tagaajajaid waenlasi kinni pidades. Suurt tagawäe  lahingit pole olnud. Wastupanek metsikus maakohas  raudteest on kaua aja jooksul waewalt wõimalik,  sest et sääl toidukraamist puudus on Wenelaste  katset, Girinisse jõuda, wöib Jaapani korpus takistada, kes Jalu jõe juurest edasi on saadetud. Kuroki nihkub põhjalääne poole, wenelasi kindral Nõgi lähemale surudes. Kahjud on mölemil pool määratumad. Washingtonist, 25. weebr. (Morning Post). Saadik Tokios telegrahweerib. Jaapani sõjaministri sõnade järele, et jaapanlaste kahjud kuni Wiimastc kahe päewani 50,000 meest suured olid. Parisist, 20. weebr. cw teatab, et Jaapani saadik wälimistc asjade ministrile selle kohta protesti awaldas, et Wene laewastik Madagaskari  juures wiibib. Delkasscc tegi tõeks, et Prantsusemaa  erapooletest rikkunud ei ole. Tokiost, 29. weebr. (Reuter) Wenelased taganewad  Mukdenist põhja poole. Jaapanlased suruwad neid mölemist tiiwadest. Wenelaste kahjud on rasked. Parisist, 20. weebr. Siin pole sõja platsilt teateid,  pääle Jaapani omade, mis Mukdeni ja Fuschuni  ärawötmisest teadustuwad. Ajakirjanduses ou suur ärewas, aga loodetakse Kuropatkini alalise ettewaatuse  pääle. Tokiost, 26. weebr. Jaapanlased murdsiwad Wene keskliini Huni jõe ääres läbi ja tungiwad põhja poole. Hampu hallikateni jõudes, mis Mukdenist  ida põhja Pool on. Teadustatakse, et wenelased pikki raudtee äärt põhjapoole taganewad, Jaapani keskwäe ja kõige kaugema pahema tiiwa wahele surutult,  ja saawad raskeid kahjust. Kindral - adjutant Kuropatkini telegramm 25. weebr. (kell 0,40 min. P. l.) Sõjawäe taganemine  läks suurte raskuste ja hädaohtudega  korda; iseäranis raske oli nende korpuste seisukord, kes mandarinide teest kõige kaugemal olid. Jaapani parem tiiwa wäeosad tungisiwad sügawale mägise maasse Pawani küla pool ja ühes läänepoolt pääletungiwate wäeosadega omandasiwad meie wäeosade  kohta ähwardawat seisukorda. Meie wägede  köigesuurema jöuu kokkuwõtmise läbi sai hädaoht körwale saadetud. Kellu üheteistkümnest kuni kellu wiieni päewal laskis waenlane meie taganemise teesi idast, kui ka läänest, kus juures idapoolt mandarini teed kahest kohast lasti, Pawani küla ja Puhe juurest. Sellel raskel päewal pidasiwad Paljud meie wäeosad iseendid ärasalgawalt  üles. Lõunapooli läbimurdmise kergus selgub selle läbi, et Huni jõgi, mida meie Mukdeni seisukoha julgeks warjajaks peeti, kinni külmetas. Täna sai kindral Tserpitski haawatud, aga jäi kuni lahingi lõpuni ritta. Port Lee (Mauritsiuse saarel), 26. weebr. (Reuter.) Aurulaewa „Andara" kapten, kes 23. weebr. Wogemarast wälja sõitnud, teatab kuulujuttu, et Roshestwenski laewastik Nossibes on. Washingtonist, 26. weebr. Kassini seletab kõige kindlamine, et Mukdenis lüüa saamise wastuseks abiwägede saatmine saab olema. Mitu nädalat on juba Wenemaa otsus küllalt teada; sõda kuni wõiduni  edasi Pidada, igasugu ohwrite hinna eest. On ettewalmistust tehtud, et Kuropatkinile  suuri abiwägesi saata. Parisist, 26. weebr. (Havas.) Diplomatia ringkonndades  ei usta , Daily Graphic'u" teadet, nagu oleks Wenemaa Prantsusemaale teada annud, et ta walmis on, rahulepingu läbirääkimisi algama. Telinist, 27. weebr. hom.) Wiieteistkümne päewane wöitlas Shahe seisukohtadel ja Muldeni all lõppes meie taganemisega Telini poole. Kuni 24. weebruarini tormasiwad jaapanlased meie pahema tiiwa pääle Shahe seisukohtadel, suuri kahjusi saades,  Pärast seda läksid nad pikkamisi, pärast terwet rida kangeid wöitlusi, meie parema tiiwa pääle, keiserlikude  haudadele lähenedes. 24. weebruaril kestsiwad  tormijooksmised raudtee pääle edasi, kus juures  meie Unsintuni küla suure waewaga omas käes pidasime. Pommid langesiwad raudtee pääle. Et ümbertminewat wäekogu lüüa, kogus pääjuhataja suuri jõuudusi kokku, Sjaogusa pool, ise püssitule piirkonnas olles. Ehk kül tuul ja tolm tegewusi segas,  sai Schenatuni küla ära wõetud, aga jaapanlased  läksid uuesti tiiwa pääle, seda wõitu kasutaks tehes. Selsamal päewal murdsiwad jaapanlased meie lõunapoolse wäerinna Kiksana juures läbi, ida ja lääne poolt raudtee poole tungides ja Muldeni ringkonda  rõngana ümberpiirata ähwardades, mil põhjusel  öösel wastu 25 weebr. käsk sai antud, Telini poole taganeda. 25. ja 26. weebruaril taganesime meie. 25. weebr. kestis jaapanlaste tormijooks meie seisukohtade pääle Huschitai jaama juures edasi. Meie suurtüki wägi tõmbas ennast lõuna pool Semintuni  küla wastas kokku ja põhja pool Phenituni. Suurtükkidega wöitlus kestis terwe Päewa. Jaapanlased  lasksid üle raudtee Tsuertani, 14 wersta Mukdenist  idapöhja pool, wäikeste salkadena meie wäeosasi  Kiussini Pool surudes. Telinist, 27. weebr. (3,56 päewal.) 24. weebr. hommikul Pääkorteriga Mukdenist wälia sõites sõitsin ma ühes pääjuhatajaga seisukohad läbi ja saatsin 25. weebr. telegrammi, aga seda ei wõidud enam sedasi anda. Õhtul sain ma moonawooride läbi ära lahutatud, kes hirmuga määratumal hulgal taganesiwad.  Öö ja järgmise päewa luufisin ma ümber, mil Põhjusel ma telegrahweerida ei saanud. 26. weebr. sattusiwad määmtamad moona woorid, kes mandarini teed mööda taganefiwad. nende hulgas pääkorteri moon, waenlase arwa suurtükkide tule alla, kes Kiussani juures meie liinist läbimurdmise tõttu ligi olid pääsenud. Lõpmata suure hulga moona wedajate sõjameeste keskel tõusis põhjendamata  hirm: moona woorid kihutadi tormis edasi, üksteise wastu kokkupõrkades ja ümber minnes. Tawa ja Puhe külade wahel kuni raudteeni, ponid moonawoorid taganewatel wäeosadel tee kinni, segadust  sünnitades, mis paar tundi kestis. Pimeduse tulekul tekkis moonawoorides teist korda põhjendamata  hirm, mis kaua ei kestnud Woorimehed jooksid wankerte juurest ära ja panid iseenestega tee kinni. Tolmu Pilwed ja pimedus ei lubanud teed ülesleida ega õiget sihti määrata. Woorid, kes mandarini tee Poole tormasid, surusid sõjawäge wastu. Kui hirm moonawoorides kadus, kogusiwad wäeosad endid uuesti ja wötsid mahajäetud moonawankrid ligi. Washingtonist, 26. weebr. Jaapani saadik Takahira  ütles riigi sekretär Hei jutul käies, et Mukdeni  ärawõtmise järelduseks sõja edasipidamine on. Rahu läbirääkimiste ettepanek piab Wenemaa poolt tulema. Tokiost, 27. weebr. teatab, et wangi langenud wenelaste arw üle 3 0,000 suur on; jaapanlaste kaotused 41,000. Eila wangistafiwad jaapanlased Puhe juures taga-- newat Wene wäc jagu. Parisist, 27. weebr. 6oei kahtle selles, et Wenemaa, kui ta mitu aastat sõda piab, Jaapani ära wäsitab, aga ohwrid ei saa siis enam järeldustega  tasakaalus olema, sellepärast piab Wenemaa  püüdma, pärast Mukdeni kaotust, wõimalik kerge!  tel tingimistel rahu tegema. Seesugune pessimismus järgneb ühekülgsetest Jaapani teatedest, kuna Wene telegrammid pnuduwad. 0c; kuulutab oma jutustust admiral Dubassowiga wälm, kes rahu enne wöimataks piab, kui Wenemaa wõitu on saanud. Kindral Kuropatkini telegramm 26. weebr. Täna tungis waenlane ainult kolmandama Siberi korpuie tagawäe pääle. Esimene sõjawägi, kes teistest  Mägedest eespool oli, taganes ikka edasi kõikide Mägedele ettemääratud seisukohale. Kolmandama wäe juhataja käest täna saadud teatede järele pidas selle wäe tagawägi täna seisukohtag mandarini teel omas käes, 8—25 wersta Telinist eemal- Selle tagawäe wastas olid ainult wäikesed, pääasjalikult uued waenlase  wäeosad. 12. weebruarist pääle hakates  kuni 26. weebruarini on ühtekokku 119 0 haawatud ohwitserija 46,391 h a awatud  alamwäelist ära saadetud. Tokiost, 27. weebr. Ojama teatab, et jaapanlased  minewal ööl Huni jõe parema kaldale läksid, wenelasi taga ajades, ja jõudsid päewal liini Pääle. mis 13 penikoormat Huni jõest põhja pool on. 26. weebr. kestis tagaajamine edasi. Mukdeni ümbruses panewad Wene tagawäe osad ikka edasi wastu. Mukdenisse  jätsiwad wenelased palju tapetuid, haawatuid, wangisi, sõja- ja igasugu moona, mis määratumate kuhjadesse üles olid laotud ja mäe küngaste taolised  olid. Tokiost, 26. weebr. (Reuter.) Kindralstab arwab,  et wenelaste arw, kes wiimastest wõitlustest osa wõttis, 300,000 jalawäge, 26,000 ratsawäge ja 1368 suurtükki oli. Kindral Kuropatkini telegramm 26. weebr. Teise sõjawäe wäerinnal, kus ka mina olin, läks öö wastu 26. weebr. ilma lahingiteta mööda. Selle wäe tagawägi kindral Hörschelmanni all jäi kuni hommiku kellu seitsmeni oma seisukohtadele Huschitai jaama ümbruses. Kolmandamast sõjamäest pole ma weel teateid saanud. Osad esimesest sõjamäest olid täna hommikul 25-30 wersta Telinist löuna-ida pool. Parisist, 26. weebr. Mukdeni kaotus sünnitas palju juttusi rahutegemise üle. „Daily Craphic" teadustas, nagu oleks Wene wälimiste asjade ministerium  Prantsuse walitsusele teada annud, et Wenemaa Malmis on, läbirääkimisi algama. Ametlikust  hallikast teadustatakse, et kõik need jutud Wenemaa  walmisolekust, rahu läbirääkimisi algama, tingimata waled on. nad ei tulnud - ega wõinudki tulla Wene ametlistest hallikatest, waid on kas sõnumesaatjate eneste waimusünnitus ehk tulewad Jaapani poolt, et läbirääkimisi uue laenu pärast Inglise ja Amerika pankadega kindlustada, 100 miljoni jen4 suuruses, mille kindlustuseks nafta asukohad põhja-Jaapanis ja Sahalinis oleks. 128 S a t a l a w 16. 1905 WaStutaw toimetaja ja wäijaandja A. Peet. 2?. chs-p»-» tSVS r. chvttMl,»!» «»,»»»»». 11. 15m. Zo. Ilsvr» llumikoera kutsikaiä < Eether> puhast werd on müüa Tartu uulits. 15 Õunapuu juures. >6.8. Wasts emõtsa wallawalitsuS annab sellega teada, et IH. märtsil 1905 saawab selle wava Wiidika U 163 -WW WM" i- Epra H XXIV talud wolikogu ees walla wõlgade tasumiseks aprillist 19VS a. wälsa renditud. Kautsjon wõetakse sisse. Wallawanem: M. Martinson Kirjutaja: G Terien. Tuhalaue mStsaS on t. märtsist I9OS lcaics icpoonu tsliliu sugutamiseks saada o puhast werd Inglis tõuugu z „sh. 4 wershoki kõrge. vrw. Sugutamise hind S rbl, margimakS sk. hall, Arabia-Inglise segawerd, , z arsh 2ja pool wersh. kõrge, sugutamise hind S rbl., margimakS S kop. Need täwd on Wiljandi EeSti Põllumeeste seltsi palwe pLSIe sugutamiseks saadetud. Mõisa pidaja tp. Heiurihson. Laupäewaks saawad walmis: l.sib j« !.smba lika. Küsige! Wastsemöisa wallawalitsuS annab sellega teada, et mitte st. jaS. märtsil, waid st ta 4 martfil IWS a. saab selle walla magaskist oksjoni teel vilja müüäuä. Wallawanem M. Martinson. Kirjutaja Terien. Loodi wallawalitsuS annad seega teada, et st. «Srtstl 19VS «. kell to hom. müüakse stit walla Mäelt küla magaski aidast enampakkumise  teel kohemaksetawa raha eest tsetwerti rukkid S 8 » otre ST kaeru. Pakkumine algab: rukkid S rbl. Sv kop, odrad  4 rbl. ja kaerad st rbl. tsetw-rt. Wtli antakse selsamal päewal wälja. Loodis, 17. weebr lSllb. Wallawanem J. Millistfer. 1ä,6 Kirjutaja Wene. talu. Olustwere walla». on Jüripäewast 1906 a. terwelt ehk jaokaupa wälja rentida. Kaupa teeb säälsamas is, i« Jüri Riiwald WSHmas, waksali juures, rahwartkkaS kohase on Põt VUUMiõ wälia üürida. Kaupa teeb säälsamas J. Ktärd Rõika wobrikn ptegii klaasa, mis kord otsas olid. olen jälle saanud. C J. Langi kauplus. Ettetulnud juhtumiste pärast on Tuure- KSpu mSisaS mõned pSllusulaste kohad saada. 16,16 Häid kuuse katuse laasta, 50,000, on Enge-Wingissaare? müüa. Järele küsida Enge mõisa sepa käest, 16,17 J Konrad. Wana - TSuasfilma mõisa tarwitatakse Jüripäewast IVOS a. 1 V«ne dessätini xoolsisramedl. Kaupa teeb TuSti mõisa walitseja ja PolliS Aroksel. Parun Engelhardt tarwitab endise Lohbergi  majale truut ja selle ametiga tuttawat majahoidjat, tv?<b naesemeeS olla, aga wäikse perekonnaga. Tingimised on Langi siidi poes kaupmehe hra Peterseni juures kuulda. Polli mõisas sugutawäd 1905 aastal kolm suz«t«kk« järgmiste hindate eest: ÄoNPIPOsb " 3"gliS hobuste tSuug.., z arsh 4 wersh. kõrge. Esimene kord 4, teine t ja kolmas t rubla. « Tori hobuste tõuugu, 2 arsh. 4 wersh. kõrge. Esi. mene kord S, teine 1 ja kolmas kord l rubla. " Prantsuse töö hob, tõuugu. 2 arsh. 1 wersh. kõrge. Esimene  kord Z, teine 1 ja tolma» kord 1 rubla. i s,?o Polli wõisawolitsus