Päewaleht 1901 oripaetvau ' ■ a—-»»> TalUiuuK, Suurel turul, uacbajo ses, Smnttri EBlltfo aurgot, wc.«. Kõnetraat nr. 340. Minetaja bAnetand hella U->& Üdrefs Hht- Ja tahaklrjadele 1 .Päeuxilehe* toimet., Tallinnas, et» r. Peeajn».. CHS3 MM m»m«« 4 kop. Rdresll muirtniffar eett 10 kop., leile juures endine adrets ehk lelle nummer Uet anda. Kuulutuste nonpareille-rida mahfab § kop., leke eesotfas 13 kop. Wõliled kuulutused a a o a □ poole kallimad, o a a o o »?Sewale!kt« tnakfali Ükes kaasatmetega: Hojv hatte teates t terme aasta peate 6 rbl. --- kop. paole „ 5 „ 20 „ roeeraitdl „ t „ fO „ Ohe kuu peale „ 60 „ ' fatltonaa tatttufeft Sra wliesl tercae aasta peale Z rbl. kop. paate „ .. 2 .. 70 „ «veerand „ „ | „ 60 „ flhe kuu peale „ AZ „ Kes 2 korda kuus Ilmuma! perekonnaleht? „Xodu", kaota tellida löoroib, lellel tuleb aastas I rbl., pooles aastas S 0 kop., «veerand a. 29 k. juurde maksta. Nr. 565. Kesknädalal» 18. uowemdril (1. dets.) 1909; IV. IMtlkiik, Enam kawatsust ja ettewõtmist! Meie. tallinlased, peame seda üsna harilikuks lasjaks,- kui leiroa feest luid, putukaid, nartsusid ja kõiksugu muud mustust leiame,- roõi mõne muu toiduaine  Wõltsitult ja rikutult faili hinna eest peame ostma. Raputame küll selle juures pead, sõimame Sa natukene ja arroame sellega oma kohuse selle nähtuse  roast» täitnud oleroat. Aga toiduainete rikkumine  ja roõltsimine kestab ikka oma soodu edasi. Ei aita ka fee palju, kui toidmnustajaid kohtulikule roas* tutusele rooetakse, nagu see hiljuti mitme leiroategjjaga  ja roäikepoepidajaga juhtus. Need ei tarivitse sugugi toiduainete roallnistust ja toiduainetega kauplemist  paremale järjele tõsta,- kui nende halb kaup Muidugi hästi ..käib". Asjale on tarrois looMupSraline käik anda. Selle halroa nähtuse roastu tuleb radikalsemaid abinõusid Maksma panna. Toiduainete roalmistamist wõime aimult  siis paremale järjele tõsta, kui mere kaubatarroitajate  ja walrnistuse-ühisusi osutame. Igal pool, kus Niisugused ühisused elule tousiroad ja ainult häid toiduaineid  roalrnistasiroad ja müüsiroad, olnvad ka teised  ärid sunnitud nendele järele minema ja läbi nihkus terme toiduasjandus paremale järjele. Kuna meil mujal Wenemaal niisugusid ühisust palju on ja ka meil roähemates linnades ning isegi maal selle poolest nii mõndagi on ära tehtud, roa»-- tab Tallinna seltskond senini tummalt pealt, kudas teised edasi rühiwäd ja endid toiduainete rvõltsimW ja halwenemise roastu kindlust arvad. Meil Tallin-- nas töötad küll üks kaubatarwitajate-üHisus, aga see on Wäikekauplejate asutus ja ei Wõi tarwitajate kasusid  mitte sedawõrt tähele panna.- kui ühisus, mille tarroitajäd ise elule on kutsunud. Kiin tuleb tõeste enam karvcrtsust ja e ttewõtmist soöwitada. Meie ei tohi käsa süles hoida, kui meie teame, et wõimälik on oma seisukorda parandada. Kaubatarroitajate-ühisuse ..Tera" põhjuskiri on kinnitanud. Warsti hakkab ühisus tööle. Oleks rväga soowitarv, et uue ühisuse ümber, kui selle põhjuskirjad asja- ja ajakohased on, kaunis palju osawõtjaid koguks.  On ühisus juba töötamas, siis wõrb ta nti Mõndagi korda saata, mis Tallama elanikkudele kasulik  on. Peale selle, et ühisus äri arvaks, kus ainult head kaupa müüdakse, on ühisusel praegu wH imalus olemas ka walmistuse-ühisust elule kutsuda. Meil oleks tingimata tarwilik eeskujulist leirvategemise-töökoda arvada. Muidu meie halwast leiwast lahti ei saa. tingimised selleks on praegu wäga head. Keegi suurem  leiwaäri lõpetab oma tegeumft. Kelle ruumisid oleks wäga kerge eeskujulise leiwäküpsetamffe-ahju tarwis  sisse seada, ilma et ümberehitamine suurt kulu Nõuaks. Kuigi roakmistuse-ühisusje aroomfega roaga' ette* roaatlik peab olema, siis on nüüd ometi tõenäMk, et kooperatirolifel alusel asutatud leiroaküpscjtalmffeäril  t uleroik kindlustatud on. Mitte üksi seda olukorda  ei tarroitle arroesfe roõtta, et asutatud faubattar* roitajate-ühisus töökojast leiba oma poodidesse müüa rootaks, roaid puhtama ja parema leiroa järele on kõigi Tallinna elanikkude keskel suur tarroidus. Sellepärast enam karoatsust ja enam ettewõtmist. Tallinna III laulupidust osawõtjateks on endid Vaheajal kümmekonna Viimase  päewa jooksul weel järgmised koorid üles andnud: A. Segakoorid: 63) Wõnnu-Kastre Perawalla sega?., 16 l.j juh A. Tauni: 64) Karilatsi sega?.. 24 1., juh. kooliõp. O. Torop: 65) Woka sega?.» 24 1., juh. kooliõpetaja Ed. Kiiwer; 66) Noosna Halliku Oeti sega?., 15 1., juh. kooliõp. Chr. Virkcnthal: 67) Loksa scgak., 31 1., juh. kooliõp. O. Lindeberg:  63) J ärme sega?./ 12 1., juh. D. Petrowits; 69) Wkluwere sega!., 14 1.. juh. kooliõp. M. Reinhold; 70)' Wara sega?., 22 1., juh. kooliõp. Ed. Wõõbus;  71) Pillistwere Kariduseseltsi I sega?./ 25 1..- juh. köster S. Käär: 72) Psilistwere Hariduseseltsi II sega?./ 16 juh. kooliõp. G. Asberg: 73) iSoomemere segak.. 20 juh. kooliõp. H. ®; .74) Wiira sega?., 10 1., juh. Gustav? Niklaus: 75) Maarja-Magdalena Laulu- ja Mänguseltsi segakoor.- 24 1., juh. G. Peetsu; 76) Kiltsi segak., 20 juh. J. Freiberg: 77) Kirna-Kohaku sega?., 14 k., juh. O. Kask; 78) Miila sega?..- 12 1., juh. Joh. Tasane: 73) Pagari sega?., 20 1., juh. kooliõp. G. Freilniann:  80) Tartu-Maarja kiriku sega?., 21 1.. juh. K. E. Karlson: 81) Wassemere sega?.? 10 1., juh. kooliõp. Nud. Schasmin: 82) Welikija Lüki wabatahtlik sega?., 13 !.. juh. J. Kangro: ! 83) Lehtse sega?.? 8 1., juh. J. Freymann; 84) Tapa sega?.. 14 1.. juh. kooliõp. A. Kleitzmann;  85) Triigi Eipri sega?., 19 1., juh. kooliõp. Meks. Sein: 88) Käru Kooliseltsk sega?.? 25 1., juh. kooliõp. J. Hõikas: : 87) Riia Eesti lauluseltsi ..Imata" segakoor, 35—40 l.? juh. M. Pehka: 88) Rakke segak.? 20 juh. kooliõp. g. Jtlr- Settis; 89) Muuga sega?.? 18 I.? juh. kooliõp. Martin  lürgenthal: 30) Karvastu Laulu- ja Mänguseltsi segak.? 28 t.i juh. kooliõp. Gustav? Kaasik: 91) Adria segak.? 13 1.. juh. kooliõp. R. Woormansi?:  Y2) Karvastu Warnja Tulekaitse-seltsi segak.? 20 1., juh. kooliõp. M. luuno: 93) ..Estonia" seltsi segak., 60 1.? juh. A. H. Wirkhaus: 94) Salka segak., 20 1., juh. E. Walentin: Kabala-Laeroa segak.? 25 1., juh. kooliõp. M. Kees: 96) Wiru-Nigula Kooliseltsi segak., 20 l.? juh. köster G. Rutopõld: 97) Kroonlinna segak.? 50 juh. J. Ronimois: 931 Wäike-Maarja sega?.? 20 1., juh. kooliõp. M Meos-93)  Laiuse segak.. 36 1., juh. J. L..- 100) Staraja Russa Eesti ringkonna segäk.. 8 1., juh. M. Kitzuik: 101) Repniku segak.? 15 1.. juh. kooliõp. E- Weltbach: 102) Kaelase segak., 10 1., juh. A. Tilk: 103) Türi segak.? 25 I.? juh. kooliõp. g. Wkermann:  104) Mäksa Tamme segak., 16 1., juh. kooliõp. K. Jlwes: 105) Pöide segak., 20 1., juh. Fr. Paulmeister: 106) Haapsalu segak., 20 1., juh. Aug. Tamberg: 107) Järrvqjõe segak., 20 1., juh. kooliõp. H. Koonukõrb: B. Meestekoorid: 24) Loksa meeste?.,- 8 1., juh. kooliõp. O. LiA-> deberg; °5) Narowa-Jõesuu meeste?.,- 16 t., juh', koolis õp. E. Martmson; 26) Sootaga laulu- ja Muusikaseltsi ..Põhjala" meeste?.,- 28 1., juh. F. Edro: ; 27) Maarja-Magdalena Laulu- ja Mänguselts meeste?., 18 1.. juh. G. .Peetsu: 28) Audru meestekwartett. 4 1., juh. J. Naudi; 29) Wiru-Jaagupi meeste?.,- 14 1.. iul). köster J. Müllerbeck ' ' ■ ! ■ 30) Tartu-Maarja kiriku meeste?., 14 1., juh. K. E. Karlson: » 31) Welikija Luki Vabatahtlik meestel., 8 l.z suh. J. Kangro: - 32) Särerocre-Tailse meesteks 8 1., juh. kooliõp? E. Pulbert: 33) Simuna Meesteks 16 I.; juhataja köster 0. Peterson: 34) Kawastu Laulu- ja Mänguselts? meesteks 1? 1., juh. kooliõp. Gustav? Kaasik: 35) Tartu Eesti Käsitööliste Arvitamise SeW meestek..- 13 1., juh. A. Praks: ' 36) Kawclsw Warnja Tulekaitse-seltsi meesteks 12 juh. kooliõp. M. Äuuno: 37) Kabala-Laeroa meestel.? JO L, juh. kooliõpi W. Kees: ; 38) Keina meeste?., 10 L, juh. köst. J.SaKeusA 39) Wiru-Nigula meeste?., 15 1., juh. köster G. Rutopõld: 40) Rakke meestel., 10 1., juh. kooliõp. lürgens. (3. Pasun ako o r id : 23) Kilingi-Nõmme pritsimeeste pasunal.? 11 m.? juh. A. Kartau: 24) Toila Muusikaseltsi pasuna?., 12 m., juh. Konrad Sarap: 25) 2ärwe pasunak., 16 m.? juh. kooliõp. Rich. Sööt: 26) Wara pasunal.? 17 m., juh. kooliõp. Ed, Wõobus: 27) Wäike-Maarja pasunal., 21 m., juh. A. Siips: Põhjanaba ligidal. P. E. Peary reisikirjeldused 36 XII. Etah'st New-loM. Etah's leidsin need eskimod eest, keste mg sinna jätnud, aga Ja weel teist, kes nende juurde seltsinud. Nad ei olnud enam lootnudki, et sel aastal Veel tagasi tulen, kui kolm päewa tagasi üks nendest meie suitsu oli silmanud. Nnpea kui kõik kraam sealt peale Võetud, algas sõit kodu poole. See oli 20. septembril, kui ~Roosevelt"  Etah lahest Välja sõitis. Kui Etahstt lahkusime, ujus lahtine jää Fjordi suust mööda. Kesköösel jõudsime Aleksandra maanina juurde ja ..Noosevelt" tüüris Jsabella maanina poole, sest et me Smithi wäinas wee sügawust tahtsime 'mõõta. Umbes 10 penikoormat Aleksandra maaninast kaugel puutusime jää kõwa ääre juurde, mis siit kuni Esiesmeremaa rannani ulatas. See jää oli Väga paks ja temas ei näidanud mingisuguseid lõhesid olewat. Sügawust oli siin 433 sülda. ..Roosevelt" sõitis siis Chaloni maanina poole ja tüüris jääminekust mõõda, mis peaaegu kuni .Gröönimaa kaldale ulatas. Kui Whale Väina jõudsime, mis jäämägesid jne. täis vii, nägime suure hulga merehobuseid. Nendcst  tapsime kümme ära. Siis tüürisime Kookoni kahte, et seal meel mõned eskimod maale lasta. Waewalt olime ankru wälja heitnud, kui suur jäämäli ligines ja „Rooseveltk" nina kaldale lükkas. See wäga paha õnnetus hoidis! meid seal järgjMise  päema lõunani kinni. Drasöites takistas meid esiotsa noor jää', luid vMa»pool lahte oli seo jää mähem tihe. Herberti ja Northumberimaa saarte wahel tapsime  6 merehobu ära. Õnnelikult jõudsime saarte wahelt läbi ja tüürisime .Parry maanina poole, kus lausa weewalja eest leidsime. Oonmmti juures, Wolstenholmi Väina lõunarannal.  lasksime weel mõned eskimod pealt maha minna. Ööd oliwad nüüd Väga pimedad. Nüüd nägime lahtist wett ja jääd Vaheldamisi. Parker-Cnomi lahes lasksime wiimased eskimod maake. See päew vii imeilus, soe ja selge. Eskimod tegiwad hoolega tööd. ei aga oma asju maale saada. Ööjooksul oli kõik maal ja maale löödi mitu tekki üles. Pimeduse tulekul hakkas lund sadama. Kerge keskhommikutuul  puhus. Hommikul oli kõik maa walge ja kõwa kirdetuul sundis meid siia teise hommikuni paigale  jääma. Seda aega tarwitasime ..Roosevelti" kordaseadmiseks.  Siis sõitsime jälle edasi. Jõudsime .Jorgi maanina juurde ja leidsime sealt neli perekonda eskimosid. Need teatasiwad, Melville lahest olla jää. äkkes hiljuti ära kadunud ja jumel ei olla ükski laew maaninale läheneda wõmud. Jorgi maanin»ilt-4ahkusime 26. septembril paksu lumetuisu ajal, mis algama? pimedust weel suurendas, ja katsusime jäämägede wahelt teed leida. Pimedusest saime aru, et tõeste koduteel olime. Pimedus oli sel öö! nii suur, et laema kiiruse poole Vähemaks tegime. Järgmise päewa lõuuä ajal tõusis kange kirdetuul  ja tegi laewale mitmesugust kahju. Lasksime ankru wälja ja wõtsime paranduse ette. 30. septembril jõudsime suurest jäämäest mööda. 3. oktobril jõudsime Dyeri maanina juurde ja sõitsime sealt edasi. 6. oktobril olime MonuMental saare ligidal,- kus suure maru ajal meie laewa tüüripuu katki murdus. Kui maru maikis, parandasime wea ära ja sõitsime säwft Et meil süsa mähe oli, otsustasime Hebronisse sõita, selles looMes, e-i sealt süsa saan. Äuid neid siin ei> olnud. CHitsnne siis Naini. Siin salme .pisut puid sa 2 tonni söetolmu. Sõitsime sealt Hopedalesse. kust seitse tonni süsa saime. ! Nende abil jõudsime Hawkesi sadamasse, sust jälle 2 tonni saime. 1 Nendega suutsime Bettle sadamasse saada ja sealt sairue 40 tonni süsa. Vatle sadamast saadik oliwad kõik hädad mööda, wäljja arwaNld ainult umstikud tuuled ja tormid. 23. nowembril jõudsime Sydney sadamasse. Tagasireis oli tenoel reisil kõige raskem ja kõige pahem. Laema wead olimad parandatawad, laewamehed  kõik termed. Sydneyst sõitis taew, nii ruttu kui ilm lubas,- ranna äärtmööda edasi ja jõudis jõuluõhtul Neiu- Jorgi sadamasse. Terme reisi ajal hali laewameeste wahel kõige suurem üksmeel malitsenud. lial ei ole ma teist nii? sugust aastat põhjametes mööda saatnud, mis nii mähede tülidega oleks lõpennd, kui see reis. (Lõpp.) Naisterahwaste õigus. Nagu teada, oli jziliutr senatis küsimus: Kas uaisterahwal on õigus kohtus kaitsjana ette astuda, harutusel. Küsimus otsustati eitamas mõttes. Moskwa lehes ..Russk. Sl." awaldab selle senati otsuse kohta üks naisterahwas järgmise pilke-westeloo. Kuni siiamaale maksis öigusewallas-nähtatoaste niisugune seadus: Mis ei ole ära keelatud fee ott lubatud. Nüüd otsustas senat uue põhjusmõtte maksma panna ta nimelt: Mis mitte ei ole lubatud  tähendab.  see on ära keelatud.. MSga ilusl Äga kus kohas on seaduses üteldud, et nckkte°< rahroal on luba koolitüdrukuks, lapsehoidjaks, pesu-, naiseks, toatüdrukuks, kirjanikuks jne. olla? See on selge, et kõik köögitüdrukut lapsehoidjad/ toatüdrukud, pesunaised, kirjanikud jne. kardetawaid ametist peawad. Meie teeme kõiki neid töösid/ mida seaduses ei ole lubatud. Mere teeme tööd, mis senati seletuse järele keelatud on. "Meil jääb ainult üks asi üle ja nimeltsenati seletuse põhjal streikima hakata. _ J Senator Iks, kes naisterühmast mitte ei lubanud adwokadina ette astuda, tuleb rõõmsas meeleolus koju. ..Tooge supp laugle." /.'Köögitüdruk ei ole malmis,tanud.' /.Aga mispärast siis?" ..Supikeetmine on seadusewastaline tegu. Kuulge/ herra see on just niisamasugune kuritöö, nagui pommltegemine. Seaduses ei ole üteldud, et meis õel oleks luba suppi keeta. Täna zieab senati seletuse põhjal ilma lõunata jääma. Homme tarwis kokk wõtta." Meesterahwale ei ole selleks seaduses ka lubck antud, aga mehed on igatahes wahwamad. Nad on juba abielus olles harjunud seadusi rikkuma. * /.Too tuhwlid siia!" Toatüdruk läks ära. ..Seaduses ei ole lubatud." Siicmraale oli seaduses ainult fee nimetatud/ Mis mitte ei ole lubatud. Aga nüüd katsuge uued seadused teha, kus kõik ülemal seisab, mis inimesele lubatud oM /.Inimesel on luba hingata." .Inimesel on luba süüa." .Inimesel on luba juua." .-.Magamine ei ole keelatud." Kui määratu suureks küll luulekogud käsWM shoad! | Suitsetage MwosW |j Uüif»"! ,[S B&~ II) tarn 6 kop. I flSj Need walmistatakse kõige paremast Türgi tu- W >» bakast ilma schwartta ja SM I pakitalisk anhspiilirngsr. I Ka mis neid ärahingamise eest takistab ja nende kSr- B Wl get headust alal hoiab. W Tubakawabrik A. G. Ruhtenberg, W D Miimllst tz»l poni. I paberossid 15 tiilibi 6 kllp. Esimese headusega Odawa hinnaga l LPsm.Mem" H Proowige!! tt-iS»» Krfi" pikki paberossa A. 0. Maikapari Riia wabrikust i« tunnistage! i et need paberossid taieste niifamasuguste omadustega I on, kui iga teise wabriku 6-kopikalisedki.