rem osa lehtedest kiidab Kitcheneri waljust. Kui aga inglased buurisid sellega hirmutada  lovdawad, et nad nende wangi wõetud  ülemaid mõrtsukate wiisil ära hukkawad,  siis on nad küll wist eksiteel. Werine ülekohus ei ole ka Kapimaa hollandlasi mitte kohutanud, maid roihale üritanud ja mässu kaswatanud. Süült tulewad sõnumid  ägedatest wõitlustest, aga kuda Võitlused  lõppenud, sellest ei lausata enam sõnagi. Sarnane waikus saab wist ka edespidi  weel tW aega walitsema, sest wõitusid  ei ole inglastel kuulutada ja igalpool kuulutatud sõjaolek laotab paksu loori nende hirmsate häbitegude üle. Inglise toored soldatid wõiwad nüüd Lõuna-Ahwrikas  teha, mis tahawad. Teotatud buuri naeste appihüüdmine, nälga surewate laste hoigamine ei kaja enam üle suure ilmamere.  Ainust tõelist sõnumit wõib süült weel oodata: Inglise hiiglawõimu langemist  ehk wiimse buuri tapmist. Kapimaal olla buurid umbeS 15,000 hollandlast sõjariistadega wälja ehtinud ja läheneda mitmest küljest Kapilinnale. Saldanha lahe (Atlanti okeani osa) on buuride käes ja arwatakse, et nad sellel teel Inglise kaupmeeste käest sõjariistu ja moona saamad. Kapilinna lähedal on mitu wähemat kokkupõrkamist ette tulnud, kus inglased muidugi ikka wõitjateks jäänud. Kapimaa parlamendi liige Heever wõeti kahtluse pärast kinni, et ta sõjariistu buuride  tarbeks marjul hoidnud? ohwitseri ja rahukohtuniku ametitest mõisteti ta sedamaid lahti. Hollandimaalt. Kuulujutu järele sai president Krüger, kelle termis paranenud on, neil päiwil tundmata käest 2 miljoni franki buuride sõjamaterjali täiendamiseks. Mandshuria asjust teatab üks Jda- Asia leht: Wenelaste asjad Mandshurias on edenemas. Wene walitsus ei mõtlegi maa awaliku omale wõtmise pääle, maid jätwat Hiina ülemwalitsuse nime pärast maksmaks. Kõigi walitsuskohtade päül lehwiwad Hiina ja Wene lipud körwuti, tollid ja riigimaksud korjatakse Wene ja Hiina ametnikkude poolt ühtlasi sisse. Wenelasi asub ikka rohkemal armul Mandshuriasse  ja tööstuslisi lubasid antakse ainult neile. Sel wiisil peab maa aegamööda  wenelastele kui küps wili rüppe langema. FiliPPinlased kippusiwad neil päiwil jälle kord Amerika wäeosa kallale, surmast» wad neist 10 meest ja haawastwad 6, pidiwad  aga, kui ameriklastele abi tuli, taganema  ja kaotasiwad 100 meest surnutena. Ameriklastel on muidugi palju paremad sõjariistad, kuid filippinlaste priiuse-armastus  ei näita buuride omale palju järele andwat. Amerika Ühisriikide majandusliseSse eelarwesse on sel aastal laewawäe tarbeks ligi 200 miljoni rubla üles pandud, see on rohkem kui iganes enne. Uue presidendi  laewawäe suurendamise soow awaldab  oma mõju. Lääne - Indiast. Inglaste päralt olewal Barbados'i saarel oli kange maawärisemine.  Suur tükk maapinda 85 majaga libises merde, 400 inimest on ilma pääwarjuta. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, SB. Oktobril. Eestikeeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. M 42 Saarlane. 1901 Vastutaja toimetaja Hartwtg Sah, LÄvä. OKL. poi. llsiarsrs. MWHiWeicg. r. 23 Onruiixs IWI r, 2. Z. SsWanaro ?ckszmaro L»esMev2>. Trükitud ..iiuresaire Wdalal. trükikojas". Xauba-uul ZKl7' Teadaandmised. Kuresaarest-Riiga Riiast-Kuresaarde Kiirsöitja reisi-aurulaew „Konstnntin," kapten J. Prinz, saab järgmistel päewadel wälja sõitma: Riiast—Kuresaarde: 29. oktobril Kuresaarest-Riiga: 26. oktobril 1. Nowembril Wäljasõit Kuresaarest kellu 3 pääle lõunat. DM" I. ja IH. klassi piletit. Praht, mis laewakonturisse pole ülesse antud, ei saa sadamas wastu mõstud. Lähemat teatust annab Thevd. LttNge. Uchline lcadliandniiiie. Kui nii rohkesti prahti peaks olema, siis saab Riia aurulaew kapten C. Wolter, nowembri kuu esimese poole sees Riiast siia tulema ja siit jälle Riiga tagasi sõitma. Prahti palutakse lähema aja sees R. Wildenbergi juures üles anda. Wollo- ja kihelkoiiN koolidele! Saarlase trükikoda soowitab: li/iseenbiü SIWWM UW»AHH> o kiö«elll«xen « »s«ö«öM»,xen x 6ski/ioso«. »»«»«»»»»»»»»««» TSielMu öpetuBt meeste- kui kr naeSterahwa riiete tarwis, annab rätsepamcister Vtz. Krulr. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, KuresaareS kirikuteenri Timmase juurest,,, Saarlase"trükikojast ja proua Marie Jssa jewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. "R 49. Pea kinni, mis sull on! Kirjutanud  Kärla õpetaja J. Kerg. -1? 50. Matth. 24, 15—28. Kirjutanud  Karja õpetaja K. Wöhrmann. 51. „Palwet tarwis!" Kirjutanud Kuresaars ülemõpetaja D. Lemm. "V- 52. „Jehoowa õige kohtumõistja." Kirjutanud Anseküla õpetaja A. Greinert. Üksiku lehe hind 1 kop. "Wg Teadaandmine. Ettenägemata takistuste pärast ei wõi tänase numbri juhtkiri „Meie aja inkwifitorid"  mitte ilmuda. Saarlase toimetus. Sllilckje KMer K9VÄ aasta pääle. Sisu: 1) Kalenbarium, 2) Kroonupühad, S) Ajaarwamiskd,  4) Teadaandmised laatade pidamisest, 5) Stempelmurgid, ö) Mõned posti ja telegrahwi teatused, 7) Postkontorite korjanduse kassad, 8) Laul: Uue aasia päewaks! 9) Jutt: Mahe ja mehine! 10) Burid, 11) Nali, 12) Tulus nõuu, 1Z) Laul: Hiiud! 14) Kuulutused, O Grenzmanni naesterahllla iluasjade Muda Kauba-uul. 2, Rahri majas. Elan nüüd endises St. Peterburi hotellis, Tamoshuauulitsas  4. Rätsep ameister Th Krnll Lsswüll miiüllull: ragatkis monopolipoe kõrwa! olew maja (elatismaja ja poeruum) ühes aida ja kõrwaliste hoontega. Lähemat teatust Kubermangu-uulitsas S. SSälsamas saamad ka müüdud: mitmesugused kontori puldid, kapid ja üks rahakapp. Annan kõigile teada, et minu juurest igal ajal hääd ja wärsket saia, Saaremaa kolmepäewa püüli rukki leiba 4 kop. nael ja jämed leiba kop. nael, on saada, Kuresaares endises Lutsu kooli majas. Auupaklikult A. Kaljo