mise tõttu wõib inimene oma majapidamise  seisukorrast õieti aru saada, wõib ära näha, missugune töö enam tulu toob, ja teab siis scllcjürele oma majapidamist asjakohaselt  korraldada. Lõpeks peeti harilisi läbirääkimist. Hra eanci. oxr. Eiscnschmidt seletas, et meie põllumajandus ainult fiis ajajooksul paranema saab, kui igaüks ise oma maa hääd ja puudused järele uurib ning mitmekesiste katsete wara! selgusele jõuab, mil wiifil maast rohkem tulu loota wõib. Ilma katseteta ei wõi keegi ära määrata, missugune töö kõige paremine mõjub, ehk missugused põlluwiljad rohkem kaiutõotawalt kaSwawad. Iga põllumees peab ise oma maa omadust tundma õppima ja selle järele tööstust sellekohaselt korraldama,  et loodetud tulu tulemata ei jääks. Neljapäewal andfiwad hrad Markus, canä. uZr. Eisenschmidi ja vet.-arst Aiason õpetusi. Hra Markus rääkis loomade korterist  talwel, hra Eisenschmidi kõneles loomade  korralikust toitmisest ja hra hr. Ainfon  andis seletust loomade terwishoiu õpetusest. Pärast lõunat rääkis hr. G. Markus wasikare kasivatamisest, millele mitmekesised  läbirääkimised järgncsiwad. Pääle läbirääkimisi  tänas hr. Markus tähtsamat kursuste  tegelast hr. caoci. sZr- Eisenschmidli lahte toetuse eest ja kutsus kõiki kursuslast üles ärasõitjale „Ta elagu!" laulma. Selle pääle pidaS lahkuja lühikese lahkumise  kõne ja tänas kursuslast sooja waStuwõtmise  eest. Kõikidel kursuslastel on kahju,  et hr. Eisenschmidi ainult üheks nädalaks  kursustele õpetust andma wõis jääda. Awaldati joomi, et ta järgmiste kursuste toimepaneku puhul jällegi saarlastele põllutöös  õpetust andma tuleks. Lugupidamise täheks ja esimeste Saaremaal  peetud põllutõõkursuSte mälestuseks tehti hr. esnä- Eisenschmidtile wäikene  kingitus kursuslaste poolt- Annetati nimelt üks album ja paar lühtri:. Ludmilla v. Rehren, Kuresaarest pärit, kes nüüd Saksamaa! elab, on talupopaelust  näitemängu päälkirja all „Ustallu kõrtsis" kirjutanud. See töö on Saksamaa ajakirjanduses rohket kiitust leidnud. Suwel  mängitakse teda Weimari suurhertsogi näitemajas. Tükk kujutab meie Sõrwe elu ja isegi tegelased ilmuwad näitelawale Sõrwe rahwa riietes. EdaSpidi loodame selle tüki Eestikeelses tõlkes tuua wõiwat. Minewase numbri sõnume täienduseks teatame, et hr- kapten Feldbergile pääle Stanislause auuraha weel kuld uur riigikulliga ühes kuldketiga Keisri Majesteedi  poolt jahtlaewa „Standarti" päästmise tööde eest antud on. Piirsama oStuühisuS maksts mööda läinud poole aaste eest ühisuse osanikkudele 5 protsenti osamaksude eest (seega 12 protsenti  aaStaS) ning oStetud kauba päält 2 protsenti. Ofanikkufid on rohkesti. Pühast. Öösel 15, skp. saadeti Kangruselja  mõisas murdwargus korda. Ära on warastatud mitmesugust kraami 35 rubla wäärtuses. Kahtlus langeb A. Hinsi pääle, kelle käest osa warastatud kraami on leitud ja kes enne mitu korda warguse pärast trahwitud on. Selsamal öösel oliwad margad Kaali mõisa aidast wolsi wõtme abil 6 wakka kaeru ja 4 wakka rukkisid kottides wälja toonud, et neid regede pääle panna, mis aida ukse ees selle tarwis kahe hobusega ootamas oliwad, Karjatüdrukute läbi saiwad  wargad oma toimetuse juures segatud  ja sõitsiwad minema, oma saaki ja kuus tühja kotti maha jättes. Wargad teadmata. Kihelkonnalt. «Nmerika Eesti Postimehest"  leiame sõnumi, et hr. Peter Salong ja neiu Minna Helene Tl aur Saaremaalt, Kihelkonnalt pärit, 24- nowembrsi 1907. a. New Dorkis õpetaja Rebase poolt laulatud  on- Karjast. Leisist. 10- skp. oliwad LM ärksamad mehed kohalise preestri hr. D. Samm.i poolt karslusckuratoriumi theemajaSke  kokku kutsutud. Eesti seltsi asutamise  üle nõuu pidama. Ühel meelel tunnistati  pr-estri ettepanek tarwilikukS ja tehii otiusekS siia „Leisi E Sti Seltsi" asutada,  mille eesmärgiks kohaliste elanikkude waimlise, kehalise ja majanduSlise edenemise  rest hoolwemine oleks. Koosolekul waadati mitme EeSti seltsi põhjuSkirjad läbi ja nende põhjusel seati uue seltsi põhjuskiri kokku. ~Õig." Pärnust. 1300 rubla ära rõöwitud. 15. skp. hommikul enne kella 8 tuli kaupmehe  proua Schnurfeldt ühes müüjannaga Aia uulitsast, gümnafiumi taga otse jalgteed  linna poole. Kuuskede kohal tulnud neile kaks meest järele, löönud müüjanna pikali, wõtnud pr. S. käest käekorwi, milles  tema oma üteluse järele 1800 rubla raha ja ka poewötmed sees olnud, ära. Selle järele pistnud mehed plehku. „P- E-" Kinsiwõtmised kestasad siin ikka edasi. Enamasti igal päewal maetakse inimesi  mangi; mitmed, keS seda wõiwad, maksamad kautsjoni sisse ning saamad wälja.  Ruhja lätlasi on Pärnu wangimajaS 29 tükü, kes juba pääte kahe aaSla on isiunud; 2K tükki wiidakse nendest käeSolcwal  kuul Tallinnasse sõjakohtu ette. 13 skp. anti nendele süüdiSiuse-akt kätte. Selle akti järele süüdistatakse KÄ isikut; tunnistajaid on 144- Süüdistus? seissÄ § 100. põhjal, mis surmanuhtlust määrab. Nagu kuulda, olewat pääle nende lätlaste tegemist. Wiimaks ütlesin ma temale: Mon gomeri, teie päästsite minu elu- Mitte mina, waid õnnelik juhtumine, wastaS t-z. Et aga selle juhtumise paremaks käeks Teie olite, siis lubage ennast tänada. Ei maksa. Mul oli igaw ja selle juhtumise  läbi sain ma oma teadusi proowida. Ülepää juhib immcse elu alati juhtumine. Keõ teab, kui Teie nägu mulle mitte ei oleks meeldinud, kas ma siis Teie eest oleksgi nii hoolega muret kannud. Igal aja! ja igas asjas on poraS juhtumine. Näituiekt mina. Ma olen haritud ilmast ära lahutatud za elan tühjal saarel, kuna ma oleksin wöinud Londonis elada ja kõiki kasulikkusid  asju larwitada, mis haridus toob. Teie küsite nn sl, mikepärast siis mitte? Lihsalt sellepärast, et sa ühel pimedal udusel õöl ei mõinud kümme minuti! oma seisukorda  hästi järele mõtelda. Ta waiklS. Paale lühikest waheaega küsisin ma temalt tasa: Mis cdespidi saab? . Ta SrkaS nagu unest üles 'ja ütles suu. uitud naeratusega: EdeSpidi ? - - - Mitte midagi. Ta pani sigari põlema ja rääkis edasi: See on imelik, et täherikaS õõ inimest sunnib owalik olema. Ma tean sclgeStt, et ma sellega suuri rumalust teen, kui ma Teile enesest räägin, aga mul on nii wägew tahtmine praegu enesest midagi jutustada. Minu poolest wõite toguni julge olla, ma saan suu pidama. (Järgneb.) Seda ja teist. Õnnetult armastajate klubi. Üks iseäralik klubi, on Amerika linnas Derscy Cms elule tekkinud- Noored neiud, kes armastuses petetud, asutasiwad selle klubi- Klubile on nimeks „Heartsease"  antud, mis tähendab südamewalu, südamewaikus, sÜdamekergituS wõi midagi muud sellesarnast. Esiteks oli nõuukS wõetud seda seltsi hoolega salaja hoida, aga nagu noored neiud ikka on, wõi tuli see mujalt kudagi, ühe sõnaga, mõned noored isandad, kes sedasama häda põdesiwad, kuulsiwad naeSterahwaste seltsist ja wötfiwad selle mõtte kõige waimustusega omaks. Nad asutasiwad kohe samasuguse seltsi meesterahwaSte  jaoks Esiteks oliwad seltsid üksteise  wastu natukene umbusklikud, aga umbusk  kadus peatselt ning warSti ühendati mõlemad ühisused, mis ju ühise eesmärgi poole püüawad. Kõik meeste-ja naeSterahwad,  kes kunagi armastusega mänginud wõi teiste armastuse ilma põhjuseta tühelpanemata  jätnud on, pannakse kõige maisema  boikoti alla- Selle seltsi liikmeks pole mitte kerge saada, tarwiS hulk tingimisi täita, enne kui päris „Heaxtseaseks" saadakse.  Sisseastujad peawad endid kohustama  endise kallimaga läbikäimist jäädawalt lõpetama, kõiki uuesti lähenemise katseid tagasi lükkama, enese «olulikkudest juhtumistest  kirjaliku seletuse andma, mida iga klubiliige lugeda wõib ja hulk waljufid seadusenõuudeid  täitma. Alles siis, kui selgunud  on, et sisseastuja ennast igatiptdi hästi üles peab, wõetakse ta waStu. Was- tuwõtmme sünnib öösel; kõik liikmed on kooS, eesistuja loeb wandesõnad ette, mida kõik koosolijad järele ütlewad ja siis annab uus liige oma poolt wande. Sellest silmapilgust  pääle algab selts oma päästja- ja kältemaksja-tegewust. Kui kõik uurimisetööd lõpetud on, algab sõjakäik selle wastu, kes armastusega kergemeelselt mängis; kõiki linna tütarlapsi hoiatatakse kurjategija eest, kõik klubiliikmed lõpetawad temaga läbikäimise,  sõbralikud pererahwad panemad endi uksed tema eest kinni, ja patune wõib otsustada, kas fiin üksinda ja põlgtuscga edasi elada wöi Aers-y-Cili linna tolmu enese jalgade päält maha raputada. Kannatamata inimesed kaslawad ise oma wiletsusi hoolega. Viletsused on palumata wõõrad, aga nunseja meelega inimesed küüdiwad netd enestele lodu. Keeltpelsja lahtise suu tagant tuleb tühi pää nähtawale. Kapi u!s, milles kallid asju hoitakse, ei seisa iaigi lahti, nagu tühja karjaaia wäraw. Kassaröõwija enne kohut: Kui mind täna surmanuhtlusest wabaStatakse, fiis purjutan ma täna kas wõi s u r n u k S. Proua laulab klaweri saatel lau» lu „Kus on need lilled jäänud ..." Toatüdruk: Andke andeks, proua, ma wiskafin nad ära; oliwad juba täeSti haiwakS läinud. 190 S M 15 Saarlane