tõrwa ning sawi segiga ehk ka paksu maaliga  kinni. Haawade -väljalõikamist ei tohi enne ette wötta, kui öö külmad möödas on. See sündigu aprilli kuu lõpul ehk maikuu algusel. (Järg tuled.) Kosti Meie rahwa wiisid, kust -vahest selgemini kui kuskilt mujalt meie esiwanemate iseloom ja hingeelu -välja paistab, pidiwad aegsasti -vaimuliku kirikulaulu ja koralide eest taganema.  Sada aastat juba saab täis, kui -viimane Eesti laulik, keda rahwaS ~-vanakL laulumeheks" hüüdis, Wirumaad mööda kandlega ümber käis ja igalpool lahket wastawötmist ja kõrget lugupidamist leidis. Ja Areufe Lusu „armsa ja põhjatuma laulu" -viisisid ei mäletanud juba 50 aastat tagasi AlatSkiwil ka mitte kõige -vanemad inimesed  enam. Seda nad aga teadsiwad -veel jutustada, et kui Liisu suu lahti teinud, siis kuuljad kui uõidusewäe alla sattunud ja kord naernud, kord nutnud. SiiSgi mõnes metsanurgas, kuS elanikud  isaisade -viisist kauem jöudsiivad kinni hoida, Setumaal, kuhu koral -võistlema ei pääsnud, on mõncd lauluwiisid weel manade inimeste suuS harukordadel helisemas. Aga aega mõiks aastate paäle -välja arwata, kus rahwa suust -viimsed Eesti lauluhelid kustumad, mis endid põimest põlwe edasi on pärandanud. Warakult on katsutud Eesti laulu- ja mänguwiifistd kadumise eest päästa. Wana Põl-samaa õpetaja A. W. Hupeli päiwist kuni meie ajani ei ole lauluarmastajad -väsinud meie kõige -vanemat wanawara üleskirjutamise teel unustuse hõlmast -välja kiSkumast. Mitmed helimeistrid meie nimetame ainult Dr. K. A. Hermanni ja Mina Hermanni on korjatud materjali tarwitannd, et seda harmonmcritult lauljale rahwale tagan anda. Rahwamuusika teaduslik  korjamine ja arendamine seisab aga alles söötis. Pääls -väikeste erandite puudus üleskirjutajatel kõrgem Muusikalil haridus, nende kõrwal tarwilik tcrawuS ja nende arusaamisel see armuta -valjus iseenese waStu, et nad muud paberisse ci pane, tui seda, mis laulik ette laulis. Eesti Üliõplaste Selts on nõuuks -võtnud  asjakohaselt päästa katsuda, mis meel päästa on. Eeltulcmal suwcl lähemad Seksi palme päale koolitatud muusikatundjad  wülja, kes rahwawiisid loomutruult  ja jõhwipäält nõnda üles kirjutawad,  nagu laulikute suu neid laulab. Neiu Muna Hermann on lahkesti lubanud Setumaale  minna, kus manad lauluwiisid meel kõige täielikumalt kölawad, ja Peterburi konjerwaioriumi õplone herra Saamuel Lindpere pöörab sammud -vististi Läänemaa  ja Eesti saarte poole. Lootust on, xt ks weel kolmas asjatundja korjaja -välja saadetakse. Et nende teekond otstarbel täidaks ja neil lärmis ei oleks -vallast -valda ja kihelkonnast kihelkonda alles laulikuid hakata taga otsima, siis palume kõiki auustalud rahwamuusika sõpru, et nemad meile 6 maiks s. a. lahkesti teatakfiwad:  1) Aus elab meel laulikuid, kes wanulauluwiisisidoSkamad  weeretada, -vanu laulumängusid  tunnen? ad, manu viili-, tantsulugusid (torupillil, kandlel j. n. e.) mõiStawad; (olgu -viiside togawara  suur wõi -väikene teatust palume 2) Mis o n lauliku täielik nimi? 2) Mis linna, raudtee- ehk postijaama kaudu pääseks kõige kerge minilaulikukodu? Mitu werSta saab sinna jaamast?  Kokkutulnud teadete järele määraksiwad korjajad teekonna lõpulikult ette ära, nii et palju ilmaaegseid sammusid astumata ja rohke aja- ja rahakulu raiskamata jääks. (Muidugi wõetakfe ka muusikatundjate  poolt ülestähendatud wiisid häämeelega  wasta). Oleme mõne aasta jõudnud korjata, siis on nõu materjalid wälja anda. Asja korraldamiseks on pääle ülemal nimetatud  korjajate oma lahket abi lubanud  tuntud muusikamehed J. Koppel, K. Türnpu ja A, Läte, niisama Helsingi ülikooli muusika - dotsent Ilmari Krohn, kes Soome rahwawiiside wäljaandmises ja Soome rahwaste muusikaelude uurimises rohkesti tööd on teinud. Ka meie wanem muusika-kirjamees vr. K. A. Hermann lubab ettewõtet edendada ja oma korjatud 5000 rahwawiisi meile tarwitada anda. niisama neid, mis ta weel edaspidi korjab. Korraldamise siht on, korjatud rahwawiisisid  teaduslikul, kindlal alusel muutmata nõuda wälja anda, nagu rahwas  neid on loonud, ja neid nõnda esmalt kadumise eest hoida, teiseks uurimisele eeltöösid  walmistada. Pärast tulgu heliloojad  ja tarwitagu neist, mis nad meie laulukooridele sündsaks arwawad. Lõpuks loodab EeSti ÜliõplaSte Selts, et auustatud Eesti seltsid ja muusikaarmastajad  ettewõtet omalt poolt ta r a h a l ikult  toetaksiwad. Ainult siis on wõimalik  suurt tööd korrapärast ja põhjalikult  ära teha ja csiwanemate waimuwara kadumise eest päästa. Praegu oleks selleks weel aeg. Mõne aaSta pärast suignwad juba wist kõik laulusuud surmaund. Siis on see hilja. Kõik kirjalikud teated ja küsimised kui ka rahaanded palume juhtida Or. O. Kallas'e kätte Jurjewi (Tartu), Tiigi uul. nr. 31. 2Z. märtsil ISÜ4. Eesti ÜliöPlaSte Selts Sõda. Soulis, 30. märtsil. (Reuter.) Jaapani  ametikohad kinni talvad, et Tshöngdihu ja Widshu (Jdshu) wahel sagedaid kokkupõrkamist  on olnud. Jaapani paremapoolse -väeosa pääjöud wübiwad Widshu lähedal. Port Arturi sadamat taha ivad jaapanlased,  maksku, mis maksab, ometi -viimaks kinni panna. Inglile kaudu tuleb sõnum, el Jaapani walusus terwelt 28 wanat kaubaaurulaewa kokku on ostnud, et nendega Port-Arturi sadamasuad kinni matta. Admiral Togo tahta kinnipanemise katseid korrata, kus juures ta aga igakord v cmrulaewa endise nelja asemele mustu sadamasuud saata tahab. Sel kombel oleks tal siis umbes .-viie katse jaoks manu laewu käepärast. Jaapani sõjaplaani, mis juba enne sõja algust wiimase täpini malmis oli tehtud, olla üks Jaapani ohwitfsr wenelastele  -välja andnud ja sellepärast pidada nüüd jaapanlased selle plaani katki jätma ja uue plaani tegemise kallale asuma. Tokiost. Tsatstsksz, et otsustaw lahing armatawate märkide järele Antungi ümbruses tuleb, kai jaapanlased suurt tüwaliikumist etts ei wõta. Wen.lascd teemad Antungi ümbruses südisti kindlust. Acwatakse, et Ml umbes 3V,WO wenelast on. Wenelased tegimad põhja poole Port- Arturi 4 penikoorma pikuse kraami, mille mullakatuse all okastraat marjul on. Kuulujuttude  järele on Tsuljangtsenis lahing olnud. Kindral Kurski sõjawägi on 70,000 meest suur ja seisab Pjõngjangi juures. Suuremad eelmäe salgad seisawad Andfhu juures, ratsawäe eelsalgad Kassani juures. Fussan on tugemast! kiadluStatud. Jaapanlastel  on suur moonaweowärk, iga diwisioni pääle langeb umbes KOOO moonawedajat. Kinnitatakse, et Jalu jõe suuS Jaapani suurtükipaatisid on nähtud. Wenelased on sõjawäljal pühade ajal, kartes, et jaapanlased pääle tungiwad,  õieti walwsad olnud. Nagu Port- Arturist teatatakse, oodatud sääl uut jaapanlaste  pääletungimist. Laewastiku ülemjuhataja  Makarow saatnud sellepärast terme lihawõtte öö wahipaadiS mööda. Peterburis, 6. aprillil. Kindral Kuropatkini  telegramm 5. aprillil: Kindral Kashtalinski teatab 4. apr. et Jalu jõe ääres mingisuguseid muudatusi ette ei ole tulnud. Saartel on meie eelmäed umbes 600 sammu waenlastest kaugel, öösel lähemad aga waenlased tagasi. Asewolitseja kindral-adjutant Aleksejew  teatab 2. aprilil Keisri Majesteedile järgmist: „Kõigealandlikumalt teatan Keiserlikule Majesteedile, et täna, 2. aprillil, Jaapani lacwastik, kuS 14 sõjalaewa oli ja mis 2 jaos seisiwad, kella 9, 15 min. hom. kuni lõunani kordamisi Ljaoteschani juurest kindlusele ja Port Arturi linnale tuld andis. Waenlane laskis 185 pommi. Laskmise pääle mastaS meie laewastik ankrus seismise kohalt, ka soomuslaew Põdeda ja battareid. Kaldal on 5 alamwäelist  haawatud, Laewade pääl inimesed ega laewad ise ei ole wiga saanud. Hiinlasi  on kaldal 7 surma saanud ja 3 haawatud.  Ametlikkude teadete põhjusel arwatakse, et wõitluseS torpedolaew „Straschnöi" hukka läks, mitte „Bssstraschnõi", nagu enne telegrammis  oli teatatud. Põhja läinud torpedolaewa „Straschnõi"  püäl oli umbes 70 meest. Nendest on 5 ära päästetud. Wene Waikse okeani lacwaStiku ülemjuhatajaks  Makarowi asemele on Musta mere laewaStiku ülem witse-admiral Skrõdlow nimetatud. Uuel laewastiku juhatajal on raske ülesanne ees. Skrõdlow awaldas sõja algusel kahetsust, et temal õnne ei ole Wene laeivastikku wõidule wiia. Loodame et nüüd õnn talle wastu naeratab. Makarowi surma läbi on aga Wcnemaa ühest oma suuremast pojast ilma jäänud, keda ka wastascdgi ausiasiwad. Japanlased imestasiwad Makarowi tcguwiisi ja seda, kuidas ta Wene laewastiku au endisele kõrgusele tõstis, kangema wastasega wõideldes. Keiserlik Kõrgus Suurwürst Boris Wladimirowitsh on, nagu „W. tel. ag." teatab, Suurwürst Wladimir Aleksandrowitshile  järgmise telegrammi saatnud: «Ljaojanis, 1. aprillil. Nagu Kirill jutustab, läinud tema plahwatuse silmapilgul komandusilla  pahemapoolsele äärele ja lasknud jäält end käte abil laewalaele, kust lained ta ära uhtunud. Siis «ajunud ta kaunis sügawasse wee sisse, jõudnud aga jälle wee pääle, kus ühest aurupaadi tükist kinni haarata saanud. Selle kulges hoidnud ta end 10 minutit, kuni ta torpedolaewa „Besshumnõi" pääle wõetud." Hukkaläinud „Petropawlowsk" oli soomuslll-w,  mis waremalt Ballimere laewastiku hulgas wiibis. Ta lasti alles 1894. aastal chitusekohalt mette ja oli 11,400 tonni suur. Ta pM oli 4 kaheteislkümnetollilist, 1Z luuetollilist ja S 8 poolteise- kuni kahetollilist suurtükki. Mehi oli M 15 Saarlane, 1904,