walitsuse kokkuseade üle wallawanematele ette, millest näha oli, et nemad malmis on talurahwale maapäewast osa wõtta lasta, aga ainult selle tingimisega, et juhataja amet ilma walimata nendele jäcb. Koosolek oli kahejaoline- Esimesest koosolekust  wõtsiwad ainult wallawanemad ja kirjutajad osa, kus mõisnikude saadik omapoolse  eelnõuu wallawanematele ette pani. Teisest koosolekust wõtsiwad waldadeft kutsutud  saadikud ühes walla wanematega, kui ka mitmed haritud mehed osa. Sai tähendatud, et nõuupidamiscks liiga lühikene  aeg, ainult 7 päewa, määratud on, sõuti aja pikendust, millepääle kommissar eitawalt waStas. Siis hakati maa omawalitsuse  eelnõuu harutama. Tuldi otsusele,  et suurel koosolekul wöimata on eelnõuu  põhjalikult läbi harutada, sellepärast waliti 8-liikmeline kommisjon, kelle kätte see töö teha anti. SiiSgi harutas koosolek  pääpunktid lühidalt läbi ja seadis tähtsamates asjades kommisjonile sihi ette, millest kommisjon omas töös kõrwale ei tohi minna: 1) tunti tormiliseks Saaremaal  Liiwimaast lahkuminewate olude pärast iseseiSwat omawalitsust asutada. 2) Omawalitsuse  kokkuseade olgu kõikseisuslik, mõisnikud,  taluperemehed, wabadikud, kellel mähe maad, saamad maata klassi arwatud, sinna klassi aimatakse ka kõik käsitöölised ja igasugused ametipidojad, iga klass walib ühepalju saadikuid nõuukogusse, kes siis eneste keskelt juhataja waliwad. Selle põhjusmõtte järele tuleb ka wallawalitsus muuta. 3) Sissetuleku maks sisse seada. 4) maaaSjus: ostuperemeeStele kõik õigused, mis mõisnikud kontrahtidesse koha päült wälja eneste omanduseks on kirjutanud, uuesti talu koha pääle kinnitada. Rendiandjate ja rendilevõtjate tarwis wahekohus asutada, kes selle järele walwab, et maarendid mitte üle piiri ei lähe. Maata inimestele arwati tarwiliseks kroonu  mõisate ärajagamise läbi maad muretseda,  aga ainult ostuõigustega. 5) Kõik mõisnikkude eesõigused igas asutuses tulewad  ära kaotada, nii et kõik üheõiguslised on. 6) kiriku konwent tuleb ära kaotada ja selle asemele köikseisusline nõuukogu asutada. Õpetaja walimine tuleb täiesti koguduse kätte anda, nii et igal koguduse liikmel, kes 25 aastat wana on, olgu meeste wõi naesterahwas, õpetaja walimiseks hääl on. 7) Rahwa algkoolide ülenmlpidamiseks pearoad kõik seisused abi andma; õpekeel olgu rahwa keel. 8) Pääle selle arwati põllupidamise edendamiseks Saaremaale põllutöö kooli asutada ja ühte agronomi ametisse seada. Tartust Laupäewal, 12. skp. kella 10 aja! awali „Wanemuise" vuS teatrija  kontserdimaja. OnuiStamift toimetas seltsi auuliige, õpetaja Dr. J. Hu r t Peterburist. Pauluse sõnu: „saage paremaks  . . oma kõnele põhjaks mõtus ütles see hallpää igale ühele südamesse minewsid manitsuse sõnu, kellel rahwa asjaga tegemist. Kõne awaldas suurt mõju. Pääle jumalateenistuse pidas hr. J. Tõnisson ilmaliku awamisekõne, kus La „Wanemuise" ajalugu meelde tuletades selle paale' tähendas, kui «äikesel wiisil oma! ajal see esimene Eesti selts oma tööd pääle algas. Käpu täis mehi hakkas koss käima laulma, waimulikkufi ja ilmalifi laulust. Aastate jooksul kosus selts ja tema eeskuju järele hakkas warsti teisigi seltfift tekkima. Esialgu oliwad kõik teised Tartu seltsid „Wanemuise" katuse all Ms koos korteris. Uue, suurepäralise maja ehitamisega algab aga „Wancmuisel" uus ajajärk. Tema tegevus saab laiema aluse. Nii nagu uueZ majas igal kiwil, igal sambal oma otstarbe on, nii on ka tarwis, et terme seltskond, nii mitmekesine, kui ta ka muidu on, rahwa üleüldistes ettevõtetes, mis kogu meie rahwa edenemist  kaasa tõmmata aitab, ühiselt tööle hakkab. Kõne oli asjalik. Suur ruum oli tungil püsti seisjaid inimesi täis ja waimustawalt kõlas: „Mu isamaa, mu Ann ja rõõm-" Õhtul oli pidusöök, millest ligi seitsesada  iniim st osa wõttis. Räägiti, et ligemale  kolmas osa osawõtta tahtjatest ruumi  puudusel ära jääma pidiwad. Muidugi mõista, et siin waimustus «vahel leegina loitma lõi. Kõnest peeti nii paljude poolt, st kuulaja üsna ära wäsis ; tahtis ju igaüks siit ja säält, kaugelt ja ligidalt tulnud seltside saadik midagi ütelda. Pääle selle loeti weel ette määratu hulk õnnesoowi telegrammist, küll lihikönes, küll luules. Pühapäewal oli pärast lõunat uues saalis kontsert, sega-, meeste- ja muusikaloom  poolt, herra Lindpere juhatusel, kuna soolo lauljanna neiu Mieler üles astus. Kuuldawale toodi ainult Eesti helitööst. Ligi sajaliikmeline segakoor tõi nii mõnegi laulu mõnusalt kuuldawale. Kooridest kaugelt üle käis aga muusikakoor, siin oli meil juba kunstmuusikoga tegemist. Neiu Mieleri ettekanded leidsiwad suurt «vaimustust.  Uue kontserdisaali akustik (kaja) on wäga hää. Õhtul etendati uue näitele wa awamisel A. Kitzbcrgi 5-järgulist uut kurbmängu „Tuulte pöörises" esimest korda. Tükk on tähtjas toode meie näitekirjanduses  ja kanti „Wanemuise" uue elukutselise näitejuhi herra K. Menningi juhatusel  ladusasti ette. Mõlemad kutsuti etenduse lõpul näitelavale. Uus näitelawa  oma moodsa sisseseade ja näiteseintcga  aitas etenduse kordaminemiseks palju kaasa. Rahwaft oli kallidest piletite hindadest  (wiieft rublast alla poole) hoolimata uus teater tungil täis. Paljud pidiwad tagasi minema. Laupäewal, 12 aug. lõuna ajal awati Tartupõllumecste seltsi näitus oma oiaS ja esimene Eesti kunstinäitus üliõpilaste seltsimajas.  Waatamise väärilist oli mõlematel.  Kuna laupäewal ilm ilus oli, oli pühapäewal terwe päew «vihmane, mis näituste «vaatamist palju takistas. Puudusesse langenud aade ii perekondade  hüäks halkamad mõisnikud wabatahtlist  maksu makSma, nagu „Nordl. Z." teatab. Need, kelle mõis 3000 rbl. sisse teeb, maksawad 5 protsenti, kes rohkem saawad, maksawad rohkem, kuni 20 protsenti. Tallinnast. Seltside ühendamise koosolek.  Nagu „Wirulane" teatab, peetud 10. skp. „Lootuse" ruumides Tallinna EeSti seltside  ühendamise koosolek ära. Selle järele tahetumat kõik senised Tallinna Eesti seltsid  ära kaotada ja nende asemele uus ühine Tallinna Eesti selts asutada, millel mitu osakonda oleks, iga tegewuse haru jaoks ise osakond. Ühendamise mõte leidnud koosolekul, kus Tallinna Eesti seltside eestseisuse  liikmed, ajakirjanikud ja avalikud tegelased olnud, üleüldist häükskiitmist. Ühendamise tööde ja uue põhjuSkirja kokkuseadmiseks  määratud kommisjon, kuhu iga seltsi poolt kaks ja «väljaspool seltsisid sciswate poolt kolm liiget walitakfe. Lehtsi „kroonutohter", kes rohupurkidejä  pottidega maal ümber sõitis ja millest omal ajal lehtedes jutt oli, on nüüd üles lei- tud. Tema elab Tallinnas, olla endine kõrtsimees,  sellest tulebgi see pottide ja pudelite armastus. Oma rohud teha ta kõik Ühisest materjalist terpentinist ja Jnglissoolast (Bittersaltz) ja wõtab wäikese pudelikese eest 2 rubla. Tähendab äri on hää. Iseäranis suur olla teenistus sügisel nekrutiwõtmise  ajal, siis walmistada „tohter" salarohtusid. mis ka kõige terwema haigeks  teha. Lätimaalt. Riiast. Liiwimaa rüütelkonnale on „Rig. Tagbl " teatel luba antud mõisate pääle wäljamaalt raha laenata. Kuuramaal on mitu wallakirjutajat ja taluperemeest rewolutfionäride poolt maha lastud, sest et nad ~äraandjad" olla. Rllhjas asutatakse „BalSsi" teatel Läti 4- klaSsiline kaubandusekool. KäeSolewal sügisel  tahetakse juba kahte alumist klassi awada. Kooli asutamise mõte on Läti hoiu-kaSsa poolt wälja läinud. Priitahtlikkude annetena  on kooli hüäks 3övv rbl. kokku tulnud. Druweni «alla kõrtsimees lõpetas alkoholiliste jookide müümise ära, pääle selle, kui ta mässuliste poolt ähwardusekirja oli saanud. Politsei on aga „Latw." teatel kõrtsimehele walju käsu andnud, igaltingimiselkangeidjookisidedafimüüa.  Kaugemalt riigist. Peterburist. Semenowski polgu ülem kindral Mien «viibis õhtu kella 9 ajal Uue Peterhofi waksaliS. Korraga last keegi' tundmata tütarlaps Browningi re-- wolwriga seljatagant wiiS pauku ja kind« ral kukkus kohe surnult maha. Kindrali abikaasa wõttis kohe tütarlapse käest kinni, kuid ta tõrgub oma nime nimetamast. Waksali esiselt leiti laetud pomm. (Mien sai Moskwa mässu ajal oma rahustamisetöö  läbi kuulsaks. „Prvl." toim.) Uuendus raudteedel. Et reisijate poolt ühte lugu kaebtust tuleb, nagu läheks raudteedel saates kraam tihtilugu kaduma, sellepärast on teedeministerium otsustanud Nikolai, Balti ja Warssawi raudteedel iseäralisi artellist sisse seada, kes kraami eest wastutawad- Kraami ehk raha .saatjale annab arteltshik sedelikese, mille pääle saadetuse wäärtus on üles tähendatud x läheb nüüd saadetus kaduma, siis maksetakse  saadetuse wäartus sedelikese ettenäitajale  wälja. Stempelmarkide müümine on wiinapoodides  ära keelatud, sest et riisujad riisumise korral ka margid kaasa wõtawad. Nälja all kannatab praegu, nagu sisemiste asjade ministcriumi juures olew arwustiku komitee teab, 29 kubermangu. „Strana" teatab, et endised riigiwolikogu  liikmed, kes Wiiburi üleskutsele alla kirjutafiwad, kui isiku kes kohtuuurimise  all seifawad, õiguse kamanud on uuesti riigiwalikogu liikmeteks «valitud  saada. Kolm saadikut MedwetSki (Stawropoli  kub), Kujasew (Nishegorodski) ja Serebrjakow (Olonetski kub.) on sellepärast mangi pandud, et nad Wiiburi.kuberneri nõudmisele, koosoleku saalist lahkuda, sõjariistus  mast» oliwad hakanud. Juutide Wenemaalt wäljarändamine ol?wat sisemiste asjade ministeriumi teatel lõunapoolsetes kubermangudes kuulutab suureks läinud. 34, Saarl a n e. ISO6.