Saarlane maksab: l/z „ I. „ss „ -/» .. -,. „ »aapostiga: „ !„k« „ '/- .. " .. V. .. -.50 .. Üksik «umber S kop. kesknädalal ja laupäewal. TolMelns Kuicsaares, PitkaS uul Tttsfcni majas ,<S 13. Kuulutusix wastnwõtmwe kuni Kuiilutitste p-iit-rida Z kop., leha e-sotsaS LO kop. M 73. Kesknädalal, 8. oktobril 1908. XXIV. aastakäik Kolera ja selle wastu 8 Or. W. Gorinewsky järele M. K— a. Kõige sagedamini satuwad kolera pifielukad  söögi ja joogiga inimese sisekonda. Sellepärast tulewad nad kauase keetmise wõi küpsetamise läbi kahjutaks teha. Kõige paremini teemad need inimesed, kes kolera ajal tooreid aia- ja keeduwiljasid ei tormita.  See ettewaatuS on kahel järgmisel põhjusel kasulik: 1) wärSkete aia- ja teeduwiljade  üleliigse larwitamise läbi wõib seedimine wäga kergesti rikutud saada, mis kolera ajal wäga kardetaw on, sest et inimese organismus siis haiguse wastu liig nõrk on ; 2) kui kolera idud kogemata nende pääle satuwad, halkamad nad kiiresti  siginema ja inimesed, kes neid wiljafid  toorelt tarwitawad, jääwad koleraSse haigeks. Keedetult on aia- ja keeduwiljad, muidugi,  kahjutad, sest et haiguse idud keetmise  läbi ära saamad hukatud. Wee, piima  ja paljude teiste jookide kohta tuleb sedasama ütelda nad wõiwad suurel hulgal kolera pisielukaid sisaldada; kolera ajal tuleb neid ainult keedetult tarwitada. Peab silmas pidama, et ka keedetud jook, kui see kasimata riista sisse saab kallatud, ehk kaua aega ilma kaaneta on seisnud, kardetumaks wõib saada, sest et kolera idud sinna kogemata wõiwad sattuda. Ka riistade pesemiseks tarvitatagu keedetud  mett, et neile mitte haiguse idusid külge jätta. Seda tähele pannes, et kolera kärbeste  läbi asjade püüle wõib edasi kantud  saada, tulewad kärbsed ära häwitada, iseäranis säält toast, kus haige on, ja toidud tulewad nende eest kinni katta. Hüge toas ei tohi mitte süüa ega juua. Kolera ajal peab ka selle eest muretsema,  et kõiksugused prügid ja mustused mitte elumajade ja iseäranis kaewude ligi ei koguneks- Solgi- ja poriaugud tulewad sagedasti puhtaks teha ja kuiwa turbla mulda pääle riputada- Kõige tähtsam on kolera ajal oma ihu, pesu ja riided puhtad hoida. Kõik uurimised on näidanud, et inimesed,  keS õige eluwiisiga on, kes joomist ja nägalust ei salli, wäga harwa kolerasse haigeks jäewad. Hoopis sagedamini hakkab kolera priiskajate ja joodikute külge. Mispärast  siis kolera pisielukad nende wastu suuremat lugupidamist üles näitawad? See seletus on kaunis lihtne- Terwe inimese kõhus on maohaput rohkel mõõdul, mis toitu aitab ära seedida. Joodiku kõhus on seda wedelikku wähe, sest et wiin seedimise  näärmeid üleliia wäsitab ; selle tagajärjel  ilmub kõhukatarr, wõi niisugune seisukord,  mil kõht enam maohapu wedelikku wälja ei tööta. Seedimine on neil inimestel  nõrk ja seda kolera idukene just soowib. Maohapu on temale hukatuseks: kolera pisielukad saawad terwe inimese kõhus selle läbi wäga tihti hukka, enne weel, kui nad sitikateni oleksiwad jõudnud  tungida (kus maohaput enam ei ole). Joodiku wõi haiguse läbi nõrgendatud inimese kõhus puudub see takistus täiesti ja niisugusel korral wõiwad kolera idud õnnelikult peenikeste soolikateni jõuda. Seda silmas pidades, et paljudel inimestel  kolera ajal maohapust puudus wõib tulla, soowitawad arstid ühe tassi täie wee pääle 3—S tilka puhastatud soola haput juurde lisada ja igakord pärast sööma sisse wõtta. Ka pärast oma ohwrite surma äratab kolera tihti ebausklikku hirmu- Surnu nahk muutub tinatarwa sinikaks; huuled, silmalauad  ja sõrmede otsad näitawad tõmmukas-sintsed  olewat. Aga kõige tähtsamad on surmajärelised liigutused lihaksteS. Kui koolja enne surma tugewaid ja rutulist liigutusi on teinud, wõi kui tal mõnel põhjusel krambid on olnud, siis on liigutused enam silmapaistwamad. Kes csimist korda neid liigutusi näeb ja nende põhjust ei tea, see satub muidugi hirmu alla, mis meelgi suureneb, kui kirjeldatud  liigutused nagu mabatahtliselt saamad  tehtud, kõigewähemalt ilma nähtama põhjuseta. Iga läbikatsumise järele, mis surnute juures ette on wõetud, jõuti otsusele, et surm enne lihakste liigutusi on olnud. Mõistatuslised surmajärelised liigutused tulewad kolera kihwtift, mis pärast surma lihakslev muudatusi sünnitab- Kolera surnuga ümberkäimises oldagu ettewaatlik, sest et tema sisikonnast pärast surmagi meel mitmesugused wedelikud «välja  woolawad- (Lõpp tuleb.) Nelja märk. 14 CoilaN Doyle järue eestistanud J. Piki ep. Ja, jah. Nad on ära kangeStanud, see on pahem kui harilik kramp. Et näo jooned  ära moonutatud on ja hirmus naeratus  ehk „risuB ssräomous", nagu seda manast nimetati, surnu huultel mängib, mis wõib selle kohta ütelda? Et surm kange taime kihwti läbi tulnud  on, mis liikmed ära kangeStab, was> tafin mina. Seda arwasin ma kohe, kui ta näo nägin. Kuid weel peab seda järele arwama.  mil wiifil kihwt organismusesse mõis saada. Teie teate, et ma kohe noole pääle näitasin, mis surnu pää sees oli- Pange tähele: kui surnu pää otsekohe pöörda, siis tuleb haawatud koht just laeaugu kohta. Waadake kord nool järele. Ma wõtfin noole ettewaatlikult kätte ja wiifin ta laterna ligemale. See oli pilk, teraw, musta karwa puutükk, mille terawa otsa külges nagu ära kuiwanud maik hiilgas.  Nüri ots oli noaga ümarguseks tehtud. On see inglis nool? küsis Holmrg. Muidugi teada, et ei õlel Noh, et meil niisugused teated käes on, siis wõiksite juba wist küll katsuda mõnda otsust teha. Aga nüüd tuleb pää jõjawägi; abi-salt eemale! KorridoriS kuuldusiwad rasked sammud ja tuppa aStus pikk, tüse hcrca, punaka näoga, punsunud põskedega ja wäikeste keerlewate silmadega, mis läditungiwalt paistetanud laugude alt wälja waatasiwad. Tema järel tuliwad wormiriides politsei agent ja siis, ikka weel hirmu täis, Taddeus  Scholto. Üsna hää I kisendas ta oma kareda häälega. Üsna hää! Kes need siin on? Kõik maja inimesi täis. Teie tunnete wift mind, herra Atelmy JohneS! ütles H olmes rahulikult. Muidugi! Kuidas siis, hra Scherlok Holmes. Ma ei unusta ialgi, kui Teie meile Bischopghates korda saadetud brilljantide  warguse põhjust ja uurimisi ette lugesite. Teie näitasite meile tõesti õiget teed, aga see oli iseäralik õnnelik juhtumine.  Ma otsustasin lihtsalt, muud midagi! No, ja l Olgu pääle! Aga mis siin sündinud on. Imelik, kole asi I Ainult faktid! Siin ei aita üksgi theoria. See on hää, et ma ametitalituSte pärast Norwoodis  juhtusin olema! Ma olin just jaama pääl ära sõitmas, kui mulle Scholto tapmisest aru anti. Millest ta surnud on, kuida Teie arwate? Oh, minu arwamine ei kõlba siin midagi!  ütles Holmes kmwalt. Ei, ei. Kõiki ei maksa tagasi ajada, mis Teil wahest on õnneks läinud teada saada. Kuri wötku! Uks oli kinni. Kallid kiwa poole miljoni eest kadunud. Aga aken? Kinni, aga simsi pääl jäljed. Üks ta puhas, kord on aken kinni, siis ei tähenda jäljed siin midagi- Scholto wõiS ka langetõbesse surnud olla. Aga brilljantid on kadunud. Pea! KaS mul mitte midagi arwamist selle asja kohta ei ole! Teie, seersant, ja ka Teie, hra Scholto, minge kord wälja. Teie sõber wöib siia jääda. Mis Teie arwate, HolmeS? Scholto ütleb, et ta eila ööse on wenna juures olnud. Wend suri langetõbesse, siis wõttis Scholto kallid kiwid ja wiis nad ära. Kuidas Teie arwate? No jah, ja siis tõusis surnu üles ja pani wenna taga wiisakalt ukse seespoolt kinni. Hm! Õigus! Otsustame seda aSja teist wiisi! Taddeus Scholto oli wenna juures; nende wahel tõusis tüli; seda meie teame. Wend on surnud, aga ka kallid kiwid on kadunud. Seda meie teame ka. Keegi ei oie pääle seda wenna juures olnud, kui Scholto ära tuli. Woodis ta ei ole olnud. Taddeus aga on wäga üritatud. Tema wälimus noh! see ei ole wäga meeldiw.  Näete, ma mässin teda wõrku.