Miljukow seletab, et Wcne lirik riitliseks asutuseks saades liikumataks on jäänud, iga waba usulist mõtet kartma ja ennast politsei abil kaitsma hakanud. Meie paneme uue põhjuSmõtte  maksma, oga meie ei suurusta sellepärast,  et ta uuü on. KommiSjoni poolt tehtud  parandusega ühineda loodame meie, et duuma  soowi awaldab südametunnistuse wabaduse sraduse-eelnõu täiel mõõdul maksma panna. PokrowSki 11. teatab, et nagu sotfialdemokrabid  alati puhtate põhjuSmõtete eest seisawad, nad nõnda ka käeSolcwal korral puhtate põhjnsmõtete  poolt on. Walitsewa kiriku asemikud tahakfiwad iga kodanikku, keS õigeusus sündinud, seda selles wögiwaldselt kinni hoida. Seni kui isewalitsus olemas on, seni ei saa südemetunnistufe  wabaduS Wenemaal maksma. Friedmann seletab, et käesolew seaduseeelnõu  juutifid ei puuduta. Juutifid muidugi huwitab see seaduse-eelnõu niisama palju kui kõiki teisi Wenemaa kodanikka. Juutide seisukord  on niisugune, et see juudi usust lahkumisele,  aga mitte Juudi usku minemisele kaasa wõib aidata. Kas tõesti usutakse, et rahwaS, kes oma usu eest nii palju kannatanud, k«S kuulmata tagakiusamised läbi elanud, inkwifitfioniga  HiSpaniaS alates ja muStasajaliite rüüstamistega  Wenemaal lõpetades, et see r°h«aS oma usku nagu kindaid wahetada oleks wõinud. Piiskop Jewlogi waStab ifiklijcS aSjaS Karaulowile- Kui poolakad Holmi rahwa nutukisa  pääle waStusekS ütlewad, et fee inimcStewihkajate  «äljamöelduS on, siis tuletan ma wanasõna meelde: kaS kass teab, kelle liha ta sõi. Ja kui sellele koorile meie Wene, olgugi kadettide hääled kaasa laulawad, fiis ei wõi ma seda muuks kui kõige häbematumaks wariseerluseks  nimetada ja ütelda: häbi wõiks teil olla, minu herrad. (Tormilised kiiduawaldused paremalt  poolt). Juhataja baron Mipendorff teatab, et tema kahjuks sunnitud on piiskoppi korrale kutsuma. (Tõuseb hirmus müra. PiiSkopp Jewlogi lahkub  kõnetoolist. Dimojhkin, Wolodimirow ja Wjafigin põrutavad pultide waStu ja kisendawad:  muulane ei tohi õigeusu piiskopile tähendusi  teha. Hüüded paremalt poolt: Wälja I Maha! Sakslase närul Baltimaa lurjus! Pahemalt  poolt ja keskkohalt hüütakse: SkandaliStid?  Gegetshkori ja Markow on malmis rusikaid tarwitusele wötma, kuid priStaw läheb nende wahele). Juhataja katsub kõneleda, aga peab müra pärast waikima ja lõpetab koosoleku. „PoSt." Seda parem, ma tõendan seda Teile, proua Aloise, tulgu ta wõimalikult hiljem mee» lemärkusele; kui ta wcel kuu aega niisuguses olekus peaks olema, sus on ta päästetud. (Järgned.) Nägemine. S MaupaSMt'; jutustus. Kui ma parajasti kolmandama paki üles olin leidnud, kuuldus minu selja taga sügaw, raske ohkamine, mille mõjul ma nagu meeletu süllakaugusele põrkasin. Nüüd alles waatafin ma tagasi. Ma pidasin  mõõga pidemest kinni ja kui ma mitte tema ligidust poleks tunnud, oleksin nagu argpüks  plehku pistnud. Leentooli taga, kus ma parajasti olin istunud,  seifis kõrge naesterahwa kogu, üleni walges riides, ja waatas minu pääle. Mul oli nagu nuiaga otsa löödud, ma seisin waewalt jalgadel. Ainult see mõistab mind, kes ise need lollid hirmud ja kartused üle on elanud. Ma ei usu -viirastusi, aga see kooljahirm sundis mind uskuma, ja ma kannatasin, oi! ma kannatasin mõne minuti jooksul rohkem, kui kõige järgnema eluaja sees. Poleks ta mitte rääkima hakkanud, ma oleksin, wõib olla, ära surnud! Aga ta rääkis niisuguse maheda, kurwa häälega, et mu ergud märisema hakkafiwad. Ei wõi ütelda, et ma enesest wõitu oleksin  saanud. A, ma olin nii ära ehmatanud, st ma tõepoolest ei teadnud, mis ma tegin; oga külgekaswanud enese -väärtuse tundmine ja osalt ka ametiuhkus sundisiwad mind, peaaegu minu enese tahtmise waStu, mu wäärtust alal hoidma. Mis ma sel ajal mõtlesin, seda wõifin  omale ainult pärast ettekujutada; -viirastuse silmapilgus ei otsustanud ma midagi. Ma olin hirmu mõju all. Ta rääkis: Kas wvite mulle suurt meekhääd teha? Ma tahtsin midagi wastata, aga ma olin ilma hääleta. Arusaamata rögin tuli »u rinnust  kuuldawale. Ta rääkis edasi: Kas olete nõus? Teie wõite mind päästa, mind terweks arstida. Ma kannatan hirmsasti, hirmsasti. . . Ta wajuS tasakeSti minu lecntooli päüle ja waataS mulle terawasti silmi. Kas olete nõus? Ma kinnitasin nikutawalt päaga, sest et meelgi häält ei suutnud teha- Ta torkas mulle elewandi luust kammi peosse ja ütles: Kammige mind, siis saan ma jälle terweks. Waadake minu püüd.. . Oi, lui wäga ma kannatan,  kui kangesti mu juuksed walutawad! Tema pikad, süsimustad, lahtised juuksed rippufiwad üle tooli leeni põrandale. Mikspärast wõtfin ma selle kammi ja need jääkülmad juuksed oma peosse, mis ussi külge puutumist meelde tuletafiwad, ma ei tea isegi. See tundmus on tänäpäewani meel minu sõrmede  sees ja ainus mälestus selle pääle paneb mind wärisema. Ma hakkasin tema juukseid kammima. Teadmata, kuidas ma nende jääkülmade  juukStesalkudega korda sain. Ma keerasin  nad patsi, harutafin uuesti lahti ja sidusin  kinni, nagu hobuse sabaga harilikult tehakse. Ta ohkas, kummardas pää ettepoole ja oli nühtawastl wäga rohul. Tänan! rääkis ta korraga, tõmbas kammi minu käest ära ja kadus sinna ukse taha, mis ma poollahti nägin olewat. Mitu minutit olin ma nagu halwatud. Wiimaks, kui ma meelemõistusele tulin, kargasin  ma aina juurde ja lõin luugid eest purult.  Aknast woolaS hele «valgusejuga tuppa. Ma püüdsin ust lahti raputada, kuhu see saladuSline  olemus ära kadus. Ta oli lukus. Minu üle sai põgenemise palawik, täieline surmahirm wõitu. Wälgukiirusel haarasin ma kolm kirja pakki kütte ja ruttasin toast wälja; ma jooksin ülepüükaela trepist alla ja lühi tubade Suue. Oma hobust mõni samm maad eemal nühes, kargasin ma sadulasse ja ratsutasin  minema. Ma peatasin alles Ruanis, oma korteri ukse ees. Ohju teendri kätte wisates läksin ma tuppa ja keerasin ukse lukku, et oma lugu järele mõtelda. Terme tund aega küsisin ma eneselt, kas see mitte tühi mõttekujutus ei olnud. Ilma kahtlemata oli see Lks neist arusaamata  närwlistest nõrkustest, üks neist pääaju  wigastuStest, mis imesid sünnitawad ja millele kõik wõimata asjad oma olemise eest wölgnewad. Ma olin malmis uskuma, et see filmapettus, wõi kõigewähemalt meelesegadus mõis olla. Mu silmad jäiwad korraks rinna pääle peatama. Minu kuue pääl oli hulk naesterahwa  juukseid, mis nööpide Ümber oli wõrunud.  Ma kiskusin nad ükshaawalt ära ja wiSkasin  wärisewate näppude wahel aknast wälja. Siis kutsusin ma teenri. Ma olin meel liiga üritatud, et kohe sõbra juurde «inna. Päälegi tahtsin ma kõik hästi läbi kaaluda, mis temale pidin ütlema. Ma käskisin pakid ta käite wiia ja temalt kwiitungi waStu wötta. Ta oli wüga minu üle järele pärinud. Te«ale öeldi, et ma weidi haiglane olla, mille läbi ta rahutuks  saanud. Teisel päewal, hommiku wara läksin ma tema juurde, et lale kõik ära jutustada.  Tema oli teisel õhtul wälja läinud ja polnud wecl tagasi jõudnud. Ma läksin lõuna ajal uuesti tema korterisse. Ta oli ikka alles ära. Ma ootasin nädala asjata. SiiS andsin ma asjast politseile teada. Teda otsiti igal pool taga, oga ei leitud jälgi, ega tema enese asukohta kusagilt. Mahajäetud lossis pandi läbiotsimine toime.  Midagi kahtlast ei puutunud silma. Ei leitud mingisugust tundemürkifi, et sääl naeSterähwaS  ära on peidetud. Et otsimine tagajärjetuks jäi, saiwad edaspidised  uurimised ära lõpetatud. Kõige järgnema wiiekümnekuue aaSta seek ei saanud ma sellest asjast enam midagi teada, tõekti mitte midagi. (Lõpp) Kodumaalt. Kuresaarest. Laulu pidu asjus. 2S. skp. oli K. E. S. laulupidu kesktoimekonna koosolek. Sellest wõlsiwad osa kesktoimekonna liikmed O. Kunstmann, S. Talwik, A. HanSschmidt,  M. Kitt, ajutine kirjatoimetaja J. Tilling ja «võõrastena: õpetajad J- Reitag ja C. Sitzka, ja hrad. T Liim, G- Markus ja laulukooride pääjuhataja hra. K. Linnamägi. Kesktoimekonna kutsel oli kena kogu noori tegelasi mõlemast soost ilmunud, keS kesktoimekonna  palme pääle lahkesti malmis oliwad pidu ettewalmiStuse ja korralduse juures kaasa aitama. Harutati elawalt mitmesuguseid asjasse puutuvaid  küsimusi ja töö ära jagamist. Tehti otsuseks  tegelasi salkadesse jagada, igaüks salk oma juhataja all. Juhatajad jälle saamad otsekohesed  direktived laulupidu kesktoimekonna poolt, kelle nõupidamistest neid osa wõtma kutsutakse. Noor oreli kunstnik F. Süda on teatanud,  et tema «vaimulikus kontserti» saab kaaStegew olema. Tema ettekanded oleksiwad  järgmised: 1. J. S. Bachi .kassaosAUa," 2. Euiimant 3. R. Schumann üder Laoll" ja 4. Kaufmann ,?llantaLlö vsriationöu." Pidu jumalateenistus peetakse 14. junil kell V»l2 l. Ew.-Lut. kirikus. Altari teenistust ja altari kõne peab õpetaja E. Sitzka Poidelt, jutlust õpetaja J. Reitag Pühast. Kirik kaunistatakse pidulikult ja teenistuse ajal kantakse  herra Linnamägi koori poolt kaks laulu ette: «Tehke lahti ja .Issanda karjane." Laulupidu tegelastele Ülemaalt, nii kui ka iseäranis oma eneste laulu- ja mäng «- kooridele muretsetakse kesktoimekonna korvaldusel  ühi S k v rte ri d. Hra O. Kunstmanni  hooleks jäi kooliülemuitega läbi rääkida, et suwel tühjalt seiswad kooliruumid laulupidu ajal kesktoimekonnale lubatakse. Kaugemalt wõõraStele  tellitakse wõõraStemajaS tarwilik osa tubast malmis. Pidu p i l«tite hinnad nii hästi ükstkute kontsertite ja näitemängu õhtute jaoks, kui ka üleüldised hoopiletid passepartoud määrati kindlaks. Laulu ja mängukooridele ehitatakse  linnapargis iribune ülesse- Ülewaatuse ja korralduse selles asjas wõtab hra Linnamägi lahkesti oma pääle. Tribune, pargi fiSsetSigud, ScSti Selts, niisamati ka linna stssesõidukoht Roomasaare poolt tulles, tulekfiwad pidulikult lippude ja männikutega dekoreerida. Dujouri pidama pargis pidu ajal kutsutakse pidukorrsldajatele  abiks kohalikud tuletõrjujad. Dekoreerimise  korralduse wõtab kesktoimekonna liige hra M. Kitt lahkesti oma pääle. Ülemuselt muretsetakse  luba, et ka linn ennast pidu ehtesse wõiks panna. Pärnu SeSti Kooli Seltsi ringkondadest  on teotus, et Pärnust aurulaew .Aleksei"  pidu wöõrastega laupäewa õhtul li. junil wälja sõidab ja pühapäswa hommikul wara Kuresaarde saab jõudma. Pärnlased tõotawad ka lahkesti külakosti kaasa tuua; nimelt kantakse nende poolt pühapäewa õhtul 14. junil Bürgermusses  Tschirikowi näidend .Juudid" ette. Seega oleks pidu-õhtute lõpulik programm laulupidu  aegus järgmine: Laupäewa õhtul IS. junil kell 9 Ku.haufiS prl. Paulaßrehmi kontsert, BürgermuSseS selsamal ajal Kuresaare näitlejate poolt: A. Kitzbergi .Tuulte pöörises" (stsseminek lauljatele ja mängijatele hinnata). Pühapäewaöhtul kell 8 KurhaufiS Kihelkonna näitlejate poolt Karlweisfi .Jäme särk" ja BürgermuseS selsamal ajal Pärnu näit- M 37 Saarlane, 1.509