seadmise üle. Otsustati komando keeleks Wenekeel  sisse seada, asjatoimetuse keele asjas aga endise korra juurde jääda, sest et juba avState jooksul Wene keel tarwitamisel olla, ja tarwituse korral ka Saksa ja Eesti keelt pruugitud saab. Minkwal eSmaSpSewal peeti maksuwalitsuse  saadikute koosolekut. Juhatas uus maksukogukonna esimees hr. Wetl i g. Kõige cSmalt tuletas ta surma läbi lahkunud esimeest hr. Weidenbaumi meelde, kelle mälestust püstitõusmisega  auuStati. Siis tähendas ta, et maksukogukonna saadikute ning maksuwalitsuse liikmete kaasabi temale ameti tööle tarwilik oleks. Awaldati aaSta-aruanne 1908. a. üle ja rewifioni komitee aruanne, kes kõik LigeS korras leidnud. Sisse on tulnud minewal aastal pääle 2000 rubla, manu wõlgasid üifi pääle 1000 rubla sisse sunnitud, seega enam, kui ühelgi aastal enne seda. Sissetulekute ja wäljaminekute eelarwe ISO9 a. pääle kinnitati ISOO rubla suuruses- Selle summaga arwa> takse tulewal aastal läbi tulcwat, sest et minewal  aastat maksukogukonna wõlad enamaSti kõik ära maksetud on. Pääle selle oliwad mitmed abiandmise ja muud küsimused eeS. Enne pühi saiwad mitmed tongrid teenistusest wabakS, kes siit jala kodusse tülfiwad.  Maja metsas istunud üks nendest ühe naeSterahwa wankrile, ilma et midagi oleks rääkinud. OrijaareS astunud ta maha. WarSügi  leidnud naene omal jõuluasju umbes Ü, rubla eest kadunud olewat- Teatati karboni, kuS tongri juurest asjad leiti. See ütles aga neid teepäält leidnud olewat- Asi läheb Riia ringkonnakohtu alla, kui warguS tee paal- Kihelkonnalt. 11. selle k. p. oli Kihelkonna  theemajas kohalise kaoliseltfi liikmete üleüldine  aasta-kooSolek. Minewakordse koosoleku protokoll loeti ette ja wõeti parast mõne punkti parandamist waStu. Selle järele luges seltsi esimees aasta aruande ette, mis trükitult iseäralise  lehena ja la ajalehtedes ilmuma saab. Endine 9liitmeli»e eestseisus täiendati l 2 inimeliseks  (hrd õpetaja Habicht, Dawi HannuS, HanSschmidt ja pr. Koort waliti juurde.) E-stseisus  laiendati lelle pärast, et Seltsile rohkem töötegijaid rahwa sekka saaks. Sus tuli üks kõige raskematest asjadest arutamise alla, nimelt Seltsi maja ehitamise küsimus. Otsustati, asjaga  mille enam wnwitada, watd kohe pääle hakata. Raha korjamises awaldafiwad mitmed oma arwamifi. Anti nõu kõikidest Seksi sissetulekutest  mõned protsendid majaehitamise kassasse panna, siis jälle ilma tähtajata laenu pitkema aja pääle ilma protsendita teha, mitmesuguseid korzandufi rahwa seas toime panna jne. Seltsi esimees pani esimeseks maja nurgakiwits 5 rubla laua psäle. Sellele järgnefisad mitmed teised annid. Nõnda oli maja ehitamise kassale alus pandud. Waliti komisjon, kes maja ehitamist eclarwed malmis teeb ja tulemale koosolekule ette paneb. Pääle selle oliwad weel mõned muud läbirääkimised. Muu seas otsustati ka, Seltsi kooli selle mõrra laiendada, et Ml ka need õpilased, kes suurematesse koolidesse mitte sisse ei astu, wöiwad edasi õppida ja tarwilikku haridust elu karmis täiendada. Waliti komisjon, kes koolile juurde tulema jaoskonna õpekawa kokku seab. Sel samal päewal peeti ka supeluSmaja osanikkude koosolekut. Otsustati maja edasi ehitamisega pääle algada. Riiast. Tööolud. Eesti nasStcrahwaid  rändab Riiga teenistust ja lööd otsima. Mõnel on siin luttawad ja sugulased ees, icS juhatust ja esialgset püäwarju wõiwad anda, kuna aga teised hää õnne ja lootuse pääle tuiewad.  Praegusel ajal, kuS tööstus kängus on, on kohtade saamine wäga wiletS ja weel enam neile, kes siin wõõrad on ja lohalikka keelesid ci mõista. Mitmed tööotsijad ootawad kohtade järele nädalate ja kuude kaupa; küiwad kõik asutused ja töõjuhatamise kontorid läbi, söömad minnasid kodust ligitoodud kopikad ära, aga kohta ei saa. Jgalpooi üks ja seesama wastuS: ci ole tarwis! Ehk Me: Oota esimeseni! oota «viimaseni! Aga kaua ja ootad? Sa tahad ju teenida.. . raha tahad teenida. . . tahad süüa. . . Aga keegi ei pane ju häda tähele. . . Kellel nõrgem  iseloom, neid satmb häda junnil libedale teele. Ja fiin suures linnas on see nii hõlbus, nii kerge- Iga sammu pääl waritjeb meelitajaid,  ootab sind kiusatus. Need paar rida kirjutan nendele, kes suurde wõõcaSse linna „önne paale" teenistust tulewad otsima- Igaüks, kelle! niisugune mõte on, kuulaku  ja kaalugu enne hästi särele- „Elu" Peterburist. Kindralmajor Alekjejewi asi. GotshkiS za Ko. kaubamaja asemik insener Rudin  tz lj tunnistab Aleksejewi pääle, et see nimetatud  kaubamajalt suurtükkide ja muu laskematerjali  tellimiste muretsemise eest 20 tuhat rubla altkäemaksu wõtnud. Ins. Rudnitzli teatab, et „Nowoze Wr." keegi „Brutus" poolakaid teotanud, nns rahwusest  ka tema, tunnistaja on- Parast saanud tunnistaja teada, et „Brutusc" nime taga Aleksejew  warjul on. Tunnistajal olnud tõendujed käepärast, et .Wenemua uuenduste eest muretseja  ise kavgcltgi puhas ei oie." Ta saatnud need tõendujed mereministrile. Nende tõenduste zärele jüüdisratatze teenistusest  lahkunud kindralmajor Alekjejewit nutztiuje  jeaduje M 377 za 376 põhjal. Kaebtujeatune Ankjejew ei tunnista ennast süüdlaseks, kwntnngl andmist Rudnitzliie seletab kaediUjealune sellega, et ta enne Weae-Jaupsnl sõda lunnidiazale raha laenanud; >õ;a ajal maksnud R. wõla ära, mille kohta ka kwiitung räiwat. Asja harutamisega ei ole weel lõpule jõutud. Ootame üra, mis otsuse kohus huwitawas  protsessis teeb. Johannesburis. 9. jan. Lõuna-AfrikaS on ühtesärge wihma sadanud. Mõned kullataewandused  on wctt täis läinud. Ühes kaewanduses  on 160 inimest otsa saanud, kellest 160 maa päriselanikud on. »PoSt." Parisist. Parlamendis oli sotsialisti Roinõ rewolutsiont projekt. Roinõ pani walitsuscle ette mitte Prantsusmaal wälsamaa riikisid laenusid teha lubada, kui enne parlamendile ettewaatuseabtnõud  ära pole seletatud, mis rahwa kasusid kindlasti taitjekftwad. Rewolutfioni põhjendades astus Roine Wene laenu waStu wäija ja ütles, et 16 aasta jooksul enam tui 13 miljardi Prantsuse kapitali wäljamale on läinud. Mitte ainult materzalilisell, waid ka iõlbliselt ähwardab  see hädaohtu tuua. Meie käest nõutakse milsonifid, et nende abil äraostetawaid agentisid ülewel pidada. SsimeeS palub kõnepidajat wiisakaS olla, sest et jutt wäljamaa riikidest on. Roius rääglb edasi: Meie käest nõutakse tsaariwaliljuje ivelamtst. Pichon ja teised rahwasaadikud  protesteeriwad kohtadelt nende sõnade waslu. Pahempoolsed plaksutawad käsa. Esimees  maamtsib uuesti sioine'd wiisakaS olla. Roms kordab, et tai õigus olla Wene laenu  wasm protesteerida, sest et see mustas aja ülespidamiseks on määratud. Kära lõilidel pinkidel. Äärmised pahempoolses  plaksutawad käsa. Ecasi protesteerib Roius waljuSti Wene polttiia waStu PersiaS, mida Prantsusmaa oma mUjardidega loetama n pea. Roms ütllb lõpuks: Kes Prantsusmaa au atal tahab hoida, see peab minu ettepaneku pooit hääletama. Pichon protesteerib  Rvlns kõne wastu ja ütleb, et laen koitSlttulsionltSte kindlustuste põhjal antakse, er- Wene walttjus Partsis riigiwolikogu nõusolemtjel  laenu palub. Meie eesmärgiks on püüdmine,  et lepinguosaline riik poiltitltselt, majandusUselt  ja ruhaiisett tugew oleks. Weel kunagi ennem et ole ühendus Wenemaoza nõnda lähendane  ja südamlik olnud tui praegu. Seda laenu tarwtkalakse riigi rahwa puuduste parandamiseks. MtS Perfiasse puutub, ftlS on Weae-Ingltse leping  säät tõlge paremaks kindlustuseks. Prantsusmaa  toetab Wene-Jaglise pvlitikat Persias ega jäta sugugi Prantsuse tasusid tähele panemata- Meie kaitseme oma tasusid, sest et need praegu enam kui kunagi Wenemaa tasudega ühte läyewad. Kõne lõpul ütles Pichon, et laenu andmine sugugi hädaohtlik ei ole. Roius ettepanek lükatakse 460 haakega hääle wamu) lagast- „Wir." M 3, S aar l a n e, 190 S WW»», r. Zt S»»»M IS» x»°. N »«»»»»». —— MriZmnWdsW," MW., WW-zoch V, ..Saarlane" iiwub la ISVS a. korralikult kaks kord nädalas ja toob rohkesti sõnumeid Saaremaalt ning tähtsamaid sõnumeid Üiewasit, kaugemal! X riigist ja wäljamdait, xaäle seda tuumakaid juhlkir j o j i d. Whuwitawaid juttusid, seda ja teist, mõtteterasid ning W W nalja. Aegajalt iimumad ka mõistatused. » ilmaelust annab ia rahu-as! rahuiiseie üleSehitawals tööle, iienieic wndsisele ja isamaa armastusele juhib. .Saarlase" ümber on ennast wanemas, elu. ? A tarkusega ehitud mehed kogunud ja sellepärast kirjutab .Saarlane" mis tõfi A W ja räägib mis küps. M .Saarlane" maksab: W W> maapostiga ehk linnas kodusse saates: aastas 1 rbl. SV kop. õ pooles aastas ..... 1 . . ? A kroonu postiga ükskord nädalas, kaks numbrit M »> karraga kätte saates: >W aastas .... . . 2 . . M pooles aastas 1 „ 2S . W krovnupoitiga kakskorda nädalas kätte saatev: 5 ? aastas z „ ;o . ? pooles aastas 1 „ Sv . V V „Saarlase" tellimist wõtawad wastu Kihelkvnmal hr Hõbe- V M n ! u raamatukauplus ja seist mallama>«« hr. J. Haab. M .Saarlast" tviMetus. Teadaasdmised. tllnnawaitljus annad teaöa, et linnawoltkogu otmje järele koerte mals Mllte enam 1 rbl. wlltd Ä rbl. aaelaS on. Maks p.ab I. «änfils seletatud olema, pärast seda nõutakse 7S kop. trahwi rahs. Liunawalitsus. Linnawalltlus annab teada, et need, kes elajaid ise oma tarwitujeks  tapawad za mrtte ltha et müü, tapamajas wõetawast krovttU Maksust wabad on; ainult peawad nad selle kohase politsei tunnistuse ette nöitma Liunawalitsus. N«W'W maksab hüüd hinda N, Treumann. AdresS: Langi kon-.or, KuresaareS. G«««»OOGOGGOO PüyapLewal, Sa januaril Bürgerkl-bi saalis Kulttimmde jõulupidu mitmesuguste lõbustustega. Mölan igapäem haigeid wastu tcllu 10—IS enne lõunat. Or. msä. Ohms. Kauba-uul. lü. Kiiesla mõisa otsitakse tublit põllutööga wilunud kubjast ehk aidameest. . Kuresaare kiriklikud sõu. ReljapSewal, IS. jauuarll. EeStikeele pitblitundi kellu ö õhtul peab ülemõpetaja BloMdt. Pühapäewal, 18. jauuarit. Eektiiccts jumalateenistust kell V»tll peab ülemõpetaja Blohfelbt.