Saarlane Ilmub koks korda nädalas, igal kesknädalal !j ja lanpäewal. Toimetus on KuresaareS, Pitkas uulitsas, l! Trefseni majaS nr- 13 Kuulutuste MaStuwõtmine luni kellu 1 xZewal l! Kuulutuste p-lil.r!d° S k-, lehe -csolsaS Lv t. l! AdrrSsi muutmise eest lv kop. TeMmisehind: .. . » '/. .. maapostiga: „ V- . '/. .. ..-. S« . Üksik number maksab S kop. M w. Laupäewal, 7. webruaril 1909. XXV. aastakäik Tööliste küsimus. (Sopp.) Niisugust teed näib ka „Hääl" käiwat. Tõsiseid asja selgitawaid harutust ta ei armasta ja kui „ Saarlane" nendele ruumi annab,  siis saab „Hääle" mSnnitufi kuulda. Minu poolt ettepandud küsimuste pääls B7) „HW" osalt sugugi ei pasta ja kus ta wastab, Ml paistab seletustest  wSlja, et „Hääle" kirjanikud paarkümmend aastat nõiaund on maganud ja ei aimagi, kuidas  elu ennast selle oja sees on muutunud. Minu tõenduse juurcS, et meil nais-töölistele  7 rubla kuuS maal palka makstakse ja 80 rbl- suwe päält meeSterahwale, kohkub „Hääl" imestades ära, et niisugust, tema arwamise järele, ebatõtt wälja ütelda -võidakse. Kes niisugust palka kuulnud olla küsib „Hääl." Nii kui näha »HSäl" küll mitte. Seletame fiis seda temale pitkemalt. 7 rbl. kuus makstakse nais-suilisele ilma keetmata ja 3 rbl. kuus talwise teenistuse eest peremehe toiduga, mis 30 rbl. aastas wälja teeb ja 80 rbt. wõiks tubli meeste suilise peremehe toidug.' palka saada, kui aga meil niisuguseid suilisi oleks, kis seda palka soawikfiwad sastu wõtta. Muidugi Hääle" imeKtus selle seletuse juures on jälle piirita. Kus on aga niisugust asja ette tulnud, küsib ~Hääl" omas 77. Selle kohta pean tähendama, et «a seda mitte kõlblikuks ei peo, kui üksikute perekondade elujõudu awalikult ajalehes ilma ette kantakse, aga näituseks nimetan niipalju, et P. külas winewal aastal kahe 17—18 aastase poisile (niisugustele, keda Hääle" arwamise järele wcel wara on walla maksude alla panna) kummogile  30 rbl. sm päält peremehe toidu otsaS makseti ja S. külas 80 rbl. niisama peremehe ülespidamisega, kuna seegi tööline Hiiumaalt toodi, sest et Saaremaalt ka selle palga eest töömeest saada ei olnud. Tunnen meel peremeest  R. külas, kes mitmele töömehele 80 rbl. sui päält on pakkunud, oga fiiSgi kaubeldawaid kütte ei ole saanud, sest taastuseks sai ta ikka: „ma talumehe juurde ei haka", ehk „pehme põllumulla sees ma käima ei hakka saan paremincgi  läbi." Nii näeb „Hääl", et kui meil 80 rbl. suwest suilise palka nii mähe ette tuleb, fiis kõige enam selle pärast, et neid ei ole, kes seda palka wastu wötaksiwad. Tubli Saaremaa töömees häbeneb omal maal teenida; ka pakub wüljaS käimine palju huwitust ja lõbu (kui küll ka wiletsust) ja selle läbi on wäljarändamine meil nii töörahwa were sisse kaswanud, et teda ka kodus suurem palga- Meie saime auuStatud poolt järgmised teated Saaremaa Ew.-Lutheruse usu koguduste kohta 1908 aastal Kaks Dianat. 10 Pranlsuse kirjaniku Aleksander Dumas'e ajaloolik roman kolmes MS. Eesti keelde J. Piklep. WW ka olla, kõrgus, ütles Gabriele, et minu ParifiS olek Teie asja aitab rutem edasi minna ja sel wiifil minu äraolek Teile kasuks on. Ikka olete saladuslik, hr. d'Exmaise, oga ma oles juba sellega harjunud! Jällenägemiseni,  hääd ööd. Homme hommiku tulen ma kirjade järele ja palun ühtlast Teilt ka õnnistust, kõrgus. Kõik teised mehed, kes mind sõjakäikudel on saatnud, jääwad Teie hoole alla. Ainult kahte neist palun ma endaga kaasa, keS mu sõjariistade  kandjal Martinil seltsiks oleksiwad; ta on mul alandlik ja wahwa soldat, kes muud midagi maailmas ei karda, kui oma naest ja oma marju. Kuidas vii? küsis hertsog naerdes. KvrguS, Martin Sõdija põgenes kodumaalt oma uaese Bertraade eest ära, teda ta jumaldaS ja kes teda fiiSgi peksis. Metzi ümberpiiramise ajal tuli ta minu teenistusesse, aga kas tema naene, wöi mõni maim, ilmuwad aeg-ajalt tema enda kujul tema ette, sest korraga näeb tema oma eeS teise Martin Sõdija nagu oma kuju peeglis ja kardab seda. Muidu s« ta aga wäga wahwa. Rantp ja Valencia all päästis ta mivv elu kaks korda. SM wvtte see wahwa argpüks «idaga kassa, Gabriele ; lubage weel kord Teie täit pigistada, »» sõber, olge homme walmis, v« soLssod Leid. Teise! päcwol, 2b. aprillil kellu K hommikul  sõitis Gabriele, kui wiimascd eeskirjad oli kätte saanud ja hertsogiga jumalaga jätnud, Martin Sõdija ja kahe teise sõjamehe jaadetusel Rooma ja säält Parist. IV. Kuninga Diana. Nüüd läheme Parist, Louvre lossi, hertsoginna  ValenliasiSe tuppa, keda harilikult Diana de Poitiers'ikS kutsuti. Tornikell lõi 9 hommikul; Diana lamas valges hommiku riides pool külleli muSta sametiga üle löödud sohwa pääl. Kuningas Heinrich 11. iStuS tema kõrwal  leentooliS. Diana de PoitierS'i tuba oli kõige selle toredusega ära ehitud, mis uuenduse alguse ajajärk kesk- ja uue-oja wahel enesega kaasa tõi. Primaticve maalitud pildid tujutafiwad mitmesuguseid jahi pidusid, kus Diana sõja ja jahi jumalanna pääkangelane oli. Seinte pääl oliwad mitmesugused lahingid kujutatud, mis Franz I. ja Heinrich 11. oliwad wöituud. Ka ilusa Diana südames elafiwad  mitmesugused mälestused isast ja pojast. Pääle selle oUwad jääl toas meel mitmesugused ajaloolised müleStusemärgid, üli ilusad maasid ja mõõbUd, millÄe toreduse kirjeldus palju aega wiidaks. Heidame ssW pUgu kuninga pääle. Ajalugu  katab meUe. st ta pikk, uhke ja tuges oa olnud. eluviisi wi M ts »i ksWle Muud, et w igasuguste wõidupidude pääl ka kõige kangemad ja wahwamad ära wõitis. Tal oliwad mustad juuksed ja habe, näo karw tõmmu, mis aga tema iludust sugugi ei wähendanud, nagu asjatundjad  seda tõendawad. Täna oli tal, nagu ikka, rohelisest atlasest, kullaga tikitud kamsol selgas, «valge, Venedigu pitsidega ilustatud krae kaelas, kahekordne Michaeli ordu kullane kett rinnal, walge sulega pääehs pääs, Bsnvenuto walmistatud mõõk wööl ja üks õlade lühike, sametist, kuld lilledega kaunistatud mantel. Ülikond  oli haruldane tore. Meie nimetasime juba lühidelt, et Dianal walge, läbipaistew, peenike hommiku riie selgaS oli; tema jumalikku iludust kirjeldada on raske ja meie ei saa aru, kas mustast sametist padi, mille pääl ta pää puhkas, wõi filmi pimeStaw walge riie, mis tal selgas oli, tema lumiwalget nägu niihästi filmi laskis paista. Pääle selle oli tema keha ehitus wäza korralik.  Ta oli nagu kunsti nõuete järele walmistatud  kuju, kuid elaw kuju ja wäga külgetõmbav?.  Tema iludust, millega ta ehitud oli, on niisama raske kirjeldada, kui päikese kiiri- Mis aga tema «vanadusesse puutub, stis peab ütlema, et tal seda ei olnudgi. Selles asjas oli ta ilmsuremata jumalannade sarnane, kuid kõige ilusamad neist olekstwad tema kõrwal kahwatanud ja närtsinud wälja näidanud. ProteStantlased  räätifiwod jookidest ja õlidest, millede abil ta oma noorust alal hoida; katoliklased tõendafiwad Me, et ta iga päew külma «vee samnfid on võtnud ja suvel, kui ka talvel Sündinud: S-ml-I. Surnud: Gr.«Wcne Gr.-Wene läinud. Laual käinud: Hingede arw. Koguduse nimed. Nendest s s Z «, K 8 Z5 Ä !L « R Z Z S Z « Tähen dus. Kuresaare Saksa kogudus . . Kuresaare EeSti kogudus . . Anseküla kogudus . . . Kaarma kogudus . . . . Jamaja kogudus .... Karsa kogudus Kärla kogudus ..... Kihelkonna kogudus .... Muhu kogudus Mustjala kogudus .... Põlde kogudus Jaani kogudus ..... Waljala kogudus s 20 40 42 52 S4 33 88 6 43 16 7 37 34 10 26 44 44 50 43 25 102 14 33 '12 3 43 44 18 46 84 86 102 77 58 1S0 20 76 28 10 80 78 1 1 1 3 2 1 3 7 4 7 5 8 3 S s 3 2 7 1 1 1 2 1 5 1 4 5 2 3 4 3 6 18 17 23 17 17 39 3 12 8 2 6 7 2 18 3 7 14 4 12 4 2 14 14 32 40 38 23 17 7S 10 25 15 7 26 31 14 25 30 33 28 32 23 84 16 21 8 6 35 32 28 33 62 73 66 55 40 163 26 46 23 13 61 63 1 2 1 15 2 4 2 3 2 2 1 3 8 Z 3 6 2 3 3 2 1 3 23 3 1 3 2 1 1 2 2 2 1 5 7 2 1 3 1 2 8 3 1 3 3 2 3 3 176 355 1123 384 1462 1026 786 3209 596 1057 416 211 1244 1270 404 702 1678 1505 2660 1512 1125 4266 799 1480 741 323 1351 2031 580 1057 2801 2489 4122 2538 1311 7475 1395 2537 1157 534 3095 3351 430 987 1302 1682 1608 1443 1137 3388 702 1235 593 216 1538 1563 584 1303 1538 1949 2032 1601 1340 4055 770 1410 643 256 1752 1863 1014 2235 2840 3631 3640 3044 2477 7943 1472 2695 1241 472 3290 3432 Üle 80. aasta wanad oliwad 21 meeste- ja 35 Kokku . 460 4S3 953 15s63>30 178 s66s371 38? 758 13 30 43 14 20 34 13915 21127 35042 18385 21101 39486