luku taha, et ta enam kl teeks paha. Muidu ei saa meie cdeSpidi enam sarnast pidu näha. Südamelik aittäh pidu andjatele ja ka rahmale kauni korra eest siin kohal. „Wend pidulane." Poidelt. Jaanipäewal, 24. juunil pandi Põidil kohalise Karskuse seltsi poolt Seltsi enese uudes majas, mis küll meel täiesti malmis ei oie, kontsert ja näitemäng toime. Laulsiwad segakoor hr. Prcosese ja meestekwartelt hr. Paulmeistri  juhatusel. Segakoori laulud iseäranis puhtasti küll ei kõlanud, osalt sellepärast, et lauljad,  nimelt noesterahwad, alles algajad oiiwad. Seda paremine läksiwad korda meestekwarteti laulud, mille põhjuseks mitte ainult hoolsa harjutamise  teel kätte saadud ja kõigile muusikalistele nõuetele waStawad ettekannet, waid ka häid hääli tuleb pidada. Lauludele järgnes näidend «Saaremaa  onupoeg". See näidend on selles mõttes tähelepanemise wüärt, et ta meie unustamata luuletajanna Koidula tööna, ehk küll Saksakeelse näidendi järele ümber tehtud, wäheste Eesti klassiliste kirjandusliste toodete hulka langeb. Ettendamins oli Üleüldse rahuloldaw, aga mitte puudustest puhas, milledesse Eesli näidendite etendamine  tawalikult kalduni on laugema: nimelt nalja liialdamine karrikatuurlisuseni ja elamuse ning julge wäljaastumise ära olek naisrollide etendajate juures. Nõnda näituseks oli peigmehe osa mängija enam mõne tsirkuse weiderdaja, kui meeldima ja sympathiat äratama peigmehe sarnane. Elsa monologiseerib liikumata seisendis pika kõne wikati lüsi sisse, mida ta ristloodis enese ees hoidis.  Kõige paremine läks pää „kroonn onu" osa korda, mis mängija loomuga wäga hästi kokku käis. Tants näis wist sel põhjusel ära jäänud olewat, et tantsu põrand meel malmis ei olnud. Osawõtmine oli wõrdlewasti elaw; esimeses  platsis istus kaunis „intelligentlik", s. o. saksa ja wene keelt rääkiw publikum. Üleüldse andis Pöide Karskuse Selts selle piduga oma noorest töö- ja clujõuust clawat tunnistust ja lootust seda tulewikus meel suuremal mõõdul awaldada. Maja saada augusti kuul s. a. malmis, ta ehitatakse erainimese kulul, kellele Selts kohustatud on igal aastal 60 rbl. maksma, nõnda et kümne aasta pärast maja Seltsi täieliseks  omanduseks saab. Liiwimaalt. Korwipunumine on mitmel  pool Liiwimaal elanikkudele kasulikuks kõrwalteenistuseks saanud. Pajuwitsadest kormisid ostetakse rohkesti, palju wähem wastupidawad peerust korwid ei ole nii otsitawad. Et ka puud ühtelugu kallimaks lähemad, siis on arwata, et peergkorwide tarwitamine warsti hoopis maha jääb. Dnepri ümbruses saamad mitmed külad tormide punumisega ülespidamist ja ehk küll kõik, mis nad teemad, Odessasse puuwilja fissepakkimiseks saadetakse, ei jõua nad siisgi tarwituft täita ja wäljamaalt toodakse Odessasse igal aastal rohke hulk korwisid. Läänemeremaade korwipunujad rvöikstwad ka oma kaupa sinna pakkuma minna. Kroonn wiinamüümise kohta Liiwamaal  1901 aastal on aruanne ilmunud. Wiina ja piiritust on müüdud 704,985 pangi, nii et iga wiinapoe kohta läbistikku 2743 pangi tuleb. Müügi läbi on kV- miljoni  rubla sisse tulnud; kuludeks on läinud  2Vt miljoni rubla, nii et puhast kasu 4V- miljoni rubla järele jääb. Tallinnast. Eestimaa kuberner s. n. C. N. Stalon suri 20. juunil Berlinis oma 57 eluaastas ära. Eestimaa kuberneri  ametis oli ta 1894 aastast saadik  ja on ta selle aja jooksul endast hea mälestuse jõudnud järele jätta. Tallinna lehed ütlewad lahkunule sööjaid tänusõnu. Riiast. Liiwimaa kuberneri herra Kchral major Pashkow sõitts lehtede tea- tel 2. juulil Walka ja Mõrusse. Nüüd, mul Liiwimaa kuberneri herra rewidee r i m i s e reisilt Riiga tagasi on jõudnud, kuulukse tema ülilahke ja sõbraliku oleku üle igalt poolt lausa kiitust. Nii räägiwad tema üle näituseks  waldade ametnikud, kelle käest ta rewideerimise puhul ühte ja teist on järele pärinud, waimustusega. Haaslawal, kus «allakirjutaja J. Wäljaots  wallas ühtlasi ka laulukoori juhataja on, kutsunud ta kuberneri herra sinnatuleku ajaks kooriliikmeid kokku ja lasknud siis. kui kubermangu ülem wallamaja ette sõitnud,  A. Läte „Rõömu-laulu" laulda. Kuberneri herra astunud wankrist maha ja kuulanud tähelepannes kuni laulu lõpuni. Siis astunud ta wallamajasse sisse. Kassaraamatute  ja kassarahade järelewaatamise juures on ta mõned wallarahwa elusse puutuwad küsimused ette pannud. Kuita rewideerimise lõpetanud, lauldud talle koori poolt: „Palju aastaid", mis pääle ta lauljaid lahkesti tänanud ja nende laulmist  kiitnud. Pääle selle, kui ta magasiaidas  ka wilja on waatamas käinud ja kõigega rahul olnud, on ta jõe äärde tagasi sõitnud, et aurupaadil Tartusse tagasi jõuda. Raadi wallawalitsust renzideerides on ta ka ligidal olemas waestemajas sees käinud,  kus ta lühidalt järele pärinud, kui palju mõni waene walla poolt abi saab. Kihwtitamine wasknööbi läbi. Riias jäi neil päiwil keegi tööline N. haigeks, ja nagu arst läbikatsumise järele seletas, olnud haiguse põhjuseks kihwtitamine waskse kracnööbiga. M. kaela pääl nööbi kohal olnud wäikene haaw. M. pannud juba mõnda päewa tähele, et ihu ja ka pesu rohelise karma omandab, iseäranis pääle higistamist, kuid ta ei hoolinud sellest suurt. Wiimati hakkas aga haaw paistetama ja walutama, nii et tööline sunnitud oli tohtrit abiks wõtma. Peterburist. Jtalia kuningas käis Wenemaal Keisri Majesteedile wõeraks. Greeka kuningas Georg tuleb augusti kuul Peterburisse wõõraks. Kõige suuremat ärewust sünnitaw lugu juhtus 20, skp, Baltiskaja ligidal  Balti raudtee rööbastel. Kolm noort meest tahtfiwat üle raudtee-rööbaste Baltiskaja poole minna, kui äkitselt üks neist, hra P, 8., ehmatust-hüüdega seisma jäi. Tema uöörsaapa konts oli rööpa wahele kinni jäänud. See seisukord oli aga sellepärast  wäga hädaohtlik, et parajasti üks rong lähenemas oli ja saapa nööride lahtipäästmiseks  enam aega üle ei jäänud. Ilmaaegu  püüdfiwad hra B. seltsimehed teda sellest hirmsast olekust päästa. Rööpaseadjad,  kes seda lugu päält nägiwad ja arwasiwad,  et noored herrad üksnes nalja pärast  sääl rüselewad, andsiwad neile märku raudteelt körwale minna. Wahe ajal tormas  aga rong täiel kiirusel ikka lähemale. Keegi noorte meeste seast, hra G., jooksis rongile wastu ja püüdis ägedasti kätega wehkides wedurijuhi tähelepanemist äratada, kellel siis ka õnneks läks rongi otse selle koha ees kinni pidada, kuS hra B. meeleheitlikus  olekus oli. Ruttu wõeti siis saapanöörid  lahti ja päästeti noormees hirmsast hädaohust. Kroonu korgiwabrikut ehitatakse Peterburisse,  Kalashnikowikaldale. Wabrik tulewat  nii suur, et wõib aasta jooksul 700 kuuni 300 miljoni korki kroonu nmnamonopoli  jaoks walmistada. Tiflistst. Tiflifis elab praegu palju haritud naisterahivaid, kellel midagi tööd ega tegemist pole ja sellepärast peaaegu nälgima peawad. Kui suur tööpuudus praegu naisterahwastel on, näitab see, et kahe linna algkooli kooliõpetajanna koha p ale saamiseks 120 palwekirja sisse oli saadetud. Mitmed neist kohapalujatest on kõrgema hariduse saanud ja juba ennemalt kaSwatuse põllul töötanud. Saratolvi kubermangus Roskasani külas on suur tulekahju olnud. 335 maja on maha põlenud, see on enam pool kõigist  külas olewatest majadest. Et tulekahju kange tuulega pääle hakkas, siis ei olnud wõimalik peaaegu mitte midagi päästa. Tamarast. Bugurusslani maakonnas on suur rahesadu olnud. Raheterad on suuremad olnud kui kana munad. Rohkem  kui 1000 tessätini wilja on ära häwitatud. Palju pudulojukseid on raheterade  läbi surma saanud. Radomõslist. 6. juunil tegi, nagu „Kiewljanin teatab, hirmus torm Radomõslis  ja ümberkaudsetes kohtades oma häwituse-tööd. Paperna linna alewis on torm mitmel majal katused päält ära kiskunud  ja mitu looma ära tapnud. Keegi sakslane seisnud tormi tulekul oma maja wärawa ees; korraga tõstnud tuul ta lendu ja pannud ta maja katusele. Wangihoone päält kiskunud torm katuse ära, keerutanud  seda paar korda õhus ümber ja wisanud  ta siis lähema kapsta-aia pääle maha. Kahest teliskiwi-wabrikust, mis Radomõsli ja Werlooki küla wahel on, on üks täiesti ära purustatud, kuna teine, mis esimesest ainult 50 sammu kaugel' on, terweks on jäänud. Poti wallas on terwed külad ära lõhutud, mõned majad on täiesti laiali kantud, teistel pole enam katuseid pääl. ÜheS tormiga käis ka raske rahesadu üle maanurga. Raheterad oliwad tuimuna suurused ja rahe häwitaS kõik wilja ära. Mõnes kohas on rahe ka maha löönud. Lauad, palgid ja inimesed lennanud mööda õhku, nagu warblased, jutustawad mõned päältnägijad. Hangoneemest. Hangoneeme kaudu on hulk Soome wäljarändajaid jälle kodumaale tagasi tulnud. Wäljamaalt. Londonist. 7. juulil (24. juulil). Kõik Inglise sõnumid tõendawad, et kuningas  Edward surma-hädaohust pääsnud ja edasikestwalt paranemas olla. Kuningas soowida ajawiidet, mispärast tema haigekammer  ooperimajadega ja mõne kontserdisaaliga  kõnetraadi läbi ühendusesse pandawat.  Poolametlikult teatatakse, kuninga kiire paranemise pärast olla kroonimist augustikuu keskmistel wõi septembrikuu esimestel  päewadel kindlasti oodata. - Chamberlain  sai täna parlamendist ära sõites oma tõllahobuse kukkumise läbi tõllast wälja wirutatud ja ühe aknaruudu wastu kukkudes  pääst ja põsest haawatud. Ta wiidi haigemajasse, kus tema haawad kinni õmmeldi.  Ta on kange werejooksu läbi wäga nõrgestatud, muidu aga kartmata olekus, sest et pääaju põrutatud ei ole.  Inglise  walitsus telegrahweeris lord Milnerile, et ta Kapimaa põhjuSseaduste kaotamist, mida Milner Lõuna-Ahwrika Ühisriikide alustamiseks waja arwab olewat, mitte ei luba. Kuninga termis paraneb ikka edasi; üleüldine seisukord wäga hää, haaw kaSwab kinni. Inglise sõjaministerium sai teate, et sõjaline tegewuS nüüd kõigil Löuna-Ahwrika maadel lõpetatud on- Praegu seisamad sääl meel 202,000 meest Inglise sõjamäge, M 27 Sa a r l a n e, 1902