ja seda käekest ära on wõtnud ja ka hirm on ära minul ei ole sugugi hirmu enam, Marike! Heleda häälega hüüdis tema nüüd uuesti oma „hoi, aho," külameeste poole ja seekord  ulatas tema hääl ka nende juure; mõned mehed tulinsad nende juure. Kõik ehmatasiwad Kristopi hulljulge ettewõtie  üle ära ja ajasiwad tema käest seda nõuu maha, sest see oli ju just meelega surma otsimine, praeguse ilmaga mere pääle minna. Kristop jäi oga oma ettewöttele kindlaks ja nõnda pidiwad nemad siis wiimaks  tema tahtmist täitma ja aitasiwad teda paadi merde lükkamise ja malmis panemise  juures. Üks noorematest meestest pakus ennast temaga ühes mere pääle minna, aga seda ei wõtnud tema mitte wc>S'.u. Kui see Jumala tahtmine on, siis päästan teda üksi! On see aga tema tahtmise  wastu, siis leidgu mina üksi selle päästmise  katse juures oma surma, ütles tema. Paat oli nüüd meres ja paar aerusid pandi weel tagawaraks sisse. Enne kui KriStop paati sai hüpata aStuS tema ette ema. Mitu kord püüdis tema rääkima hakata oga ei saanud, hääl oli temal kurkus  kinni. Kui wälgust rabatud langes t.ma hükitselt poja ette põlwili, kes teda kohkunult ülesse tõstis. Mürisedes surus ema ennast tema wastu ja sosistas waewalt  arusaodawalt: Minu poeg, minu wiimane poeg! KriStop pani omad kaed ümber ema keha ja kummardas tema üle. Ema rõhus tema pead oma wastu rindu ja sosistas weel korra: Mu poeg, mu ainus ja wiimane poeg! Ja nüüd leidsiwad nende huuled ennast esimeseks suutlemiseks, mida Kristop mäletas  oma emalt saanud olewat ja ema palus:  Jää minu juure Kristop, sina oled ometi minu poeg ja see mees, keda sina päästma minna tahad, on meile mõlemile wõeras! Aga, tema on surmahädaS, wastas Kristop,  ja wõib igal silmapilgul, mis mina siin ärawiidan, loeneNft ära wiidud saada. Tema wabasias ennast õrnalt ema kätte rvahelt. Ema aga kisendas meenhcites: See on patt sinust, Kristop! Sina tapad eneses minu wiimase poja! Kristop pööris wcel korra ema poole; tema hääl kõlas pehmelt kui ta ütles: Aga, kui see nüüd meie Taawet oleks, keS ennast oma wiimase jõuga mastist kinni hoiab, ning keegi ei läheks temale appi, ja üks ema hoiab oma poega tagasi, kes teda päästa tahaks? Sääl laskis ema teda lahti, Kristop hüppas paati ja mehed töukasiwad paadi ranna äärest eemale. Nüüd oli kaldal jälle täieline waikus walitsemas. Ema ja Marike oliwad ennast kummuli liiwa pääle heitnud, nemad ei jaksanud kumbgi enam mere poole waadata. Ainult torm ja meri hulufid kohisesid oma soodu edasi. Mida teised nende ümberolijad rääkisiwad, nii häasti kiidu kui ka laiduawaldufi, kõik läks ilma kuulmatalt nende karmadest mööda, kui torm küll kõiki neile kuulmataks ei teinud; hirm ja kartus tegi nende pääd otse kui segaseks, et nemad midagi pääle oma eneste südamete peksmist ja kõrwade pahisemist ei kuulnud. (Järg tuleb ) Sel aastal algas Saaremaal suwcwilja lõikus juba juli kuu keskmistel päemadel, mis mujalgi  nii wara ei ole alganud. Suwewiljast polla suuremat saaki loota. Saada ainult looma toitu. Kuiwad ilmad olla suwewilja ära rikkunud. Kuda mcitc teatatakse, tulla ligemal ajal Saaremaa kreisiülema hra Kassatzk y asi wallamalilsuse  raharaiskamise pärast kohtuliku harutuse alla. Postimees teatab, et Jurjewi Eesti põlluja  käsitöö näitusele, mis 4., 5. ja ö. augusiil peetakse, ka põllutöö-riistu ja masinaid on koguni Meie oleme juba paar korda sellest juttu teinud, et talurahwas jalgratta sõitjate wastu maa teede pää toorust älesse on näilanud. Hiljuti  oli sarnane asi rahukohtuniku juures harutusel.  Üks rattasõitja oli kahe talumehe pääle kaebtust tõstnud, et need teda tee pääl jalgratta päält maha wiskanud ja tema ratta ära wigastanud.  Rahukohtunik mõistis mehed igaühe seitsmeks päewaks kinni ja pääle selle peawad  nad jalgratta omanikule ratta rikkumise eest 35 rubla kahjutasumist maksma. Olgu see juhtumine ka teistele hoiatuseks. Kuid ärgu mõtelgu  talurahwas, et ta ilma seaduslise kaitseta on. Ka nemad wõiwad oma õigust taga nõuda, kui jalgrattasõitjaid neile ülekohut teemad aga seda nõudku ka nemad kohtu teel ning ärgu hakagu oma õigust ise õiendama ja ette tulnud pahandust  wägiwallaga kättetasuma. Sest see on hir- „Nrensdurger Wochenblattile" teatakse, et Soela maantee pääl kaks kõrgemast seisusest hcrrat paari naeStcrahwast mööda sõita ei lasknud. Pannud ennast kõige kitsama teekoha pääl seisma ja kui naesterahivad mööda tahtnud sõita ja teed palunud, siis tulnud üks nimetatud hcrradest kalcLsist  maha ja näitanud ruusikat ning keppi, sääl juures uhkustades, et ta neid igatahes wõib kinni lasta wiia. Mis aga peaks siis see kõrge hsrra ütlema, tui teda nüüd ennast tea eest arrcsti majasse toimetatakse? -- Kes Kurcsaares üle „Suure silla" on käinud,  on mõnigi koid kohkunult pidanud püült waatama, kuda saäl kõrgete silla müüride pääl lapsed nii hooletumal jooksewad, et hädaoht silinanähiaw  on. Niisuguse eiteuniatmatuse lagasiirg tuli ka nendel päewadel kurwalt nühtaivale selle läbi, et üks lapS silla müüripäält alla kukkus, kuS juures ta oma pää clukardctaiualt ära wigastas. Õpetagu see kurb juhtumine lastcwancmaid enam ettevaatlikumad olema! Mere äärde on üks uus mängukohi ehitatud,  mille ümber raudtraat läbi postide on tõmmatud. Et traat kaunis peenike on, siis ei ole teda peaaegu nähagi. Selle läbi wõiwad aga kergesti õnnetused juhtuda. Harilikult jooksewad ja mäugiwad lapsed sääl ligidal ja kui kergesti ei wõi nad niisugustel tingimistel traadi sisse jooksta ja ennast wigastada. Ongi sarnaseid juhtumisi ette tulnud, nagu see hiljutigi oli, kus üks laps traadi sisse jooksis ja oma palge meriseks haawas.  WNib olla, ehk leiawad targad linnaisad selle halbtuse wastu hääd abiuõuu! Karjast kirjutatakse „E. Post." 8. juulil õnnistati Leisi kõrtsi uuesti ümber ehitatud ruumid karSkuse-kuratoriumi poolt asutatud theemajaks sisse. Õnnistamist toimetas esiti Leisi õigeusu preester ja pärast  Karja õpetaja igaüks oma usu kombe järele- Päale nimetatud waimulikkude  pidas Karja koguduse köster Allas karskusesisulise kõne. Rahwa osawõtmine oli tubli. Puhtuse ja hää korra püäle theemaja ruumides ja ümbruses lubatakse rõhku panna Maja mööblid ja jooginouud on ilusad. Soowida jääb ainult seda, et rahwas elama osawõtmisega hääd ettewõtet omalt poolt toetaks. Loodame cdespidi ka waimlist toitu sellest majast leidwat. Pöide õpetajaks on ennast ülcsse andnud kolm kanditaati. Muude seas on ka õpetaja Sitzka, kes oma sisukate jutluste, ilusa ja puhta keele poolest Ülcmaal juba suurt lugupidamist on leidnud. Lg. Juulil pidas õp. C. Sitzka Põlde kirikus  proomijutlust. Lähemal pühapäewal saamad kaks Saksa kandidaati jutlust ütlema. Hiljuti oliwad siin rnhnlased kimpus. Ei saanud enam „omale maale" sõita. (Nuhnlased  nimetumad Ruhnu saart „omaks maaks"). Tuul oli wastn ja wasiu tuult ruhnlane oma paadiga sõita ci saa. Nõnda pidiwad nad siin paari nädalat wcdelema, enne kui tuul pööris. Paari nädala eest käis Saaremaa talurahwa  kommlssaari herra Ruhnu wallawalitsust rewideerimas. Ka Ruhnus olla üleviirine waimulik tuhin lagunemas. Kas sellel tuhinal ka meie hüppajate tuhinaga ühendust on, ei tea kull ütelda, aga nii palju on sellel ikka ühesugusust, et see tuhin meelesegaduse  tagajärg on. Olla ka üks kange usuline ruhnlane nõdrameelseks jäänud ja linna toodud. See juhtumine tõendab just meie arwamist, et kõik hüppajate usulised enam ehk wähem nõdrameelsed on. Usk ja uskumine ning jumalakartlik elu on ju kallid asjad, aga neil peamad ka omad piirid olema.  Lähemad nad tuhinaks, siis lahutaivad nad inimest kristlikust kirikust ja kogudusest ja wiiwad ta hullude majasse. Peaksiwad meie lised" seda ka südamesse wõtma! Kaarmaalt, Öösel, 21./22. juunil põles siitne kiriku pood, mille hra J. Pea kahe-kolme aasta eest uuesti üles ehitas, jälle maini maha (nagu juba kord ennemgi). Tuli olla kurjast käest lahti lastud- Mõni öö waremalt olla P. kallale tükitud, mis aga korda ei läinud. Nimetatud ööl olla Pea kodust wäljas olnud ja pood kellegi tuttawa hoolele antud- See söönud enne kodus oma õhtu sööki ja hakanud  siis „wahti" minema, aga juba löönud leegid katusest wälja- Olla ühte naesterahiva  riietes meest nähtud lähedele ole- Möndasugust. Linn ilma lihata. Dmitrijewist Kurski kub. kirjutatakse „Russk. Wed.": Juba kaks päewa ei saa linnas mitte naelagi liha. See tuli selle>t, et kubcrmangu-walitsuS loomi ilma loomaarsti läbiwaatamiseta tapamajasse miia ei luba. Läbiwaotajat aga ei ole, sest ivalitsuse loomaarst suri ammugi ära ja tema asemele ci Rohutirtsud ja muud seesugused söödikud  on lõunapool elawate põllumeeste raskeks nuhtluseks. Ei ole wähe kordi ette tulnud, kus nad wiljapõllud täiesti lagedaks  söönud on. Meie külmema maa elanikud  tunneme põlluwiljade häwitajatena kuiwadel kewadiiel mardikaid ja maakirpusid, sügisel taliwilja juures rukki ussisid. Suuremaid  söödikuid meie palju ei tunnegi. Soomemaal olla, nagu säälsetele lehtedele teatatakse, tänawu aga wäga rohkesti wüikeseid  ussisid. Paiguti olla neid maas tihe kord, maanteedel sõitmine nende läbi tihti koguni jälk. Kärkölös olla nad heinamaadelt  heina ära häwitanud, Nurmijärwel olcwat wanemad põllu heinamaad täiesti puhtaks söönud, niisamani ka kaerapõllud. Põhjamaalt teatatakse, et sääl see „maawaew"  tänawu rõhuwamini on ilmunud, kui kunagi, pääle 1854. aasta. Päewapaistsed  ja soojad ilmad on nende siginemisele  nähtawasti suureks edendajaks. 3l Saarlane. 1901