Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ! ja laupäewal. ToimcluS on KaresaareS, Pitkas uulitsas, Tr-ffeni majas ur. IS. Kuulutust- waStUWõtMiUe kuni kellu 1 Päewul Kuulutuste petit-rida ii k., lehe eesotsas Lv k. Adressi muutmise eest lv kop. Tellimisehind: "/z . . . I .. L.? I V. .. . . - „ 7S .. v'/.  .. . . - „ 5« „ tlksik number maksab S kop. Laupäewal, 15. webruaril 1909. XXV. aastakäik Ülewaade Eesti Nooresoo Kaswatuse Seltsi Püha Osakonna tegewnse pääle tema esimesel tcgewuse aastal (l. maist kuni 31. detsembrini 1908 a.). Püha kihellonna arusaojamatel rühmaliikmele!  on ammugi selge olnud, et kohaliku rahwa madal haridusline järg kõige päält sellel alusel põhjeneb, er siin mitte sündsat õpeasutust ei ole, kus noorsugu ennast elule tormiliselt cttewalmistada  wõikS. Kohalikud wallakookd ja kihelkonnakool oma kõigekülgselt suurte puudustega  ei jõua kaugeltgi ojanõudeid täita. Lähemad  edasiõppimise kohad, Kaarma seminar ja Kuresaare linnakoolid on kohalikule lehmale rahmale ikkagi kollid ja kaugel. Ainult wäga wähestel üksikutel, enam jõuukate wanemate lastel  on wõimalust olnud nendesse teed leida. Sellepärast on selle üle juba mõnda aastat nõuu peetud, kuidas wõimalik oleks oma keskel õpeasutust  awada, mille läbi parem haridus laialisemalt,  ka kehwema rahma laSte keskele, teed leiaks. Nõnda on kohalik Pihtla wallawalitsus  jaba mõnda hääd aastat tagasi uue kõrgema rahwakooli tarwis raha korjama hakkanud, mis siitsaadik edasi kestnud. Kui nüüd möödaläinud aasta kewadel siia EeSti Nooresoo Kaswatuse Seltsi Osakond asus, keS omale ülesandeks tegi ühendatud jõuul selle hüäks Lõõd teha, et kohaliku kihelkonna rahwa lapsed «aimliselt rohkem edeneda wõikfiwad, siis oli loomulik, kui ta oma eesmärgi kättesaamiseks  kõige päält sündsa ja aja nõuetel seisma kõrgema rahwakooli asutamise tarwitiku nägi olema. Ja tooli asutamise küsimuse selgitamine on siis ka seltsi päätegeums ta lühikesel kestwuse  ajal olnud. Seltsi eestseisus on selle aja jooksul kooli tüüpuse Spetawoga, koolimaja plaani ühcS ehituse  ja kooli igaaastase ülespidamise kulude eelarvetega «väljatöötanud, neid küsimust eestseisuse  ja üleüldistel liikmete koosolekutel lõigekülgselt  selgitanud ja et kooliasutamise asi wõi- malikult laialt rahwa seas tuimust leiaks, siis on selts oma pääkoosoletutele igakord ka wõimalikuli  rohkesti wõõraid kutsunud. Kawatsetud kool saaks Eesti emakeeleline kõrgem rahwa kool, kahe klassiline, nelja aastase õpckursusega, kahe kooliõpetajaga, kuhu mõlemast soost ja ujust lapsi ühe õigusega wastu wõetakse. Ta õpeprogramm algaks jäält pääle, kus -vallakool  lõpetab ning wiiks kaugemale, kui praegune kihelkonnakoolide oma. Eelarwe järele tuleks kiwist koolimaja IVO lapse jaoks mähe üle 7VVO rbl. maksma. Kooli ülespidamise kulud oleksiwad  aastas lSvd rbl. Kooli suuremate kulude huika tuleks pääle hariduse saamiseks tarwisminewate  wähemate kulude ka seda arwata, et lapsed temas õppides rahwa oma keskele ja sellega «vanemate lähema ülewaatuse alla jäeksiwad,  nõnda et nad nende kõlblisss edenemises mureta wöikstwad olla. Kawatsetawa kooli küsimuse juures on selts algusest pääle sellel alusel töötanud, et kohalik Pihtla wallawalitsuS, kellel siiamaani kooli hääks korjatud summa tBOO rublani ulatab, niihästi  kooli asutamise, kui ka pärastise ülespidamise  kulud oma kanda wõtab. Olgu tähendatud,  et wallawalitsuse liikmed ühtlasi ka seltsi eestseisuse liikmed on, mille läbi mõlemad rahwalikud  asutused lähemas ühenduses seisawad. Küll näeksiwad hariduse sõbrad, et ülitähtis etlewõte rahwa elus otsekohe käima saaks, aga teatawaSti seisab selles asjas lõpuotsuse andmine wallawolikogu käes, kes rahwa awaliku aimamise  mõju all on, mille tõttu koolt Mmapanemiscle  wiiwitust wõib tulla. Et kulud walla rahwale koormawad ei wõi olla, on igale arusaajale  selge. Ja seda on niihästi seltsi eestseisuse,  kui ka üleüldistel koosolekutel ära kaalutud,  et mitte siinse rahwa kehwus ja maa waesus temale hariduse ja kooli teel edasisammumiseks  päätakisMsekS pole olnud, ega praegugi ei ole, waid wähene arusaamine asja tähtsusest, madal hariduse aste, mis siinsete wiletsate koolide  wili on. Ja kuidas haridusline järg, nõnda ka elu. Nagu ülemaal, nõnda maksab siingi rahwa seas laialt tuntud sõna: Mats teeb, Mats sööb. Siinse rahwa elu pääls pilku heites wõib aga selle sõnale weel juurde lisada: Mats joob. Et Mats joob, seda tunnistawad igaaaStased kroonu wiinamüügi aruanded oma kohutawalt kõrgete armudega. Ja see ei ole weel kõik. Kui meil wõimalik oleks ligilähedat arwet kulude kohta kokku seada, mida iga aastane koduõlle walmistamine rahwalt nõuab, siis kerkikfiwad meie ette arwud, mis kroonu wiinamüügi  summadest kümneid kordasid suuremad vlekfiwad. „Jõulumees" kirjutab „PoötimeheS" l5 s. a. „Jõulud Saaremaal") õieti, et „koduõlle keetmine siin kangesti moodis on: olgu rõõm wõi mure, hää wõi halb juhtumine, raske töö wõi lullilöömine: ikka õlu ja õlu! Ja Saaremaa koduõlu, see ei ole mitte see süüta lahja märjuke, mida «õnel pool poolteed karskuse joogiks lubatakse, ei, meie kodune õlu on rammus märjuke, millele sagedasti wiina rväeks juurde lisatakse, tubakat ja porssasid seeS leotatakse. Jseenesestgi mõista, et iga talutaat Saaremaal siis ka Jõuluks tublisti õlut teeb, ega teda muidu jõulu märjaks kutsuta." (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Herra Waga, keS Saarema  waldade poolt Ussuri maakonda Saaremaa  kalameeste tarwis kohtasid waatama läks, on sääl 4V kohta wälja mõõtnud. Nagu kuuleme,  tahawad Saaremaalt märtsi kuus umbes wiiskümmend perekoda Ussuri wälja rännata. Elunähtuste järele otsustades, tuleks -väljarändamisega küll ettewaatlik olla. Palwepäewal on Kuresaare Ew-Lutheruse kirikus laululehed Saaremaa  kurttummade kooli hääks—  S. januaril pakuti linnatööd wälja. Tööd wõtfiivad oma pääle: Linnamajade parandamise,  hinnatud ISV4 rbl. 47 kop., Karl Kaks Dianat. 12 kolmes jaos. Eesti keelde J. Ptklep. Mu sõber, wastas Diana ülestõustes, Teis teate, et ma Teid kellu 10 ajaks kutsusin ja ma tegin kõik, et teda siit wälja saata. Uskuge mind, ma ootasin niisama kannatamatult,  nagu Teiegi. Nagu minagi! Ei, mu kallis. Teis jutustus oli Teile lõbuks . . . Mis sus wigur see on, et Teis tütre Diana kätt minu pojale kelbaks.-, kuna ta seda ometi oma au sõnaga lubanud on? Näitab, nagu arwaks see seaduse waStane ifir, et ta sellega Montmorensi majale liig juurt aus teeb, ksi ta sinna sisse aStub! Seda on tormis, et see abielu olema saaks kas kuulete, Diana l Teie saatke seda korda. See on ainuke abinõu selleks, et tasakaal meie ja Giesede wahel jälle õigeks läheks. Nõnda siis, Diana, waStu paawstt ja kuninga tahtmist, millegipääle waatamata,  peab see ühendus sündima, ma tahan seda. Aga, mu sõber . . . Ah l hüüdis wäeülem ähwardarvalt. Kui wa ütlen, et ma tahon! Sündku Teis tahtmine, ms sõber, ütles ehmatanud Diana rutuga. V. Kuninga laste tuba. Kui kuningas oma tuppa oli läinud, ei leidnud ta jäält oma tütart mitte. Wahi püäl slew amxtmk teatas, et prosa Diana kuningat M km ootanud js ammati kuninga laste tuppa läinud, ning palunud omale teatada, kui kõrgus  tulnud on. Wäga hää, ütles Heinrich, ma lähen ise tema juurde. Ei ole tarwis mind saata, ma lähen üksi. Ta sammus määratu suurest saalist läbi suurde korridori, kus ta ühe ukse lahti tegi ja sinna seisma jäi. Pooleni awatud eesriide wah.lt wõis wäga hästi tuppa näha. Laste kisa ja kära tcgiwad ta sammud kuulmataks ja ta wõls eksitamata oma ees olewat ilusat ja suurepäralist pilti maadelda. Akna juures seisis noor, nõiduslik ilus mõrsja Maria Stuart, tema umber Diana de Castro, Elijabet ja Margarete; tõik kolm aitasiwad  pruuti tema ehteid korda seadida ja siin ning jääl riiete kÜlgeS mõnda kortsu tasandada, mida ainult naeSterahwa teras film näeb. Teisel  pool toa otsas oltwad wennad Karl, Heinrich  ja kõige noorem Franz, kes suure kisa ja naeruga ust kinni pidasiwad, mida aujärjepärija Franz, noor peigmees, asjata teiselt poolt püüdis  lahti lükata; wallatumad poisid ei tahtnud temale wiimasel silmapilgul tema pruuti näidata. Printside koolitaja, JocqueS A«w jutustas KheS nurgas printsesside koolipreiltdega, madam de Sonic ja lady Lcnnvx'iga. Selles toas, mida Me aisss pilguga wõis Ae waadata, oli kõik tulem ajalugu, palju kuulsust.  õnne ja wiletsuft koos. Aujärjepärija, pärastine kuningas Franz H; Eksabct, kes Philipp  11 mehele läks ja HiSpania kuningannaks sai ; Karl. pärastine Mrl IX; H-mrich, päras- tine Heinrich III; Margarete Valois, pärastine kuninganna ja Heinrich IV abikaasa; Franz, Alanconi, Anjou ja Brabanti hertsog; Maria Stuart, keS kaks kord kunninganna oli ja wiimati  weretunnistajana suri, kõik oliwad siin ühes kooS. Kuulus keeleteadlane Plutarch waatis mõtetes laste mängu päält ja tema mõttes mõlkus  edespidins Prantsuse maa saatus. Ei, ei, Franz ei pea sisse saama! hüüdis metsiku tulisusega Karl Maksimilian, keS pärast tähtsa Parist werepulma Pärtli öö korda saatja oli. Oma wendade abil läks tal wiimati korda uksele riiwi taha lükata ja sellega aujärjepärijale  sisse tuleku päris wõimatumaks teha. Wiimane  oli nõrga jõuga ja ei oleks fiisgi ust lahti saanud, mida kolm poissi kinni pidafiwad; ta palus jumala keeli, et teda fisse lastaks. Waene Franz! Kuidas nad teda piinawad, ütles Maria Stuart. Kannatage üks silmapilk, printsess, kuni ma see nööpnõela siia kinnitan, ütles Margarete  naerdes. Waat kus oa tähtis leidus  nööpnõelad  ja see, kes nad on wälja mõtelnud, sn kuulus mees, lisas ta juurde. Kui nööpnõel paigal on, ütles Elissbet, siis teen ma ukse lahti ja lasen waese Franzi sisse; ma ei wõi seda näha, et teda nõnda wiist waewatakse. Ja, sina tead ja mõistad, mis kannatamine  on, Slisabet, sest st sa oma van Carlose, Hispania kuninga poja püSle mõtlH, kes meile