Saarlane maksab - -/z .. ».. 25 .. V- .. -.. 7S ~ maapostiga: „ l„Sv „ V- .. I - .. V. .. S« .. Üksik number S kop. Ilmub kakskorda nadalaS, igal kestnädalal ja laupSewal. Toimetus SuresaariS PitkaS uul., Trcffeni majas )§ 13. Kuulutuste wastuwõtmiue kuni Kuulutuste pctit-rida 8 k op. tk 4R. Kesknädalal, 15. augustil 1907. XXI». aastakLik Kuidas märjal ajal heina ladusid  ja wilja nabru kuiwatatakse. „Häda õpetab" ütleb wanasõna ning häda ongi. mis sellel suwel põllumeest sunnib teisel wiistl heina kuiwatama ja kokku panema, kui seda harilikult tehakse. Harilikult kuiwatatakse meie maal metsa heina maaS tuule õhu käes ja päikese paistel, kuni ta nii kuiwaks saab, et teda küüni, kuhja wöi kusagile mujale talweks paigale pannakse. Kui keegi heina niiskelt ehk poolkuiwatatult labusse paneb, siis peab tema seda peagi jälle uuesti päikese ja tuule õhu kätte laiali laotama, kui see mitte hunnikus palamaks ja hukka ei tohi minna. Aga kui meie päikest .wühe näeme ning „taewa luugid" pea iga päew lahti on, nagu sel aastal, mis siis teeme? Siis paneme heinad pool kuiwalt ehk pool toorelt labusse ninH laseme neid sääl seni kuiwada, kuni neid küüni wõime laduda ehk kusagile mujale talweks paigale panna. Teistkorda kuiwatamist ei ole siis sugugi enam tarwis, kui labud niisuguste orkide pääle tehtud saamad, mis heina labu mitte tihekS ehk kõwaSti kokku waibuda ei lase ning sellega tuuleöhule wöimalust annal, labust läbi tungida. Õhu läbitungimine wõtab aga kõik wee jäokesed enesega kaasa ning wiib neid heinalabust ehk wilja nabrast  wälja. Pääle seda on wee jäokeStel enestel see tung sees, et nemad surnud kehade, nii hästi puude kui rohu taimede seest auru näol iseenesest ära püüawad lahkuda, kui neil selleks kuidagi ruumi ehk mahti on. Seda näeme meie maharaiutud puude juures, millest aegamööda weejäokesed  ära lahkuwad, nõnda et puu wiimaks pea täiesti ära kuiwab. Ka maha niidetud rohu ja wilja taimed kuiwawad labus ja nabras ära, kui need nõnda seatud on, et weeaur wälja tungimise teed leiab ning wülimine wihmawesi mitte enam labu sisse ei pääse. Nõndanimetatud orgileStel, millest üks püsti labu sisse tuleb ning teised labu alused pulgakesed selle najale seatakse, on 4 häüd omadust: esiteks ei lase need, nagu juba öeldud, nabra ehk labu mitte tiheks kokku waibuda, teiseks hoiawad alumised orgid  wõi pulgad labu põhja, et see maa seest wälja aurawaid weejäokefi mitte oma sisse ei ime, kolmandaks waibuwad wälimised labu korrad äärtelt madalamasse, kui sisemised,  mis orkide ja nende oksade otsa peatama jääwad. Ning niisugune kordade waibumine ongi see suur asi, mis wihmawett  wälimist kabu külge mööda maha sunnib jooksma, ilma et see labu sisse tungima pääseks. 4. sünnib püsti seisma orgi ja selle kulge jäetud okste tüwide läbi labu sisse nn kõrgelt, kui püsti ork ulatab, orgr ümbrusesse kaunis lahtine wõi tühi ruum. mida meie peaaegu labu korstnaks nimetada wõikfime, mis labu sees alumiste pulkade päält ülespidi wäikest  õhu liikumist wõi woolu sünnitab. Ei ole aga alumised pulgad mitte nii pitkad, et nad labu ääreni wõi sellest weel natuke wäljagi ulatawad, siis saab õhu wool ning sellega ühes weeauru lahkumine märksalt takistatud. Orkide pääle tehtud labu ei tohi mitte suurem olla, kui orgid seda lubawad. Suurte orkide pääle tehtagu suurem labu, wähemate pääle wähem. Keskmine kogu wõi paras jügu ühesse labusse wõib poole koorma osa olla. Iga labu tarwitab nelja kuni wiie jala pitkuse kaunis tugema ja rohke oksadega orgi. Selle orgi oksade ladwad lüüakse kirmega niikaugelt maha, et tüwid küll meel tugswad on, olgu need siis 3, 4, S, ja 6 tolli pitkused jne- Ork ise olgu tubli aiateiwa tugewusega. See ork lüüakse tüwi otsaga püsti maa sisse. Teised pulgakesed,  mis poole aiateiwa pitkused wõiwad  olla, seatakse nõnda labu alla, et nende sisemised otsad alumise püsti seisma oksa tüwi pääle seisma tulewad, kuna wälimised otsad üks teisest ühe kaugusel maad wastu toetades kuni labu ääreni wõi weel kaugemalegi ulakamad. Orkide tegemine ei olegi nii suur ehk kulutaw töö, kuidas mõni ehk arwab. lt) 1ö koorma heinade jaoks kulub üks mehe päew ära, kui hää orgi mets käepärast  on. Orkideks wõib wõtta tammede oksi, leppi, pajufid ja kõiki balwemaid puid. . v , G. M. Kodumaalt. Kuresaarest. Homme astub Saaremaa  erakorraline maapäew Kuresaares kokku riiginõuukogu liikme «valimiseks.  Streigimurdja. 12 J. TscheSteri jutustus. Eestistanud J. XII. Lengan tõmbas omale teised riided selga  sa pigistas Wilkfi kätt. Kuhu teie lähete? Lähen lõpuarwet saama I Lähen surma, kerkisiwad tal sõnad keele pääl, aga ta jSudis nad tagasi suruda. Tänan teid, Wilks l Teie olete tubli poiss! Tänan sõpruse eest. Jumalaga! Nurin wäljaspool  läks ikka tugewamaks ja kõlas wahel nii waljusti, nagu lähenema orkestri helin. Lengan naeratas ise oma imelise wõrdluse üle ja astus kindlal sammul kontorisse. Ah, Lengan ! Mis teil tarwis on ? küsis Fremont sõbralikult. Wabandage, herra Fremont minu küsimist,  kas streigi saadikud käifiwad siin? Käifiwad. Ja minu lahtilaskmine oli ainukene tingimine,  mis kokkuleppimist takistas? Nõnda küll. Ja teis ei wõtnud seda wastu. Jah! Ms tänan teid I Lengan pani Fremonti ette lana püüle mõnitad pMM, Siin on minu elu-kinnituse tunnistus ja kiri naesele, olge nii häüd ja toimetage need tema kätte- Muidugi toimetan, aga mis teie siis olete nõuks wõtnud tegema hakata? küsis Fremont imestades. Ma lähen wälja, ütles Lengan rahuliselt ja sammus ukse poole. Lengan! karjatas Fremont toolilt üles karates, aga oli juba hilja: masinist seisis wäljaS trepi pääl. Kära waikis silmapilk, aga niipea kui Lengan ära tunti, tuliwad wihased hüüded uuesti kuuldawale. Üleüldise wihase kära seast kuuldustwad üksikud hüüded: Nurjatu hing l Skeb l Lurjus! Lengan tõstis käe üles, kõik jäi waikseks. Töölised saiwad uudishimuliseks. Nad tahtsiwad kuulda, mida oli Lenganil praegustel  asjaoludel ütelda. Lengan oli kahwatanud, aga rahuline. Ta näo päüle waadates, wõis arwata, et ta kõigega ära leppinud ja kõigega rahul on. Seltsimehed! Streik on lõpetatud, ma lähen ära! Ta ütles seda lihtsalt aga mitte küllalt wöljusti; ainult esimestes ridades oli ta sõnu kuuldud ja jääl nähti see häädmeelt sünmtawad. Aga salga keskelt kuuldus uuesti hüüded : Äraandja I äraandja l Algas uus segadus ja kära. Wahel sekka koftsiwad ühwardused... Lengan «vaatles pikkamisi tööliste hulka. Etteaimdus, mis ainult neil inimestel omane on, kes hukatuse  ligidal seisawad, sundis teda pääd järsku teisele poole pöörma. Sääl nägi ta haljast terariista päikese kiirte paistel läikiwat. Terme rahwa hulga seast nägi ainult tema üksi läikiwat tuleriista ja säälsamas  ka Red Kolmanni metsikust wihast wälkuwaid filmi. Kõlas pauk. Lengan tuikus, lõi oma pää wastu ust ära ja kukkus maha. Underwud  kargas wälja ja püüdis teda üles tõsta. Koerad! karjus ta wihaselt rahwa poole. Tema üksi oli enam wäärt kui teie kõik l Ainult teie pärast, et teil midagi süüa oleks, lahkus ta Vabatahtlikult, aga teie tapsite ta ära- Kasige koju! Ka Fremont tuli wälja Underwudile appi. Nad tõstfiwad Lengani üles, wiifiwad kontorisse ja paniwad laia, nahkse sohwa pääle. Lengani pilk otsis Fremvnti. Teie saate ju Meeri eest hoolitsema? ütles ta paluwalt. Fremont nikutas pääga. Rääkida ta ei wõinud. Ütelge Meerile, et ta minu soowi täidaks ja maale elama asuks . . . rääkis Lengan maewaga.