Sakala 2S. Mikjanäiz. 3!. Märtri. I9VS, Ilmub kaks korda nadalis, iga esmaspaew ja ueljapaew 28-as aastakäik. Politika, kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hind aaStaS postiga 5 rbl. 50 kop. poStita Z rbl. 80 kop. Mv päüle » »50 » » » 55 Wtljamaale aastas. 5 . poole» aaStaS 5 » 50 , Älfik nummer maksab T kop. Kes 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata eht 7 protsenti. Kuulutuste petitria ruum maksab S kop. lehe eesotsas kop. Toimetuse adrefo: toimetusele, Wiljandis. WenekeeleS: rusviu S 5 chvFU»»». Talurahwa rahutused Alatskiwil ja selle põhjused. Maad said ostetud, mitte uksi halwad maad, waid ka ilma metsata, mida talu majapidamises  waja on, mönev ka ilma heinamaata. Ja nüüd hakkasiwadki talupojad seda paluma, et neile kas ehk wäitesigi metsa tükikesi antaks. AlatSkiwi mõis on oga vaga metsarikas. Walitseja  saatis palujaid selle asjaga metsahärra juurde, kelle hoole all mets seisab. Metsahärra, kesti HeisSler, keS kõiki talupoegi ülemal tähendatud  tungivaid nõudmisi oli kuulnud, otsustas, neid mitte oma jutule laSta, ja pani kontori ukse lukku. Talupojad hakkasiwad metsahärral paluma, et neid kontorisse laStakS, aga nende palwed jäeti täitmata. Siis hakkasivad talupojad  tungiwamalt sisselaskmist nõudma ja isegi ust lahti kangutama, kuid metsahärra ei lasknud neid ikkagi sisse. WiimakS hakkasid talupojad, wihasekS saades, tõsiselt ust lahti murdma Siis tegi metsahärra kontori akna lahti ja laskis püssiga  rahwa sekka. Selle pauguga tappis ta ühe mehe ja. sellega rahvast vihale SritadeS, kihutas neid mõisa purustamisele. Kõige päält puruStadi telefoni traat ära, et wöimataks teha, sellest juhtumisest ruttu eemale teada anda. Siis hakati metsahärra kontorit lõhkuma.  Metsahärral enesel läks juhtumise kombel  korda, surmast pääseda. Kõik, mis kontoris oli, sai lõhutud ja purustatud ja dokumendid ära hävitatud. Metsahärra kontori ära puruStadeS, sai seesama  saatuS ka walitseja kontorile ja korterile osaks. Siin põletad! palju kallid dokumentifi ära ja hävitad! walitseja korteris palju kallid tubaseid  asju. Walitsejat ennast lasti, tema tungiva palve pääle, ühes perekonnaga vabaks, aga võeti temalt auusöna, et ta enam selles mõisas ei teeniks.  Pärast purustamist pakkus määratu kontori  hoone õige kurba pilti: kõik aknad ja uksed olid puruks lõhutud ja murtud ja nende all lamestvad  purustatud mööblite hunikud. Kui kontoris omal viisil peremeest oli mängitud,  tormas vihane salk paruni lossi juurde. Sääl hakkaS ta lossi aknid, mis paksudest peegli klaasidest tehwd olid, puruks peksma ja kallid akna raamist ja nende eeS olevaid nikel-vöresi lõhkuma. Kui uksed lahti olid murtud, tormati tubadesse ja hakati siin olevaid vaga kallid asju purustama. Muu purustatud asjade seaS olid 500 —700 rubkalised peeglid ja paruni pilt. mis umbes 1000 rubla maksis; viimast kisuti tükkideks ja sötkuti jalgadega. Pärast seesugust hävitamist pakkus tore, miljoni vääriline ja terves  kreisis kõige toredam loss õige kurba pilti. Pärast eluhoonete purustamist hakkas vihane  rahvahulk määratumaid heina küünis, põletama,  mis otsani heinu ja õlgi täis olid. Peaaegu  ühte aegu pandi 5 küüni põlema Nendes oli kõige vähemalt 15,000 puudu heinu. Mõned tahtsiwad ka karjalautasi põlema panna, aga teised  kustutasiwad ära, üeldeS, et „ega loomad süüdlased  ole." Sellega veel mitte rahule jäädes, läksid hullajad metsa ja niidule ja panivad sääl veel mõned heinakuhjad põlema. N>iwiisi keStiS vihase rahvahulga möllamine  kuni 3. märtsi lõunani. Sel ajal anti teada, et Jurjewist soldatid tulevad, ja siis läks salk oma kodudesse laiali. Politsei ja soldatite sinnasöitmise ajal oli kõik vaikne ja vaga. Jalamaid hakati asja uu» rima ja wöeti 14 inimest aresti. Laastamise kohale tulid, paale ohwitseri ja 28 soldati, kohalik  politsei, tohtu-uurija ja siis ka prokurör. Parast ülekuulamist prokuröri poolt laSti areSti pandud inimesed wabakS. Liiguvad jutud, et kui mõisnik talupoegade nõudmisi ei täida, siis asi sellega ei lõpe. Tähendatud purustamine ja hävitamine tegi mõisnikule, parun Nolckenile määratu suurt kahu, umbes 50.000 rubla. PäSle selle tegi tale umdeS nii sama suuct kahju teiste tema mõisade,  Luunja ja KuigaSte purustamine. Ka tema tore maja JurjewiS sai purustatud. Et niiwiisi tema kolm mõisat ja linnas ölew maja ühteaegu ära häwitatud said, siis wõib sellest järjeldada, et purustamised mitte kogemata ei tulnud, waid waremalt malmis plaanitatud olid. Olgu kuidas  on, aga ilma põhjuseta järeldust ei ole. Ja kui ka fiin põhjused nii suured ei oleks olnud, kui järeldused, fiiS on Alatskivi mäSfuS ometi metsahärra HeisSler palju süüdi, keS inimest täitsa ilma asjata tappes, rahvast tuli - wihaseks tegi. Kui tema mitte lasknud ei oleks, waid talupoegadega  rääkinud, nagu valitseja seda tegi, fiis oleksid nad täitsa rahukikult kodu läinud ja mõisniku otsust ootanud. Wenemaa rahaasjanduse seis parast kolmeteistkümne kuulist sõda. Üliväga huvitavat teadaannet meie walitsufe  rahaasjanduse politika üle lugeS tuttaw rahvusmajanduse  teadlane A A. Radsig ökonomistide  seltsis ette, milles ta riigi rahaasjandust, millel ainukene eessiht on, et aga riigi sissetulekuid  suurendada, valju arvustuse alla võttis. Kadunud rahaminister Bunge. kellel maksumaksjale  kasud väga südame pääl jeisiwad ja keS väga õieti arvas, et maa rahaasjanduse terve olek ainult maa üleüldise haa käekäigu terve põhja paal edeneda võib, kaotas pääraha ära, kuna tema eelkäia Abafa soola aksiisi ära kaotas. Ajalugu saab neile mõlematele rahaministritele nendele kohast auuplatsi andma. WöschnegradSkiga  algab maksukruwi kõrgemale keeramine, mis rahva makfujöuudu kõige tangemine pingule on tõmbanud ja külaelanikka täiesti vaeseks teinud. Kaudsete maksude kõrgus käib juba paljude aaStade jooksul rahva oStujõuust üle ja piab sellepärast alandatud saama. Ainult kahjatseda võib seda, et rahaministerium kunagi avalikku arvamist järel pole küsinud. 1867 aastal töid kaudsed maksud 192 miljoni rubla fiSse, neli aaStat. hiljem juba 247 miljoni rubla, 1881 tõusis see 330 miljoni rubla pääle, 1900 oli see summa 685 miljoni rbl. suur ja 1905 on see juba 758 miljoni rbl. pääle arvatud. 1871 aaõtal tuli iga hinge kohta 3 rubla kaudseid maksust, 1905 aaStal aga juba 6 rubla. Wene talurahva väikesi sissetulekuid tähelepannes  on meie maksud liig kõrged ja teevad rahvast järk järgult ikka vaesemaks. Balafchowi semstwo wäljarehkenduse järele on säälse talupoja  perekonna aastane sissetulek 114 rubla 35 kop. ehk 18 rbl. 15 kop. hinge pääle. Üleüldine maksude suurus hinge pääle tuleb aga 9 rubla 24 kop. hinge pääle, nii et iga inimesel enese tarvituste katmiseks ainult 8 rbl. 91 kop. üle jääb. Kuni sõja alguseni oli meil kaunis tähtjas seisaw kulla tagavara (15" miljoni rubla); see sai sõja tarvis ära pruugitud, niisama ka nelja laenu ja viimaks tehtava laenu sissetulekud. Esimene sõjaaaSta on meil 620 miljoni rubla maksnud ja teine saab meil veel rohkem makSma minema, sest juba praegu on sõda terve milliardi  ära neelanud.