sStvsMed kuuidawaks. Uks tõmmati ruttu lahti ja fiSftaZtvja hüüdis rõõmsa HLälcga: .Maris!' Hüüdis oli Arthur, kes tuppa astus. Seda ei pannud aga Marie tühcle- Ts oli WmeSts-.-vd, põrandal maas. Arthur MwitaS ts iõrmale ja hoidis ta püüd oma rinna najale. Korraga ärkas Maris wincStuseft MSse. Just kui paha ingel seifis ta põlewate silmadega  Arthuri ees ja «sitss ise ukse püüle: .Naljal Ns tean kõik!" Ema Bervdal wastsS kohkudes püült. .Aga Marie!" hüüdis ema. „Ms see köit lühendab?' . .See lahendab, armas ema/ wastas I Atthur küsiva var.edlase nacSlcrahwa pUgu i püüle. n -.na tt..: mõlemale õigust rääkinud > ei ole ea a -".utt ü--. : ma ei ole oga seda mitte r-õ-s mtt.us um.ud, waid et ms seda ? lcislli ei nõm.-.t. Siit ma ci ole mitte wacne j Mdkn:, r.m. ku: Ma::e ttda siiaojoni mõtelnud on ja la a:mae:anuo, ma ci ole la mitte hslb im.m.kne, utt iur ms seda procgn nüen, , i et BWuk IcS teab mis m.seldsd W. Sest Mina . olen riüa linnexää Kittmsvm amukne poeg, kes nujvgu tte macstst tütarlapsele teis chk - annate autoks seda raster sõna minule! ialgi kübe aeda poleks tohtinud, scft et see psremmd kullilt elcks lctdnnd. Teistki Miv ms oma mammale südameid omale wöitma, enne kui ; nod icda mulle '.udama smsed, stft et neil teii  sed kUrmöttcS minuga astmad. WiimatS läks mul korda oma ema Mant endale «sits, et - ta ka luba mulle andis Teie Mart oinale kosida. Zköudasamuti ts siis mina isa —' . .Hee. »inn poeg, saab iseenese «st rää.  IsDa!' ütle» sssrM peene» riide» wauad!  lsne s«St»hss, kes praegu lchv Ms»d Mrft sisse pst attvttvd, teda Rane ttW, M Arthuri isa oli tundma õppinud. Ta tutwuStaS ennast ema Bcrndolile ja ta türrele, kes teda tooli pääle patusemad istuda. Säal lõnelcö ta edasi: „See saab ehk mõaele nüüdsel ajal wüga imelik ette tulema, et niiwusi sündima peab, oga waadake minu armsad nae-terahwad, mina olin ka ükskord waene, naga waenc, ja sellepärast  ei paista ilma uhkuses midagi iseäralikku minu silma, maid see inimene on suur, kes õiglase  südamega elab M omale leiba teenib, el ta ilusasti edasi ega elada saaks. Needsamad põhjused  olen ma ka sisse istutanud oma ainumale armsale pojale, za see on nüüd, mis ma Teile ja Teie tütrele tahtsin ise suusanaga ütelda. Ta tahab Teile, kui wacjcle lahwatanud kudujale toeks olla, kes Teie enda tui oma haige ema eest töötama pidite. Selleks tahan ma ise teile oma õnnistust anda, mis meile kõigile jöuluõnneks  peab olema. Kahjuks aga, ci Väikene mõrsjakcns oma natukese edemusega ja läbemata olekuga kardina «heli wahliunjega seda õnne seganud on, noh, seda muudame jälle kõik hääkS. Ja tui Teil, ema Bcrndal, wõimalit on ja termis  seda lubab seis juurde tulla ja jääl jõuluõhtut  pühitseda, kus ks minu abikaasa sellest rõõmust oja wõtma saab, sest täna saab tähtjas päew olema, kus minu poeg Teie tütre kätt avzalikuk omale igawesets paluda tahab." Ema Berndal uõtkutas pääga, rõõmu pisarad weeresiwad tal üle palgede. .Noh, ja Siva?" keeras Arthur ennast õrnalt Marie poole. .Kas ikka weel oled tige?" Selle pääle wadtujeks tuli südamlik suuandmine  nühtawaks, ja siis jätfiwad kõik «äikese toakese üksinda ja sõufiwad rõõmu» ja lsStiS linnapää Escksasai «ajasse, kus igaüks õiget jõ»l«Sase wndis. (Löp p.) See näitab, kui wähe sõjamäe seltskond kodanlikku  seltskonda auustab. Sõjariistad on ohwitseridcl  isamaa kaitseks, aga mitte kodanikkude waStu võitlemiseks. OdeSsaS julges linnawaht käe ülcL tõsta ja ohwitscri maha lasta. See näitab, et politsei wõimu all kõik on, ka sõja» mägi- Kõrgemad ülemad peavad sõjawSge ainult  võitluseks tarwitama, aga mitte sellele kõiksugu muid kohuseid püüle panema, nagu nüüd. (Kiid. pah. poolt.) Tõtshinin teatab, et rahvuslased eelnõuu poolt hääletavad. Tuleb selle pääle tähelepanemist  pöörda, et jöjaminiSterium omawoliliselt mitu sada staabiohwitseri teenistusest lahti lasknud,  kuna lahnlastute asemel, kes sagedasti wcct sündlikud olnud, nõnda ütelda, alamast sordist ohvitserid voetud. Pärast vaheaega juhatab Homjakow. Shingarcw juhib selle pääle tähelpanckut, et sõjaväe seisukord vilets on, sõjaväe eelarve aga üle jõuu kasvab. Ainus pääsetee on nekrutite  armu vahendamine. Sel teel suudetakse sõjaväge tarviliselt üles pidada. (Kiiduawald.) Gutshkow toetab ottvbristide nimel riigikaitse  kommiSjoni otsust. Wananenud eesõigustest tuleb lahkuda, sõjaväel olgu ainult üks eesõigus,  sõjaväelised teadmised ja vaimuanded. (Kiiduavaldused keskel.) Sõjaministrile peab pääsüüks seda arvama, et ta ohvitserifid kodan- Uste ametikohtade pääle laseb- Reed ohvitserid on sõjaväele kadunud. Edast räägib kõneleja inimeStetõuust, teö nii häämeelega oma isandate kingapoel» lahti päästavad. (Kiiduavaldused keskelt.) Lelle vastu ülevat tarvis võidelda, sest see hävitab rÜStlikud tundmused, mille pääl sõjaväeline vahvus põhjeneb, soot»kS ära. Kui meie ohvitserid Sra tunnevad, missxgune suur, püha kohus nende pääl seisab, kui nad endid võitmata sõjaväe üheks osaks pcawad, kui rahwaascmitkudekogu  ainelist tingimist parandada aitab, miniSterium sõjaväes terve, kölblise õhuringi loob, fiis näete, kui hõlpsasti meie nende puudustega  salmis saame, mis ohvitseride seas valitse» ad. Rahva raha rasket ohvrit tuues pöörame ohvitseride poole ja ütleme: Äenemaa loodab, et ohvitserid oma kohuseid täidavad. (Kestvad kiiduavaldused kestel ja paremal pool-) Sõjaminister ei vaidle sõjaväes leiduvate puuduste «vastu, kuid ta räägib sclle wastu, nagu suudaks sõjaminister neid puudusid jn lähemal ajal kaotada. Paljud puudused põhjene  ivad wanade troditsionide pääl. Kui teated selle üle, et mõned ülemad sma all teenijatega mitte kohaselt ümber ei käi, sõjaministri juurde ulatawad, siis ei jää süüdlased mitte karistamata. Woiloshnikow arwab, et riigikaitse ainult siis hää on, kui rahwamilits sisse seatakse, Markow 11. teatab, et parempoolsetele ohwitseride  palkade suurendamise küsimus nii selge on, et sclle üle kõneleda tarwis ei ole. Kuid fraktsion hääletab ka sõjamäe «vaimulikkude palkade  tõstmise poolt, sest tarwis on sõjamäe maimu silmas pidada- Wenemaa õigeusuline söjawägi on ristitähe  all paganad, mõõrausulised, jumalakartmatad ja kõik roojased söödikud ära «võtnud. (Müra. Kiiduawaltuscd paremalt poolt.) President peatab kõnelejat. Markow II- : Ma tarvitan ütelusi, mis miuu isamaaljus mulle ette ütleb. (Naer-) President: Seda euam palun teid selle eest hoida, et duuma ülearuseid ütelusi ei tarwitaks,  kuigi teie isamaalsus neid wäija kutsub. (Hüüded: brawo! Knduaw.) Markow 11. lõpetab: Rahwas ei kiida teie tcgcnmst hääks, kui Wene õigeusuliscle preestrile ülekohut tehtakse. (Knduaw. par. poolt ) Kropotow arwob, et mitte see sõjamäe maim tugew ei ole, mida raha eest saadakse. (Kliduamaldused pahemalt poolt.) Teenigu ohmitscrid  niisama ilma palgata, nagu soldatid. Raha tuleb rahwahariduse pääle määrata. Tööerakond  hääletab «eluõuu wastu. (Kiiduawaldused  pahemalt poolt.) Kuõnctsow teatab, et sotsialdemokradid seaduse  eelnõuu wastu häälekamad, sest et Wene sõjamäe tcgcwuS mitte sinna poole ei sihi, kuhu ta sihtima peaks. Pärast «vaheaega juhatab bacon M-yendorff. Aruandja HwostjhinSkl ivõlub waieluste sisu koiku ja toetab riigikaitse kommisjoni otsust. Protesterib Markow. 11. sõnade wastu, millega ta wöõrausulisi üleüldse ja tatarlasi iseäranis reotaS. Markow U. seletab, et tema sõnad mitte praeguse aja tatarlaste kohta ei käi, kellega enam sõdida ei tule. Hääletamisel wõetakse seaduse eelnõuu eelarwe  kommisjoni parandustega wastu. Õiendatakse jookswaid asju. Koosolek lõpeb kell K,7 mii. „Post." Kodumaalt. Kuresaarest. 37 nekruti, kes Saaremaalt tegkwusse teenistusesse astuma olekfiwad pidanud,  ei ole sel aastal mitte liisku wõtma ilmunud,  ja nende elukoht ei ole ka mitte teada. Wäeteenitztufe komisjon otsib neid sellepärast taga. Nimelt ei ole ilmunud Pihtlaft 7, Torgust  k. Muhu Suurest mailast 5, Leisist, Lümadast,  Pärsamast ja Kärlalt 3, Hellamalt, Abrokast  2 ning Mustjalast, Maasist, Kaarma-Suurcst wallast ja Laimjalast 1. Üle selle meel üks kroonuametniku poeg. 9. jaoskonna urjadniku ehukoht on nüüd PärsamaS, Mätja külas, Mulgu wabadiku kohas. Kirjad tulewad läbi Pärsama wallawalitsuse  saata, Leisi postijaama kaudu. Kuulust warast Raeti otsitakse politsei poolt praegu alles taga- Saab uäha kas politseil  «võimalik saab olema teda kinni püüda, ja kui see peaks korda minema, siis teda ka k i n n i pidada. Kui suurt lugu juudid oma usumendadest  peawad, näitab jälle juhtumine Hirsch Markusega. Markus oli Muhus hobuse tõttu wiga saanud ja mõne päewa pärast ära surnud. Muhulased tõiwad ta linna ja ta sai usuwendade poolt, ehk ta neile küll wõõraS oli, maha maetud. Kcjknädala ööjel wastu neljspäewa  pidasiwad usuwennad tema juures mahti ja lugesiwad palweid. Neljapäewal maeti ta Juudi kirikuaeda maha. Sellcst juhtumisest wõiksimad meie juures paljudgi usuwennastuse ja rahwuSüse armastuse küsimuses õppida ja eeskuju wõtia. Muhus oli majaperemees, kus Hirsch Markus  suri, temalt küsinud, kui palju tal raha ühes on. Velle pääle wastanud M., et tal taskus 4 rubla topitutega olla; siis on ta keeletuks jäsnud ja ära surnud Parast leitud  aga tema westi seljataguse sisse õnneldult weel 44 rubla. Seda ja teist. HomeruS. Mõne aja eest ilmus Sofias tähtis raamat, pääkirja all: „Kaimata«ijed". Sisuks on tal laulud, mis oma wormi kui ka sisu poolest tähelepanemise  wäärt on. Raamatut nõuti õige rohkesti ja esimene trükk müüdi lühikese aja sees ära, kuid luuletaja ise jäi «varjunime alla teadmataks. Teda nimetati ainult Bulgaria HomerusekS. Aga uudishimulijed lugejad hatkafirvad sWilt otsimisega pääle za leidsiwadgi wiimati kirjaniku üles. Ts oli noor, peaaegu weel poisike, uulitsa kerjaja, kes ööd ja päewad Sofia parkis külmetas  ja nülgis. Tojchkin, nii oli poisi päris nimi, oli waremalt uulitsal kauplemas olnud, aga see asi ei olla tal õnnistanud ja tal ei olla muud nõu järele jäänud, kui kerjamisega end toita, kus juures ta ka ühtlasi luuletas. Rüüd on üks Bulgaria ajalehe toimetaja endale kohaseks  teinud noorele anderikkale luuletajale igaS kuus määratud abiraha anda js nõnda teda õnnetusest paäSta. Ühte kannab jaatus laine, teist ta ära uputab: süda puhas, karst ja katus, enamasti randa saab. Kõige tuntawam külmuS on Mass külmus. Kas fina oma saatusega woidled »K mitte, see on temale üsna üks kõik. .Mölle ometi," ütles Auks, kooliõpetaja ütles täna, et tähetundjad ette peawad  teadma, millal päikese» ja kanwarstlta» mijed on?" Jaan: .Mis ime see fiis nii on? Ets nad loe seda jv tähtraamatust M 94 Saarlane. 1908