tublid päriSwaldade peremehed, kus hää kordus walitseb, jõukamad  ja parema korra pääl, kui kroonu waldade odawa rendiga koha omanikud. Sellepärast, ärgu siis keegi põllumees maade krunditamise mõtetes enam kahelgu ega laiselgu, nagu seda Saaremaal wanameelsete  seas sagedasti kuulda on. Tõstku iga peremees, kelle maa weel kruntis ei ole, krunditamise pärast häält kõneledes, paludes, nõudes j. n. e. Krunditamise wastaste mõtetega meestele püütagu krunditamise kasust ja häädusi selgeks teha. Wana meel ja wana usk on ajast ja arust wäljas, manad põlluharimise wiisid ei ole enam uuemaaja tarwituSte kohased. Nagu manad muistsed elumajad uuemal ajal elamiseks kõlbmataks on jäänud, nõnda on ta manad lapilised külade ühiSpõllud ja ühised karjamaad nüüdse aja kohta kõlbmatad,  mis igale mõistlikule põllutallitusele hädaohtlikuks kammitseks on. Rahwamehed, kes teie oma sõnadega igasugu seemet rahwa sekka külwate, tehke ka maade krunditamise hääks tööd. Andke juhatust rahwale uuemas põlluharimise ja karjakaswatuse wiisis, aedade asutustes, wiljapuude istutamises, mesilaste pidamises, üleliialises tööjõu wähenduses, aja kalliks pidamises, karskuses, igas wiisakuses, raha teenistuse hallikate kätte näitamises j n e,, waatke, siis lääb teie mälestus rahwale kalliks ning seisab aun sees nende laste-laste seas. L-. N. (Lõpp) Kodumaalt. Kllresaarest. Üleskutse. Selle päälkirja all kirjutab „ArenSb. Wochenb.": Nii kui kõigile teada, asutati meremeeste koolide ümbermuutmise juureS 1. julil ISO2 ka siinses meremeeste koolis ettewalmistamise  kool poisslastele 13 —17 a. manuses. See ettewalmiStamise  kool on paljudel meie saare elanikkudel  tundmata, ja sellepärast arwame tarwilikuks,  selle üle lühemalt teatada. 13. aastaselt on poisslaps juba oma alghariduse  lõpetanud ja temal tuleb selle Ae otsustada, mis temast saama peab. Kui tema aga seda meel mitte selgesti ei tea, siis wõib tema kas linnakooli ehk meremeeste  ettewalmistamise kooli astuda, sest et nendel koolidel ühesugused õigused on ning et wiimane kool kedagi meel ei sunni meremeheks hakata. Pääle selle on kooliprogramm meremeeste ettewalmistamise  koolis mitmesugustes asjades palju laiem ja huwitawam, ja mis mõne juures wist küll pääasi, on see kool palju odawam. Kooliraha on sääl ainult 6 rubla maksta ja kui keegi seda mitte maksta ei suuda ja waesusetunnistuse ette näitab, siis antakse temale sääl õpetust ilmamaksuta,  niisama ka kooliraamatud. Nii on siis selge, et see kool kõigile waesematele perekondadele kasulikum on, ja sellepärast ei wöi meie mitte midagi paremat teha, kui lugejate tähelepanemist selle kooli pääle pöörda ja soowitada, sinna kooli astuda. Kes selle kooli ära lõpetanud on, wõib igasse ülemasse meremeeste kooli aSluda, ja kui ta seda mitte ei taha, siis on temal need samad õigused, kui linnakooli kaswandikul ja wõib enesele ühte teist elukutset walida. Et meie juures sagedasti noored, 13 —l7 aastased poistlapsed,  keS alguskooli lõpetanud, hukka lähemad, sest et nad mitte õieti ei tea, mis nad pääle peawad hakkama, siis oleks küll soowida, et see õnnistuserikaS asutu» enam tähelepanemist leiaks. Saaremaalt kirjutab ; 31. juliks kutsus Saaremaa talurahwa  aSjade kommissar kõik Saaremaa wallawanemad,  kirjutajad ja igast wallast ühe saadiku koosolekule Kaarma-Suure wallamajasse,  et maa- ja omawalitsuseküfimust harutada. Selleks päewaks paniwad mõis» nikud oma saadiku läbi eelnõuu maa oma-