oli laialist osawötmist leidnud, sest nagu müüdud pääsetähtedest näha oli sääl 1648 inimest käinud. Asju oli tõesti suur hulk, wäga mitmesuguseid ning ka wäärilisi toodud, mis Seltsi oma näitusehoones pikad lauad kahelpool seinte ääres katsuvad, kuid siisgi ruttu müüdud saiwad. Palju nalja tegi õnneõngitsemine, mis seekord uudiseks oli, kui ka „Amor Eo. postitalitus". Kroonu muusikakoor  oli rahwast lõbustamas. Sisse on tulnud esialgse kokkuvõtte järele 1700 rbl., mis summast 200 rubla kuludeks maha arwata tuleb. Sellest summast tasub Selts osa oma tärminilikkumatest  wõlgadest. Wanemale Eesti Põllumeeste  Seltsile, pean ütlema, wõib rahwa poolt kõige soojemat osawötmist soowida, sest ta pruugib oma jõudu kasulikkude ettewõtete pääle. Nii läheb üks jagu näitemüügi sissetulekust kohe aiatöö- ja keedukursuste toimepanemise pääle, mis 20. maist 16. juunini käesolewal aastal Jurjewis ära peetakse. Kahjuks peab tunnistama, et Selts kursuste toimepanemiseks  luba wäga hilja on saanud. Kursus oleks Pidanud warem hakkama. Aga nimetatud Selts, nagu kindlasti teada, saab siisgi wõimalikuks  tegema, et kursustest osawõtjad tarwilist õpetust  saawad. Juhatajateks on tublid spetsialistid palutud. Mis kewadel wõimalik õppida pole, seda wõib sügisel teha, millal täieudus-kursus saab olema. Maks on aiatöö-kursuse eest wõõrastel 5 rubla, seltsiliikmetel ja kooliõpetajatel 4 rubla, keedukursustest osawõtjatel aga 10 rubla, mille eest ka Selts keedukursrsest osawõtjatele korteri muretseb.  Et seltsi ettewõtted tõesti tululikud on, siis peab neile küll igapidi taielikku kordaminekut soowima.  Kaubandus ja majandus. tzlõlluasjandnse kursused. Auustatud Gesii wennad ja õed! Kõrge riigiwalitsuse  lubaga saan mina jälle tänawu 4. juunist kuni 20. juunini Jurjewis Põllumehe katsepõllul põlluasjanduse  kursuseid ära pidama, kus õpetusi saab antud: I. Põlluasjanduses: Maatundmisest, maawäetamisest, iseäranis kunst-põllurammude õieti tarwitamiseft, maaharimisest ja wäljadesse jagamisest, kraawitamisest, põlluwiljadest ja nende õieti kaswatamisest,  umbrohust ja selle kaotamisest, loomatoidu kaswatamisest  põllul, taimede haigustest, põllutöö masinate  tundmisest ja nende tarwitamiseft, põllutöö keemiast  jne. jne. 11. Heinamaade hari m is es: Heinamaade kraawitamisest, tasandamisest, umbrohu ja sambla kaotamisest,  harimisest, wäetamisest ja kunst-põllurammude tarwitamiseft, mitmesuguste käsuliste heinaseemnete tundmisest, heinaseemnete külimisest mitmesugusele, maale, heinamaade niisutamisest jne. jne. 111. K odulo oma d e kasw atamises: Meie koduloomade kaswatamisest ja nende tõugudest, piimaloomade  tundmisest, kaswatamisest, toitmisest ja rawitsemisest.  haigustest ja nende arstimisest, karjalautade, tallide jne. ehitamisest, sisseseadmisest jne. jne. IV. Piimatalituses: Lüpsmisest, piima nugadest ja nende kaotamisest, piima läbikatsumise abi- riistadest, koorelahutamisest, koore alalhoidmisest ;a hapendamisest,  koorelahutamise masinate tundmisest ja nendega töötamisest, wõitegemisest, wõimasinatest ja nendega töötamisest, wõi migadest ja puudustest, wõc pakkimisest ja matjamaale saatmisest, juustu walmistamisest  jne. jne. V. Wiljapuude ja aiawiljade kasin  atamises: Wiljapuude ja keedumilja aia sisseseadmisest  ja koha wäljawalimisest, aiamaa harimisest ja wäetamisest, taimede külwamisest ja istutamisest, puukoolist, wiljapuude istutamisest, wiljapuude eest hoolitsemisest, kõlvlikumate wiljapuude sortide tundmisest,  tõukude ja mitmesuguste kahjulikkude putukate häwitamisest ja abinõuudest nende wastu, puu- ja keeduwiljade kogumisest ja alalhoidmisest, puuwiljade  kuirvatamisest, konserwide tegemisest, sahwtide walmistamisest ja alalhoidmisest, puu- ja aiawiljadest mitmesuguste söökide walmistamisest jne. jne. VI. M esilaste kasw atamises ja nende pidamises: Mesilaste-aia sisseseadmisest, mesilaste elust ja olust, mitmesugustest mesipuudest ja õpetus nende walmistamisest, mesilaste talitamisest suwel, sügisel ja talwel, mesilaste pidamise juures tarwitatawatest  tööriistadest ja masinatest, kunst-kärgede walmistamisest,  meetaimedest ja nende kaswatamisest jne. jne. Nagu igaüks ise sellest eesolewaft eeskawast näeb, on kursuste programm kõigiti suur ja laialine, nii et kõigist põlluasjanduse, heinamaade harimise, karjakaswatamise,  piimatalituse, aiatöö ja mesilaste pidamisesse  puutuwatest asjadest õpetust ja juhatust saab antud. Õpetust antakse praktikalikult ja teoretikalikult. Nõnda wõib siis igaüks kursustest osowõtja selle lühikese  aja jooksul ülemal nimetatud asjus asjakohast õpetust omandada. Minul on korda läinud kursuste õpetajateks kõigiti  tublisid asjatundjaid mehi saada. Õpetust antakse lihtsal, rahmalikul ja kergesti arusaav  awal keelel, nii et igaüks ka kõige raskematest ja keerulisematest õpetustest selgesti aru saada mõib. Kursused saamad Põllumehe katsepõllul ära peetud, kus põlluwiljade ja heinataimede katsepõllud, eeskujulik põllutööasjandus, mesilaste kaswatus mitmesuguste mesipuudega sisse seatud on. Ka on kursuste jaoks kõige uuemaid ja paremaid abinõuusid. nagu mitmesuguseid  põllutöö- ja piima talituseriistasid ja -masinaid,  häid ja meie maal kaswatamiseks kõlblikkusid põlluwiljade ja heinataimede seemneid, aiaasjandusesse ja mesilaste pidamisesse puutuwaid riistasid ja masinaid  muretsetud, nii et kursustel õpetus kõigiti tubli ja täielik on. Maksu kõige kursuste aja eest olen mina odama, ainult 5 rubla, määranud, nii et iga Eesti mend ja õde nendest kursustest osa wõtta wõib. Selle eest tahan mina ka meel hoolt kanda, et kursustest osamõtjad,  kes seda soowiwad, odama hinnaga kursuste ajal, 8— 10 rubla eest korterit ja ülespidamist wõiwad saada. Kursuste ajal pandakse ka mitmed õpetlikud reisid toime. Soowida oleks, et meie armas sugurahwas, nii hästi meeste- kui naesterahwad, neist kursustest rohkel arwul osa wõtaksiwad, sest nende kursuste siht ja otstarbe  on meie põlluharija rahwale ühes ehk teises põllutöö harus õpetust ja äratust anda. ja nad on ainsamad seesugused kursused, mida kõrge riigiwalitsus meil Eestimaal Eesti keeles on lubanud ära pidada Seesugused põlluasjanduse kursused on teistes maades suurt äratust toonud ja rahwale maamajanduse  kitsikusest päästmise sihtisid näidanud, mispärast siis ka meie loodame, et need kursused ka meie maamajanduse  kitsikust wähendada aitawad. 244 Testi postimees. ,902.