Natalia Jwanownu ohkas. On teisigi abinõuust, pääle naesewötmise olemas ütles ta. Aga mina arvan, et see kõige parem on; pääle selle saan ma selle läbi sinna ilma ja nende inimeste sekka, kus ma kõige rohkem teistele kasu wõikfin saata. Mina aga ei usu mitte, et sa selle läbi õnnelikuks  saaksid, ütles Natalia Jwauowna. Mitte minu enese õnn ei ole kõne all. Tean kül; aga ka tema, kui tal südant on, ei wöi õnnelik olla; ega ta seda abielu ei Võiks soovidagi Tema ei soowigi seda. ' Saan aru kül, aga elu... Mis elu? Nõuab midagi muud. Midagi muud ta ei nõua, kui et meie teeksime, mis meie kohus on, wastas Nehljudow, õe näo Pääle vaadates, mis veel ikka ilus oli, ehk kül silmade ja suu ümber peenikesi kortsust näha wõidi. Sellest ei saa ma aru, ütles õde ohkades. „Waene õekene! Kuidas ta ennast nii wäga muutnud  on ! mõtles Nehljudow, kuna ta Natashat oma vaimusilma ette niisugusena kujutas, nagu ta enne mehele  minekut oli olnud, ja tema kohta lugemata hulgast lapsepõlwe aegsetest mälestusest kokkupunutud õrna tundmust  tundis. Sel ajal tuli õemees, Jgnatij Nikiforowitsh tuppa, pääd, nagu harilikult ikka, kõrgel hoides, lara rinda ette sirutades, pehmelt ja kergelt astudes, sunnitult naeratades, oma prillist, paljast lagipaika ja musta habet läigitades. Tere tulemast, lausus ta kunstlikult järeltehtud  rõõmuga. Nad pigistasivad üksteise kätt, ja Jgnatij Nikiforowitsh  istus leentoolile. Ehk nad kül, pääle sugulaseks saamist, oliwad „sina sõbrust" oma vahel katsunud seada, kuid Pärast oliwad nad siiski „teie" juurde jäänud. Ega ma teie kõnet ei seganud? Ei sugugi; mina ei warja kellegi eest, mis ma räägin ehk teen. Niipea kui Nehljudow oma õemehe nägu, tema karvaseid  käsa nägi, tema kaitsvat, iseteadvat kõnetooni kuulis,  siis oli ta lahke tuju korraga otsas. Jah. meie rääkisime tema ettevõttest, lausus Natalia Jwanowna. Kas valada sulle? küsis ta theekamm võttes. Palun kül; mis ettevõte see siis on? Siberisse sõita nende vangidega koos, kelle seas ka see naesterahvas on, kelle ees ma ennast süüdlaseks pian, wastas Nehljudow. Jah, ma olen kuulnud, et mitte ainult teda saatma minna, vaid rohkem. Tõsi, ka naeseks wõtan ta enesele, kui aga tema sellega päri on. Etse näe! Aga kui teile mitte wastumeelt ei ole, siis seletage mulle oma Põhjusi. Ma ei saa aru. Põhjused on need, et see naesterahwas, et tema esimene samm halval teel... Nehljudowil sai iseenese üle süda täis, et ta sündsaid sõnü avaldamiseks ei leidnud.  Põhjuseks on see, et mma olen süüdlane, aga tema kannab karistust. Kui ta karistatud on, ega siis vististe temagi ilmasüüta ei ole. Tema on päris ilmasüükal Ja Nehljudow jutUstaS ülearu üritusega terve luõ ära. Jah, see on eesistnikü tehtud viga ja selle järeldusel  ka vandemeeste mõtlemata vastus. Aga niisuguse juhte laoks on senat. Senat lükkas käebtuse tagafi. Kui tagafi lükkas, fiis ei olnud wist tarwilikka kassatsioni Põhjusi. tähendas Jgnatij Nikiforowitsh. kes nähtawaste selle tuttawa arvamise poolt oli, et tõde olla kohtu otsuse produkt. - Senat ei võinud asja oluliku uurimise sisse minna. Kui aga tõesti koktü viga on, fiis Piab palve Kõigekõrgema nime pääle antama. Ongi antud, kuid ei ole lootust, et avitah. Korraldatakse  mmisteriumis, ministerium küfib senati käest järele, senat kordab oma otsust. Ja, nagu see harilikult ikka on, jääb ilmasüüta inimene nuhtluse alla. Esiteks, ministerium ei küsi senati käest,  seletas  Jgnatij Nikiforowitsh armuliku naeratusega, waid nõuab kohtu käest algupäralise akti wälja ja, km ta Via kätte leiab, fiis annab ka sellekohase wastuse; teised, ilmsüüta  inimest ei karistada kunagi, ehk kui seda piakS sündima,  siis on see käige aruldasem juhtumme. Aga süüdlasi  nuheldakse, - rääkis Jgnatij Nikiforowitsh pikkamisi, isetnesegK rahuloleva naeratusega. Mõndasugust. Mehed, keS wastupidadck Lsuawad. Stokholmist kirjutatakse: Minewal kuul juhtuS ühel mLekaewanduse töölisel Johansonil HõganöSe juures, keS üleSsaadetawate süewankrite Vaheldamisega ametis oli, see õnnetus, et ta ühes vankriga kuni 700 jalga sügawa kuriStikuSse langes. Arvati, et tä all ilma mingi näota tombuna leitakse, aga kõikide imestuseks ei olnud ta mitte üksi eluS, vaid ta kaunis terve, ainult paar küljeluud olid katki murdunud ja mõned kohad muljutud, kuna vanker tükkideks oli läinud. Juba järgmisel päeva! võis tööline oma juhtumise üle teistele  jutustada ja praegn, umbeS kuue nädali pärast, on ta pea täitsa terve ja arst arvab, et see kukkumine mingid kahjulikku järeldus» saata ei või. Teisel töölisel  Bjõrn'il, Grängesberg'iS. juhtuS mõne päeva eest see äpardus, ühe käe põialtpidi apparadi vahele jaäda, millega minerali olluSlist mulda kaevandusest üleS saadeti ja millega teda kuni 100 jalga kõrgesse tõsteti, kuni seltsimehed apparadi kinni pidada ja teda vabastada suutsid. Ka see mees võis Mõni päev hiljem jälle töösse hakata ja ei tunne omäs tugevas pöidlas enam mingit valu. Kodumaalt. Liikumata waranduSte hind Liiwimaa linnades WiimaSte 17. aaSta jooksul on liikumata waranduSte hind Liiwimaa linnades jõudsalt kaSwa» nud, mida järgmisest tabellist näha wöib. Liikumata waranduSte hind oli 1887 ISO3 Riias 54.502.360 rbl. 113,558,550 rbl. JurjewiS 6,486,114 . 7,965,010 „ Pärnus 1,895,920 „ 2,827.690 . Viljandis 652.720 , 818,620 . WalgaS 524.770 . 1,351,350 „ WönnuS 504,700 „ 1,402.122 „ WolmariS 415,890 , 773,510 . WöruS 412,550 „ 581,900 „ KuresaareS 162,340 . 1,040,660 . SchlokiS 244,686 . 496.787 . LeMsalii? 210,430 . 247,544 . Liiwimaa Lutheri usu konfiStoriumi  koosolek on 21. aprilli pääle määratud. Talwewilja oraste seisukord on, nagu mitmelt poolt tõendatakse, tänawu kewadel meie kodm mual haa, kohati isegi ült haä. Wilja«dist 11. aruanne korjanduste üle „punase  risti" seltsi HSäkS. Viljandi kreifiülema kätte on märtsi kuu jooksul kokku tulnud: Raha anded: Märtsiks f.a. oli järele jäänud kaSsaS 9 rbl. kop Kreisi ülema 111. jaosk. noorema abilise  läbi, valdadest korjatud . . . 105 . 22 . Kreisi ülema I. jaõskl noorema abilise  läbi 30 . 3 „ Pattüla valla kirjutaja hrq Qrt'i läbi TõrwaS kokkupandud hta -örts. Mõtuste,  Hiop'i, Baoöson'i, Kingu ja Saki S'e poolt ....... 30 . . Wöisika wallakirjntaja Nutmbergi läbi karskuse seltsis .EeSmärk" peetud perekonna õhtust ? . 98 . Wiljandi linnakooli inspektori läbi . 7 . 61 . Hra tohter Soosaar'e läbi, seltskondi. ühisuses.Koit" korjatud !4 . „ Helme jaoSk. karskuse kuratori hra Krimm i läbi . « 1 » 67 . Patküla vallakirjutaja hra Ortr läbi TõrwaS peetud pidu puhas sissetulek 69 . 42 „ Kreisi ülema 11. jaoSk, noorema abilise läbi. 23 . 61 . Viljandi postmeistri hra läbi ... 2 . 5 . Politsei valitsuses olevast korjanduse karbist saadud 9 . . .Sakala" toimetuse läbi 1 . 21 . Kreisi ülema I. j noorema abil. läbi 11 . 90 . Kokku 312 rbl. 50 kop. Sellest summast sai Wiljnndi rentei kaudu 5. apr. (pileti läbi Liiwimaa .punase risti" jauSkoana valitsuse kätte Riiga saadetud, nimelt Liiwi-maa sõja - laatsareti ülespidamiseks kauge! idaS 310 rbl. kop. Jäi järele 2 rbl. 50 kop. k. ASjad. Kreifiülema 111. jaoSk. noorema abilise läbi, valdadest  korjatud: 7 käterätikut, 6 särki (amet), 2 voodi lina, 5 paari sukke, 14 p. kindaid. 9 ninarätikut. Kreifiülema 11. jaoSk. noorema abilise läbi: 9 paari kindaid, 3 p. sutke, 1 vöö, 1 p. alus puksa, 1 särk (ame). 1 kimp haavasidemeid. Need aSjad salvad 7. aprillil s, a. Il» 233 all Riiga risti" jauSkonna wolitsuse kätte poSti kaudu ärasaadetud. Liiwimaa sõia-laatsareti tarvituste jautS. UStawalt poolt oleme kuulda saanud, et ,Walguse"  toimetaja hra J. Kõrw palve kõrgemale poole sisse on annud, milleS ta palub, „Walgust" iga päev välja anda. Leiab see palwe tähelepanemist, mida arwatawaSte  loota võib, stiS tuleb meile pea kolmas päevaleht juurde ja jäeb üks ainuke nädalaleht  „Olewik"  veel järele Soovime ametivennale nende sammude astumises elavat onne Kadakad kimbuS. Praegune aeg on ködistaw  aeg, igaüks on himukas söjawäljalt uudiseid ootama, mida ajalehed nöndaknrelt kätte kanda ei jõua, km uudishimulised soovivad, sellepärast katsusime rahva uudishimu vaigistada, tellisime Wene telegrahwi agenturilt  telegrammid ja hakkasime eralehtedena välja andma, muidugi Eesti keeles, mida ka neile soovitasime, kes endid isandateks hüüavad, aga see oli neile hapu; üeldi kohe: „Fui, wer lieft hier estnische Telegramme?" (Wuih, kes lueb siin eestikeelseid telegramma?) Niisugufid  eblakaid leidub Wiljandis veel mõndagi, kuna neil Eesti keel ometi niisama selge on. kui Saksa keel, ja et saksakeelseid saada ei ole, on kadakad koguni kimbuS; teada tahavad, aga teadusid ei ole, ja tui kusagilt mõne sõna kõrvalt kuulevad, on kohe valmis juurde za uus saianaeSte kogu on valmis. Kui sarnased  watfimised niisama jäeks, ei oleks see tähelepanemise  väärtki olevat, aga et nende kannul rahutused ja ärewused käivad, mis rahva pääle halvaSte mõjuvad  ja ärewufi sünnitavad, sunnivad meid häält tõstma. 2 aprillil, enne kui telegramm meie kätte toodi (kuna ometi vaale meie Wiljandis keegi söjawäljalt telegrammisid  ei saa), oli jutt valmis valatud ja välja laotatud, selle kohta, kui 49 Jaapani laeva Port-Arturi alla ilmusid ja seda ajuti laskstwad: „Port-Artur on jaapanlaStest ära võetud." ja et jutule tõelikumat kuju anda, teades, et minule terve Wiljandi ja ümbruse kohta üksinda söjawäljalt telegrammid tulevad, oli juurde lisatud: „Peet rääkis seda." Jutt oli aga rahva keSke! enne valmis tehtud, kui mina teatava telegrammi  kätte sain, ja seda oli teegi ametnikudest avaldanud,  kelle käeS telegrammide saladus seisab, ja kui see juba rääkis: 49 Jaapani laeva on Port-Arturi all, ja watfija seda kuulis, siis oli tal põhjust juba küllalt arvata: ega nad naljapärast seda ei teinud, ju nad siis wöitfiwad selle ka ära, ja kinnitaski teisele ja kolmandale: Port-Artur on ära võetud! ja nõnda oligi walejutt valmis. ÄrewuS oli linnaS suur ja poole!  päeval ei saanud toimetuse uks seisma jääda; mõistlikumad käisid kohutava jutu üle otsust saamaS, mida, muidugi mõista, valeks tunnistasime. Wahe ajal käisin palumaS, et minu telegrammide sisu mitte avaldatud ei saaks, mis läbi vale arvamised tõusevad, enne kui ma neid ise trükis avaldan. See palve sünnitas ägedust, mida siin kohal mitte seletada  ei taha. Et niisugustel jutudel vähematki tõe põhja all ei ole, hoiatame rahvast sarnaste kadakate ja korwinaeSte  valejuttude eest ja ütleme: nende jutud on puhaS vale, nad ise ei tea mitte midagi. Ko oleme selle eest hoolitsenud, et nad meie telegrammidest  enneaegfid poolikuid teateid kuulda ei saa, vale juttuve valamiseks, sellepärast pöördu igauks sarnaSte lobasuudele põlastusega selga. Kõlge.. varasemat tõtt saate üksi meie poolt väljaantavatest telegrammidest ja lehest kuulda, ja alleS siis, tui tele, lugejad, ueile seda tuulutate, saavad ka nemad kpulda. Ei ole enam endine aeg, kuS kõik teated üksi nende söest tulid, kummatagi  on aeg nüüd koguni teine ja neniah piavad nende raasukestega leppima, mis meie laudade päalt maha langevad. Ehk kül telegrammid toimekale palju makSma lähawad, oleme siiski valmis, rahva keSkelt vale jutlude tagasi tõrjumiseks köit tWMa ja anname .Sakala" lugejatele, keS ise toimetusesse jäsele tulevad, iga kuu trükitud telegrammi, mis iga päev ilmuvad, 4S kopika eest, kodu kätte kandeS 69 kopika eest, agz väljas ja võõrastele müüeS 3 kopika eest leht, ehk 75 kop kuuS. Kohatised EeSti seltsid vanid 11. skp. põllumeeste  seltsi saalis kontserdi ja näitemängu õhtu Wene sõjalaevastiku suurendamiseks toime. Pidu kõue pidaS algusel praoSki härra M. Jikmany, HarvaStust. .sõjast ja sõjalaevadest." Kuna ta väikest pilku prqegnste sündmuste  pääle kaugel idas oli heitnud, pidas ta, ülemal tähendatud põhjusmõttel, üli huvitava ja asjaliku kõne, millesugusi arva kuulda saab. Kõneleja seletas, ajaluo kirjutaja Herodoti pääle tuetades, Greeka rahva maa- ja meresöjast Perfia waStu, kui kõige suuremast sõjast, mis enne Kristust peetud, vanaaegsetest söjakawaluStest  ja iseäranis armuta valjusest ja halastamata olekust. Need ajaluolikud seletused olid nii pildirikkad. IW4 199 S a k a ! a H 38.