ned read temale pühendatud. Tema üleüldine  tähendus nõuab seda. Lahkunu Freundlich  oli Muhu köstri Freundlichi poeg. IM oli ta luuleande jy kõbusa meele pärinud. Nagu teada, oli jü tema isa selle aja kohta osaw luuletaja. Ja neid omadusi on ka meie Freundlich tarwitanud. Pidudel ja pidustustel oli ta oma luuletustega ja mõuusa naljasisulise kõnelemisega ning lönedega  armastatud ja soovitud külaline. Meie Freundlich oli ta, sest ta oli kõigile  armas sõber ja kallis naaber. Kõigile kõigis aSjus tuli ta lahkesti waStu ning nende ridade kirjutaja on ennast ikka rõõmustanud,  kui ta Freundlichi lahket nägu nägi. Ehk küll Vanadus ta ölgasid rusus, fiiSgt oli ta ikka, kuni viimasteni aastateni,  lõbusa meeleline ja rõõmsanäoline. Palju on neid, kes temale abi ja häänõuu  eest tänu wõlgnewad. See on paari sõnaga öeltud tema ümberk ä i m i s e kohta seltskonnas. Ka tema töö ja tegevuse  kohta olgu paar sõna. Töö ja tegevuse poolest oli ta südi. Ikka oli ta vara hommikul ülewel oma ameti kohuseid täitmas. Ja neid ei olnud tal mitte vähe. Ameti poolest potisepp, oli ta kaua aega linna ehituscmeistsr, kuna viimati vanadus teda seda ametit maha panema sundis. Linna ehitusemeistrina on ta nii mõndagi kasulikku Kuresaare linnale toonud. Ka paljudes auuametites  on ta tegev olnud. Kuni surmatunnini  on ta väikse gilde või käsitööliste seisuse vanem — „Sltcrmann" olnud. 25 aastat oli ta linna volinikuks, kuna ta ka endises «agistratis tegev oli. Siis oli ta Saaremaa vanaaja uurimise seltsi liige, ning on Seltsile palju kasu toonud. Kuresaare museumis on rohkesti tema korjatud asju. Ta oli ka fiiaajani alles Kuresaare tule- tõrjujate Seltsi liige. Ka Kuresaars hoiukassas  on ta tegew olnud. 2Z. jünil sündis lahkunu matmine. See tõendas, kui armastatud ta KuresaareS oli: suur hulk rahwast oli teda saatmas, rohkesti  pärgasid oli tema surnukirstule pääle pandud- Haua juures peeti mitmed kõned. Jäägu Freundlichi mälestus meile kalliks  ning tema tegewus ning lõbus, lahke ümberkäimine kõigile armsaks eeskujuks! Talurahwa põllupanga Riia osasonna  liige hr- Tsarenko ühes kahe ametnikuga wiibib praegu Saaremaal ja waatab neid mõisaid üle, mis põllupangale  ära müüa tahetakse, niisama ka neid talukohtvsid, millede pääle pangast raha laenata soowitakse. Saaremaa talurahwa asjade komissari  palwe Saaremaale silma arstide saatkonna  saatmise üle saada lähemal ajal täidetud. Saaremaa mõisnikkudekogu poolt on filmahaigetele prii ruum maalaatsaretis lubatud. Endistel aastatel tõiwad siia tulnud  silmaarstid rahwale suurt kasu: esimesel  korral waadati umbes 2000 fllmahaiget  läbi ja teisel korral, 1901 aastal, ligi 2300 huiget, kus juures isegi mitmed lõikamised korda pandi- Talurahwale on silmade arstimine maksuta. Et sel aastal Pähkla kroonumõisa ära jagatakse, siis on ka see küsimus tekkinud,  kas ci wõiks Saaremaa põllutöökooli nimetatud mõisasse asutada ja selleks 30 kuni 40 dessätini maad katsepõllu jaoks saada. Kuda kuuleme, ei ole Kaarma-Suurewalla wolikogu mitte iarwilikuks arwanud tähendatud  maad põllutöökooli jaoks paluda, waid on otsustanud Pähkla mõisa platsi Kaarma-Suurewollale paluda, et walla! walitsust ja ministeriumi kooli, mis praegu linna lähedal on, sinna wiia. Et aga wallal juba wälla- ja koolimaja on, siis saab wist see palwe waewalt täitmist leidma.  Pääle selle olla kohase õigeusu kiriku walitsus, kellele endisel ajal Pähkla mõisa  piirist 84 dessätini maad anti, palunud,  oma maid mõisa platsi wastu ümber wahctada, et wiimase pääle kooli ja palwemaja  ehitada. Kuda kuulda, olla öigeusulised  Pähkla mehed kirikuwalitsuse palwe poolt. Nõnda on wähe loota, et Pähkla mõisast põllutöö kooli asutamiseks maad saab. Üleüldse on talurahwaS selle wastu, et põllutöökooli tarwis maad antaks.  Nad tahawad kõik maad omale saada, sellepääle waatamata, et just kooli läbi juhatust maa õige tatwitamise üle saab. —- Tiirimetsa mõisa saamine põllutöö kooli asutamiseks  ei ole ka mitte kindel. Sest teadmata  on, kas kroonu mõisa põllutöö kooli asutamiseks nendel tingimistel annab, mis praegu otsustamise all on. Nobekcetja on uudis, mis nüüd 20. kop. basaaris müüakse- Oma lihtsuse ja ödawuse poolest saab ta wist küll igas perekonnas tarwitust leidma- Nobekeetjale  on tarwitamise juhatus pääle trükitud. Kaarmalt- Kaarma kiriku 500. aastase jube li päeiva mälestuseks on kirikule kinkinud  : Kaarma mõisnikud ilusa altariteki. Kellamäe mõisa omanik altarilina ja kiriku ukste juurde wäljapoole kaks laternat, Elkla mõisa omanik altari lühtrid, koguduse  õpetaja hr- Pass haigetele altari sakramendi jagamise asjad ning kogudus ise on kunstlikult walmistatud wiinäkannu ja leiwa karbikese muretsenud Kaarma laulupidust on 15 t rubla kopikatega Me tulnud. Kui palju puhast raha järele jääb, pole meel kindlasti teada, sest et kõik rehnungid weel Näo pääl sel silmapilgul aset võttis. Wiimati,  kui ta jälle oma üle valitseda suutis, istus ta maha ja kattis näo kätega kinni. Laks mõni silmapilk mattides mööda, enne kui ta rääkima hakkas. Mis Teie teate? küsis ta wiimati ilma et pääd oleks üles tõstnud. Ma nägin Teid eile õhtul. KaS seda kedagi meel pääle Teie ja Teie sõbra teab? Na ei ole seda kellegile rääkinud. Hertsog sottis värisema käega sule ja tegi tšeki raamatu lahti- Ma pean oma sõna, mr. HolmeS, ja kirjutan Teile tšeki, kui ka Teie uurimised küll minu kohta hirmsal wiifil on lõppenud.  Kui ma selle waematasu lubasin, ci võinud ma sugugi arvata, et asi niisuguse pöörde pidi saama. Kas ma võin Teie ja Teie sõbra wiisakuse pääle loota, mr. HolmeS? Ra ei saa aru, mis Kõrgus sellega tahab ütelda? Ma räägin avalikult, mr. HolmeS. Kui see, mis sündinud on, ainult teile kahele teada on, siis ei ole ka tarvis seda enam edasi kellegile teada onda .. .. Ma olev siis Teile kaksteistkümmend tuhat naela «õlgu ? HolmeS naeratas ja raputas pääd. Ma arwan, ct s.da asja nü kergesti ena» hüäks teha ei saa, ütles ta- Koolmeistri  s rm ei või uuhtlemata jääda- Aga James ei teadnud sellest midagi. Teie ei või ju ometi teda koolmeistri surma  eest vastutajaks lugeda- Teda on ilma südameta kurjategija tapnud, keda Zami Ms!s õnnetustki palju vMai. Km inimene otsuseks teeö misgi kuritööd teha ja seda korda saadab, siis on ta ka igas teises kuriteos süüdlane, mis esimesest järgneb. Waadake missugusest Vaatekohast mina kinni pean- (Järgneb.) Seda ja teist. Tantstuliste kivide pääl. Igal rahval on omad pruugid ja mida harimatam rahvas, seda imelikumad  on ka nende pruugid. Nõnda näituseks  on metsiku! suguharul, kes ühel Tidshi saarestiku saarel elab, järgmine pruuk: Iga aasta teatud päeval peavad selle suguharu esimehed pidu riides kokku tulema ja tuliste kivide pääl tantsima. Muinasjutu järele tehakse seda ühe püha mehe mälestuseks, kellele ülewelt see võimalus oli antud tuliste asjade pääl tantsida selle eest, et La ühe rahva ülema elu oli päästnud. Selle pidustuse ettevalmistus käib järgmiselt:  Juba õhtul laotatakse piduplaifile, mis paarkümmend ruutmeetrit suur on ja ühetasaselt kividega tihedalt on üle kaetud, suured puuriidad üles, süüdatakse põlema ja lastakse tuli nõnda viisi õõ läbi ühte viisi põleda. Siis pühitakse tuhk kivide pSSIt ära ja pidulised, kes palja jalu on, võtavad üksteise käest kinni ning hakkavad nende kivide pääl, mis sagedasti kuni 100 gr. 0. soojad on, tantsima. See pidustus kestab harilikult rohkem kui tund aega, mille juures keegi suurearvulise päält vaatajate ees näidata ei tohi, et tal valus  on. Tõsine kahetsus ei ole millalgi hiline,  aga hiline kahetsus sn harva tõsine. Kes rumalatega ümberkäia mõistab see wõidab, sest nulludega on kõigeksrgem rehkendada. " Rumalpää leiab ikka meel suuremat rumalpääd, kes tema üle imeStab. Iga inimene wõib eksida, eksituses seisatama jääb ainult rumal. Sagedasti otsitakse oma õnne taga, nagu prilli otsitakse, mis nina pääl on. Kui ühte ainumat walu sügavasti tundnud oled, siis mõistad sa kõiki teisi hädasid. Inimene ei ole millegiga ilmaS rahul,  välja arvatud oma enest mõistusega; mida vähem tal on, seda enam on ta rahul. Ainult mõtleja elad oma elu ära, mõtteta inimesest läheb elu mööda. Töö võib vaimu küll veidikeseks ära väsitada, laiskus aga rikub ta ära. Prohwessor, kes müra tõttu, mis waras õSjel toas sünnitanud, ülesärkab  : Kes sääl kolistab, on siin ehk keegi? W aras: Ei ole! Prohwessor: Noh, andke andeks, siis ma eksisin ja magab edasi. Sõnarikas wanamosr: Jah, andku hingamist, küll oli mul tubli mees, 24 lahingut oli ta Türgi sõjas läbi teinud, igas lahingus kaS mõne käe wöi jala kaotanud, aga tragi ta oli fiiSgi meel. 27 Saarlane, Z 907,