kell pool kuus jõudis Baltimaade kindralkuberner  baron Möller-Sakomelsky aurulaewa  „Jdumea'ga" Pärnu. Lacw oli üksi tema jaoks. Sadamasse oliwad Pärnus olewad soldatid laewa tuleku kohale ritta seatud, mõned ka uulitsa äärde wahiks ja sõjamäe muusikakoor mängis tcrwituseloo.  Kindralkuberner waatas soldatist üle ja selle järele esiteUsiwad endid temale: kohalise  maakonna ülem oma abilistega, linnapää  ja teised linnawalitsuse liikmed, sadama walitsuse ülemad, gümnasiumi direktor,  maapäewa saadik, Abja bsron, mõned  teised mõisnikud, Pärnu linna kiriku õpetajad ameti riietes j, n, e. Sadamasse oli kindral-tubernerile Audru baroni hobused waslu saadetud ja ta istus sääl tõlda ja sõitis maakonna ülema ja mõne ratsa kordniku ja strashniku saatel Audru mõisa. Pvol tundi pääle seda, see on kell kuus õhtul, jõudis ka Liiwimaa kuberner hra Swegintsew reisijate aurulaewa „Wasaga" Pärnu. Ka tema sõitis säält otse kohe Audru mõisa poolt wastu saadetud tõlla ja hobustega Audru mõisa, kuhu ka tema, nagu kindral-kubernergi, ööseks jäi. Pärnust sõitis kindralkuberner, nagu Saksa lehed teatawad, Riiga tagasi ning tulla siis säält Saaremaale. Pärnust. 19. ja 20 junil uppusiwad Waldhosi wabrikus kummagi! päewal üks loo Une ära. Uppumine sündis suplemise azal. Koht jões (harilikult seisawad sääl aurulaewad), kus üks tööline 19. skp. ära uppus, on wäga sügaw. Scllesamasse kohta läks teine tööline teisel päewal ujuma,  kiideldes, et juba tema nii wäeii ujuja ei olla, et ära upub ja uppus niisama ära. „Koit." Tartus. Saatkonda sisemiste asjade vnmsÄ ja Baltimaade kindralkuberneri juurde saata otsustati 23- junil eduerakonna koosolekul. Saatkonna ülesanne on uue walimiseaduse 62. S kohta, mida mitmet «viisi seletada wõib, selgust muretseda. Nim. paragrahwi põhjal kaotaks tähtis osa linnaelanikka,  kelledel senini walimiseõigus oli, wallakogulondadss liikmeks olemise pärast molimiseöiguse. Saatkonnale, keda eduerakonna  keskkomitee poolt «valitakse, antakse kirjalik seletus kaasa. 29. junil awaldati P. Põllule, keS teise riigiivolikogu «valimistel Aakre walla poolt wolinikuks «valiti, kreisi ja kubermangu  kommisjoni määruse järele aga «valimise õigusest ilma jäeti, walitsewa senati otsus tema cdasikacbtuse püäle, ka riiginõuuniku Peeter Hellati kohta. Selle järele tunnistatakse P. Põllu ja P. Hellati watimine õigeks ja kubermangu kommisjoni otsus tühjaks. Ühtlasi arwatakfe tarwilikuks, kui nende kõrwalejäämine «valimiste tagajärgede  pääle on mõjunud, «valimisi ümber muuta Kuid nüüd ei ole teist riigiwolikogugr  enam. Tallinnast. Kurbmäng Tshernügnna  wangimajas. Tallinna lehed kirjutawad: Hiljuti põgenes wang kaupmees Alfred Jürgens, tunnimehe Wirt'iga hambaarsti juurde minnes, «viimase  käest ära, mille tagajärjel tunnimees nõrgameelseks jäi ja neljapäew 21. junil priihospidalis, ilma et meelemõistusele aleks tulnud, ära suri. Algas uurimine. Kui «vangimaja «valitsus ning alamad wangimaja  teenijad kuberneri ametniku poolt üle kuulatud oliwad,selguS, et wanem tu«- Ämss M. Lehtmets kaupmees Jürgeust oma woiiga hambaarsti juurde saatnud, jaka tunnimehe Wirki käskinud priiridesse panna, mispääle kahtlus Lehtmetsa päüle langes,nagu oleks tema Jürgensi põgenemist toetanud. Laupäewal, 23. junil, kui uurimine lõpetatud  oli, sai wanemale tunnimehele tcada antud, et tema oma ametist on lahti lastud  ja kohtulikule waStutamiscle wõetakse. Lehtmets läks paale jelle oma korterisse ja nagu näha, oli ses awalduZ wäga rõhuwalt  tema pääle mõjunud. Oma perekonna, s. o. lapsed ja teenija tüdruku (L. elas oma naeseft lahus) saatis tema pääle lõunat mitmesuguste toimetustega linna, kusjuures tema lastele maiusasjade päüle raha oli andnud. Umbes kella 4—5 wahel  p. 1., kui tunnimees A. Jõeäär, weeämbcr  käes, tema korteri uksest mööda läks, tuli Lehtmets oma korterist roälja ja laskis  maja wälimise ukse wahelt ilma sõnalausumata  Jõeääre pääle rewolwrist. Kuul jooksis Jõeäärele paremalt poolt küljest läbi keha ja puutus kopsudesse. Jõeäärel oli weel nii palju jõudu, et wangimaja ülema abt kööki sai jooksta, kus ta maha langes. Kutsuti kohe wangimaja tohter sinna, kes haawa kinni sidus, ja J. siis kohe priihospidalisse saatis. Pääle J. laskmist läks Lehtmets oma korterisse, keeras ukse lukku ja wäikese waheaja järele kõlasiwad kaks pauku. Paukufid  kuuldes ei julgenud keegi L. korterisse  minna. Kutsuti wangiwedajate salk (konwoi) kohale, leS läbi akna sisse tungis  ja L. toa põrandal lamades zuba surnult  leidis, ühe kuuli oli tema omale kõrisse, teise rindu lasknud. Tohtri üteluse järele olnud surm silmapilkne. Jõeäär on pühapäewal enne lõunat priihospidali ära surnud, teda jäi naens ühe lapsega leinama. Pääsüüdlans selles asjas, kaupmees Alfred  Jürgens, on jäljeta kadunud. Tallinna Eesti teatri näitejuht hra Pinna wiibib, nagu „Pwl " teatab, Beriimis,  kus ta ennast omas ametis täiendab ja näitekunsti tundifid wõtab. „Sönumed" on ikkezi Baltimaa kindrakkuberneri  poolt sõjaseaduse kestwuse ajaks kinni pandud. „Sönumete" lugejatele saadetakse  „Sõnumete" teine wäljaanne „Maa" mis 1. jutist igapäew ilmuma hakkas. Ajalehtede afi näikse siin küllalt kirju olewat, ..Wirulam" ja ~Uus Wirulane" jäiwad ka seiöma. Selle asemel tuli „Säde." „Sädet" pakutawat müüa. Kuid kes nüüdsel  ajal enam lehte ostma hakkab, sest uue lehe luba saamine pole raske. J linnamaalt. Siberi katk. Wiljandi kreisi ülem annab ringkirja teel teada, et Paide kreisis Seliküla mõisas hobuste ja koduloomade seas Siberi katk lahti on pääsenud. Lätimaalt. Riiast. Liiwimaa kuberner on ühe kreisiülema  küsimuse püüle seletanud, et õpetajad,  kuigi nende käeS tarwttusel olew kiriku maa nii suur on, et ta valimise õiguse wälja  annab, otsekoheselt maaomanikkude  wa lisate kogust mitte osa wõtta si wõi ja neid sellepärast ka maaomanikkude «valijate nimekija üles wõtta ei lubata. Riias, 26- jun. Amerodeni vallas on metsas jalutamise ajal taluomanik Loger ära tapetud. Kurjategijad sundisiwad tapetu  poega, keS isaga ühes oli, koju ununema,  et sääl raha kätte anda, kuid raha ei olnud kodus olemasgi. Hiljuti sündis Riia 11. jaamas järgmine  lugu: Ühe draguni polgu wahtmeiftri juurde, kelle rinda auutäht ehtis, astus rahwa seast keegi herra ja küsis, mis eest ta selle auuraha saanud. Enne kui wahtmeister  wastust anda jõudis, segas üks juudi naeSterahwas ennast kõne sisse ja seletas, et dragun sellepärast auutähe saanud,  et hästi lasta ja inimesi maha kappa oskab. Dragunite wahtmeister laskis asja protokolli wõtta, Kindralkuberneri määruse järele on nüüd tähendatud juudinaene eba> kohase arwustamise eest sada rubla trahivi maksma ehk maksujõuetuse korral kuuks ajaks kinni mõistetud. WõntiU kr. Droste «allast. Kohaline walla wvlikogu on wallamaksu alla pannud. Kaugemalt riigist. Peterburis. 28. jun. Ametlik. 20. junil paniwad hobusemehed talupojad lae» wakäigu Mariinski weeteel, nimeit Swiri, Aleksander 111. ja Aleksander I. kanalil seisma, takistafiwad rveoaurulaezwasid sõitmast,  ei andnud hobuseid lotjade wedamisekS ja nõudsiwad, et niisugune laewade wedu ära kaotataks. Ühes strashnikutega kohale tulnud Uue Ladga isprawnik nõudis, et talupojad korratused lõpetakfiwad. Et talupojad  kallalckippuwat tegewust särele ei jätnud, anti tuld: 2 saiwad suVna, II haawata, nendest suriwad 4 ära. 22. junil lagunes streik ka Katarina 11. kanalis laiali. Laewakäik on kõigil Ladoga äärsetel kanali» tel täiesti lõpnud. Korra jalaleseädmDkS saatis 24. junil Peterburi kuberner Uuesse Ladogosse bataljoni soldatid, ühel ajal sellega tuli sinna ka abikuberner. 23. junil läks starjhnikute. kaitsel Horda 14 weoaurulacwa  ilbcs laewaga Schlüsselbnrgi poole ära saata. Laewakäigu inspektori teadete järele saadeti 2S. junil Swiritsast SchlüSstlburgisse  10 weoauruiaewa ühes teiste laewadlga. Hobustega laewade wedamine ei ole wexl alganud. 2õ. junil sõitis aurulaew  „Oscrnõi" abikuberneriga, poole roodu soldatidcga Uuest Ladogast Swiritsasse. Abikuberner pani hobusemeestele ette mitte hiljem kui 2ö. junil jälle korra tikult käewu  wedama hakata. 190 S. aasta mässuaeg sünnitas ilmatu hulga kohtuasju ja selle tagajärjeks oli asjalugu, et peaaegu kõik kohtud üle terme Wenemaa protsessidega üle koormati. Tähtis osa nendest harutati walitsuse teel ära, kuid sellest hoolimata on kohtu asutustes weel praegu suur hulk läbiwaatamata  mässu ajal tehtud kuritööde asju. Praegusel ajal tahetakse, nõgu teatatakse,  neid asju uuesti läbi waadata ja nendest neid ära lõpetada, mille sisse käärimise  ajal ka täitsa rahulikud elanikud on sattunud. Laewastiku suurendamiseks on ministrite  nõuukogu otsustanud, 1308 kuni 1911 a. mereministeriumile 31 miljoni rubla aastas määrata ja uute laewade ehituse alguseks tänawu aastas 27,000,000 rubla wälja anda. Wiimasel ajal on Wenemaal ilmad õige palawad, iseäranis hommikupoolsel Wenemaal. Kohati tõuseb soojus juba nii kõrgele, et ta inimestele waewa hakkab tegema. Tvükiasjade inspektoritele on hiljuti eeskiri saadetud käremeelseid ajalehti, ise» üranis Läti ja Eesti kee l s e i d, hoolega  silmas pidada, isegi ka siis, kui nad 29 Saarlane, IM