Juhtumise korral, fui neis! fjoMuflUfl üle SStu takse. tSpetatakse koosolemine ära, «wv glle määratakse karistus, kaitsja aetakse ära, 6 temalt võetakse kokkusaamise Äga» «ma ttsealusega ära. Wiimasesi määrusest antakse  kohtumtuisteriumisse sellele isikule k«h« teada, kelle poolt lubadus tull. Riit kaitsja vannutatud adwokat an. sits antakse sellest f> vangikoja peawalitsusele sa kohtupalati prokurörile teada. See on siis juba teine määrus vangide sa kõrwalinlmeüte kolkusaamiate kohta. Esimene  määra», nagu teada, kokkusaamise sugulaste  ja vangide wahel ära, see siiS nüüd kokkusaamise wangtde ja kaitsjate vahel. Nagu näha, antakse edaspidi kokkusaamise asjus kohalisele wangikoja ülemusele iseürani» suur korraldamisewöim. &. „Wa Imaja" poolt asntaiawa piimapo ekevte asjns. ? Wäljamaall eeskuju võttes otsustas »Wal> vaja" selts piimapoekefi avada, kust odava hinnaga head pitma osta võidaks. Tahetakse seega alkoholtliSte ja teiste wüheterwtsliste karastavate jookide vastu wSitlusesse astuda. Esialgul mõeldi ühe poekesega katset teha, kuna aga kolme jaoks linnavalitsusest hinnata «hitiisekruntl palult. Rüüd on linnavalitsus selle peale eitavalt  vastanud. Z. Metsa põlemine. Ella peale lõunat oli tuli Seewaldl taga Stromi metsas lahti peafenud. Eeewaloi Alased knstutafiwad tule enne ära, kut appiknisutud  pritsimehed kohale jõudfiwad. Enam fui vakamaa noort metsa on tuli ära häesitanud.  Z. „Walwaja" peakoosolek, ftrt muu seas põhjuskirja muutmine päevakorral  okt, jäi pidamata, sest et selleks */« liikmetest koos peab olema. Järgmisel eSwaSpäewal,  26. skp., peetakse koosolek ära, kus tarvilised jooksvad asjad läbi arutatakse sa pähjuSkiri muudetakse. Pallimänguplatsr Jaani ja Kaarli kiriku vahel tarvitatakse Nüüdsetel ilusatel ilmadel tublisti. Iseäranis hea meelega võtavad mängijad öhtuseid tundifi,  fuö ilm juba vilum on ja liikumine rmbaõ õhus väga meelepäralist lõbu pakub. Eahekjama Tallinna matmise kaüsa eestseisus mrlub liikmeid sisseastumise maksu (9 rubla) knnt 25. maini hcrra Õun't kätte ära maksta, Prtthovpitalt kontoris kella 10 —9 päeval, ehk laupäeva õhtul kella 6 peale „Pa»dorii>i" seltsi ruumis, nr. 96 Pikal uulitsal. Kes maksud ära maksnud, palutakse kwü> tungide ja põhjuSkirjade järele ilmuda. Kassa eestseisus. Raamatupidamise kursused, Vi& kaubaatU ja kontoriteenijaie ühisus Läti seltsi ruumides oma liikmetele tolme paneb, algawad peale Jaanipäewa. Kes sellest osa soowiwad wõtla, andku endid 1. juunini KleS. Maks terme kursuse eest 6 —B rubla, selle järele, kui palju osawötjaid leidub. UleSandmisi  wõtawad waölu nimetatud ühisuse eestseisuse liikmed: W. Gordon, Girgeusoni uul. nr. 10 (kella l —2 ja 6—7), J. Riiner, Lnupi kaupluses. Suurel Karja uul., ncin Wahtrik, G. Gulkini kaupluses, Wiru uul. J. Prits, P. Goldmannt kaupluses. Suure Tartu maantee algusel. Peale selle paneb ühisus Saksa ja Prantsuse keele kursused toime. Maks ühe kuu eest 1 rbl. 150 kop. (8 tundi nädaas). Kes keelte kursustest osa «nviwad mölla, andku endid ülewal nimeta- Tvd eest seisuse liikmetele kuni 5. juunini üle». Mõlematest kursustest osa võtta võivad ainult kandaärl- ja kontoriteentjate ühisuse liikmed. » ». «selitil. Eestimaa kuberneri käsu peale 20. skp. seatakse Keiserliku ja kuningliku Majestetide Tallinna reidil viibimise ajal Eestimaa kuberneri kantseleis 24. skp. büroo sisse, kus reidile läbisõidu piletist välja anlakse.  Eee büroo on kubermanguvalitsuse hoones. Sumiseb ül« old> v hariduv lis«d kursused, mis Tallinna karskusekuratorinm ja Eestimaa rahwaharidusesells toime panevad, algavad 4. juunil. IL Hra J. Piiperi et te lug« mised. Eluteadusita- stiologtaltne) sie - s« jn hatus zoologtateadusesse. Programm 1) Organismus. 2) Rakukene ja üherokulijed loomad. 9) Paljurakulised loomad, nende kudrd, organid ja tekkimine. 4) Loomariigi jagamine tüpusteks ja vahewormid  tüpusie vahel. Sl Munaralukene, seemnerakukene. e) SugutamiseprotsesS ja siginemine. 7) Arenemine. St Arenemine kunstlllkudel twgimiStel. Vi Cugutamata siginemine. 10) Tronöformismus (darwiniümus) ja pärtwuseküsimus (uaeai^eruMuoerk.). 11) Jnimesefoo tulevik loodnseteadiiseS valguses. Ulemiuekueksamid. Mõne õperingkonua kurator on miniöteriomilt  küsinud, kas kooliöpelasate nöuukogul õigus on mõnda kooliõpilast üleminekueksamidest  wabaötada. Selle peale teatab rahwahariduse  ministerium, et üleminekueksamid kõikidele kooliõpilastele sunduslikud on. Kui aga kooliõpilasel hea aaLianummcr on ja ta haiguse wõi mõne muu tahtja põhjuse pärast takistatud on eksamile miuna, siis on kooliõpetajate  nöuukogul õigus palvekirjas kuralorilt  ekjamidest vabastamist paluda. Kurator  paneb palve oma heaksarvamisega miniSteriumile  otsustamiseks ette. ■*. Tallinna sadama komanderi, kontre-admirnl Jretskoi, poolt on Inglise kuninga  ja Aeiie Keisri Majesteedi Tallinnas ttnlbimije ajaks Tallinnasse tuiewate ja Tallinnast  mistewale laewade kohta järgmised määrused asitud: 1) (?) liiwarünka juurde asendatakse siahilaew, mille masti füljea sinine  lipp [e|rolb. Wahilaewa juures on kaks miinlpaati. : 2) Wahsiaew peab iga kaubalaewa, miS Tallinna sadamasse tuleb, kinni ja annab temale  sellekohased määrused ära, ühtlast juhatadeS,  missqgust kurssi ta sadamasse sõitmiseks  peab tatwitama. Laewad peawad lootside  juhatusel tulema ja [tl tohi reidil otemale  laewassikule alla 200 sülla läheneda. Laewale mägrad sadamas kaubasadama ülem koha. 3) Kui sadamas ruumist peaks puudus tulema, pcanzad laewad rcidlle ankrusse jääma, aga wähemait 500 sülda laewaStilust eemal. Laewa lühendamist ja täitmist ei lubata seal. Kui reidil ankrus olewad laewad kaldaga soowlwad  ühendusesse astuda, stiö peawad nad seda miinipaadile, keS neid saadab, teada andma, mis > siis laewapaadi läänepoolse pusi wergi juures! seisma ristleja „Aasia" juurde saadab, kust [taie lubatäht rdasi-tagasi söitmsi seks antakse 'niipea kui paat enue läbi on otsitud. 4) Laewadel on sadamasse sõitmiseks luba ainult pulwergt idapoolsest otsast. d) Ka sadamast wäljasõttwad kaubalaewad  wõlwad ainult seda ISbikälku tarwttada ia peawad Dalltnnasi ilma peatamata lahkuma,  wähemalt 200 sülda laewastikust eemal. WäljasZidu oja üle peawad nad ristlejale teatust andma, kes neile siis ühe wahipaadi teenäitajaks kaasa annad. Sisseja  wäljasäitjad purjulaewad peawad.-üksteisest uti mööda minema, et nad laewastikust wähemalt  200 sülda kaugel on. 6) Eestimaa jahtlaewade  klubi purju- ja söudepaattdega sõitmine  on ainult klubi liikmetele ja jalalistele wõerastele juhataja wastutusel ja paadiomaniku  uõuuSoiemijel Eestimaa kuberneri woiikirja  põhjal lubatud. Paadid ei tohi laewabtikule  ligineda. 7) Reidil ja sadamas sõitmine mootorpaatidega  on keelatud. Luba jöita on ainult kahei  „Siandardi" paadil ja Inglise söjalae«ade  paatidel. 8) Auru-, sSude- ja purjupaaildega sõitmtne  on söjalaewasliku ligidal keelatud, kui selleks luba ei ole. 5) Laewadel, mis laewaötikku wastu wõtma wõi saatma lühewad, peab sadama komanderl luba olema ja ei tohi laewastiku kursist üle rtstleda. Isikutel, kes neil laewadel  on, peawad lubatähed olema. 10) Isikutele, kes laewastiku juurde lähewad  ja kellel kuberneri poolt selleks lubatäht, määratakse ärasõidu ja maaletulekn kohaks tollimaja lähedus. Nad peawad oma lubatähed  wahi peal olewale palee - ohwttserile ette näitama, mille peale nad aurulaewade wõi paatide peale asendatakse, mis selleks sadama komanderl poolt määratud. 11) Kõik paadid, kellel luba on reidile mlnna, peawad enne ristleja „Aasia" juurde sõitma, kust neile läbisõiduks luba antakse. 12) Ajalehe kirjasaatjatel, päewaptltnikkudel  ja kunstnikkudel peab kuberneri luba olema. Nendele annab sadama komauder Keisri Majestedt lipukapteni poolt määratud ajal aurulaewa tarwttada. 13) Laulukooridele, kes Majesteetide jahtlaewade  juures sermadet tahawad ette kanda, antakse kuberneri poolt sellekohased piletid. Nendele määrab sadama komander kolm aurulaewa,  sellejärele, kui palju seltsist on. Laulmise  aja annab sadama komander teada. Ametlikkude ja teiste tstkute jaoks, kellel luba on laewaötikku waatama minua, määratakse wülja- ja fissesõltmiseks läänepoolne sadamasuu.  15) Aurulaevad, mllle peal kirjasaatjad ja laulukoorid wiibiwad, sõldawad põhjapoolse pulwergi idapoolsest otsast wälja ja sisse. 10) Peale päikese loojaminekut et tohi reidtl  teegi enam liikuda, wüljaarwatud aurulae  wad ajalehe kirjasaatjatega ja laulukooridega,  kui neile tuba antakse sellel ajal sõita. Suwtsed üleüldtsharlduõlised kursused, mis Tallinna karskusekuratorium ja Eestimaa Rahwahariduse selt© toime paned, algawad 4. juunil. Paljudgi soowiwad wahest endid enne kursustel lädtwõetawate asjade lähema programmiga tutwnstada. Sellepärast awaldame  need programmid järgimööda. 1. Herra Otto Petersoni tite lugemised: Ktr janduseteorta. Opeaine ja selle jaotamine. A. Keele rikkuste tarvitamine teadvus. Mõistu»; fantafla: tundmus. Keele sõnaraamat. Ütlemised. Synekdoche, Metonymia, metafora. Keele elu. Neotogismua, archaismus, bardartsmus, provtmialiSmuS. homouymou, syuouymoa. Stiil ja tema omadused: selgus, piltlu» ja tundlus. Stiili ifeäraldused. Kuulmise-, nägemise-, maitbmise-,  haistmise-, enesetundmise- jne. ptltlused stiilis. Epllhetõn; karakteriseeriw epithon. Kunstiline synekdoche sa metonymia. Metafora laiemas piiris. Allegoria. Metafora üleminek ailegoriks. Labane sa luuleline allegoria. AnimiSmuS fprosopopoieia pjumetßop-aiie). Animismuse tekkimine. Poolik ja täieline animiSmuö. Wördiused. Eitawud wördiused. Hyperbola ja antitheiiS. ParalleliSmused. Poeiica. RhythmuS. Möebetud ja mõetmata kõue. Toniklised wärsimöednd. lambuS, trochäus, baktylos, amphibrachyS, anapäSluS; nonde karakteriseerimine. Eesti rahwalaul: alliteratsion ja assonatston; kunstlaul. Paion; hexameiron. Riim. Hea riimi peatiugimised. Ottava, terzin ja sonett. PeriodoS. D. Kirjatööd. Kirjatöö. Suusõnaline ja krjutatud kirjaiõõ.  Kirjatöö st ju, plaan ja väljatöötamine. Kirjatöö aade; pealkiri. Kirjatöö elemendid: jutustus, kirjeldus ja harutus; ueude ülesanded  ja wäljaütlemise-wUfid. Proosa ja poefia.  Sõna kahesugune tähendus. Proosa tundemärgid. Luule tseseisew tähendus. Kunstid. Luule illusion. Luulelise wäljaütlemise  wiisid. Luulekujud. Luule tuadlus ja symboüstlus. Loomine. Wördiused proosast ja poefiast. Poesia proosas ja proosa poefias.— Eepos, lyrika, draama. Nende stiilid. KangrlaSte  laulud. skautilene, rhapsodta. Poema. Rahwa ep. (eepos). Kalewipoeg. Dugewa ja aatelise isiku poema. Lembitu. Ballade; tema themad. Fantastaliue hallades. MulStejutt; tema sisu. Kunstline muistejutt. Walm; tema tekkimine looma-muiötejuttudest. Krõlow. Realeepos; tema ülesanded; tema kirjeldamisewiisid.  Wahe poema ja real-eepoje wahel. NaturaliSmuS. Typoö, typoslised kujud, kõned. Aateline real-eepofeS. Hartlise inimese psychologia. Real-eepoje themad : perekond, seltskond, ajalugu. Real-eepose wormid: roman, uovella, skiM, sceue. SubjekttviSmuS real-eeposes. Draama wormi, silu ja thema. Dramatikline wõitlus. Draama intrige, tegerm-je  käik ja lõpetamine. Kangelastega ja karakteritega tutvustamine. Rahwa seened. Öigusetunne draamas. Draama wormid: 1) tragõdia selle tundemärgid; 2) tõsine ja 8) tomõdia. PuhaS, intrige-. karakteri-, olu- ja sotfiaikomõdta. Vaudeville ja farce. KomiSmuS, humor, satira, ironia ueude sisu ja wormid. Lyrika; tema sisu. Lyrtkline  Istule; tema lähedus muusikale. Liht lyrika; tvaimuswselyrika ooda, hymnuS, psalm. Eiegto. Lyrikiim satira. Proosalised kirjatööd. Chronika ja ajalugu; kirjad ja memotred; autodiografia ja btografia; reisikirjeldused. Kõned: Dialektikltm ja pathosline kõne. M. Moeterliuck, S. PrzybyhewSki, A. Schnitzlep, F. Wedekinth L. Andrejew, A. Dsheh«w Tuntud muusikariistade « a lmtstaja, herra August Kristall, Wiru uulitsal nr. 24, on mullu sügise! Brüsselist ja Madridist oma muufiikarilslade eest kiige suuremad auudinuad (Grand Prix), suured kuldauura» had üheS diplomidega, saanud. Kes muustkariistasi,  tjeärauls keelpillist tanvitab, see küsigu siis küll kõige pealt oma maa meistri käest «õun. F. Mörtsukatöü Öösel wastu 17. skp. tapeti Käesalu (?) wallas, talu», KL-aastane talunaiöterahwas M i t n a 2Bt tt 11« {tn ott n kolme rewolwripaugu iäbl «tt. Tttptfu, kes oma õemehega üksiku tt seisma» talus elas, oli sellel öösel ülsinda kodus, sest et ta SemeeS 16. skp. hommikul Keilasse ott sõitnud ja alleS 17. mai õhtul lagast sõitis. Mõrtsukad oliwad aknast läbi sisse tunginud, akent kiiviga purustades. Kurjategijad on ühe taskukella, kuldmetal' jõugi ja sularaha kaasa wõtnud. Otsitud Väärtpaberist et leidnud nad aga mitte, sest et paberid kodunt wõija hoiu peale antud oliwad. Uks kuul oli läbi kulmu tunginud, teine oli pead kergelt haawgnud ja k«llmas tabas rinda. Kiri toimetusele. Palun seda küsimust, kui ruumi jätkub, ära trükkida. Kewadel, kui lumi põllult kadus ja põllul iiõ algas, algas ka põllumehe tulusam iõõ: see on kt wilõhku m i i! e. Mesi ümbruses on neid ka päris liiasti. Nüüd on aga must püssirohi raske saada ja lõhkumtsckS  liig kallis, siis on selleks ühte uut olust pruukima hakatud, nimelt „kaal!umi", mida ka kurgupuhasiamise soola nime all tuntakse. See on üks rvalge pulwer ja segatakse  peene sukruga pooleks. Ta on aga nii kardetaw, et ta, ehk teda küll puuwardaga mullaga laetakse, sitsgi laadides tahti põrub ja seega hädaohtlik on. Mt n a kaot a s i n selle töö juures omad sõrmed, ja siin ümbruses on ka palju teisi sõrmedest ja mõni terwtsest ilma jäänud. On ka koguni surma ette tulnud. Olek» hea, kui mõni rohuteadlane selles juhatust annaks, kas teda mõne teise ollusega segada ei wõiks, et ta mitte nii hõlpsalt pörutamist ei kardaks, ja kui see koguni wõimalik  ei ole. siis tuleks ta, kui kahjulik ollus, kölbmataks tunnistada. J. S. Rapla, KodilaS. Toimetuse poolt. millest fiin kirjasaatja kõneleb ja mille läbi tema mõnest sõrmest ilma on jäänud, on nõnda nimetatud „Bertholleti sool" ehk Ladina keeli „kalium chloricam". Wiimasest nimest ongi kirjasaatja „kaallum" saadud. Ees? keeli on kalium chloricum kloori ha p: kaalium ehk kloorkaalium; see on: kaaliumi kloori ja hapniku keemialik ühendus. Arstiteaduses tarwitatakje seda soola, nagu kirjasaatja siüna õieti ütleb, kurgu» puhastamise soolaks. Teda sulatatakse theeiusita täis klaasi jooja mee peale ära ja kuristataks ehk loputatakse suud; teda tarwitatakje kurgu, suu ja hambahaiguste wastu. Iseäranis palju tarwitatakje teda ühes mangani hyper» oxydtga hapniku walmistamiseks. Tehnikas tarwitatakje teda ilutuledeks ja lõhkeaineks. Tai on omadus, et ta palawus ja põrutuse läbi kergesti plahwatab. Õeru. mist ei kannata ta mitte wõija, liialegi kui ta teiste iseäranis organiliste ollustega segaind  on sellest teadwad rohuteadlased kõneleda. Sellepärast oldakse aptekideö wäga ettrwaatlik, kui teda millega kokku segada tuleb. Harilikult segatakse «eda teise ollusega paberi peal liigutamise läbi ilma Servmiseta Wöimata oa teda millegagi segada, et ta kahjutaks saaks. Sukur, sõepulber ja muul kergesti põlewad ollused, lisatakse temale kiru! lõhkujate poolt juurde, et ta kergemtni põlema hakkaks, tuliseks läheks ja plahwaiaks. Jääb järele: Bertholleti soolaga lõhkumisel eitewaatlik  olla. TarwiS teada, et ta selle läbi plahwatab, et ta palawuse läbi koost lahti läheb. Ka öerumine ja ta peale majutamine laadimise juures sünnitab kloorkaaiiumisse palamust ja paneb ta plahwatama. Kui päiksepaistel kiwi lõhkuda, wõib ka päikese soojus teda lõhkuja käte wahel põlema süüdata.  Sellepärast oldagu kiwiiaadimisel selle lõhkeainega ettewaatUk. !>?*. 110 8 c tt> a I t 190 S Wastutaw toimetaja P. Grünfoldt. Watjaanoia A. Port. Korter «eita ivaga on saada Suure Tartu maani, nr- 40. 6521 l\m naisleralMS «Nib Nõmmel teise tõrwal suwila» «iie lortcrii odawalt saada. Küsida Meisaualii majast Tomingas. Tuba Kadrinialiä on ära üürida. Küsida Gonsiori uni. nr. 3, kort. 10. siiääkida  lcila 12- 2. 6533 Waikeue korter aiaga on wälja üürida lahe luu peole Pushieiii kaja uul. nr. 4. Pipttt muu hobooe, ö aatit. ivana, 3 me rf. Krae, müüdakse S- Pärnu maani. nr. 124. 6510 ilforsliponb on ära anda. Küsida S. Tartu m. «r. 71, nn Seebcrg. 6521 Pärnus. Nögimaja. l ä ' k« "Ui- asreä, 7 toaline ru«l'(im r ,n 4i. müüa. S i su <« ■ uni. nr. 13, Pärttuž,  P. Griev. Maia on müüa cöaitinlt Magasint lull nr. 6N4 Z. KisiiW on ruturuc ciumuulmise xärast oda«alt  müüa suure hoowiruuini, rodu- liinist äri ja limiit töötoaga. Järel lüstda S. Kompasna uul. nr. n wanaraua kauvluseö. 6513 SWecäte' |a natLterahwa jalgratas en «Qfla Pila uul nr. 36, küsida Pandortn! oe onomi kaest. 6538 Wäike rortrtmiQMbrr 011 müüa Witienhost uu», nr. 22. Jalgratas on müüa Vpvermanni aotegis. näda rvSU> vhw kell 7. 6516 Hobun» ja wedrudega lihuniku wastkei on müüa Wiru uuk. nr. B, fiudjti;pocjt tüstda. i ;6M6 ArartiKmisk pÄK müüöotfe odawalt täis korteri ''sissefcabc:  kapid, toolid, lauad, pehmed mööblid, kena peegel jne. Uuel liul. nr. 16, lori. 24, näha kell 114 j. C-J cp in o Hea tugrw aeru- ja pmjapaat on odaiua hinna eest müüa Bültisli maanl Villa Rosenhain nr. 64, Mustjõe körmal. 2t C 466 Uecster. furorpalitu on müüa Medwest uul. nr. 33j kort. lcU 7 st õhtu. 6;>3!J Äals wiisakal nöörimees! ipöiwad Korterit saada E. Arcbna uni, nr. 14, lori. 2. Maja on müüa Willardt uul. nr. 12, VurjllMt. 8 lnim. saoks, on müüa Wana Kalamaja  uul. nr.3l), kort. 14. 2 Wölja üürida tnabrtkn tiDOtifi), 1 15> 5 sülda ja 15XVV< sülda on luabrtfu lorrten jn puuritud Inetu. Kaupa tehta Ise Pila uul. nr. 27, ma- K-iiniS, lell 4—7. 6361 lortttU® on maol roaga käidama koha peal roölja rentida. Ligemal teatust saab TalltnnaS, S. Laagri uul. nt. 5, kort. 8. 6563 ppsfÄSft on müüa C. Rmerika uul. nr. 5 hobune on wfim. 6. Epinotjewi uul. nr. 12. . Hobune ja troska I on müüa Polkarool uul. nr. P«rn« Eesti koolisekts otfib oma progümnafiumi p«al« fililipol' hatiii. haoliõpflcjal. ~Uotyi fooi»ija(i> palataks, fotii (5. junnini s. a. enint» anda, C»stseisuS Uus jalgratas on odawalt müüa uul. nr. ?, korl. 5, 6563 Mna Inglis JicU kapiga )a pruugitud mesipuud on odawalt müüa S. Tartu maant. nr. W, tort. 5. 6572 Kainera, 18X24, jala ja kahe kaketiga, on müüa Kaarli uul. nr. 8, lort. 6. MrvMt ja suurema purju paadi purjnd mastidega  ja ankrud lettidega on müüa. ilusida Tatarski uul. nr. 31, kart. l, kuni kella II hommiku. 2 6567 Töömultti^rättad on odawalt n: Ulla liajanöki uuL nr. 4, kori. S. C 560 frarcifiniifc pärast müübaffe mitmes, mööblid Rieseukampsi  uul. nr. 21, k. 4, leti 11 —7. Hüsti hoitud wõeraStetoa mööblit! (pruunid, pressitud rohelise plüüsiga) müüdakse odaroakt ära. Näha lell 11—4 p. 1., Soo uuk, nr. 1, kort. 4. Teras taskukellad ja xaberosfitoosid jaamad korralikult i mubt.itud fui uued, kullasena ja krawcriia  juureb Harju uul. Ploompuu ISrwal J. F. Wellmaun. Need wiirwid mllla, sildi, kanevi, lina, puuwilla jne. jaols käiroad kõigist teistest seni -valmistatud wiirwidefl sellepoolest üle, ci nad sugugi wärwi walsa ei anna, ei pleegi ega ka riiei ei riku, watd kestwad sa ilusad on. Must wärw on lihtsalt suurepäraltne. vrwisor A. Iscobn robukauptuS, Ranva maani. nr. 33, 6476 Talltmur». OOOOOiOOOO 0000000000000 8 H. Mirme § I rchll-. Völlvl- jll koijlvi-1 1 8 © nn ofiftb S. Pärnu maanteel nr. 18, Staarita nui. nurga V Q peal, Landsbergi poe lõrwal, Tallinnas. V O ÄElf laubad nn üSno wärsled ia head. Hinnad reõima» Q JC Ulult odawad. AuuSiawd kaubatarnntajaid palun minu kauplust A V waatama tulla. zr 8 Riidewärwimise, 8 X pirtfteife ja uhiumise tööst wõetalse la minu jmirtS waötu ja A V tehakse häSti ja odawasti. K ze Jlliiitllrinatu headusega tautud wilatid 2 luige märgiga. ProoWitnd rohuniitfa. Täielik wasiutus iga wilati eest. Kaupmeesieie oinumllül Wenemaal W. J. Gokdatschwi <4068 led Tallinnas, nutsin Uut turu nr. 15. ffiJUatib käiwad oma headusega kõigist teistest sellekohastest Me. Kmge suurem nnuhind Londonis 11MMV aastnl Jiunta mõju» (tiiiw hoide woatn „TtneoUn" Hea haisuga. MllAo i/uta wstrwi. ja rohakanPtaseS, ainu» sigujaäraUsteo ptektoo sidet?. j 9" ffitf fftti Kis Lhemis wabf „Lt»ve? WSWBWWWAWBWWtWWKBM»B 1 M 500, JJiio ttiaoafm. 500.8 j I «Xl Swiste pühaks. I OO Soowitan omast juurest wäljawaltkust g | oda roa hindadega, nõnda kui kõige moodsamaid L z meesterahwa ülikondasi jj palituid, naiste-- Kjj rahiva pikki jallkifi ja pelerinest G? WM trifo wäljawalikust. aj IJBW88hB ': WZtame tellimist wastu kõigesugu riiete a! I gPSHMi peale, saawad ratta ja korralikult töötatud, w I vWRU' wölsamaa j uurdele ikasa afi. jži VI Riia magasini 'šp» JYe 500. i Wtu uuL Bvdega ©fipcwola reastas. l. W WWKKBBBBBBBBBBBBBBBB7SBBBBWBBBBBWBM we->kiki»vifi walmistatalje praegu mitmesugustest kõivudest mineralidest. Niisugused keemialised !u sttiiv.d ei iarwita taini teraivalSraiumifl, feisaivad iseenda? alati koredad, töotawad mäga kergesti ja kuluwad ükesarnajelt ja weidi Haid kimstiist iveskiklwa reöib ainult headest materjalide!» walmis- Mda, selleparast pole mitte ilma tahtluseta enne nende !tipi de walmiättmig liitele mõtelda, missugust materjali tarwitada jr kust seda tellida. Mitme aasta hoolsa töötamise tõttu on meie töötoas walmtstatuh kunsttised ivesllliustd laialdast tanvitamist ja lugupidamist leidnud (tellige Ittdemaid teateid meie kiivide ja materjalide üle), mäldride kiituse sa hinnakirjad  saadetakse Teile hinnata kodu. Materjalid, mida meie omas töötoas tavivitame, saame paremaieA waljamaa wabnkutcst, mille headus meil ammugi Kra on prooreiuA nõnda el meie la materjalide headuse eest wastutada «või»»- Sedatühe» pannek, et Riia mere õareS ja waljamaa ligidal on, stis on mcu ai«? ivöimalik kõig - paremaid mõisamaa materjalist ladus tagawarakS hoida «F wõimaiiluii odaiva hiwiaga mökdrideie müüa. ' ?ga jõrclcofirimife peale saab lahkesti reastatud, meile saadetud Mjad  reöiwad Eesti, Wene. Saksa, Läti, Poola ja Leedu Icelsed osta, . Materjali ladu ja töötuba Rikola! ja Rüüllt tUÜ. MHftal K*j«| adress, A, E. r. Jhtjxj.. r/6. H«W