damisele tulu tuleks, selleks palub Tartu Eesti Laenu- ja Hoiu-ÜhisuS kõiki teisi sarnaseid asutusi ja ka Eesti ajakirjandust laenuoludesse puutuwsid küsimusi harutusele  wõtta ja wõimalikult sosmisid awoldada,  missugused küsimused just kongressil päewakorrale tuleksiwad wõtta. PäSle selle kutsub Eesti Hoiu- ja Laenu-Ühisus kongressile weel ostu- ja müügi-ühisuste asemikka ja põllumeeste seltside asemikka nõuuandjatena asja harutustest  osa wõtma; sest ühes teiste inajaadusliste  ettewõtetega ühistegewuse põllul käsikäes wõiwad laenuasutused kindla tagajärjega  töötada. On ju laenuasutused ainult üks osa ühistegewusest ja osa ei wõi hästi edeneda, kui terwe asi ei edene ühes. Teistes maades on ühiste gewus lühikese aja jooksul hiigla sammusid teinud ja arwamata kasu rahwaStele saatnud ja just laiematele ringkondadele: wäike-põllumeestele,  töölistele ja käsitöölistele. ÜhiStegewuS on ainukene kindlam pääsemise tee, mille abil meie wäike-põllumehcd rasketest aegadest  läbi pääsemad. Sellepärast ühiselt kõige jõuuga tööle meie ühistegewuse ja iseäranis  laenuolude korraldamiseks! Tartu Eesti Hoiu- ja Laenu-Ühisus. Aga sel silmapilgul haaras WilkS oma tugemaks kätega tema ümbert kinni ja surus teda, wagta hakkamisest hoolimata, rahuliselt põrandale pikali. Underwud oli ühe hüppega nende juures ja mahe aja pärast wõttis ta wõidurõõmsa naeratusega Redi taskust wõtme wälja. Siin ta on, see õnnetust sünnitaw wöti. R-d pani tähele, et Lengan oma tasku» dest asjata midagi otsib ja ta nägu muutus  rõõmsaks. See on ju seesama WZti, mida Lengan minule andis, mcidlcs ta ' ma olin selle koguni üw unustanud. Lengan jooksis ruttu trcppist alla, ja tuli paari minuti parast taba käes hoides tagasi; wõtt oli saäl sees. R d kehitas õlasi. See pole minu süü, et Lenganil kaks wõtit on. Katse tcds tabade, läks nurja. WilkS laskis ta wabaks. Rabelemise ajal oli Rcdil põll e.st ära katkenud ja willane särk lahti läinud. Särgi sisemisest tasukvscst  paistis kokkupandud punase kaardikese nurk wälja- WilkS ja R.d märkafiwad teda mslesod ühel ajal; nende wahel algas uus wõitlus, milles Wills ivõitjaks jäi. Ta sai kaardi. »is wõitluse ojal ära kärise» nud ja kortsunud oli, oma kätte ja ulatas selle siis Underwudile, see juures Redi tugewaSti  kinni hoides, kes nüüd nagu metSelajas  rõögas. Underwud seadis kaardi uuesti kokku, luges läbi ja andis ta siis tigekawala uaerawsega «MM vellst kätte. „ Palun selle kaardi ettenäitajat mitte tülitada, üks kõik kuhu ta ka ei ilmuks," luges Uells pikkamisi, kohendas oma prilli ja luges edasi: „ta toimetab ühisuse nimel. Ewans." Meister Uells näis sündmuse üle pikkamisi  aru pidawat, käskis fiis lühidelt kõiki jälle tööle hakata, aga Redi wälja kasida. Sellega  arwas ta oma eksituse lepitanud oiewai. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest Silmahaigeid on sel aastal waldadeft wähem arstimas küimaS, kui endistel kordadel. Tuleb see küll sellest, et ilmad alati sajused on. Siia ajani on umbes 7O(i haiget ennast arstimas käinud. Or. Ottas soowib, et need stlmahaiged, kelle silmad ilma moluta nägemise on kaotanud,  tingimata arstimisele ilmukstwad. Sest niisuguste haigete juures on loota, et nad nägemise jälle tagasi saamad. Pangu siis silmahaiged seda tähele. Homme peab Kurcsaare abiõpetaja hr. Drechsler Poidel Piiblipüha jutlust. Ncljapäewa õhtul andis hr. L i nnamägi  kurhausi saalis kontserti, mille ta..rahwuswaheliseks" kontserdiks nimetas. Eeskawas oliwad Eesli, Wene ja Saksakeelsed  laulud, mis tuntawas osawuses ette kanti. Osawõtmine ci olnud saalis mitte kõige parem. Meie ütleme saalis, sest saali ümbruses, parkis, oli rahwast küll, kes „aknate all" laulu kuulfiwad. Wist ei tahtnud need kuuljad mitte „rahwuswahelise"  mõtte teokstegemiseks kaasa awitada. Kurhausi saal on selle pärast kontsertide andmiseks paha, et parkis laulu peaaegu niisama hästi kuuleb, kui saalis gi. Parandust selles asjas on raske tuua. Nagu Tallinna lehtede kiriklikkudest teadaandmistest näha, on rätsepp Aleksander Selb e r g Kuresaarest, 36 a. manuses Tallinnas Sra surnud. Waese rätsepa sellina läks ta siit Tallinna. Südi töö ja hoole läbi jõudis ta wiimaks nii kaugele, et enesele iseseiSwa töötoa asutas ja hulga abilistega töötas. Lahkunud oli ka Tallinna Eesti seltsides tegen liige. Rahu tema põrmule mõõramaa mullas I Omal ajal oli juutidel Suuresüllal oma saun. See jäi aga wanaduse tõttu tarwitamiseks kõlbmataks. Nüüd on nad kaua aega ilma saunata, mis neile suurt raskust teeb, iseäramiS ühe usukombe läbi, mis nõuab, et nende naesed ennast igaS kuus sauna juures olewaS kajuS puhastamas peawad käima. Suwel saab ikkagi läbi, sest fiiS wõib meres käia, aga talwel on lugu hästi paha. Sest siis oliwad mõned sunnitud olnud selleks kas wõi Pärnusse reisima. Siinne Juudi kogudus on ainult 8 perekonda  suur, kes omal jõuul selles asjas parandust ei jäksa tuua. Nüüd tahta hrad Kittelmann BauSkest, Behrmann Kuresaarest  ja Kroppmonn Tartust Kuresaarde juutide tarwis sauna ehitada ja selleks raha korjata ning kokku panna. Saun tuleks 200 rubla maksma ja saab hr. Meieri sauna juurde iseäraline Juudi jaoskond ehitatud. Kõik eraisikud, kes 2.-kl. ministeriumi  koolide juures eksami ära teha suudawad,  on fõjawäeteenistuse kergituse õiguste poolest kolme- ja neljaklassiliSte linnakoolide ja kreiskoolide kaswandikkudega ühewääriliseks  tunnistatud, nagu rahwahariduse miniSteriumi ringkirjaline seletus 27. märtsi kp. ISO7 a. nr. KBS4 all seda tõendab. Nõnda seletab Jürwakandi 2 klassilise miniSteriumi kooli juhataja «Koitus". Kaarmalt. Kaarma-Suuremaila soow, et Pähkla mõisa platsi ja ruumifid wallä maja asutamiseks saada, ei ole täitmist leidnud.  Kuresaare õigeusu kirik on säält enesele  wakamaa suuruse maatüki saanud ning ka kohased ruumid kooli ja palwemaja sisseseadmiseks.  Ka on endised selle kiriku teeni" rite käes pidada olnud maatükid «kruntipanemiseks"  uute wastu ümber wahetatud. Maatükid, mis talurahwa keskel ära jagatakse,  on IS-—2O tessatini suured. Nendest  saiwad 4 Pähkla mõisa töölist, kaks soldatit ning üks metsawaht platsid otsekohe,  ilma liisuta, kuna teiste wahel liisu läbi platsid ära jagatakse. Majad arwatakse  selle hinna järele, mis nad ärawiimiseks  on hinnatud. Kihelkonnalt. RootfikülaS on laste seas kurguhaiguS liikumas. Ühes peres suri laps sellesse haigusesse ära ja kaks on haiged. Seda ja teist. Harilikult waritsewad hundid küll koduloomi, kes inimeste silma alt end eemale usaldawad. Aga Indias sotuwad tihtigi ka lapsed st! moel hundi saagiks. Sest Ml on hundid julged ja wõiwad seda ka olla. Hindulaste usu järele mis hingede rändamist õpetab asub igas loomas kellegi inimese hing, ja nad ei tops fiis ühtegi looma. Auustawad meel päälegi huntisid ning muid kiskjaid, ist nende nahas asub arwatawasti mõne suure ja wägewa mehe hing. Kes kas wõi pisara hundi merd juhtub -valama, peetakse kadunud inimeseks. Hindulane waene ci tohi hunti muud moodi oma karja kallalt ära tõrjuda, kui karjumisega; nuiaga lüüa wõiks ka küll, aga fiis ehk hammustaks hunt lööjat, ja see oleks jälle halb. Hundi elu kallale kippuda aga ei tohi sugugi. Maa walitsuS, mis inglaste käes, on muidugi sellest ebausust waba ja teeb siis huntide kaotamiseks (kes Judias otsata suurt kahju teemad) mis wöib. Aga paljukest Inglise püssid huntisid maha põmmutada jaksawad, kuna terme rahwas nende külge ei puutu? Küll maksab walitsus iga surmatud hundi eest palga, aga eelnimetatud põhjusel ei usalda keegi muu kätt hundi tapmiseks tõsta, kui kõige wiletsamad ja põlatud rahwakihid, ja nendel puudub selleks jälle julgus. Elu ei ole mitte piin, ega pole ta ka mitte ilus unenägu, ta ei ole muud midagi, kui töö ja kohusetäitmine. Mida warem, seda parem on saatuse läbi kaswatatud saada. Õppige wõitlema, õigel ajal wõitlema,  iseendid ja ilma ära wöitma l Selles seisab wabadus ja woorus. Südameid ei wõideta mitte sõjariistade,  maid armastuse ja suuremeele läbi. Õnn on nagu päikene. Natukene marju peab olema, kui ta inimestele rõõmu peab tegema. Juhi oma mälestused minewiku, omad tundmused olewiku ja oma ettewaatus  tulewiku pääle. Suwitaja (patisaks) talupoja siga waadates: „Küll on aga lihawad. Millega olete Teie nad nõnda rammusaks ajanud Talupoeg: „Nad söömad ühte puhku, lamawad poris ja ei tee tööd, justament nagu slekfiwad patisaksad. Eks vad siis ikka ka raSwa lähe 1907. 3S Saarlane,