kalapüüdjad ise merelaeneteS märja haua on leidnud. Kihelkonnalt. Kihelkonna kirikukonwent  on kihelkonna surnuaia laiendamiseks kuberneri poolt luba saanud. Põrnu maakonna 2. j. talurahwa asjade kommissar on wallawalitfustele käsu andnud hoolega kindral-kuberneri määrusi majaelanikude nimekirjade pidamise  üle täita, sest maakonna ülem on teada andnud, et neid määrusi tarwiliku hoolega ei täideta ja mõnes kohas neid ei tuntagi. Tartust. Kroonu püssi märgus. Nagu kohalik Saksa leht teatab, warastas keegi soldat Krasnojarski kasarmu õue päält püssi, mille ta ühele Wene üliõpilasele 3 rbl. eest ära müüs. Tartu koolid on tungil õpilasi täis ja paljud peawad ruumi puudusel meel kodu tagasi minema. Iseäranis algkoolides on ruumipuudus suur. Kes Ülesandmisega hiljaks oli jäänud, ei pääsenud  enam sisse- Ülematesse koolidesse fissepääsemine oli paljude tahtjate pärast kaunis raske, sest et eksamidel ainult kõige paremaid wastu wõeti, kuna paljud keskmised ja nõrgemad pidiwad astuma. »KleineS Tageblatt." Eesti häälekandja  Saksa keeles, hakkas nüüd walimise eel, jällegi ilmuma. Walgast. Miiting liqna metsas. Politsei sai teada, et pühapäewal, 2. septembril  kell 10 hommiku metsas miitingut tahetakse ära pidada. Öösel peideti 30 alamwäelist ohwitseri juhatusel metsa ära. Pääle selle ülimad ratsa strashnikud kreisiülema  abilise juhatusel kohal. Kella 10 ümber bakkas rahwaft metsa koguma. Neile lig neS kordnik era riietes. Kaks isikut ühet oli rewolwer käes haarasiwad kordmku ktnni ja wõtfiwad tal rewolwri käest ära. Lase ta maha käskis teine. Kordniku appihüüdmise pääle tõttasiwad  kreifiülem ohwitseriga, kes lähedal peidus oliwad, appi, mille juures nad kaks korda õhku lasksiwad- Kallaletungijad lastfiwad kordniku maha ja püüdfiwad ära põgeneda, wõeti aga juurdetõttanud alamwäeliste poolt kinni. Pääle nende saadi weel 15 isikut kätte. Kohe pääle sille wõeti «vangistatud isikute korterites läbiotsimised ette, mille juures Läti sotfialdemokratia  Walga osakonna pitsat ja hulk Lätikeelset keelatud kirjandust kättesaadi. Wongiwõetud isikud on raudtee töölised ja alamad ametnikud. Arwatawasti on isik, kes kordniku kallale tungis, üks Läti sots. demokr. erakonna juhtidest ja selle otstarbega miitingu kokkukutsunud,  et rööwimiste ja kallaletungimist,!  ettewõtmise üle Wirääkida. Tallinnast Uus Perekondlik kuukiri „Eesti Kodu" hakkab ligemal ajal Tallinnas  G. E. Luiga toimetusel ilmuma. Kindralkuberneri käsul pitseriti õhtul 5. septembril M. Antje trükikoda sõjaseaduse  keftwuse ajaks kinni. Selle tõttu jäi päewaleht „Õigus", mis tähendatud trükikojas trükiti, 6- septembril ilmumata. Nüüd ilmub nimetatud leht Schifferi trükikojas korralikult edasi- Lätimaalt. Riiast. Kõigekõrgemalt poolt on Riia linnale luba antud 2 miljoni rublalist laenu  linna ehituste ja ettewõtete tarwis teha. Sellest summast on arwatud : kanalide kaewamiseks 500 000 rub.; weewärgi täiendamiseks 630 000 rub.; elektri-jaama ehitamiseks 175.000 rub.; algkoolide asuta- miseks 110.000 rub.; kasarmu ehitamiseks 205.000 rub-; linna haigemaja ümber ehitamiseks 100 000 rub-; jahutamise maja ehitamiseks linnatapamaja juures 60.000 rub. j. «. e. Teise riigiwolikogu Riia saadiku Ohsoli üle teab „Düna-Zeit." sotstaldemokratide  häälekandja „Zihna" järele järgmist  teatada. Sotsialdemokratide keskbüroo saatnud Ohsoli Riiga kommisjoni koosolekutele.  Ohsol wötnud nendest kõigist, niisama ka ühest miitingist osa. Selle järele sõitnud ta Stuttgardi ja säält Amerikasse. Kõikide Vallimaa konstitutsioniparteide  saadikute konferentsi taheti „Nordl. Zeit." teatel 8. ja 9. septembril Riias ära pidada. Wäljasaadetud. AmetliSte teadete järele, on Baltimere maadelt juni ja juli kuu jooksul, 70 inimest wäljasaadetud. Wäljasaatmised kestawad edasi. Lubahnist Kole weretöõ. Üleminewa reede õhtu kella 6 ajal tuli kaupmees Aleksander Drescher kahe seltsimehe ja ühe söudja saatusel paadiga jõge mööda jahilt tagasi. ÄkiSti laSti kaldalt tema pääle mitu pauku. Kurjategijad oliwad kaldal pilliroo marjus- Drescheri trehwasiwad 4 kuuli rinda ja üks õla. Siisgi tõmbas ta püssi, et mõrtsukate pääle lasta. Kui aga püss lahti ei läinud, laskis ta rewolwriga  2 pauku, aga et kurjategijad pilliroo  warjus pikali oliwad, ei trehwanud kuulid. Sel silmapilgul kõlas weel üks pauk, kuna kuul D. kätt trehwas- Ta langes pingi pääle maha ja suri 10 minuti  pärast- Waheajal tekkis marjul olewate  mõrtsukate ja paadis olejate wahel tuleandmine. Kurjategijad nõudsiwad, et paat kaldale tuleks ja sõjariistad nende kätte antud saaks. Waewaga läks korda paadiga wastasolewale kaldale jõuda, mille pääle mõlemad kurjategijad kadusiwad. Kell 11 õhtul ilmufiwad soldatid kurjategijaid  taga ajama, seniajani aga asjata. Arwatakse, et tapmine politilistel põhjustel sündis, sest D. oli hulga ähwarduse-kirjafi saanud. Miitawist. Sõjakohtus oli 3. septembril  kaks asja ees. 1) Timon Timofejewi süüdistati, et ta 11. dets. 1906 a. Jllukstis  Ühes joogimajas Peeter Mescheraupi kihwtise joogiga uimaseks oli teinud ja tema taskust raha ära rööwinud. Timofejev?  mõisteti poomisesurma. 2) Sunnitööle mõistetud Fritz MahleSsi oli kaebtuse all, et ta 14 dets. 1905 a. salga hulgas Suure-Autfi mõisa oli ilmunud, kes mõisawalitsejat  Schiemanni mahalaskmisega ähwardanud,  20 püssi ja muud asju rööwinud,  mõisa toakraami puruks lõhkunud ja mõisat põlema panna tahtnud.  Tunnistuste  puudusel mõistis kohus Mahlessi priiks. „Düna Zeit." Kaugemalt riigist. Peterburist. Piirimaade alguSkoolide nõuupidamiseks kutsub „Pr. Kr." teatel hariduse  ministerium rahwakoolide direktorite ja kooliõpetajate seminari direktorite kongressi kokku. Kongress peab piirimaade alguskoolide  tarwis programmi wälja töötama ja õperaamatud läbi waatama, mis kohalikkudesse  keeltesse tõlgitud on. Niisama peab ta ka piirimaade kooliõpetajate seminari  jaoks programmi kokku seadma. Kongressile  kutsutawat kõik tähtsamad seltskonna  tegelased muulaste keskelt. Wene paberite hinnad on Väljamaal  kõwenenud. Uks wahi so Id at laü! i S teise maha. Hiljuti oliwad öösel ühe kroonu aida juures 2 ühe polgu soldatit, Jljushenko ja HmilewSki, wahi pääl. Kella 3 ajal hommikul tegi HmilewSki  ringkäigu aida ümber. Kui ta tagasi tuli, hüüdis Jljushenko „keSi sääl on?" HmilewSki ei waStanud ülepää mitte, wõi jälle nõnda tasa, et Jlsushenko seda ei kuulnud. Sel põhjusel laskis wiimane sinna poole, kust lähenewad sammud kõlastwad,  2 pauku. Üks kuul haawaS H. pahemat  kütt, teine tungis paremast õlast läbi. Ta wiidi hospidalisse, suri aga päewa jooksul ära. .Inimese õiguste ühisus." Nagu .Russkija Wjedomosti" teatawad, asuda Peterburisse .inimese õiguste ühisus." Tema asutajateks olla mõned kõrgemad ametnikud ja suurtsugu inimesed. Ühisuse eesmärk olla pääasjalikult kõikidele riigi-» elanikkudele kodanlifi õigust kätte püüda, nende usutunnistuse püüle waatamata, ja tagurluse wastu wõidelda, mis riiki ähwardab.  Sõjamäe õhulaew kindral .Wannowski,"  mis 24 aug. Peterburis üleSse tõusis,  jõudis s'/- tunnilise sõidu järele Seimissimin-saarele  Ladoga järwe põhja kaldal. Umbes 150 werSta oli õiges jooues ära sõidetud; kõige kõrgem seisukoht oli 2400 meetrit, kus õhusoojus -s-9°(Z. järele oli. Läti leht „Brihwsis Wahrds" (Waba sõna), mis Peterburis ilmus, on Peterburi linnapäälUu poolt kinm pandud. Jõuumehel Lurichil on Peterburis õnnetus juhtunud. Maadlemise juures on wastane teda nii õnnetult maha wiskanud, et Lurich raskesti haiget sai. Narwast. 27. aug. warastati Peetri kiriku õpetaja B. Steinbergi kirjutusekambrist  kiriku pitsat ära. Harkowist Kindral kuberner andis määruse wälja, mille põhjal kooliõpilastel ära keelatakse walimiste kihutustest osa wõtta. Süüdlasi karistatakse wangistusega kuni kolme kuuni. Ufast Jalutuskäigu ajal wangimaja õue pääl kargastwad kuuS politika-wangi wärawate juurde, haawasiwad ülewaatajat ja wärawawahti ja jookfiwad uulitsa pääle wälja. Soldatid hakkafiwad neid taga ajama. 3 põgenejat lasti maha, üks põgenes  ära, teised wõeti kinni- Põgenejatel oliwad pommid ja rewolwrid. Üks pomm, mis soldati pihta wisati, ei lõhkenud. Wäljamaalt. Roomast. Apulias on põllutööliste korratust olnud. Kanosas oli streikijate ja töötegijate wahel kokkupõrkamine, kus 1 surma ja mitu haawata saiwad. Paawsti kiri- 3. septembril on paawsti kiri awaldatud, mis kõik kakoliklaste  järelandmised uue aja maimule hukka mõistab. See uue aja maim (moderniSmuS) sünnitawat ekfiöpetusi, mis jumalasalgamisele  wiiwat. Piirita teadusehimu, auuahnuS  ja lugupidamatus tõsise katoliku teaduse jä õige katoliku õpetuse wastu olla, mida modernismus suure soo katoliklaSte  ja isegi waimulikkude sekka olla külmanud. Paawst annab järgmised käsud: 1) Kõigis  seminarides ja katoliku ülikoolides tuleb mõtteteadust MseS ja usuteadust katoliku maimus õpetada- 2) Uue aja maimu poole hoidjad tulewad seminaride ja katoliku ülikoolide juhatajate ja õpetajate  ametitest ära heita. 3) Piiskopid ja paawsti saadikud peawad selle eest hoolitsema,  st waimulikud mehed ja usklikud MM Sa a r la n e. 1907