Saarlane maksab: kr»»»»P»stig«! S r. l,p. V, . 1..» s .. '/. .. 7S » „ 4» LV „ V, . t. .. -.50.. üm «umber s k,p. JlM«b ükskord nödalas, igal teifi- Päewal. Toimetus Sur-saar-S, PitkaS uuk. Kuulutuste waStuwötmiue?° > i KuulutuSte pitit-rida tk kop. lchc ecöotsaS Kv kop. -5- 14. Teisipäewal, 3. aprillil 1907. XXIII. aastakiilk Mis oleks Saarerahwal hädasti tarwis? Moto: Aita is e, siis aitab sind Jumal. Kahte aSja oleks Saaremaale minu arwateS wüga hädapärast tarwis, ja need 2 oleksiwad: I) põllumeeste haridus ja 2) talu perenaeste haridus. Ehk lihtsamalt  öeldes: meil oleks põllutöö kooli ja tütarlaste kooli hädasti tarwis. Ilma Põllutöö kvolita ei edene meie maapidamine  millalgi, isegi siis mitte, kui maad igal mehel küllalt käes oleks, s. o. ilma põllutöö teaduseta ei edene põllu harimine ja majapidamine meil mitte. Elamaks tõenduseks selles on 1) ilmatu suur hulk kõlbmata maad Saaremaal, ja 2) wiletS ja mõistmata majapidamine isegi säül, kus maad pirised on, nagu kroonu wvldadeS. Kes ilmaS wähegi ümber käinud on, peab tunnistama, et kusagil nii palju maad tarvitamata ei seisa, kui meil Saaremaal, nimelt niisugust maad, mis põlluks ja heinamaaks teha sünniks. Lugege need lõpmata karja- ja kadakamaad üles, kust loomad waewalt nälja kustutamiseks süüa leiavad (looma Asumisest ei wöi niisugustel  «aadel juttugi olla) ! Mujal maailmas on niisugused maad köit põlluks haritud, kust loomad põllurohtu saamad Niisugused  määratumad soo-maod, tui neid Saaremaal  palju leidus on mujal pool, näit. Soomes, köit kraawitatud ja annawad kõige paremat ja peenemat heina, kuna meie soohein õiguse pärast ainult looma aluSpõhukS sünnib. Ja miks annawad meie põlludgi läbiStikku ainult 4 seemet wilja? I KuS on meil truubitatud põldusi olemas? Kus väetatakse meil põldusid kitMate katsete järele ja mõistlikult kunst- Anmkuga? Kus on meil kariloomade ja hobuste kaswatamine wähegi korraldatud? Aga nälginud lamba karjasid on meil rohkem,  kui stepimaadel, mis just nende loomade  kaSwatamiseks sündsad on, kuna meie karjamaad lammaste läbi meel wiimase rohulibleni ära kistakse. Majapidamisest ei maksa rääkidagi, sest seda ei ole õiguse poolest olemaSgi. Egas ometi need majad, mis inimese ja loomade sõnnikuga Ümberpiiratud on, kus wirtsawesi  toast wäljaastudes «õnes kohas põlvini  ulatab, kuna põllud sõnnikuta jäävad,  egas need ometi põllumeeste majad  ei ole ! Ja miks on see kõik meil nii olemas? Ainult sellepärast, et meil põllutööd ja majapidamist ei mõisteta. Puudust on selle»  nii palju, et neid korraga üles arvata  ei saa. Oleks meil Saaremaal paar põllutöökooli, siis oleks kümne aasta pärast  Saaremaal osaltgi täiesti teine nägu. Sellepärast: Saaremaa rahwaS, kui sa edeneda tahad, siis asuta i s e omale põllutöökoolifid,  mida rohkem, seda parem. Keegi teine sind siin aitama ei tule. Lootus  kroonu pääle on asjata : kroonult võib ainult abi saada, aluse ja põhja peab rahva»  ise panema. Olgu küll meil kopikaid Diche, aga kasulikumalt tarvitame ueedgi wähesed kopikad põllutöökooli hääks ära, kui õlle ja wiina pääle. Ja egas me nii waesed olegi, kui mõni arwab: me tarvitame  kõige wähemalt 12,000 wakka odre aastas õlle pääle ära, see teeb 30 tuhat rubla meid aastas waesemaks, ja kõht jääb selle juures tühjaks ja haigeks, pää segaseks ja jalad nõrgaks. Monopoli me wõtame ka mehe moodi, nii et „wa lakke" eest ikka oma 60 kuni 70 tuhat rubla aastas kõige wähem walja maksame. Ja selle kõige eest ostame omale ainult kõhutõbe, siniseid ja kriimustatud ninasid ja silmasid, ttlestursunud  ja paistetanud huulesid! Pääle selle saawad naesed-lapsed sellesama raha eest mõnegi hüä peksu, naabrid sõimata ja wahel isegi pussiga pihta. (Järgneb.) Wilets wöitluse wiis. „Hääl" püüab kõiki, mis «Saarlane" ial ütleb, kahtlaseks teha, nagu ci töötaks «Saarlane" rahwa kasuks. Niisugune wõitluse wiis wõib asjast arusaajatele  tõesti läilaks mmna. Wilets on igamees,  kes arwab, et temal üksi arusaamist on ning teised ilma selleta elawad. Weel viletsam on oga see, kes teest sellepärast taidab. et omale sest kasu loodab saawat. «Saarlane" arwustab omas 7. numbris  rahwa elu ning jõuab otsusele, et pääasjalikult haridus ja töö rahwa elu tõstab, mis niisama tõsi on kui 2 kord 2 neli on- ~Hääl" ütleb aga omas 21. numbris, et maa kättesaamine pääafi olla, mille asemel aga „ Saarlane" haridust ja tööd soowitada, nagu oleks „Saarlane" sellega maa küsimuse wastane- Niisugune ülekohtune  kahtlustus on hirmus, mis rahwast  eksitab ning tolle kahju wõib teha. Mikspärast tikub «Hääl" ilmasüüta armustuse  kallale ning püüab mustaks teha, mis walge on? Kui «Hääl" haridust mitte rahwa elu ülemaks edendajaks ei pea, siis ei tunne tema ise haridust ega selle wäärtust. Haridus on see, mis inimese pimeduse wangist lahti päästab ning teda wabaks iseseiswaks isikuks teeb. Ilma hariduseta inemene ei ole jälgi iseseisaw. Kes haridust rahwa elus odawaks peab ning seda nagu mõneks kõrwalisekS asjaks mõnitab, see ei olegi rahwa sõber, waid selle waenlane. Nõndasamma on töö, tõõpüüd ning -himu ülem rahwa õnn. Wenemaal on mõnelgi mehel Kv desjätini muSta mulla maad käes ning ta on selle pääl peaaegu näljas. Kust see tuleb? Hariduse ja tööhimu puudusest- Millest elawad suurte linnade mitme saja tuhandelisel)  rahwa kihid ja hulgad? Tööst ja jälle tööst ja wirkusest- Kui maa küsimuse kõrwal lugejatele  haridust ja tööd meelde tuletab, siis on ta õieti teinud, aga kui „Häül" teda selle juures kahtlustab ja mõnitab, siis »u ts ülekohut teinud. —K — Kodumaalt. Kuresaarest. Maapüew on Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsile põllutöö kursuste  toimepanemiseks 200 rubla määranud. Nagu teada, määras Saaremaa talurahiva  asjade komissar, et Saaremaa kroonumõisate rentnikud nendele wallaametnikkudele,  kes kroonumõisateS mõisapolitsei  kohusid täidawad, tasu peawad maksma. Enamisti kõik kroonumõisate rentnikud kaebafiwad selle määruse üle Liiwimaa kubermangu walitsuse talurahwa osakonnale. Nüüd on sääl need kaebtused läbi waadatud ja tähele panemata jäätud. Mõned rentnikud tahawad senati edafikacbada,  sest seaduse järele olla rentnik ainult siis kohustatud tasu maksma, kui ta mõisa politsei kohuste täitmisest ära Ütleb. Siin aga pidanud wallaametmkud kroonumõisateS politsei kohusid walitsuse kordaseadmise järele, mitte aga selle tõttu, et rentnikud nende kohuste täitmisest ennast ära olekstwad  ütelnud. Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi näituse toimekond oli 29- märtsil selle üle nõuu pidamas, missuguste tingimistega näituse asjus suurpõllumeestega ühineda. Otsustati', et ühendamine wõimalik oleks järgmistel tingimistel: I) Eesti näitus on näituse platsil suurpõllumeeste omast täiesti eraldatud; 2) Eesti jaoskonna jaoks walib Eesti Põllumeeste Selts ise omad auuhinnamõistjad; 3) Suurpõllumeeste Selts annab Eesti näituse osakonnale tarwiliscd  ruumid ilma hinnata ja ehitab loomade  kuurid ja latrid omal kulul, annab  Eesti jaoskonna auuhindade wäljajagamiseks,  kui wõimalik, 400 rubla raha, 5 hõbe ja 20 brongsist auuraha ning Eesti näituse komitee liikmeiele prii sisseastumise piletid; 4) näituse sissetulek jääb täiesti suurpõllumeeste Seltsile ja S) Eesti Põllumeeste seltsile jääb õigus ise ka auurahasid  lüüa lasta- Need tingimised on peaaegu needsamad, mis suurpõllumeeste seltsi poolt määratud- Auurahastd on ehk palju nõutud, sest neid wist suurpõllumeeste Seltsil nii palju ei olegi- Mis aga priipiletitesse  puutub, siis oleks see tingimine maha wõinud jääda, lest et ta auutuvdmisega  mitte kokkukõlas ei seisa. Et eestlastel täiesti oma osakond näitusel  saab olema, siis töötagu ärksamad mehed selleks südisti, et Eesti osakond mitte ivaeselapsena  ennast näituse platsil ei etenda. Enne lüksiwad kõik haawamifed, ka kõige wähemad, ringkonna kohtu alla, mis wäga raskendaw oli. Uue seaduse järele käiwad aga wähemad haawamised nüüd rahukohtunikkude alla, isegi walla kohtute kätte lähewad nad, kui haawamised üsna wäikesed on. Ehk küll walla kohtus karistus  hästi wäikene on. siiSgi on haawatutel selle poolest wallakohtuS kasulikum käia, et tähendatud lohus nõndanimetatud .valuraha"  oma äranägemise järele kannatanud  isikule mõista wõib, kuna seda teistes kohtutes mitte ei ole- Muidugi wõib nii hästi ühes kui teises koht»» «eel kahjutasu