Kergem on keele otsas põlejat sütt kanda, kui saladust boid». ja tUKewale ei ole anded witte selleks antud, et allsrõbuda, selleks, et jõuetumaid jubatada ja ületvsl pidada. Keadus on väetimate kõixe parem sõber. ei oota mitte inimest. Lää mõte ei tulv witte üksinda, tema eel käik ikka mõni pabem mõte. laiskus on wäbaduse tütar ja kerjaelu  ema Kadedus ja lübendavrad elu- kuna mure inimese enneaegu naks teek. Kelleks on palju tarkust tarbis, et oma rumalust teiste eest Kääde raamatute lugemine tool) salajamad mõtted päe^vavval^ele. Ülied mõistabad airult lõbustada, teised naerda ja birvvitada. KöiKe buvvitawam asi maailmas on inimesele inimene. kõõm on UlivväAÄ lübikene, sellepärast  käib ikka tema eel lootus ja tema järel maalis mälestus -- Kui sa inimesi tabad armastada, siis ära nõua nende käest mitte palju. H.uu on na.AU mis kau- Eemale minnes ikka laiemaks läbab, kuni ta kiimaks ära kaob. kikas olla on õnn;  leidub  mõni rikas, kes õnnelik on. Himud ei ole mitte nõnda kui inimesed nõrgad. Keda tõsidust tabame meie kuulda, mis meil just tarbis teada on. Emale H ust ukAll kommikuue udu Nii kadunud on sinu elu seest Luik aastaid, naAU vähemata kari. Uis ou suil' elu kivKiks kätte kanuud?! Las oled ujunud sa õuue sees, >Voi vvilkusiwad rõõmud siuu ees Las on suil' saatus küllust maitsta anuud?! OK ei, mu ema! aiuult järjest ikka, Liit ilmast lõikasid sa okakaid! La kurktust üleliia maitsta said. Nii elasid sa mõne tuuui vvalurikka. Uu järele sa koidest ikka raatsid, 8u süda emaarmastusest üle kees, da tikti palvetades silmamees 8a õõsid uueta uil mõõda saatsid. Kuid tänu selle eest seo oli wäiks! Uiud meelitas maailma lõko, lust, da siuu õrua emaarmastust Nii tõrjus eemale siis vvöõrsi! ekaläike. Ua rauvates ei leidnud raku, Li leidnud armu wöõra piunalta: Uu meelde tuli siis mu kodumaa ds kobt, kus kaduda elulaku. OK armas oma! anua. auna audeks, Uu eksisammu elamorells! Las' mind su armu ikka maitseda, ds ära muuda õnnistust v?eel vandeks! .. 45 45 da sellopärsst, täus täktsal tunnil, Uu kinAest tõusek okke ülssso, da tunxid troonile, ds palud sääl siis armu soojal sunnil: Uu emale, ok kolde Luik rõõmu päewi olus juurde lisa da jaZa tale oavo otsata! Lõik kurdtused ta korbalt ära püki, 8a teda mure tunnil trööstwa rüki Las' teda Sonist raku maitseda! !L?>o/a!ne Mõndasugust. Jaapani naeSterahwaSte juukSte mood . Wist kõigil on juba teada, et juukSte eest hoolitsemine Jaapani naeSterahwaSte ehtimise juures kõige tähtsamat osa mängib, olgu naeSterahwaö mis rahwa klassist tahes.  Sagedaste on see mood nii keeruline ja kunstlik, et ise selle asjaga malmis ei saa ja juukStekammija piab abiks wötma. „Atamo o' Katisid" nii nimetakse jnukstc kammijad  on tõesti omaS töös osawad. Nad palmitsewad  Jaapani naeSterahwa juukstest imcstawad wigurid,  krantsist, aga iseäranis mitmesugust õiesi, nii kui: liilia, näälike. roosilill, sinisilmik, äraunuöta mind jne. JuukSte üleskammitus, mis kuld, hõbe ja koralli ilustustega saab kaunistud, ei pia mitte üksi näo järele olema, waid ka tema mitmemaitselise toreda ülikonnaga kokku passima. Mida rikkam Jaapani naesterahwas, seda kunstlikum ta juukste mood. Mõni mood maksab ta omanikul (eh? öigemine wiimase mehel) kuni 200 rubla meie raha järele. Abinõuu mehele minna. Selle põhjuse pääl kirjutas üks sakslane Dresdenis terwe õpetliku kirjatöö. Et siin kohas wõimata on, lugejaid terwe kirjatööga l lähemalt tutwustada, kirjutame ainult selle põhjuSmõtte üles. Kõige päält leiab kirjanik, et naesterahwal kõige kergem on 15—30 aastani mehele minna. Pärast scda eluaastat kukub nende mehele saamine lootuseta piiridesse,  ja nimelt kuni 2 v/o. Sellepärast kirjanik, sügawast  kaastundmustest nende wastu, kellele wana tüdruku soatuS kippub kaela langema, liigutatud, õpetab neid, mis abinöuudega wöib peigmehi püüda. Kõige ootuste wastu annab kirjanik hella olekule meesterahwaste waStn kõige wähem tähendust; kohe esimeses päötükis oma kirjatöös astub ta lihtsa aluse pääle. Tema mõtte järele on üleüldiseks abinõuks maitsew löunamö'', ja seda abinõuu ei tule mitte üks ehk kaks, waid lugemata korrad pruukida. „Mitte ükski abinõuu räägib tema, ei awalda oma mõju nii ruttu ja kindlalt ja ei pööra wanapoisi mõtet, naesemeheks hakata, kui maitsew  lõuna söök. Osawaste waimistud lihapätö oma hää lõhnaga on kõige parem kosja sobitaja, missugust  wäha leidu on." Neile, kes tema abinõuu üle kahtlewad, toob ta järgmise ümberlõikamata tunnistuse:  taise lahkus poismehe elust.ja läks naesiemeeste laagri ainult osawaste walmistatud prae ja maitsewa  sousti mõju abil... KaS wöib sellest weel mõjuwamar  tunnistust olla?!.. Jaapanlaste jär?ltegu On teada et „töuswa päikese" maa poegadel imewääriline looduse anne kõiki asju järele teha on; on tarwis ainult kord nende ees midagi teha ja tema kordab seda täpi pääl järele, mõnes kohas ka seda. mis sugugi pole tarwis teha. Tõendusi ou selleks palju. Toome neist ühe, aga selle eest asja kohase: Üks Amerikamaa naesterahwas palkas omate jaapanlase kokaks. Et jaapanlane sugugi ei oökanud Europa toitusi walmistada. wõttis ta nöuvks. ise temale koka kunslis wäha õpetust anda, ja esimeseks õpetuse asjaks wõttis muna roa. Kogemata oli ta kolin muna rohkem wötnud. kui neid tema pere jaoks tarwis oli, ja need pani ta kõrwal seiswa tühja korwi sisie. Juba teisel päewal walmistas jaapanlane maiyewa munaroa ja pärast seda ka teisi keerulisemalt walnnstawamaid  toitusi. Nii läks mitu kuud mööda. Kord ilmus kokk oma pcrenaese juurde ja ütles, et ta ei tea, mis teha korw olla mune täis. Tuli wälja, et iga kord, kui ta muna-rooga walmistas, omaks kohuseks  arwas, kolm muna korwi sisse panna. Kodumaalt. Riia ringkonna kohtu istumised 1905 aastal on järgmiste päewade pääle määratud: Wiljandis: 10—15. jaanuaril; 21 - 26 märtsil; 7 —ll. juunit; 26--30. septembril ja 28. nowembrist  kuni 3 detsembrini. Pärnus: 24—29 jaanuaril; 4—9 aprillil; 20 —25 juunil, 31. augustist 3. septembrini ja I—s nowembril. Wörus: 14—19 weebruaril; 25—30. apr.; 18—23. juulil; 3—B. oktobril ja 19—22. detsembril. Jurjewis: 10—15. jaanuaril; 7—12. weebruaril;  7—12. märtsil; 4—9 aprillil; 30. maist 4 juunini; 4—9. juulil ; B—l 3 augustil ; s—lo septembril;  7—12. nowembril ja s—lo. detsembril. Wa! gas: 21 - 26. weebruaril; 10—14. mail; 22—27 augustil; 24—29. oktobril ja 12-17. dets. Kuresaares: 25- 30. aprilli! ehk 16—21. mail ja 19—24 septembrini. Rahasaatmine tegewaste sõjani  äk k e on praegu wäga raskendatud. Raha woib ainult üle riigipanga saota, aga see nõuab liig suuri kulust Kui näit. 10 rubla saata tahetakse siis lahab saatmise kuludeks 5 rbl. 5 kop., sellega siis üle poole üleüldisest summast. Täiesti õiglaselt avaldatakse sellepärast  so?wi, et raha saadetus tegewasse sõjaväkke taS hoopis maksu alt vabastatud saaks ehk et seda vähemalt  alandatud torifi järele toimetataks. Uued mitmet sorti po st margid pannakse ajutiselt praeguste markade kõrval käima. Iga marga hind on 3 kop. harilikust hinnast kõrgem. Markost müüakse mõlemate päälinnade, kubermangu- ja mõnede suuremate linnade postkontorites. Sissetulek lähab sõjas surma saanud sõjameeste perekondade hääkS. Niipea, kui teatav arv müüdud, ei saa neid markist enam välja antud. Maahindamise küsimus. Liiwimaa ' hindamise kommisjon, kes omal istumisel 26. mail. s.a. ' Liiwimaa landrati kollegiumi poolt ettepandud ja „Liiwimaa  kub. ajalehes" M 3, 7. jaanuarist 1904 wäljakuulutatud  projekti Liiwimaa mitme osasse jagamise üle, metsa materjalide kohalist müügitingimisi silmas pidades, läbi waataö, nuiama ka kreisi hindamise kommisjonide  ja era maaomanikud? poolt sisse saadetud protestist ja seletusi, mis tähendatud projekti kohta käisiwad, tähelepanemise alla wõttis, tegi otsuseks: Liiwimaa  landrati kollegiumi projekti uuesti sissesaadetud  seletuste põhjustel mõnedes osades muuta ja pärast seda parandatud projekti „Liiwimaa kub. ajalehes"  wälja kuulutada, metsa dessatini hindamist igas kohas, iga maapinna klassi ja iga okaspuu (kuuskede ja mändade), ja ka lehepuu- sordi kohaselt, juurde litades  1901 a. 4. juuni seaduse § 26. põhjusel ja kuberneri  eesistumisel peetud kubermangu hindamise kommisjoni  otsuse järele annab Liiwimaa kuberner, Liiwimaa  kubermangu hindamise kommiSjoni projekti awotikult  wäljakuuiutades, üleüldiselt maaomanikudele teada, et waötused ja seletused, mis selle projekti kohla puutuwad, piawad enne kuue nädalase tähtaja läb i m i ne m i st. selle kuulutuse äratrükkimise  päewast orwateõ, kubermangu hindamise kommis,'ottisse  saadetud jaama. Liiwimaa on, metsa materjali müümise tingimiste  .kohaselt, wiieks jaoskonnaks ära jagatud. Ülemal tähendatud projekt on 20. dets. s.a. „Liiwimoa  kubermangu ajalehes" 137 ara trükitud. Wiina hinnad t õ u s c w ad. 1. jaanuarist 1905 saamad kroonu wiina hinnad igasugu nõuudeS märksa kõrgendatud. Uue hindamise järele hakatakse wiina ühes sellekohaiiSte pudelitega järgmiste hindadega müüma: esimest sorti (walge pitseriga) wiina l s4wcdro 2 rbl. 95 kop. ("nne 2 rbl. 70 kop.), wedru (poo! toopi) 60 kop. (enne 55 kop.), wedru 31 >s2 kop. (enne 29 kop) tsivo wedru 14 top (enne 13 kop.) Teist sorti wim, 40 kraadiline, punaste püüdega pudelites: > s-t wedru 2 rbl 30 kop. (enne 2 rbl 10 kop ); > sz» wedru 45 kop. (enne 43 kop); Ü4O wedru 24 kop. (enne 23 kop). Wäikemad pudelid ij ja lj 200 wedru jääwad selleS sordis endise hinna alla. Ka piirituse hind tõsteti kõrgemaks. 90 kraadilist piiritust müüakse järgmiste hindadega: ij4 rredro 4 rbl. 70 kop. (enne 4 rbl. 47 kop); isoo wedru 95 kop. (enne 90 kop.); ljäo wedru 49 kop. (enne 47 kop.); wedru 21 kop. (enne 20 kop); 95 kraadiline piiritus maksab: >j4 wedru 4 rbl. 95 kop. (enne 4 rbl. 71 kop ) ; wedru 1 rbl. (enne 95 kop); l j4O wedru 51 tjs kop. (enne 49 kop.) Üleüldised hinnad on järgmised: 2. järgu miin 8 rbl. wedru; 1. järgu wiin 11 rubla wedru, 90 kraadiline piiritus 18 rubla wedru. 95 kraadiline piiritus 19 rbl. wedru ja 57 kraadiline piiritus I I rbl. 40 kop. wedru. ui ! Pärnumaalt. Vändrast. Meid, täiemõistusega  inimesi, laideti tummadega wörrcldes 12 dets. kirikus. Seda tegi tummade kooli abi direktor õpetaja Sintenis omas jutluses. Ta ütles, et ta oma õpetaja ometi aja! pole ühtegi nii usuröömust. usklikku leerilast omal näinud, kui nüüd tummad on. Nende öpetud tummad on kõige usklikumad. Ja miks? Kuski! koolis ei öpetatawat niisuguse hoolega usu asju, kuskil ei harita nii lapse südant, nagu nemad seda Vändra tummade koolis tecwad. See on kül waius kuulda, aga olgu kõnelejal  õigus, sest meie teame, et mujal koolides need õpetamise abiuõuud puuduwad, mis sääl tarwitamisel on, ja need on: wits, piits, kepp, ja luua wars. Ainult raudkepp piab puuduma, ütles üks selle kooli usklik kaswandik. Wändra põllumeeste seltsi koosolekul 12 dets. W. W. wallamajas olid järgmised tähtsamad asjad päervakorras. Taluomanik W. Zürgenstein kõneles sellest, kuldas ta oma majapidamist on tõstnud. Et tema tegewus  nii mõnelgi eeskujuks wöib olla, sellepärast wötan ta kõnest tähtiamad asjad lühidalt kokku. Oma püüdmisega  ja arweraamatute abil üles leitud kõige tululitnmote  ettewötetega on tn 15. aasta jooksul koha möla, 3VW rbl., kustutanud, kõik uued hooned ehitanud, tubli karja, wiis hobust ja kõik tormilised masinad ja põllutöö riistad muretsenud, nagu aurukatel rehepeksu masinaga, heksli masin jne. Kuidas mõis ta seda, kui kõik waese aja üle kaebawad? Maa häädus pole seda teinud. Hak- 1904 S a k a l u H 93. 761