rör ühes prokoröri abiga Kuresaarde ja sõitis neljapäewa hommikul aurulaewa Newaga üra. Saaremaa Eesti Põllumeeste GeltS peab esmaspäewal, 16. junil 190 S kellu 4 Kuresaare Testi Seltsi ruumiteS liikmete koosolekut. PäewakorrakS on: 1) Protokolli  kinnitamine, 2) Teadete-büroo sisseseadmise  küsimus ja 3) Muud läbirääkimised. Sadamate ate d. 9. junil tüli randwahtide kerge ristleja „Berkut" Haapsalust Peterburi tolliwalitsuse ringkonna ülemaga siia ja sõitis 10. junil Haapsalu kaudu Tallinna. Selsamal päewal läks ka Norra aurulaew „Skjold" Mustjala alla prahti meel juurde wõtma. 10. junil tuliwad purjulacwsd Nikolai  ja Delphin Riiast poekaubaga siia. Endistel aastatel peeti katoliki jumalateenistust  kindluse lossis „linnapäül." Et sääl praegu parandused ees on, siis ei olnud sel aastal sääl mitte wõimalik jumalateenistust pidada, maid see sündis ohwitseride seltsi majas, kus ruumid sellekohaselt sisse seati. Jumalateenistust  peeti reedel, laupäewal, pühapäewal, esmaspäewal ja teistpäewa hommikul kellu 6. Selsamal hommikul sõitis ka katoliki preester Riiga tagasi. Nagu teada, ei kõlba Ülemaal tehtud „wabriku" wikatid mitte Saaremaal niitmiseks. Saaremaal on rohi kõwem ja tähendatud wikatid  on selle niitmiseks wäga pehmed. Wikatid,  mis fiin tarwitusel on, tehakse meie oma maa seppade poolt. Mitmed liht.talumehed on hähti osawad wikati sepad. Sel aastal on kaupmees hra Bergmann Saksamaal meie seppade tehtud wikatite järele SVO rvabriku wikatit  teha lasknud. Kui awalikuks tuleb, et need fiin tarwitamiseks kõlbawad, siis saab Saksamaa  wabrik neid muidugi suuremal arwul tegema. Kaarmalt. Kaarma-Suurewalla kirjutaja hra Kanawal on Sikasaare mõisa politsei kohuste täitjaks kreisi ülema poolt kinnitatud. Piiyas peetud basaari puhul oleks rahwale  mõned sõnad tähelepanemiseks ütelda, mis küll mitte üksnes pühalaSte, waid ka teiste koh- tade elanikkude kohta käib. Paha nähtus tuli Püha basaari juures selle läbi awalikuks, et rahwaS muidu sisse tungib, küll üle aide, küll muul teel. Basaar peeti kiriku oreli muretsemiseks.  Kas siis rahwal tõesti nii wähe armastust  oma kiriku wastu on, et sedagi mõnda ko« pikut, mis basaari sissemineku lunastamiseks tarwis, maksta ei taheta. Sina ei pea mitte warastama seda oleme juba lapse põlwest saadik õppinud ja kuulnud. Ja salaja basaari wõi muu pidu pääle minemine on niisamasugune  wargusgi, kui teise taskust raha wõtmine. Basaaride ja pidude kordapanijad peaksiwad ka iseäranis suurt rõhku niisuguse nähtuse ärakaotamise  pääle panema ja südisti hoolt selle eest kandma, et rahwas mitte muidu pidule ei pääseks.  Sest salaja ilma maksuta pidu pääle pääsemine wilutab rohwa kelmusele. Kiirlalt teatatakse meile, et õpetaja Walckeri walimifest 5- skp. S mõisate ja 10 talurahwa saadikut kokku tulnud. Op. Walcker saanud 5 häält poolt ja 10 wastu. Wiljandist. Wiljandi õpetaja oli, nagu „Fell. Anz." teatab, 20- mai öösel oma majas mitmekordseid põrutusi tunnud ja sellest professor  Dvsiile RiiaS teatanud- Prof. Dosz seletab nüüd oma wastuses, et niisugused põrutused maaalustest kokkulangemistest tõusewad, nagu see Devonia seltsi maakihtides, mille rabedates liiwakiwi lademetes augud ja koopad on, sagedane  nähtus on- „Wir." Seda ja teist. Naljakas! ugu juhtus ühes kaela' kohtus Parifi linnas. Üks mees, kelle pääle kaebatud oli, et tema paar püksa olla ära warastanud,  mõisteti tunnistuste puudusel süüst lahti. Siisgi ei tõusnud tema mitte pingist üles, mis kaebtuse-aluSte istekohaks on määratud.  Temale eestkostjaks antud adwokat seletab temale, et ta wabaks on mõistetud; mehikene aga ei liiguta aimugi- Juba on saal koosolejatest  kaunis tühi; jällegi küsib teda adwokat, kelle kannatus lõpmaS on, miks ta siis ära ei lähe. Selle pääle kostis wabaks mõistetud mees tasakeSti: „Eime kui tunnistusmehed ära ci ole läinud, ei tohi ma siit nihkuda." „Miks siis mitte?" „Sest et mul just need «varastatud  püksid jalas on." Konn kaemus ei tea midagi suurest maailmamerest. Pääsukestel ja warblaõtel pole kurgede ja metshanede plaanidest aimugi. Ka tuletorni jalg on pime. Ka prohwetid ei tunne ise oma isikut. Pajuokfi ei murra üksgi torm. Ka päälinnas elab talupoeg. Konnapoegadest wöiwad ainult konnad saada. , WorstworSti waStu. Peremees  armastas sagedasti sulast oma wastusega  torgata. „Kuule Hindrek, wõta pudel ja mine too monopolist povltoopi l" „Aga austatud peremees, pälulfin ka rahal" „Raha eest mõistab iga tolagi monopoli tuua" paugub peremees. Pärast pakub Hindrek peremehele tühja püdelat ja ütleb: «Peremees, joo kärakati" „Mis ma fiis fiit joo, pudel on ju tühi!" Sulane: „Noh, täiest pudelist mõistab iga tolagi wiwa juua." Lätimaalt. Riiast. Suuri muudatusi Riia õpskonna pädogogika-ilmaS olewat „R. W" kuulmist mööda peatselt oodata. 7. junil, kell 4 hommikul, heitis wälimiste  asjade ministeriumi nõukogu "laline liige, endine Peterb. ülikooli prostssor Th. Martens Walga raudteejaamal südamelõhkemise tagajärjel hinge. Prof. Martens sõitis oma Liiwimaa mõisast  Peterburi poole. Teel tundis ta korraga nõrkust, mispärast ta Walka jõudes wagunist wälja läks. Siis hakkas ta aga kohe wankuma ja kukkus maha. Warsti selle järel tuli surm. Prof. Th. Martens rahwuse poolest eestlane oli kui üks parematest rahwuswahslise  õiguse tundjatest üle Europa tuntud. Kõige tähtsamates rahwuswahelistes tüliküsimustes, mis Europa konferentfidel harutusele tuliwad,  astus Wenemaa esitajana alati prof. Martens  üles. Iseäranis tähtsat osa etendas ta Haagi rahukonferenifi korraldamises ja elulekutsumises.  „Wir." „R. W-" kuuleb ustawatest hallikatest, et r. n. S. G. Babanow (Tartu trükiasjade inspektor ja endine Saaremaa talurahwa asjade kommissar) üleskutse on saanud Baltimaal ettewõetawast  senatori-rewiderimifest osa wõtta. Babanowit pcetawat kohaliku rahwaelu hääks tundjaks. „Post." Liibawist. Kalameeste hukkasaamine. Põh« jatorm, mis minema nädala alguses puhus, on Kuuramaa kalameestele palju õnnetust toonud. Üks wabadikumees uppus oma poja ja naabripere  poisiga tursapüügil. Nende kalapüüsed tõiwad pärast teised kalamehed mäele. Kahest lootsikust, mis 3 mehega merele oliwad läinud, ei ole senini midagi näha-kuulda olnud, nad on kahtlemata mere põhja läinud. Rutsau wallast uppus üks kalamees oma kolme sulasega. Pääle selle uppufiwad meel neli kalameest Polangeni läheduses. Neid kõiki enamiSti jäiwad perekonnad  leinama. „Wir." Kaugemalt riigist. Peterburist- Wahejuhtumine sküärides. 3. junil tuli Soome sküärideS, üsna selle koha lähedal, kus riigiwalitsejate kokkusaamine pidi olema, kurb wahejuhtumine ette. Ametlik teadaasdmine selle üle käib järgmiselt  : 3. junil sõitis Inglise vurulaew kurn" Soome lootsi juhatusel skääridest wälja mere poole. Pitkopaastl, Standarti reidil seisma  keiserliku jahtlaswa ja teda saatma laewoetttu sähedal tuli Inglise laevale wahi pääl olew miinilaew wastu. Miinilaew sõitis aurulaewaga kõrwustikku ja andis tal? käsu kurssi muuta ja wäljastpoolt kaitseliini läbi purjutada. Et aurulaew seda käsku ei täitnud, waid endist kurssi keiserliku jahtlaewa poole kinni pidas, sellepärast laskis miinilaew kolm kuulita pauku ning selle järel, kui laew ikka endises kursis edasi läks, laskis ta ülemisesse  osasse ühe lohingupaugu. Selsamal ajal laskis ka ankrul seisaw miinilaew „Emir Buharski",  kes nägi, et aurulaew ikka jahtlaewa poole tüürib ja kaitseringist juba üle on läinud,  esiteks ühe kuulita paugu ja siis ühe lahingupaugu  ta suitsutoru alumisesse osasse. Selle järele hakkas aurulaew jahist eemale tüürima. Kohe saadeti wõõra laewa püäle üks ohwitser järele waatama, kui suur kahju on ja mil põhjusel laew wahilaewade käsku täitnud ei ole. Järelwaatamisiel selgus, et 75-millimetriline  kuul suitsukorstna katte läbi löönud ja abimehanismuse aurutoru ära purustanud on. ÜkS ahjukütja oli kuulikilluga põlwest haawata saanud. Aurulaewa kaptenit üle kuulates saadi teada, et laewa loots juhtinud olewat, kes laewa  kaitseringi liinist läbi juhtida oli tahtnud; kapten aga täitnud ainult lootsi käskusid. „Wir." Peterburis on eelwiimase öö päewa jooksul on 75 inimest kolerahaigeks jäänud ja nende seast 19 inimest ära surnud- „Wir." Mosiwast. Krasnoselski uulitsal juhtus ühes majas 4. junil järgmine kurbmäng. Selle maja ühes korteris elas mõisnikusoost isik Medoks,  kes Nikolai raudteel teenis. Ta oli teises  abielus. Tema juures elasiwad lapsed esimesest  abielust: 18-aaStane tütar Anastassia, 15-aastane Anna, ja weel kolm last. 4. juni hommikul lõi Medoksi naene oma mehele, keda oma tütre Anastassiaga koos elama leidis, kirmega  pähe. Anastassial oli oma isaga laps. Naene wõeti kinni. „Jsam." Rjiisanift. b. junil. Dankowi kreisis on Doni wefi kange wihma tagajärjel 7 arschinat kõrgemale tõusnud. Weskid ja sillad on ära uhutud. Madalatel karjamaadel olewad karjad on otsa saanud. Wiljaaiad on wee all. Sutski wallas on kange torm ja sadu suurt häwitusetööd teinud. Mlimed majad ja rehed on ära wiidud, puud «aa seest wälja kistud, SOO deSs. orast on ära häwitatud. Jekaterinoslawist. 6. juni õhtul ilmufiwad  Scheltõja Wodõ jaama pääle K sõjariistus isikut; nad ajasiwad reisijad kolmandamasse klassi kokku, pantivad wahi juurde, murdsiwad telefoni ja telegräst aparadid katki, riisufiwad kassast lööv rubla ja põgenesiwad, sündmuse kohale kiwi maha jättes, millega nad nagu pommiga  ühwardafiwad. Habarotvskist. Gulljaüjes warastati kaupmehe MuStaha 9-aaStane poeg ära. Teisel päewal ilmus kaupmehe juurde tundmata kaukafialane  ja nõudis kirja teel 7 s,OOO rbl. lunastuseraha.  Mustaha kutsus politsei. Kurjategija  laskis 3 pauguga kaupmehe maha ja tahtis siis ka ennast surnuks laSta; tundmusteta  olekus wiidi ta haigemajasse. Blagoweshtshenskist. Aurulaewa „Wladimiri"  püäl saadetud kroonukottidest, mis ilusasti  . kinni oliwad pitseritud, oli 15,200 rbl. wäärtuses kulda ja 8,644 rbl. sularaha ära warastatud. Sõsranist Tamara külas põles 72 talu maha. Paljakspõlenute seisukord on raske. Irkutskist Hommiku-Siberi kütipolgu rentmeister oli waletunnistuste abil pangast 161,000 rbl. wülja wõtnud ja ära põgenenud. _Wir.« Wäljamaalt. Parifist. „Havasele" teatatakse Fezist, et magialide seas koledad weretõõd on tehtud ; üks osa rahwast on koguni HSwitatud. Igalt poolt tulewad Fezi põgenejad Londonist. 7. juni õhtul jõudsiwad iseäralistes  waguniteS fiia 10 riigiwolikogu ja -nõukogu liiget. Külaliste kokkusead on järg» miue: Homjakow, Gutshkow, Swegitsew, Lerchs, Schidlowski, Krüdener Dtruwe, krahw Bobrinski 11., Montwill, Maksudow, Miljukow, Maklakow Tshelnokow, Jefremow, Stahowitsh, krahw Olsufjew  ja Glebow. Pühapäewase päewa pärast 4l Saarlane 1909.