Saarlane <k Z 6. TeiMewal, S 7. junil ISO6. XXII. aastakiiik. maksab : . V, >. l. sü . ' V« » - . ?'» „ '/2 » l. - „ Vt . -„20 „ Ilmub ükskord nSdõlas, igal teiftpä-wal.  > Kuulutust- wastuwötmiue kiini Kuulutust- p-tit.rid° S kop. lehe «Soises LO kop. Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Ajalehe..Saarlase" 1906 pooleaasta tellimine on awatud. Keele küsimusest. RaSke on praegusel kiirel riigi elu muutmisel niihästi wana kui ka uue korra hüäduöte ja halbtuste üle külmawcreliselt ja õiglaselt otsustada. Tahtmata satud ühe ehk teise liialdamise sisse. Olgu, et nüüdse uuenduse tuhina tõttu kõiges manas üksi puudusid näed, ehk jälle Ümberpõördud  wana korra laitmiseks ühe ehk teise isikliku wöi parteilise waadete põhjal uues korras ainult kiiduwäürt külgesi näitad. NaSke on sellepärast la meie koo Ude üle asjalikult otsustada, „Saarsi,se" 45 M.ä. sõowitab tungiwaet. et tulcnttüs õpetus rähwa koolides emakeeles antaks ja et Wenekeele õpetamine Ecstikeele abil sünniks  süül juures ajaloo pääle toetades, et ennem, kui nii wiifi õpetati, paremad järeldused  on olnud, kui nüüdse! „loomulisel õpetamisel." Raske on, nagu ju tähendatud,  seda kõike korraga tõeks tunnistada ehk jälle waleks ajada. 1887 aastal, s. o, 18 aastat tagasi, siis hakati meil koolides Wenekeell sunduslikult loomulikul wiisil õpetama ja seati ta ka ope-keeleks. 18 aastat oleks pikk ajajärk selleks küll, et näidata, palju sest kasu ehk mitte kasu on tulnud. Aga asi on siin see, et nimetatud käsk jäi aluStuses päris käsuks ja Nüüdgi pile ta ka meel täiesti täidetud,  sest igaüks, kes meie, koolidega ivähegi tuttaw on, peab puhtasüdamliselt tunnistama,  et suurem osa Saaremaa koolisi Wenekeelt ikkagi ümberpanekute! on õpetanud  ja et õpe keeleks emakeel on olnud. Käsust üleastumise põhjuseks oliwad ja on nagu igal ühel teada meie koolide igapidine kehw seisukord ja kooliõpetajate  puudulik riigi keele mõistmine. Nii ei wöi siis „elu" pääle põhjendades praegu nõuetarvat kooli programmi ja tema täitmist mitte hukka mõista. Sellel samal põhjusel ei saa aga ka teda kiita mitte, sest «me pole palju uue kooli küpset wilja maitsnud ega näinud. Seda ettcwaatlekumad  peaksime siis omäS nõudmises koolide kohta olemagi. Kui meie Venekeelele  edespidi oma rahwa koolis liig kõrwalise wäärtuse anname, kaS meie seega aga mitte oma nooresoole teed kõrgema hariduse poole kinni ei pane, milleks tung nii wäga praegu kaswamas on? Kui meie Venekeelt mitte niipalju, kui meie jõud seda meile lubab, tundma ei õpi, kas meie sellega endid mitte riigi wolikogust eemale ei tõrju? Kui meie keele pärast oma politilist elu juhtida ei saa kas oleme siis weel wabad kodanikud, nagu seda konstitutsion meile tõotab? Need Za palju sarnaseid küsimusi nagu leiwa lüsimuS saarlastel mis Wcne keellga seotud on, iohustawad meid rahwa kooli tulewiku üle küll mitmekülgselt ja õiglaselt hoolitsema, sest selles seisab meie tuleivane  jõud. Missugune seisukoht Wsnekeclele rahwa toolide „uu.S programmis" tuleks anda, seda peaks terws rahwas ise otsustama, ja missugusel wiisil teda õpetada tuleks seda otsuStaksiwad ka kõik kooliõpetajad.  Et aga, nagu juba nimetatud, praegugi  weel 18 aastat nõutud kord mis koolides weel täiesti maksmas pole olnud, sell pärast peaks rahwa arwamise saamise jm r s wahet tegema selle liigi wahel, kes ise niisugustes koolides on õppinud ehk oma lapsi sääl õpetanud, kus Weneleel  täiesti ehk suuremalt õpekceleks ja tcise liigi wahel, kes seda mitte pole teinud, sest ühe kui teise poole mõtted saawad selles asjas wiStisti lahku minema. Niisamuti peaks ka kooliõpetajate mõtete awaldamise juures Weneleele õpetamise wiisi kohta wahet tegema nende wahel kes Wemkeelt siit saadik loomulis t wiisil on õpetanud ehk kes mitte, sest loodctawaSti  saab ka siin seesama tagajärg olema, mis rahwagi juures. Üksi proportsionaalhääletamise  läbi wõikS llin täitsa õigeid arwamisi leida. Asi näitav seda wiisi ehk küll liig peenikeseks minema, aga ta on ka sedawörd kallis küll, et ta pärast niisugust  waewa maksab ette wõtta. le. T o i m. t ä h. Ehk see kiri küll meie põhjuSmõieie  waStu on, fiisgi oleme temale ruumi andnud, sest selles kirjas on ka nii Mõnigi möw tähelepanemise wäärt ja asi ise nõuab ka mitmekülgset läbirääkimist. Pääle seda näitab see kiri ka, kudas mõni keele kohta mõtleb, ja sarnaseid mõtlejaid on meil nii mõnegi. Keeleküsimus koolides on meie koolide ja rahwa elu küsimus ja sellepärast tuleks seda tüll läbirääkimise alla wõtta. Ja sellepärast kutsume meie kõiki neid, keda nimetatud küsimus huwitab, oma mõtteid „Saarlase" läbi awaldama. Kodumaalt. ' Kuresaarest. Püsside ja rewolmrite  luba. Nii kuida kuuldub, olla kohaline  talurahwa asjade komissar Liiwimaa kubernerilt eeskirja saanud, milles kuberner  komissarile lubab püsside ja rewolwrite  luba pääle wallawanemate, nende abiliste,  «vallakirjutajate ja wallakohtu ametmeeste  ka külakubj ast e l e anda, kui wiimaste poolt selleks soowi awaldataks.  Külakuhjad wõiwad lubatähed (piletid)  kas walla walitsuse läbi ehk isiklikult kätte saada; «viimasel korral peab aga wallawalitsuse tunnistus kaasas olema selle üle, et lubatahtja tõesti sel ajal külakuhjas  on. Jaanipäemal peeti siinse paadisõidu seltsi poolt wõidu sõitu. Mitmed paad jöidu armastajad oliwad Riiast ja Tallinnast ka osa wotmas. Esimese wõidu sai üks paadisöitja Riiast omale. Kuresaare gümnasiümiS tegiwad sel kewadel järgmised kaSwandikud lõpueksaami ära: 1) Barlholomäos Atkotschunas; Kowno kubermangust, leedulane, katuliki usku; 2) Dietrich BuxhSsden, Saaremaalt, lutheruse usku, sakslane ; 3) Boris Ginzb u r g, Smolenski kubermangust,  juut; 4) Wiktor Kingissepa Kuresaarest, lutheruse usku, eestlane; S) Joseph Lewin, Witebski kub., juut; 6) Ludwig Masing, Saaremaalt, lutheruse  usku, sakslane; 7) SigiSmund Mine i k o, Wilna kub., katuliki usku, poolakas ; 8) Otto M ö l ler, Saaremaalt, luth, usku, sakslane: 9) Nikolai Rüppe  r t, Liiwimaalt, Wene usku, «venelane; 10) Roman C h o l o S t o w, Kuresaarest, Wene usku, wcnelane. Pääle selle tegiwad siin weel kaks eksterni eksaami ära : Anton Wladüko, Keltfist, katuliki uSkü, poolakas  ja Alfred Kirschfeldt, Liiwimaalt, lutheruse usku, lätlane. Liiwimäa Zonfistorium on, nags „Balss" teatab, nüüd jälle lubanud kihelkondades  surnuaia pühasi pidada, mis minewäl  aastal ära keelati. Nii wõis stiS ka meil sel suwel Jaanipäewal surnuaia püha pidada. Seekord pidas Anseküla õpetaja surnuaia jumalateenistust. Karskuse Seltsi muusika koor oli mängimas. Eesti kirjanik ja luuletaja hr. Sööt Tartust on Kuresaarde terwiseweele tulnud ja jääb siia üheks kuuks ajaks. - Kuresaare linnawalitsus ott korda seadnud, et konfetti tarwitamine linnamaade pääl ära on keeltud. Mis sellel kordaseadmisel  põhjuseks on olnud, ei ole teada. Konfetti oli siinsetel pidudel pää sissetuleku hallikaks ja selle tõttu saab sarnane kordaseadmine  kaunis tuntawalt siinsete pidude sissetuleku pääle mõjuma. Ehk küll konfetti piilumine rahwast raharaiskamisele harjutada  wõib, siisgi on ta süüta lõbu ja ta tõi ka siinsetele supelwõõraStele, kes alatasa Kuresaare igawa elu üle kaebawad, huwitust.  Teiselt poolt oli ta suureks awitajakS HSStcgewates ettewõtetes, näituseks kurttummade  pidudel. Kui küll konfettit erafisfetulekute  hallikaks teha ei tahetaks, fiisgi tuleks asja nii seada, et pidudel, nnS häätegewateks otstarbeteks peetakse, konfetti  tarwitamine lubataks. 21. juni k. p. pääle tähendatud kohase rohakohtuuikkudekogu koosistumine jäi pidamata, sest et uSutawat kohtukoosseisu  kokku ei wõidiid saada. Maal peetud basaaride üle kirjutatakse  meile: . Rahwa kohta peab kahetsedes tähendama, et siin paljud mitte kiitust ära ei teeni : kui basaarile fisseminek priitühM on, siis on see lihtsalt ütlemata rumal, kui inimesed ometi suurel hulgal üle aedade ja nööri alt wägiwaldselt ja salaja sisse tikuwad, et mitte pooligi kopikat fisfemineku eest