julgesti töötanud ja selle wiletsat elukorda parandada püüdnud, kui sellest weel keegi awalikult kõneledagi ei julgenud ja ta tööl on ka hääd järeldused olnud, nimelt: teoorjuse kaotamine, kodukaristuse ja ihunuhtluse wähendamine. uus kogukonna seadus, millega wallakohus ja walitsus mõisa piirita wöima alt lahti saiwad, kroonu maade jagamine maata inimestele ja weel palju muid parandusi. Oma rahwaliste  püüete eest on ta kaunis kibedaste kannatada saanud, kaua aega Wenemaal elanud, on tubli Wenekeelc tundja, sõnakas ja kindla iseloomuga mees, tunneb Wene rahwa elu ja olu, säält semstwode häid ja worjukülgesi: tunneb aga weel põhjalikumalt  kodumaa puudusi ja rahwa wajadusi, on südi edumees, kellel ka rohke ja kaine elutarkus ci puudu. Kes A. Petersoni ligemalt tunneb, see piab ütlema, et ta selle koha pääle oma osawuse ja omaduste tõttu kõigiti sünnis mees on. Soowime rahwast seda tähele panna. Soowitaw oleks, kui ka teised Eesti ajalehed need riad oma weergudel awaldaksid. „Sakala" lugeja, Jaak Lõo, Holstrest. Kõpust. Kõpu kihelkonnas ei olnud siiamaani,  pääle tulekahju kordadel wastastikku abiandmise  seltside, ühtegi seltsi. Selle tarwitust tunti aga ammu, ja sellepärast liikus selle asutamise mõte juba aasta 15 eest köplaste meeles. Wiie aasta eest oli kohalik õp. J. Tischleri eestwõttel karskuse seltsi asutamine  päeakorral. Jõuti juba niikaugele, et karsk. seltsi aastaraamatus 1900 teade seisis, et Kõpus karskuse selts asumas on. Karskuse mõttel on siinpool  wäha poolehoidjaid ja sellepärast jäi asi soiku. Seltsi asutamise mõte aga ei kadunud. Minewal aastal wöeti ta uuesti Messe. Et, nagu juba üeldud,  karskuse mõttel wäha poolehoidjaid, otsustati põllumeeste selts asutada. Asi edenes sedawörd. et tänawu suwel normalpöhjus kiri 42 allkirjaga kinnitusele  saadeti. Kinnitus tuli 2, augustil - 28. augustil oli uue põllumeeste seltsi asutamise koosolek.  Eestseisuse liigeteks waliti kolme aasta Pääle: esimeheks Kõpu mõisaomanik A. v. Stryk, abiks kohaomanik J. Juust, kirjatoim. kooliõp. P. Rubel, abiks walla kirjut. H. Raid, kassahoidjaks kohaomanik  J. Lohk, abiks K. Laksberg. Pääle nende waliti  eestseisusesse weel kolm liiget: õp. J. Tischler, Parun Krüdener ja wallakirjutaja A. Lorits. Soowiti  seltsile edu ja õnne. H. Raid soowis, et seltsis  wõimsaid suurpõllumehi ega ei rikkaid peremehi ega wäikepõllupidajaid, ei rikkaid peremehi ega kehwu kantnikka ei oleks, waid et kõik ühesugused seltsi liikmed oleksiwad. wiha wette, kadedus  kaewu, omakasu ojasse uputades ainult seltsi kasu ja edu taga nõuaksiwad. Õp. Tischler tuletas koosolejatele meelde, et selts selleks on asutatud, et sääl tööd teha. rahus tööd teha. Ta soowis, et lõhed ja lahkuminekud tulemata jääks, mis seltsi edu takistaksiwad.  Koosolek oli elaw ja ärataw. 29. sept. oli teine koosolek. Enne koosolekut oli Kõpu mõisa wälja pääl uutmoodi kahesahaliste adradega proowikünd.  Künni ega adrade kohta ei antud aga kahjuks  tarwilikku seletust. Kõnede eest koosolekutel oli rohkesti hoolt kantud, kuna neid kolm ette toodi: öp. Tischleri poolt „Seltsi eesmärk," möisawalitseja M. Ernitse poolt „Lämmastik", ja kooliõp. Rubel'i Poolt „Muld". Kõned olityad õpetlikud, iseäranis wiimane. Kõneleja näitas, mitu protsenti tema siit lähekonnast wöetud põllu-, heinamaa ja rabamullast  niiskust, mustamulda, lupja, sawi ja liiwa leidnud ja seletas, kuidas tema nimetatud protsendi arwu kätte saanud. Kõnele järgnefiwad elawad läbirääkimised nendes puudutatud küsimuste üle. Nagu juba üeldud, oli koosolek õpetaw ja huwitaw. Koosolejate keskel walitses sõbralik olek, nad lahkusiwad  lõbusas tujus. Et koosolekud alati elawad ja sisurikkad oleksiwad, selleks soomin noore seltsi eestseisusele jõudu. —H. Toim. täh. Ülemal tähendatud sõnumele anname  kahjatsedes ruumi, teades, et uus selts jälle olemas on, mis oma wäikeses ringis jõuetumalt, mam Eesti ühis elu lõhkuwas, kui ülesehitavas sihis töötama saab. Meie ei taha sellega mitte ütelda, et Kõpu põllum. selts Eesti elu vastalises sihis haKaks töötama, waid ainult seda, et sellega jälle üks pinnuke Eesti ~edupuu" küljest on lahti murtud.  mis meie jõudu päew päewalt raugema paneb. On ju teise kihi meeste ülem Püüe, meie rahwa jöuudufi  killustada, ja nad teadvad, et üksi lahutuses nende võit meie rahva üle õitseb. Langeda keegi ei taha; langemise eest oleme alati hoiatanud ja teeme seda ka nüüd vana Kalevi sõnu meelde tuletades: Riik piab jääma jagamata, ühe poja omanduseks. Suurel tükil tegevust. Suurel kivil kindelust. 6. s s. Pärnumaalt. Wändra kaubatarwitajate  ühisuS pidas 25. sept. üleüldist koosolekut, kus kaupluse tegewuse üle kuni juuli kuuni aruanti. Wiie kuu jooksul on 11,000 rbl. eest kaupa müüdud, Me ostetud 22,000 rbl. eest, kasu saadud ligi 1000 rbl. Kaupluse juhataja hra Tiri on 12. sept. lahkunud. Tema asemele pannud eestseisus ajutiselt H. Awiksoni. KooSolek oli eest seisuse tegewusega rahul. Uueks kaupluse  juhatajaks waliti walla kirjutaja K. Riemonn, kes senini ühisuse kirjatoimetaja oli. Kirjatoimetajaks sai tema asemele H. Awikson. Rewisjoni kommiöjoni waliti:  A. Linde, M. Ningenfeld, W. Jürgenstein, T. Kalbus ja J. Mängel. Jutud, nagu oleks endine kaupluse  juhataja seltsi raha üle löönud, on wale. Kauplus on endises korras, ehk weel paremas, sest aktsijaid wöetakse  sest ajast juurde, kui juhatuses muutus tuli. Wõrumaalt. Esimene auru rehepeksu masin osteti tänawu Nawi külasse, nii et mitmel mehel nüüd rehepeksmine kergemalt toimetatud sai. See edumeelne kohaomanik S. Waher on sellepoolest mitmete tänu ära teeninud. Samm edasi isa-isa wiifist. 30. sept. hommiku põles Liinamäe korts maani maha. Kõik loomad ja hobune põlesid sisse ära. Tuli arwatakse korstnast hakkanud olema. Sellega üks lakke koht wähem. Wirumaalt. Jöhwis tahtis 20. sept. kordnik Sild korratuse tegijat Juhan Wasi't kinni wõtta See pani wastu ja temale tulid weel Ruben Jnrow ja Juhan Ots appi, keS Sild'ale teibaga päha lõid ja tale 7 nua haawa sorkasid. Kurjategijad anti uurija kohtuniku kätte. Oro õigeusu kirikusse tungiti 15516 sept. öö! sisse ja rööwiti 200 rubla eest kiriku riistu ära. Läänemaalt. Rahutused on see kord siin pool waikinud, kuid nüüd on uued etenduled päewa korral, need on pöletamised, mis enamiste mõisa rehtesi ja küünisid  tule roaks teewad, Kirimäe, AuaSte, Kiltsi ja mujal möisades on küünid ja rehed, ristikheina ja muu looma tolduga maha põletatud. Kirimäe! seifiwad ka kartohwlid siiaajani wötmata, sest keegi ei usalda wötma minna, ahwardakse „tuhaks teha". Loomatoidu puudusel ostnud tähendatud mõisa omanik ühe talumehe käest koorma heinu; järgmisel ööl on aga talumehel 2 küüni kõige heintega maha põletatud  ja mehele teatus saadetud, et ta weel heinu mõisa wõida wedada, kui tal neid on. Mehel olnud aga need wiimased heinad. Seda kuuldes ja nähes tekkib tahtmatalt  küsimine: Kes on need põletajad? Mõisa töölisi  ja küla elanikka selle küsimise juureS süüdistada, oleks enam kui eksitus. Kohalik politsei ei saa nende takistuseks weel iga kord tarwilifi sammusi aStuda, nagu see Kiwi-Wigalnö ette tuli, kus asjal tõsised tagajärjed  oliwad, nõnda, et Tallinnast 128 soldatit kohale  saadeti. Taheti ka Kullamaa õpetajat hra A. Braschet paar pühapäewa kotti ajada, kuid polnud võimalik.  Koguduse liikmed poleks seda ialgi teinud, sest tähendatud õpetaja on omale täielise auustuse ja lugupidamise  koguduse poolt wõitnud. Kukla-kangestuse haigus hakkab ikka rohkem laiali lagunema. Esite oli seda haigust ainult Haapsalu  ümbruskonnas kuulda, nüüd laguneb ta aga juba kaugemale. 8. Nigula kihelkonnas on juba mitmed sellesse  haigusesse haigeks jäänud. Soowida oleks, et kohalised  wõimud aegsaste selle waStu abinõuufid tarwitusele  wõtakS. Keila-Haapsalu raudtee lahab loodetavasti  I. oktobrikS kroonu kätte, kuna ta stiaajani Narva Sinowjewi vabriku ühisuse kä«S oli, kes selle tee pääl ehituse tõõsi toimetas. Tähendatud ajaks saavat  tee lõpulikult waStu võetud ja täielikult sõidule avatud. Praegu on ainult ajutine sõit, üks kord päevas  sisse seatud ja on ka sõidu hind kallim, kui ühegi teise Weneriigi raudtee paLI, nimelt 111. klassis 2 kop. versta päält. Teised klassid harilikult poolteist ja kaks ja pool korda kallimad. Põlluvili on peaaegu igal ühel fiin pool koristatud  ja peksetud. Tänavu aasta on aga saagi poolest  kehva poole. Rukkid keskmised, odrad ja kaerad, niisama ka muu tui vili ou igal pool wiletS. üksi kartohwlid on kaunis kenaste kasvanud. Heina saak on oga kuiva aja tõttu õige vilets. Laane. Lätimaalt. Wõnnust. Kohalik hoiu-laenu ühisus määras omal pää koosolekul 17. septembril, uuesti käima pandawa gümnafiumi tarwis Birkenruhes 3000 rbl. kinkida. Walga linna tütarlaste kool saada lähemal ajal tütarlaste gümnafiumiks muudetud. Riia kreisis, Altenwogas, rööwiti 22. sept. kroonu wiina pood ära. Et pood juda kinni oli, lähuti akna luugid ja raamid kirwestega sisse. Müüad ei wöinud midagi parata, sest et pääletun- gijad teda rewolwritega maha lasta ähwardasiwad. Kõik kassas olew sula raha wöeti ära ja kõik tühjad  kui ka täied pudelid peksti katki. Soomemaalt. Senini oli Soome lehtedel wiisiks, tsensuri raskusi, mis neil ühe ehk teise numbri juureS olnud, järgmises numbris järgmiselt teada anda : „eila pidi leht wiibima." Nüüd on neil ka seesuguse märkuse tegemine ära keeldud. Soome senat sai 28 sept. kõigekõrgema käsu, mis Soome ja Rootsi keeltele ametliste talituste juures suuri kergitust annab. Senatile anti käsk, kõikide isikule ja asutustega, ainult kindral-kuberncr ja riigi sekretäri amet maha arwatud. Wene keele asemel, mis praegu terwitusel oli, embkumba kohalist keelt tarwitusele wõtta. Sedasama on ka kuberneridel kubermangu walitsustel ja päa walitsustel teha kästud. 26. sepr. ööl põgenes Leonhard Hohenthal. kes prokorör JohnSsoni maha laskis, kubermangu wangikojast ärs, kuna ta tugewa raudwõre kahest kahast läbi oli wiilinud Hohenthal oli kõigist õigustest lahti ia eluks ajaks karistuse majasse mõistetud. Wenemaalt. Peterburgist. Tauria palee, kus riigi wolikogu asuma saab, ehitatakse praegu, seest poolt, selle tarkus  ümber. See töö lähab 100,000 rubla maksma ja saada jaanuari kuu alguks Malmis olema. Port-Arturi langemise uurimise kommisjon saada neil päiwil oma töö lõpetama. Tal olla praegu juba küllalt materjali koos, et kindluse langemise üle lõpulikku otsust teha. Kindral Stössel sõitwat lähemal ajal wäl- jamaale. Moskwast. üleskuts e valijatele linna ja semstwo tegelaste kongressi poolt 12. kuni 15 sept. Wiimase kümne kuu jooksul on linnade  ja semstwo tegelaste kongress oma, kui kindla Lhiskondlise-politikalise osakonna programmi wälja töötanud.  See programm ei ole erakondlik, waid sedawörd  üleüldine, et ta enese ümber tegelasi wõiS ühendada,  kes üksikute küsimuste pääle mitmetmoodi waalawad,  aga ühtlaselt, õieti korraldatud rahwasaadikute kogu asutamise ja inimliste ja kodanliste õiguste maksma panemise abil Wene elu päähalbtuse ametnikude üliwöimu wastu wõitlewad. Nüüd on 6. aug. antud seadusega endistele ühiskondlise arwamise awaldamise abinõudele uus juurde tulnud. Wenemael seisavad riigi wolikogu valimised ees ja küsimus, kuidas seda abinõuu õieti tarvitada on kõige tähtsamaks päevaküsimuseks saanud. Asjaolu poolest ei ole 6. aug. seadus midagi annud,  mis meie praeguse fiSseseaduse puudusi tõesti wõiks ära kaotada ja Wenemaad raskest seisukorrast, milleS ta praegu ou, päästa. Ta ei toonud midagi, mis maad wõiks rahustada ja tema jõuudufid kasuliku ülesehitava töö poole juhtida. Selle asemel, et terwele rahwale  õigust anda oma saadikuid riigi wolikoguSse valida,  kutsub ta walimistele ühelt poolt isikuid, kellel teataw suur osa warandust on; teiselt poolt on talurahva  jaoks kaudne walimisewiis maksev, nõnda et valimiseõigus  mitte talurahva, vaid wallakogu käeS seisab. Selle asemel, et üleüldisi valimist sisse seada, jagab seadus valijad liikidesse osalt nende varanduse.  osalt seisuse järele. Wiimaks on seadus veel selle asemel, et rahva saadikut tema valijatega võimalikult ligidasse ühendusesse panna, mitmesugustele valijate liikidele kahe-, kolme-ja isegi nelja-astmelised valimised määranud. Kõigil nendel põhjustel tõuseb valijate arv ainult sadadeni ja tuhandateni, kuna see niisugusel maal, nagu Wenemaa on, miljonid piaks suur olema. Niisama õigusewaStaselt, nagu seadus valimised on sisse seadnud, on ta ka riigi volikogu õigused ja kohused ära määranud. Ta ei ole rilgi volikogule seaduse-andmises otsustavat häält anvud. Wolikogu võib tema katte antud seaduse eelplaanifid läbi arutada,  võib nendes tähtsaid muutusi teha, võib neid koguni ümber lükata, aga eelplaanid lähawad ometi edafi riigi nöuukogu otsustamisele ja viimaks võib ometi seadus välja tulla, mida wolikogu tarviliseks ei pidanud, või koguni kahjuliseks arvas. Wolikogu ise võib kül uue seaduse ette paana, aga tema eelarvamiste väljatöötamine ja maksmapanemine  seisab ministrite võimuses. Nõnda jääb pärast riigivolikogu asutamist seaduste tegemine ja maksmapanemine  niisama ametnikude kätte, nagu see ennegi oli. Wolikogu vaatab kül riigi kulude ja tulude eelarved  läbi, aga nagu seaduse eelplaanide juureS, nii ei ole tal ka siin otsustavat häält ja pääle selle võivad  veel mitmed väga tähtsad raha-asjadesse puutu- 606 Sakalas 76. 1«05-