potilin» on nagu igasugune sotsialism»». Kahjuks kiskus üleüldine mool ka senati kaasa, kes perekonna-omandust alused välja kuulutas. Pärast wahsaega juhatab koosolekut würft WolkonSki. Krahw Bobrinöti lõpetab oma pikka kõnet. Kõneleja kutsub tuliselt üles, et talurahwa üle hoolekandmise teed Peterburist käima ei hakataks ja et talupoegade tarwiS iseäralist seadust ei . annaks- Need õigused, mis meil on, peawad ka talu» < rohival olema. Sclle tõsise vabameelsuse kaljult, ! mis talupoegade üheõiguslust maksvaks tunnis» i Lab, ei lükka meid ci parem» ega pahempoolsits > löögid «echs. Pahem- ja pZrrmpvvlsetc ühen- duS on wale rahwameelsuse tagajärg. Meie ei taba mitte rahva ees roomata, maid teda tee- nids. Riigiwolilog» liige Echiiigarcw on ene» ' stlc tagurliste ametnikkude seas poolehoidjaid j leidnud. Ei ole midagi imestamijewäärllist, et kadettide erakond, kus niipalju õigustteadlasi on, perekonna-omandust põhjudmõtte kaitseks ei nõiduslikku Maklakowi, ei põlewat Adshemomi, ' ega peenemaitselist Pcrgamcnti elle ei saatnud, waid wäga kõikkülgje Schingarcwi annetas. (Elavad kiiduavaldused keskel, naer) Õiguse» ' teadlastel on raske perekonna-omandust põhjus» mõtet kaitsta- Kõneleja tõendab, et meie wobad talupojad kunagi perekonna-omandust tunnud  ei ole- Ta vaidleb Obraslsowi ütelust wsstu, «agu jooks Wese talupoeg oma maa, perekonna ja isamaa maha. „Ma olen tihti kuulnud.' lõpetab kõneleja, „et meis wolikogule ette heidetakse, et ta liiga kaua L. novembri seadust arutab. Seda etteheidet  ci ole meie ära teeninud. Kas Wcnemaa, kas seltskond, kaS talurahvas ei saa selle küsimuse  kõikkülgje arutamist läbi kasvatatud? Mu herrad! See eelnõu on kõige tähtsam, see on Mure 13. webruari aku lõpulik otsustamine, ja ma ostu õnnelik, kui teada võin, et meie fcaktsion  kui üks mecS 2. punkti poolt hääletama saab. Wrne talupojale ütlen aga mina: „Waa« ta riigivolikogu osale ja õpi tundma, mis tesaS tehlakse. Tuleb tund, ta on käne jõudsas,  kuna sinu ees vabaduse templi väravad avanevad!' (Keskel ja mõõdukate parempoolsete  pinkidel tormilised kiiduavaldusi d.) Sagateljan annab teada, et tööerakondlased 2. punkti wadlu hääletumad ja perekonna-omanduse  põhjuSmõtet kaitsma saamad. Püäminister Stolypin peab 2- punkti kaitseks  pikema kõne. Et talupojad wabalt tööd teha, rikkaks saada wõiksiwad, on neile tarwis wõimalust anda kogukonna, seltskonna orjusest lahti pääseda. Valitsus ei ole mitte joodikute, waid elujõuliste talupoegade tarwiö uue seaduse Välja annud. Niisuguste elujõuliste inimeste edenemist ci tohi mitte takistada. Ministri kõnele  järgncwad paremalt poolt ja keskelt elawad kiiduawaldused. Mlljukow saab kodukorra rikkumise kohta esimehe poolt sõna. Pärast «vaheaega algab koosolek Homjakowi juhatusel kell 4. Pikema kõne peab Baron Myendorff: Wemmaa maaseadused i on kõige julgemad ja iseäralisemad. Ühtlasi ka ! kõige nõrgemalt läbi wiidud. Õigus maa kohta, mis kogukonna päralt on, on meie seadustes eraomanduse õigusiga ühendatud. Kõne lõpul tähendab kõneleja: „Et talupojad oma maad ära ei müüks, on tarwis maa pääle antawat > laenu paremini korraldada.* ! Markow 11., Timoichkin ja Obraslsow saawad  isikltse küsimuse kohta sõna- Esimehe ettepaneku pääle otsustatakse Keisri Majesteedile Tema nimepäewa puhul terwitustelegramm  saata. Kooöolek lõpeb kell K.12 m. õ- „Jsam-" Ms kordust» oma jutustust- Üsna tõcnältlik, mis? küsis ta. Kas maksad seda asja cuc irõ.ta? K.ricn 'T-Trc.tan nikutas rahu 1011-S pääd. Kuu kg-.. S molle, ütleS major. Meie arwasiu-.c  silo acur oma sõbraga järele ja wlime dt ust!.. T:c saladus waktsustsfe ei puudu. See ru Tele isiklik asi ja Teie wõite sellega ema reuiuüst' järele toiaicmdo. Nüüd on ainult 'ee küsiamc, mis meis tasuks saame? Meie u Ke.'..e ae jr kõsi.s, kui kokku lepime. Ta xüudlS rahulisel toonil rsäkidü, sga izma silmad põ-esiazad raha ahnusest. Aisa ssi« Teile ainul: öac rir.gimiss ette pasa üucsir. ir.z. T-ie c ..-d ja minu 'ci:si..'.c.st aitama 'a-da. Meis uc.amc Tcia oms >..'.simr:!ieks ja anname T.:T wueada joo nar.ata'.':. Hm. LLzicS jagu. Taga mcc litani ses küll ki õlel Meile igaüyele tulebsü-siõ-v r.aeis, Lil.sinmo. Aas kuida wiisi saame Te.d wabasiada? See on ju Ivõirnota l Sugugi mitte, TS-tasin mira. Ms olen rlaam juba kõige peenemalt ual-,. mõtelnud, .sillae suuremaks tak.e-.aleks on ste, et meil paa:i ega toidnva-mi « sl-. KalkaiioS ja MadrasstS on lvspM ja xacusid küllalt. Tssge üks siia. Meie põgeneme öösil ära ja kui Teie mc-.d kusigil India kolda! skte r.ssls lasknud, wõ::e scllc'-a»L pgMga jälle sta togust tullo. HsL NL, M ainult Mid Vfi oleks -vabastada  ! ürleS ta. Kõlki, cht micie kedagi, wastafin miss. M-ic oleme üksteisele truudust vandunud. Mie a-zs-z kõikide kasuks töötama. Näc:e, Morcstan, AKs SchoKo. Smolls ar. iZnapidaja mees. Aa arwa» st mcie te»a Mis wõime loota. ! Keeruline asi. wastaö Morcstan. Agg selle I «est saame HSäd rasu. j Nõnda siis, Smolle, ütleS major, meie kat!  sume toimetada ! Aga enne peame teada saama, - kas Teie jmt õige o«. Ütelge mulle, kus ! warandiisckast on, ma ivõtan cnncft luuks ajaks j vmetipuhkusele ja sõidan IndiaS-c. j R:i ruttu wcel mi-te, w.lcsin ma rahulisel j toonil. Ma pean enne weel vms kolme sel!siin,  de käest luba küsima- Ma vtlcstn Teile : mli, cdl mitte keegi. Tühi lori! wastaS ta. Mis lähsndawad kolm mustanahalist siia juurcS. Auetad, ehk sinised, see on ükskõik; nemad sn minu ühendus-osalised- Järgmisel koosol.kul oliwad ka Mahomct- I Ting, Abdulla-khan ja Dost-Akvar. Meie rääkisime  enda asja iga -viisi Abi ja tulime järgmisele  ühemkelclisele otsusele: Ohvitserid saa.  wad meie käest Agra kindluse plaani, kus püäl warandu!e olukoht ära on tähendatud' Major Scholw sõidab Indiasse, et teada saada, kaS > j meis jutt õige on. WaranduS peab oga igal I jubtumiscl paigale jääma ja major saadad selle I järele wäikese jahi toidukraamiga Rvotlandi i saarele meie tarwis ja aAub ise teenistusse j tagasi. Srlle järele wötab kapten MoreStan j er?> tccniStusest -vähcks ojaks wabaks ja ootab j meid AgraS, kuS meie ko'ku saame ja maran- I duse ära jagame. Tema wötab siis oma ja I ka majori jao waStu. Seda kõik kinnitasime I . kõige pühamate ja kindlamas wannetega, mis ka inimese Maju igancS sundab wälja mõtelda ja ic cl wälja ütelda. Maa walmistafin hom- j nukuks kaks plaani salsiS js kirjutasime sinna > alla nelja märgi, s. ». siss, Wdulla, Akbori - ja Rahometi. j - Ma kats»» lühemalt juwStado, sest min» j ZM ov sist juba DM sm tüütonud. Kel» j Scholto sõitis Indiasse ja ei tulnud enam tagasi. Kapten Morcstan säilis mulle tema nime ühe posti lacwa reisijate nimekirjas. Tal oli üks onu üra surnud, kes temale suure waranduse oli järele jätnud ja ta wõltis end teenistusest lahti. Nõnda pettis ta wiite meest. Morestan sõiüs marsi selle järele Agrasse, aga, nagu luba arwata oli. ei leidnud ta «varandust enam. Kel« oli ta ära waraslanud, ilma et la oleks ühtainust tingimist täitnud, mis talle ette pandi. Sest silmapilgust saadik mõtlesin «a ainult käuemaksouse pääle. Ma ei kartnud enam seadust,  ega karistust Ära põgeneda, Scholto üles otsida ja tulle lätte maksta fee oli mu ainus mõte- Ka warondus oli mul wiimati körwaline asi. (Lõpp tuleb.) Kodumaalt. Kuresaarest. EsmaSpSewal tulewad Kuresaare  linna wolikogus järgmised aSjad läbirääkimise  alla: 1) Kuresaare gümnasiumi direktori kiri abiandmise  üle kooli abmõuude parandamiseks; 2) M. Kana palme nende kahjude tasumise üle, mis ta Tori silla ehitamise läbi saanud; 3) Tsernopasowi palme temale isalt pärandatud krundi jagamist lubada, et seega pärandust ära jagada; 4) Linnaameti ettepanek koertemaksu suurendamise üle; õ) Linnaameti ettepanek linnamai  lkogu koosolekute armu ja aja üle; 6) Liimi kamcralkoja kiri linna korteri maksu komisjoni liikmete wolimise üle; 7) Linnaameti ettepanek selle Kihelkonna tee prügitamise Ae, mis linnajaoks on; 8) Linnaameti ettepanek maksuwõtmise üle linna te li soni tarwitamise päält; 9) Mitmete isikute kaebtus trahteri maksu mitte õieti jagamise  üle 1909 a-; 10) Loode kõrtsi rentniku palwe temale luba anda Wcnemaa marja munasid  müüa; 11) Sissetulekute ja wäljaminekute eelarwe 1909 a. pääle. Linnaameti poolt wäljatõõtatud Kuresoare linna sissetulekute ja wäljaminekute eelarwe järele on linnafissetulekud ja wäljaminekud 1909. a. 39,914 rbl- 74 kop. pääle määratud, mille juurde weel 4K90 rbl. 70 kop- mitmesugused  abirahad tulewad. Minema! pühapäewal waeStemaja hääks peetud basaaril on 340 rubla sissetulnud. Bürgerklubi selts peab linnale 150 rbl. trahteri maksu maksma, mis oga seltsile üle jöuu käib. Taheti sellepärast seltsi tegewust lõpetada.  Küsimus oli 29- now. üleüldisel koosolekul  harutusel. Tehti otsuseks linnawalitsust paluda, trahteri maksu 50 rubla pääle alandada, sest et Bürgerklubi selts Kuresaare wanem selts on, kellel 97 a. seljataga ning sellepärast kahetsemise  wüärt on, kui see oma tegewust lõpetama peaks. Teiseks olla seltsi lõpetamine ka selle poolest halb, et siis pidude, näitemängude ja kontsertide tarwiS saali enam saada ei oleks. Seltsi sissetulek  olla ainult 200 rubla aaStaS. Tema 30 liiget maksawad igaüks K rubla aaStaS, mis 180 rubla wälja teeb, sissetoodud wööraSte päält tuleb 20 rubla- Üüri on aga Seltsil maksta 100 rubla ja 50 r. patentide eest. Nii ei olla seltsil mitte rohkem wõimalik kui 50 rubla trahteri maksu maksta. Palwekiri on juba ära saadetud. Kui tarwiline Bürgerklubi Selts Kuresaares on ja mis põhjusel tema seisukord nii raske on, nendes küsimustes wõiwad aimamised  mitmesugused olla. Wallawolitsused peawad kubermangu Valitsuse  kordaseadmise järele passid kinnitatud kirjas ära saatma, milleks 7. kopik. mark pääle tuleb panna- Nüüd on ka maksuwalitsustele ette pandud, wõimaluse järele passisid kinnitatud  kirjades ära saata. See korraldus on sellepärast  tehtud, et passid sagedasti kaduma lähemad,  sest et nüüd ametlikud kirjad posti walitsuses  raamatutesse ei kirjutada. Pandagu seda Seda ja teist. Kuningannade pitkus. Panist ajalehe ,dri cke kuris" poolt korjatud teadete järele on peaaegu kõik Europa kuningannad oma abikaasadest pitkemad. Italia kuningas Vittoro - Emanuelo on oma abikaasa kärmal seistes peaaegu härjopölwlane. Inglis kuninga» Eduard on kuningannast Aleksandrast k tolli lühem, aga HlSpania kuningas Alfons XIII. peab oma pSS kogum tagafi ajama, kui ts kuningannaga jutustab- Daam kuninganna paistab  kuninga kärmal seistes päris hiiglane wilja. Otsas. Proua, käsa ringutades: ,KaS Teie fiis täesti mitte ei wLi enam midagi sisu mehe päästmiseks teha?' Arst: ,Ei. Siin oa mis» kunst otsas. Nai ei jää muud üle, kui ainult arme malmis kirjutada!" vN 91 Saar e 1903