Kuresaare seltslise elu edendamiseks töötada  wõiksiwad. Seekord wõeti ühendamise  küsimus ühel häälel wastu. Missuguseks  seltsiks aga ühendada, see nõudis suuremat läbirääkimist. „KarSkuse" ja „Lyra" seltside eestseisuste üleüldine koosolek  oli otsustanud, nimetatud seltsisid ~Eesti Seltskondliseks Ühisuseks" ühendada, niisuguste seltside tarivis kokkuseatud normalpõhjuskirja  järgmiselt muutes: 1) et seltsiliikmeteks ka naesterahwad astuda wõiwad; 2) et seltsil õigust ei ole alkoholi  buhwetti awada ega kaardi- ja raha püüle mängimist lubada ; 3) et pöhjuskirja paragrahw sisse panna, et selts ka edaspidi  ialgi alkoholi buhwetti awada ei tohi ja 4) et seltsi poolt kordasaadetawad pidud üleüldised wõiwad olla, mitte oga oma liikmete tarwis üksi. Et aga karta on, et põhjuSkiri niisuguste muudatustega mitte ei kinnitataks, ja et edeSpidi ehk ometigi häälte enamusel pöhjuskirja muuta wõib ja alkoholi buhwet awatud wõib saada, siis astus eestseisus ülemal tähendatud otsusest tagasi. Sest uuS ühendatud selts peab tingimata karskuse põhja pääle seisma  jääma. Sellega oliwad ka koosolijad nõus ja otsustati seltsi seltskondliseks ühisuseks  mitte muuta. Et aga uus selts „KarSkuse" ja ~Lyra" seltsidest asutatakse, siis otsustati seltsisid Karskuse Seltsi pöhjuskirja järele „Kuresaare Karskuse ja Muusika Seltsiks" ühendada, pöhjuskirja seega täiendades, et seltsi eesmärk kamuusika  edendamine on. Seega jääks siis mõlemate seltside endine eesmärk seisma, mis ennast ka ühes seltsis täiesti asetada lasewad. Ühendatawale Seltsile orwati  nimeks ~Ühendus" panna. Mitmed oliwad keste nime wastu, sest et seda „Wenekeeles mitte hästi wäljarääkida ei saa." Kui ülemalt poolt kahe seltsi eesmärk  ühe ainsa seltsi pöhjuskirja lubatakse panna ja kui „Lyra" Selts ka sarnase ühendamise poolt on, siis on loota, et lähemas tulcwikus üks ainus ühendatud Eesti selts Kuresaares rahus wõib töötada.  Pääle selle otsustati pöhjuskirja seega täiendada, et Seltsi liikmed iseäralist märki kanda wõiwad ja et Selts enesele lipu muretseda wõib. Ühendama seltsi tarwis pöhjuskirja ligem wäljatöötamine jäeti sellside eestseisuste teha. Korteri küsimuses otsustati parem korter eestseisuse äranägemise järele wõtta mitte suurema kui 35V rbl. üüri eest. Koosolek lõppis kellu 2 öösel; nähtawaSti nõudsiwad läbirääkimised  rohkesti aega. „Liiw. Kub. Ajal." teatatakse, et era-adwokat Carl Palk on luba saanud Kuresaare linnas baron Sass'i trükikoda omandada ja edasi pidada. Kihelkonnalt. 30. septembril on üks Kihelkonna meeste päralt olew suur kolmemastiline  laew «Jupiter" Rootsi rannas hukka läinud. Laew olnud puudega täidetud ja pidanud Inglismaale sõitma. Laewa omanikkude kahju on suur, sest et laew ainult '/« wäärtuses kinnitatud olnud. Laewa päästmise eest nõutawat Rootsis 12,000 krooni (üks kroon b 2 kop). Üks laewaomanikkudest on aSja korraldamiseks Rootsi sõitnud. Karja kirikus wõeti 24. septembril IV. inimest Wene-õigest usust Ew--Lutheruse usku wastu. Nendest oliwad 6 Wene-õiges usus sündinud ja 4 salwitud. Nagu juba minewal korral tähendatud,  on meie õpetajal heinu metsas põletatud.  See sündis öösel wastu 1. oktobrit. 5 heinaküüni ja 2 kuhja oliwad ühe korraga põISM pandud. Vt öö ajal abi juurde ei jõudnud, põlesiwad kjswid ja kuhjad maani maha. Ära on põleaud 150 koormat  heinu, 800 rbl. wäärtpes. Heinad 'iwad  küll kinnitatud, aga ilast on praegu loomade toitmiseks heinu scada, sest neid on üleüldse wähe. Sellepärast on kahju ikkagi suur meel küllalt. Ratla külas on kilmel talul 6 naprarukkisid >öllal ära p e k s e t u d. Inetu kelmide töö! Tartust. EeSti keele kooliõpetajaks kohaliku realkooli juurde oi Postimehe" teatel canä. J. Jõgewer knnitatud. Realkoolis  ja gümnasiümis m Eesti keele õpetamine juba alganud,tütirlaste gümnafiumis  ei ole „kirjad" weel tagasi jõudnud. Kambjas wõeti 9. ckt. 80 Greekaõigeusulist  Ewang.-Lutherud usku wastu; pääle selle weel 8K alaealst. Riiast. Uusprogranm. Päälkirja all: „Oigem inimesed!" loeme,,Balss'H"M 40 järgmist: Sel põhjusel, et „Balss" müüt kaks korda nädalas  ilmuma hakkab, ootamad lugejad kül midagi uut. Ilma et kasutaid tülitsenist ette mölaksime, olgu need uued ehk manad, üleme lühidalt ära, missugust eeSsihtisi meie silmas peame. Igal pool kuuleme metsikutest tegudest; jäledad mõrisukalöõd, tulesütitused, röövimised, ilma eessihita  purustamised. Inimesed :i näi enam inimesed  olema, maid näiwad röömloomadeks muutunud  olema. See ei tohi aga mitte nii olla. Kuna Meie wälimise rahu ja hää korra põhjendamist waliisuse poolt seatud ametliste asutuste hooleks jätame, pöörame oma kõige suuremat tähelepanemist  nende põhjuste pääle, mis inimesi rõömloamadeks  teinud on, pöörame sellepärast, et, neid tagasi tõrjudes, inimesi inimlikumaks teha. Sellepärast  saab meie lehes sagedasti seda noomitust kuulda olema : Olgem inimesed! Rohkem inimsust! Selgitagu seda, mis ülemal öeldud, näitused : Süüdlaste pingis istub üks kurjategija. Kui selle järele uuritakse, mis teda selle pingi pääle on miimid, siis kuuldakse sagedasti, et ta oma terme eluaeg mingit armastust pole tunda saanud, mingit  sõbralikku ega kaastundlikku sõna kuulnud, küll aga tihti karmust, waljuft, isegi ülekohut ja mägiwalda  kannatanud, mis kõik teda nii mõrudaks tegi, et ta kurjategijaks sai. Sellepärast saab „BaisS" kaastundmisele teiste inimeste wastü üleskuisuma ja wägimalla ja ülekohtu waSlu wõitlema. Teine tooreste kuriteguge põhjus ja maesus. Need teemad mõrudaks ja muljuks,  sellepärast peame meie selleks kõike oma jõuudu tarwilama, et puudus, mitte üksi see, mis üht ehk teist inimest trehwanud, maid wõimalikült  termes inimlikus selskonnas mahendatud saaks. Artiklid, millede eessihi on, et puudust ja waesust wahenvava, leiawad „Baiss'i" iveergudel  häämeelega ruumi. „Baiss" saab wahetpidamatalt uuenduste majaõust,  ilma milleta meie seltskondline elu mitte edenda ei wõi, nõudma, sääl juures aga ka inimese enese, uuendamist. Argu usutagu seda, et wälimistet uuenduste läbi juba kõik ennast parandada laseb, sellega ühes peab inimeste sisemine  uuendamine korda saadetama. Sest näituseks  iimub juba praegugi inimesi nähtumale, kes walju häälega wälimiste uuenduste järele karjuwad,  oina isade truud tööd teotawad, aga ise mitte wäikest sõrmegi ei liiguta. Niisugustele ei tule uuenduste läbi, olgu need missugused tahte, mitte kuldsed ajad, sellepärast tuleb nende laiskuse,  kui kahjuliku asja wastu, mis meie kulturisti  edenemist takistab, wõidelda. Kõigist uuendustest  hoolimata on meil tööd alati maja, et Meie praeguse paiga pääl mitte seisma ei jäe, maid edasi sammume. > Üks suur kuritegude edendaja ja igasugu rahwuslise  hää käekäigu waenlane on alkohol, sellepärast annab „Balss" niisuguste artiklidele ruumi, mis selle rahwa-taudi wastu mõitlewad. Lõpuks tuleb meel ühte meie rahwa waenlast tähele panna see on maimline pimedus. Neil rasketel koduMmise aegadel on selgunud, et kõige raskemaid kuritööst kõige pimedama rahwakihi  poolt on tehtud, kellede metsikuid tegusi ainult nende madala hariduse kraadi läbi seletava wõib. Et paremat üleüldist haridust inna, selleks peame kõike jõuudu kokku wõtma. Waremalt hooplesime sellega, et Baltimaa oma koolidega kõigest teistest Venemaa kubermangudest ees on; nüüd hakkab see wäga kiirelt häwinema, sest sääl muretseb seltskondline üheskoos töötamine suure vaimustusega üleüldise hariduse eest. Kuid meie ei taha, et nad meist peagi mööda jõuawad, siis peame meie tugewasti endi jõudust kokku wvtma. Kuna „Balss" ülemal tähendatud eessihtifi silmas peab, loodab ta inimesi inimlikumaks teha ja meie rahwale paremaid aegu, kui praegused on, Peterburis, 12. okt. Ajaleht „Nasha Shisn" ei ilmunud täna mitte, ehk küll tsensur seda kõigiti soowis. Toimetus vaidles  wastu üht ridagi muuta, mis tsensuri poolt maha on kustutatud. Streigi tõttu tõusewad toiduainete hinnad koledasti. Teisipäewal maksis nael liha juba 60 kop. Trüki ülemwalitsusse on nagu „Nasha Shisn" kuuleb, üle 150 palvekirja uute ajalehtede lubasaamiseks sisse antud. Jõuu katsumised Peterburi uues suures teatris on lõpule jõudnud. Esimese võidu saiAberg teise Lurich. Wäga põnew oli Lurichil oma waStase Eberlega malmis saada ta langes korra tema allagi. Märksa kergemal nagu pool mängides, wõitis Aberg oma wastased  ära. Suurepä r a l i n e rahvakõoSolek,  millest enam kui 13,000 inimest osa võtnud, on 5. okt- Peterburi ülikooli juures olnud. Koosolekust lootnud üliõpilased, kursistid, gümnasiumide, realkool.de  ja teiste koolide õpilased osa. Kõne all seisnud rahutused Schlüsselburi uulitsal ja rahawabrikus, kus mitmed inimesed  surmatud ja hoomatud saanud. Koolide õpilased, kellel oma seisupaik olnud, seletanud, et nad põletikuliselt nii tähtsal ajal kõige päält riigikodanikud olla ja sellepärast üleüldisest liikumisest osa wõtma pidada. Alles teises reas olla nad koolipoisid. 9. okt. TrükitööUsed hakkafiwad kõigis  trükikodades jälle tööle. Streikimine raudteedel wõtab ikka laiemalt maad, kuna tema kõiki raudteesid puudutas. Sõidurongide  käik on seismas. Meie soomuslaewade ehitamine  on iseäralik. Kuidas „Witcbski kub. ajaleht" teatab, on mereministeriüm Balti laewaehitusewabrikule, kuS kaht uut soomuslaewa ehitatakse, pääle endise kokkuleppimisel  määratud hinna, meel kuus miljoni rubla juurde maksta lubanud, sest et laewad hõlva plaani järele on ehitatud  ja neid ivaja on täiesti ümberehitadä. Kuropatkini palk. Kindr. Kuropatkin saada 120,000 rbl. aaStaS palka. Tema korteri ecst maksab sõjaministerium  aastas 10,000 rbl. üüri, mida Kuropatkini paigast maha ei arwata. Mosktvast. Nagu nüüd ametlikult teada, on Moskva kõrgematesse õpsasutustesse  kõik juudid üle protsendi-määra wastu wõetud, kes sel aastal palvekirja sisse on andnud. Teede-minister würst M. J. Hilkow sõitis 10. okt. Moskvast erarongiga Peterburisse.  Minister asus wedurile ja juhtis ise vedurit; abiks oli talle ahjukütja. Sudshast teatab Pet. tel. tal.: Saoleshenki kogukonna talupojad on otsuseks  teinud riigi-wolikogule teada anda ja paluda, et tarvis on talupoegi kõigi teiste seisustega üheõiguslisteks tunnistada, nendele laialine omavalitsus anda, sisfetulekupmks  sisse seada, talupoegade maad kroonu-, kiriku-, kloostrite ja ka muude maade äravõtmise  läbi suurendada jne. Soomemaalt. Helsingisse tahetavat endise kind.-kubsrneri Bobrikowi mälestuseks Wenekooli asutada, milleks linna poolt maad palutud. Linnavalitsus on vastanud, et ta omaks pühaks kohuseks peab ennast sellest asjast eemal hoida. 43. Saar l a n e 19.05