Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. 1b 4Y. Teisipäeval, 14. uowembril 1906. XXll. aaswkiiik maksab: V- .. ».. ss .. '/« .. -.. ?5 .. maapostiga: „ 1 Sv ~ V- .. » - .. V» .. --50 .. Üksik «ämber S kop. Ilmub ü»kord nZd,I»S. iz«l t,tfi. päewal. ToimctuS Kuresaar-S, Pitka» uul. KuulutusteZwastumõtmiue kunj Kuulutuste p-iit.rii»° S k»?.. lehe ccSolsas Av kop. IlxöAcbMieõ no Ainasii, o LKiöopaxi. »i> MsiZs e»Ni> AosoMii. Av esiMsi» gassiexöeosalllllüx?. ÄLyi,: 1) 'ilo Ai öoi ui» sioü koniiLeoi» oikMiui, 2) »io oa, ai. ei. 34, 4S 2 47 lIoIOW. o eug. Li- ua»u»L- Li» L mailoöu (LeItÄNILISÄLIIo LLOLUSllllbl» n»Ä p?ee«(Mi- LllUIll!) öl.lil. MMLS,KS!KI  aililio Li- llvilliuiöuili üouNLeei» Li, r. Li. A»po- Liaxi. <ÜMsS SLk.-iLcüaeo — öMs- MSLLO, lipozli LpaLMLILIIXi- Allöü, ei- 11 Ao 1 Laes All». LÄL RL ll9»eu»ilLAbi no Lvili  LS uus Kolltilleei». Põllutöökooli asutusest o« siin juba mõnigi kord kõneldud. Hilja aja eest kutsus Eesti Põllumeeste Seltsi esimees hr. Palk rahwast „SaarlaseS'  üles ühel meelel kooli elulekutsumiseks  tööle hakata. Aga et kooli asutuse mõte weel uus on ning mitte küllalt tuttaw ei ole, tarvitab ta sõõlumist ja läbirääkimist.  Juba warsti parast Eesti Põllumeeste Seltsi osutamist pidasiwad seltsi liikmed nõuu põllumeestekooli asutuse üle, mida seltsi protokollist näha wõime. Min?.- mai talwel wõttis hr. boron Sasi selle mõtte jälle uuesti üles. Waliti seltsi poolt kolm liiget kooli asutamise komisjoni. Seda sama tegi ka suurpõllumeeste selts. 6. liikmeline komisjon astus kokku. Peeti nõuu, kust kooli asutuseks rahalist abi paluda  tuleks ning kus kõige odawam ja kasulikum kooli asutuse koht oleks. Ka esialgne kooli sisseseade ja õpetundide eelkawa  seati üles. Pitkema arutuse järele leidis komisjon, et kooli asutuse kohaks wäike Tiirimetsa kroonumõisa ehituse kulude  odavuse ja muude põhjuste pärast kõige sündsam oleks- See komisjonist wälja töötatud eelkawa pandi seltsi koosolekul  liikmetele ette. Selts wõttis eelkawa waStu ja otsustas Tiirimetsa mõisa pärast palwet kõrgemale poole sisse saata. Ka suurpõllumeeste selts oli komisjoni eakamaga  rahul ning otsustas selle samma mõisa pärast palwet ära saata- Hr- baron Sassi ifiklise toimetuse läbi on kreditsistemi  poolt 200 rubla ning Saaremaa  mõisnikkude kogu poolt 200 rubla aastast abiraha seltsi hääks lubatud. Sellega on siis esimene samm kooli asutuse hääks tehtud. Teine tähtjas samm saaks tehtud, kui walitsus omalt poolt selleks otstarbeks tähendatud mõisa lubab. Kui nüüd ka kroonu poolt tähendatud mõisa antaks ning meie mõisnikkude poolt määratud 400-rublalise abiraha kätte saame, ei wõiks siisgi asutataw kool weel ilmale sündida. Temale on weel enam abi tarwis  Selleks hääks otstarbeks peaks ka Põllumeeste Selts ja rahwas midagi tegema. Aga selleks on kõige püält tarwis teed, mis meid uue kooli juurde wiib, puhastada. Selle tee pääs on meel suuri kiwa ja kõrgeid kändusi ees, mis uue kooli juurdesaamist  mõjuwalt takistawad- Need on kooli wastalised mõtted, kooli wastaline olek mõnel pool. Nii arwawad mõned, et siin ehk mõisnikkude kasusid taga aetakse, sest ega mõisnikud muidu abi poleks andnud. Ühes kohas laotanud keegi waimulik hiljuti küla mööda jutu laiali, et kooli asutamine rahwale kahju tuua- Sest annaks kroonu tõesti kooli asutamiseks Tiirimetsa mõisa, siis jääks rahwas hulgast maast ilma; -vastasel korral saaks ju mõisa rahwale ära jagatud. Kui inetud ja lapsikud kõik niisugused  mõtted on, saab igaüks mõistlik mees aru. Teed tuleks rahwa seas kooli elukekutsumiseks  tasandada ja seda katsugu igaüks teha, kes rahwa hääd käekäiku tõsiselt kätte püüab. N. Kodumaalt. Kuresaarest Saaremaa Eesti Põllum. Selts saatis ülemale poole palwskirja selle üle, et Saaremaale osutatama põllumeeste kooli tarwis kroonu poolt Tiirimetsa mõisa antaks. See palwekiri on wist ülemal pool tähelepanemist leidnud, sest 25. nowk.  p. peetakse Saaremaa metsaherra kantseleis  selle küsimuse üle nõuupidamist, millest ka Eesti Põllumeeste Seltsi esimees osawõtma  on kutsutud. Elektro-tehnika i. hsener hr. Paul Etruk onkollegiasekretäriks nimetatud, 4 juli k. p. 1904 arwates. Kord teatasime, et 1. Jan- k. p. 1907 saadik post Kuresaare ja Pärnu wahel igapäew käima hakkab. Kuda kuuleme, seatakse see muudatus ainult 1. mail sisse. Ühtlast kaotatakse siis ka postisaatmine ..Konstantiniga" ära. ..Konstantinil" saab aga fiiSgi postikaft olema, milles erawiisil kirsasid Riiga saata wõib. Laupäewal, 4. nowembril, pidas lauluselts  „Liedertostl" tantsuõhtut. Ojawõtjaid  on oga õige wähe olnud: 5—6 naeSterahwast ja niisama palju meestcrahwaid.  Näib, et Kuresaare kodanikkude wõi „bürjerite" seltslik elu alla poole minema hakkab. Kuda kuuleme, kannab hr- Li nn amägi  kuulust laulu..Kolumbust" detsembri  esimeste päewade sees ette, wist 3 detsembril- Selsamma! ajal kantakse ka Karskuse Seltsi poolt Läti kirjaniku Needra kahe järguline naljamäng ..Wargad" ette. Tähendatud töö on hr. Puki ts, tuttawa  „Punga Marist" kirjutaja, Eesti keele ümber pannud- Niihästi Nsedra kui Pukits  on tähtsad kirjanikud, ning Karskuse Seltsi mängijad on ka juba ammu rahwa poolt lugupidamise wõitnud. Seega pakutakse  siis edaspidi laulu poolest suurepäralist  ning näitemängu poolest midagi tähtsamat.  Sel aastal ei pühitse Kuresaare tuletõrjujate selts mitte oma aastapäeva. Raha, mis selle pidupäewa pääle wälja oleks läinud, jääb tulewal aastal peetama seltsi 40. aastapäcwa pidamise tarwiS. Turupääl olcw lux-lamp on wigastatud,  saab aga warsti ära parandatud ning uuesti üleSse seatud. - Hanesid on sel sügisel rohkesti Saaremaalt  Riiga wiidud, elusalt ja tapetult. Hiljuti wiidud «Konstantiniga" ühekorraga 300 tükki. Selle tõttu on KuresaareS hanesid wähe saada, ja need wähed, mis linna tuuakse, on hästi kallid. Wiimase kange tormi ajal on Kihelkonnal  laewa „P auline" maSti otsast  torm öösel ühe nooremehe merds wiskanud,  kes ka sääl surma leidis. Endistel aastatel tuli sealiha Kuresaare  turul s—B kop. nael maksma, nüüd aga maksab nael 16—18 kop. See tuleb sellest, et nüüdsete uute lihamüügi korralduste  järele liha järelewaatamise ja kaalumise  eest mitmesuguseid maksusid maksta on ning et nende samade korralduste tõttu liha üleüldse wähe turule tuuakse, nagu meie juba minewases numbris tähendasime, sest need korraldused on talurahwale wäga kitsendawad ja tülitawad. Sagedasti peab talumees, kes turule tulemisega wähe hiljaks  jääb, ühest kohast teise rändama, et lihamüümise luba üleüldse saada. Sest kellu 10 ajal pannakse linnawaemaja juures  olew liha järelewaatamise koht kinni, ning siis peab liha Suure-fillale tapamajasse  järelewaatamiseks wiima. Kord tuli ette, et mees, kes pärast rohket käimist  liha müümiseks loa sai, pärast liha alla seda hinda ära pidi müüma, mis ta selle järelewaatamise ning kaalumise eest maksis. Muidugi ei tee talumehele niisugustel  tingimistel mingisugust himu liha turule tuua, waid ta müüb selle häämeelega maal ümberostjatele ära. Keegi mees ütelnud  : Kui Saaremaal teine linn peaks olema, siis pistakfime Kuresaare „kotti", s. o. talurahwas ei tooks linna midagi müügile. Ka tapamaja seadused on kitsendawad.  Et kodus looma tappa ei wõi, siis peab see tapamajas sündima. Sääl on aga kulud kaunis suured. Nii tulnud ühel Kuresaare elanikul 5. rublalise sea tapmine ligi kolm rubla maksma. Seega on uued lihamüümise ning tapamaja seadused niihästi maa kui ka linna rahwale kaunis rasked- Selles ei ole aga mitte linnawalitsus süüdi. Uued määrused ei ole mitte linnawalitsus ise oma tahtmise järele wälja andnud, waid need on temale ülemalt  poolt pääle sunnitud. Linnawalitsus on ka selle üle kaebtust tõstnud, aga see kaebtuS on tähelepanemata jäätud- Uued määrused ei ole mitte Kuresaarele kohased. Kuresaar on wäike linn, ning teda ei wõi mitte niisuguste määruste alla heita, mis suurtele linnadele kohased. Igatahes tuleks