Köigepäält tuleks selgeks teha, kaS maakonnad metsasaaduste weo muugi (turu) tingimiSte järele õigeteSse  piirkondadesse jaotatud, s. o. kaS on üheS ja sellessamas  piirkonnas weo ja turu tingimised igal pool ligilähedalt ühesugused. Kui ei, siis tähendab, et piirkond  ei ole õieti määratud Teiseks tuleb selgeks teha, kas metsa hind weo ja turu tingimiSte, metsa kaSwu, tiheduse ja puusugude (kased, kuused jne.) järele tösiSte asjaoludega igal poo l kokku käib. Kolmandaks on tarwis selgeks teha, kaS metsad üleüldse madalalt hinnatud ei ole. Iga puuduse kohta tuleb märkus teha, seda kohaste  armude abil kindlustades. Kõik märgukirjad piawad s. a. 25. weebruarikuu päewakS Liiwimaa kubermangu hindamise kommiSjonile ara saadetud olema. Märgukirjad tulewad Wene keeles kirjutada ja kinnitatult, aga ilma stempelmarkideta. soata. Adress: koNnsouo; rop. kuru. Maahindamise küsimusest, mis meie rahwa majanduSlist  elu sügawalt puudutab, ei wõi kergelt mööda minna, päälegi weel teades, et teist hindamist niipea oodata ei ole. Sellepärast ufinaSte tööle! (,U«dis-d.*) Poliitika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. Ida-Aasta olud on wiimaSte teatede järele tumedamad kui ialgi enne. Nüüd pole selles enam mingit kahtlust, et Jaapan enesele Hiinas täiesti usaldama sõja korral on leidnud: lepingu läbi kohustas ta ennast, 50,000 häSti sõjariistus  hiinlast Jaapanile appi saatma: ehk need 50,000 Wene wäe üliwõimu vastu kül palju ei tähenda, on ometi kindel, et jaapanlaste  upsakus selle läbi palju on töuLnud. ASja seisu tõsidus paistab ka iseäranis sellest, et Jaapan Korea rannal MasampoS juba 12,000 meest ja palju igasugust sõjamoona maale on saatnud, mille kohta Wene sõjaväe leht „Swet" tähendab, et Jaapan otsekohe tüli otsib. Ka see teate, et Jaapan mõnedele suurrikidele teada andis, et ta kellegi wahemehe ametit waStu ei võta, tunnistab Jaapani sõja himu. ja kui Tokio võimumehed niiviisi lausa sõda tahavad,  siis on raSke loota, et läbirääkimistest veel midagi hääd välja tuleb. Hilisemad teated ütlevad ka otsekohe, et jaapanlaste pääle We« nemaa rahuarmastus mingit mõju pole avaldanud  ja et rahwaS tingimatalt sõda soovib, et ida Aasia küsimust kord lõpulikult otsustada. Teadagi, et ka Wenemaa pool sellekohalisi sammust astutakse. Port Arturis seisaw Wene laewaStik sai adviralteedi poolt käsu, otse sa. dama välimise sissesõidu keha pääle koguda ja iga juhtumise pääle valmis olla. Kõrgemad ohvitserid Port Arturis on selles arvamises, et fee küsimus, kas rahu alles jääb või sõda tuleb, juba paari päeva jooksul otsustatud saab. Hiina ametnikud koguvad teateid MandshuriaS  olevate Hiina sõjameeste üle, teS teenistuseks  kõlblikud on; nende arv ulatada 80,000-ni. Wene sõjaväed, keS põhja poole lähawav, hakkafiwad 6. jan. Port Arturist ära minema. Kaks polku läksiwad 8. skp. sisemises sadamas laeva pääle, et Jalu jõe poole teele minna. Mandshuria raudtee juures oli Wene sõjameeste  ja Hiina röSwlite wahel võitlus, kuS juureS 3 Wene soldatit surma ja 1 ohvitser haawatud sai; 10 hiinlast wõeti wangi, kes arwatawaSte üleSpoodud saavad. KoreaS kaLwab stsemine segadus kohutawalt.  UuS sõjaminister Jijongik pani oma ameti maha. Jaapani poole hoidjate partei mõju taSwab. PöälinnaS SöuliS piawad wäljamaa  sõjaväed korda jalal. Wene asevalitseja kaugel idaS, admiral Aleksejev seletanud Mail'i" sõnume - saatjale, et Wene vägede Mandshuriast äraviimine  just Hiina ja Jaani vaenuliku oleku pärast Võimalik ei ole; Wene wägi oleks juba kuue kuu eest säält ara tulnud, kui Hiina oma kõige lihtsamaidki kohustusi oleks läitnud. Muldeni  ja Andungi avamise nõudmine UhiSriikide poolt ilma Wenemaa nõuuLolemiseta ei ole mitte sõbralik ega diplomatialik tegewuS. Wenemaa ei saada praegustel oludel neid sadamaid mitte awamaega ühtkiwõõrast konsuli sinna asuda lubama. Koreat oma alla heita ehk seda Vähemalt oma ülivõimu aluseks teha ei ole Wenewaal nõuu; ta tahta ainult oma õigusi Jalu jõe ääreS ja mujal kindlustada. Inglise teate järele, mis weel tõendamata on, marSsiS uuS Wene wäe osa, 6000 meest suur, Njutshwangi linna siSse. Jaapani raha. minister pidaS tähtsamate Jaapani pangapida. jatega aru, tehti otsuseks, 100 miljoni jen'ilist sisemist laenu teha. Mõned aurulaewad saadetakse  Wladiwostoki, et säält jaapanlasi ära tuua, kelledel saal rahwa, iseäranis madruste poolt liiga tehtawat (?). .New-Jork Herald'i" Peterburgi sõnumesaatja  tähendab, st Inglismaa Jaapani sõbralik  politik Wene walitsewateS ringkondades tõsist tähelepanemist oma pääle põõrab. Praegusel  pilgu! tuntawat selgeSti, et Wenemaa praegust diplomatialist sõda rohkem Jnglisega, kui Jaapaniga piab ja et Wene-Jaapani kokkupõrkamese  pääpõhjusekS Jnglise-Jaapani leping on. Paljud Wene diplomattd seletada, et Wenemaa! praegu aeg kätte on jõudnud, nende alaliste nõelapiStete pääle mõjuwalt waStata, nimelt sõjawõimulise ähwardusega India piiril ja edasitungiva politikaga Perfias. Ülepää ütleb sõnumesaatja on praegu kange waen Inglismaa waStu tekkinud ja see waen ulatab praegu teataval mõõdul ka Amerika  kohta. Wene sõjalaevad ja nende asukohad kaugel idaS on praegu järgmised: Port Arturis: lahingu soomuslaevad Petropavlowsk, Poltawa, Tsesarevitsh, Retwisan,  Pobjeda; I. klassi ristlejad: Bajan, ASkold, PaUada, Diana; 11. kl. ristlejad: Bojarin, Sabiaka,  Nowik; mere suurtüki paadid: Kvreets, Bobr, Otwashnõi, Gremjaschtschi; veo laewad: Amur, Enissei, Angara; miiniristlejad: Wsad nik, Haidamak; miinipaadid: Bditeljnõi, Bes. ftraschnõi, Wnimatelnõi, BeSschumnõi, Besposchtschadnöi,  Boewoi, Wnuschitelnõi, Wõinoffliwõi, Wlaftnõi, Grosowoi, Burnõi, Boiki. Wladi» seisavad: I. klassi ristlejad: Gromoboi,  Rosfia, Rjurik, Bogatõr; veolaev: Leena. Dalnis seisab: 11. klassi ristleja: Nasboinik. TshemulpoS: I, kl. ristleja Warjag ja mere suurtüki paat Giljak. ShanghaiS seisavad: 11. klassi ristleja Dshigit ja mere suurtüki paat Mandshur. NjutshwangiS: mere suurtüki paat Siwmsch. India okeaniS: lahingu soomuslaev  : ristleja Aurora, miinipaadid Bleftjashtshi, BeSopretshnõi, Bõiftri, Bodrõi, Burnõi, Brawõi, Bjedowoi, õk Ll2 ja 213. Türgimaa. UueSti lähab aSja seis Türgi ja Bulgaria wahel õige tõsiseks. Türgi walitsuS saatis suurriikide  saadikutele ringkirja, kuS valjemalt kui enne Bulgaria pääle kaevatakse, et see avalikult  mässu komiteedega käsikäes käia ja ennast sSjawaStu valmistada. Tuuakse laialisi ja punktlikka  seletusi selle kohta, et BulgariaS õõd ja päevad töötatavat, et ennast igapidi sõjavaStu valmis panna. Paljude ohvitseridele olla avalikult  luba antud, mässajate hulka minna. Mõõgad ja pajunettid ihutawat terawakS  ja sõjatarviS tehtud iseäraline laen. Bulgaria walitsuS ei olnud aga laisk ja pani ka omalt poolt Türgile taebtuse kirja ette, kuS Türgi ametnikude pääle kaevatakse, et need 1) bulgarlafi, teS oma äri aSjus Türgimaale läi. nud, ilma mingi põhjuseta vangi võtnud, L) et nad tolliametites Bulaaria kaupafi lõpmata kaua kinni piawad, selle põhjuse all, et tzält dünamiti otsivad ehk et nende läbi haiguSte batsillused sisse toodud saaksid, 3) et nad, oma lubaduste waStu, põgenejate tagasi tulekut mitte üksi raskendanud pole, vaid tsegi nende liikumata  vara Türgi perekondade kätte jätnud. 4) et nad Bulgaria metropolide igal viisil pahandust  teevad. Sofias ilmuv post" ütleb piiriäärsetest  kohtadest teateid iaanud olema, et Küstendili juurde suurel hulgal Türgi sõjaväge kokku tõmmatakse, kes Skopjest, Bitoliast ja Solunist  tulevad; nende bulgaS on kurdlased 60 wurtükkiga, keS Dshumaia poole läksiwad; AdrianopvliSfe tnliwad Konstantinopolist ja Smirnaft 30 uut pataljoni, nende hvlgaS kakS Hamidie ratsaväe polku. Sõjaväge pannakse eramajadesse korterisse ja olla sellel külma käeS palju kannatada, mis tänavu sääl niisama kange olla, kui 1878 aastal. Türgi ametnikud SofiaS ei kinnitada bulgarlaSte passisi, keS Türgimaale reisida tahavad. Sofiast tulnud viimased telegrammid ütlevad, et Bulgaria ajalehed  õige rahutumaid teateid Türgi sõjalistest liikumistest piiri ääres ja et valitsus selle vastu kohalist abinõuusi ettewõtta ähvardanud. Terve ajakirjandus nõuab tungivalt sõja algamist, sest et enam mingit kahtlust ei olla, et Türt oma vägesi Bulgaria waStu kokku tõmbab. Saksamaa. Saksenis, Pirna linnakeses, oli ohvitseride vahel viis kaksikwõitlust; põhjuseks oli ühe ohvitseri abikaasa truuduse murdmine ja selle kannul käivad Avalik arvamine on sõjaväe komblise langemise üle rahutu. Keiser Wilhelm andis ohvitseridele käsu, kuL seda kõige valjemalt laidetakse, et tegevas teeniStukS, km ka tagavara ohvitserid ajakirjandusest  osa võtavad. Iseäranis pole keiser sellega rahul, et ohvitserid trüki läbi oma arvamisi  politikaliste korralduste ja Saksa sõjaväe  olude üle avaldavad, s-ee käsk awaldaS Saksamaal õige suurt mõju. Lõuna-lääne Ahwrika asumailt tulid sakslastele  viimastel päiwil õige halvad teated. Paölinn Windhuk olla suurest hererode väest sissepiiratud; väikese Saksa väeosa katse, piirajateft  läbi lüüa, läks täiesti nurja: kahjud olid suured. Palju Saksa asunikka olla ära tapetud. Wäljamaal öeldakse hererode mässu sellest tulnud olevat, et sakslased ülepää käega" inimesed olla : nad käinud pärisrahvaga niiviisi ümber, et need seletanud : „Kui nii edasi lähab, siis pole meil kellegil värsi enam midagi!" Et Saksamaa oma suure sõjajõuuga vaikese rõhutud  rahwakese lõpuks alla surub, on muidugi mõista, aga igatahes annab see nähtus õhtumaa  haritud riikide „ hariduse" tõõs „ paganate" maades järelmõtttmisekS küllalt materjali. Austria - Ungria. Ungria päöminiSter lrahw TiSza on senistest  tekeldustest ära tüdinenud ja nõuab kindlal könal, et .laud puhaS" oleks. Ta ütelnud, et kui wastuwaidlejad mitte malmis ei ole, wiie päema jooksul tarwilikka riigi aSju korraldama, fiiS laada malitsus, ilma neid tähelepanemata, saadikuid määrama, keS ühise tulude ja kulude eelarwe kokku seadwad, ja fiiS wastuwaivlejatega wõitlust elu ja surma pääle ettewõtma. .Hädade  ajale piab otS pääle tehtud saama," ütleS ta. .On walitsusel nii suur enamus, et selle abil wõitlust kindla wõidulootusega pääle wõib hakata, fiiS lähab wõitluS lahti, kui aga mitte, fiiS saamad praegused saadikud kodu laStud; selleparast piab walitsuS kõige enne oma partei tugevuse üle selgusele saama." Wabameelne partei  lubanud TiSzat täieSti tuetada, sest wiimane seletanud, et ta mingit sammu ei aStu, miS seadustega ja riigi õigustega kokku ei käikS. 1904. Sak a l a 27