Saarlane lk- »4. Kesknädalal, 11. Aprillil 1901. XVII aastakäik Saaremaal aastas . . t rbl. 30 kp. Pooles aastas I „ 23 ~ Ilmub igal toimetus la Iväijaanomine Kurcsaares Kauba-unlitsaS »r.17. UD Üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahmale UW Kõigekõrgem käsukiri, mis 25. märtsil riiginõukogu liikmele, kindraladjutantile  WanowSkile antud. Peter Semenowitsch! Rahwa hariduse õige korraldus on alati üks Wene Keisrite päämuredest olnud, kuna Nad teda lind» laste, oga aegamisi Wene elu põhjusmõüte ja ajanõudmiSte järele püüdsiwad täiendada.  Wiimaste aastate nähtused on aga meie koolialu tähtsaid puudusi awalikuks toonud, nõnda et Mina ajakohaseks arwan ajawiitmata koolialu põhjalikule läbiwaatamisele  ja parandamisele wötta. Teie riigimehelikust elutarkusest ja teie haritud mõistusest suurt lugu pidades, walisin ma teid omale kaastööliseks Wene kooli korraldamise asjas ja, kuna ma teid rahwahariduse ministri ametisse, mis praegu iseäranis tähtjas on, kutsun, ujun Ma kindlasti, et teie walju ja kõikumata meelega  selle eesmärgi poole lähete, mida Mina olen näidanud, ja et teie Wene nooresoo kaswatamisesse elunähtuse läbi küpseks läinud mõistust ja südamlikku hoolitsemist nooresoo eest kannate. Wõiks Jumal meie tööd õnnistada; wõiks wanemad ja perekonnad, keda kõige kõrgem on kohustanud oma laste eest muretsema, Meid selles töös aidata! Siis tuleb warsti aeg, kui Mina ja Minuga ühes terwe rahwas  uhkusega ja tröösti leides näeme, et noorsugu kõma ja uStaw isamaa lootus ja tema kindel tugi tulcwikus on. AlguSkirja alla on Keisri Majesteet oma käega kirjutanud: Teid tõsiselt auustaja Nikolai Talukohtade päriseks ostmine on meie talurahwa juures alles nõrgal järjel, sest talumees ei tunne weel mitte seda suurt tähtsust, mis talle koha päriseks  ostmine tooks. Meie wõime aga ütelda, et nii kaua, kui talupojad oma kodti mitte päriseks ostnud ei ole, talupoja käekäik mitte õieti ei edene, prii talumehe seisus ja iseenese tundmine mit'e sellele kõrgusele et saa, kui ta olema peaks. Et meie talupoja majandusime elu mitte õigel kombel ei ed.ne, siis leiame selleks põhjust osalt ka wähesest kohtade päriseks ostmisest. Sest rendi kontraktidega ei saa ta upoeg ia'gi öitswale järjele. Esiteks tehakse siin rendi kontraktid wäga lühikese aja harilikult l 2 a. pääle- Teiseks on mõisa omanikul seaduse järele õigus kohta ka rendi kontrakti aja jooksul igal ajal wõörastele ära müüa. Siin on küll rentnikul  eesõigus kohta oSta, aga seda eesõigust  pole mille wöimalik igakord tarwitada- Kolmandamaks saab talumees ainult nende paranduste ja ehituste eest rendi koha päält ära minnes tasumist, milleks ta mõisa omaniku käest kir.aliku loa on saanud. Pole tal kirjalikku luba, siis pole ka tasumist loota. Elu on näidanud, et paljud talumehed oma ehitustest ja töödest selle läbi ilma on jäänud. On ju selge, et niisugustel  tingimistel talumees oma koha eest õiest muret ei wõigi pidada. Ta on nagu üürikese aja peremees. Tal puudub selllls tahtmine ja püüdmine, koha eest õieti hoolt kanda ja see toob mõlemale poole ütlemata suurt kahju. Üleüldine talupoja hää käekäik  ja majandusline elu ei edene, ja koha parisomaniku kahju ei ole ka mitte palju wähem, sest kohtade häädus ja wäärtus ei edene ka mitte aja nõudmiste järele. Talumees  teeb ainult koha pääl seda, mis hädasti  tarwis, ja kõik teised tarwilised toimetused  jääwad kahjuga taga järele ootama.  Oleks aga talumees päriskoha omanik,  siis on talukoht ta armas omandus ja ta saaks kaha eest palju paremine hoolt kandma ja muret pidama. Ta teab, et see on tema oma ja oma on ikka armas- See mis ta teeb, see jääb temale ja tema lastele igaweseks päranduseks. Ja see omanduse tundmine wiiks ka talumeest enam oma ise enese tundmise pääle. Kui päriskoha omanik tunneks ta ennast palju kindlama põhja pääl seiswat. Ta tunneks ennast õieti wabamehe olewat, kes oma päriskoha  päül ise enese kasuks wöib toimetada, kudas ta tahab, ja teha, mis ta tahab. Ta ei ole rendikontraktite nõudmistega mitte teiste nõudmiste alune- Ja see tõstaks ka talumehe iseenese tundmist. Nõnda oleks siis talumehele kohtade ostmine  mitmes tr s kasulik. Kuid kahjuks tuntatakse talurahwa juureS seda kasu weel wäga wähe ära, sest kõigist päriswalla talumaadest  on Saaremaal ainult arwata V»° osa weel päriseks ostetud- Olgu tänatud, kroonu talupoegade juures oa lugu teisiti. Sääl nõudis kõrge kroonu kohtade päriseks ostmist ja 1886 aaStal wäljaantud seaduse järele peawad kõik talumehed 44 aasta jooksul oma kohad päriseks ostma. Kroonu waidade taluperemehed on siis juba paarikümne aaSta pärast kõik päriskohtade omanikud. Et päriseks ostmiseks ainult endist Ilmasüüta ehk wöit õiguse teel. 100. Kirjutanud —en. Armas sõber, see ei ole mitte tubli, et teie nüüd, kus õnn teil eest poolt nii lahkelt  wastu naeratab, weel nii kurwalt selja taha waatatel Sirutage silmad ette poole ja lootke selle pääle, mis tulewik toob. Aga ma saan ka aru, mis teie murelik  nägu tähendab ja mõistan teie tundmusi  auustada. Teil on India palmide all küll ka palju wiletsuse päiwi, aga ka palju õnne ja rõõmu päiwi olnud, need on teile aega mööda armsaks saanud ja teewad teile lahkumise raskeks, mis loomulikult  ikka inimese juures nõnda on, kes ühes ehk teises kohas tükk aega elanud. Selleks on teil aga siin rohkem õigust, sest et teil siia palju häid söbru maha jääb ja seda uhket loomuse ilu, kui siin, ei leia teie omas eestulewaS õnne piiris oma kodumaal, mitte. Sita jääwad aga ka kõik halwad juhtumised ja mälestused teist maha, mis teil elu kibedaks tegiwad. Teie waenlased on kõik oma palga saanud, ehk saawad sedasama. Miuretta kannab oma teenitud nuhtlust. Faringa keha mädaneb Wmeo saare kaljude wahel ja tema kena armuke Sharlotte ootab kohtu poolt kanget karistust. Niisamuti on ka kapten Flokke oma palga saanud ja Flarello, oma laewameestcga,  keda siin kohtu poolt kinni wöeti, tunneb niisamuti kõige kangemat karistuse oda oma südame kohal kõikuwat. Teie ise, teie omaksed ja sõbrad ja kõik, kes teie poolt oliwad, on oga hädast ilma haawamata  läbi pääsenud. Kõik on elus ja terwcd  ja saamad õnnelikud olema, sest et õnn nende osa on. Jah, see on wõit, mis õiguse  teel teile kätte on tulnud ja weet tulema  saab, sellepärast julgelt ja rõõmsalt edasi! Kõik mis selja taha jääb, on mööda, mis ees tuleb, sellega olgu meil tegemist. Sellepärast waadake sinna, sääl, sinama! taewa piiril hiilgab teie tulcwane õnn ja tcgewus! Teil on õigus mülord, ütles Willemann, minu eestulewane elu paistab mulle wäga kenas kujus maStu. Wõit on õiguse teel mulle osaks saanud, aga just sellepärast tunnen ennast kõige rohkem kohustatud olewat,  kõiki neid tänulikult meeles pidama, kelle läbi see kallis wõit mulle osa on saanud.  Selleks on mull küll kõige rohkem teid ja Mr. Duulmanni tänada, aga ka palju neid, kes siia minust maha jäiwad ja sellepärast ei ole teil sugugi waja imeks panna, et ma kord kurwalt omad silmad selle paiga poole tagasi saatsin, kuS minu elus nii tähtsaid aSju sündinud on. Nõnda jutustades jõudis mitu tundi mööda. Sinibella sõitis juba ammugi kõrgel  meres ja paremat kätt sinas aga India maa palmi metsadega kaetud rand, kui mustjas roheline pael, neile silma. Mõne päewa pärast jõudsiwad nemad Madrase linnast mööda, kus mõned tunnid kinni peeti. Järgmisel päewal jõudis Sinibella Tseiloni saarest mööda, seda pahemat kätt jättes ja piiras siis ümber kapp Komoriini ja sõitis Malabaari ranna äärt mööda Araabia mere poole. Paari nädala pärast jõudsiwad nad Bombai linna, kus lord mõned päewad puhata ja oma, kõige tarblikumaid  asju õiendada tahtis. See maale käik meeldis ka Willeaiannllle wäga, sest et Bombai linn, oma ümbritseja iludusega, kõik teised Ida India linnad kaugele oma taha jättis. Ta pesitab ühe, wäikese mere sisse tungima pool saare püül; tema sadamat  kaitscwad kaks kindlust Fort-Wellington  ja Viktooria, kust päratumad suured tükid ähwartades mere poole wahiwad. Sadamas on lõpmata laewa mastide mets näha. Maa poolt säraS aga Willemann'ile meel toredam pilt wastu, üks pilt, mis