wenelased korraga tuled Üra kuStutasiwod ja pimeduses ära kadusiwad. Tshifus, 20. juunil. (3. juulil.) Teatatakse:  Pärast Port-Arturi lahingut 13. ja 14. juunil kohalejõudnud põgenejad kõnelewad, et haawotuid Port-Arturi 01l sadanded on. Põgenejad, kes Tuwi lahest tulnud, teatawad ka, et sadanded haawatud lahe kaudu ära on pääsnud. Neist lahingutest wõtsiwad osa esimene Jaapani diwisjon, kcS Nansani juures nii kangesti kannatada sai, kui ka uuesti Jaapanist juurdetulnud 11. diwisjon. Jaapanlaste kaotuste kohta ei ole midagi teada. Mõlemad diwisjonid, keS Port- Arturi kallale tungiwad, seisawad 40,000 mehest koos; päüle selle on jaapanlastel weel iseseisew suurtükiwäe korpus. Piirajad saamad suurt toetust lisaks. Wene konsuli telegramm Jnkoust 16. junil 1904. Praegu jõudis torpedolaew  „Leitenant Burakow" Port-Ariurist siia. Teated, mida admiral Togo 10. juunil peetud lahingi kohta awaldab, ei ole õiged. Kõik meie laewad on wigata. Ustakse, et üks Jaapani torpedolaew on põhja lastud ja kaks rohkesti wiga saanud. Kuropatkini telegramm Keisri Majesteedile  17. juuuist 1904: Kuroki maamäe osad ei ole mitte ainult pääletungimist Goidshou ja Dashitshao poole seisma jätnud, maid osa jaapanlasi, kes teel Khandsa poolt Sjandao poole liikumas oliwad, on Sjujani poole wiiwal teel Khandsa poole taganema hakanud. Madjawansõi küla on meie wäe Gaitshou lõunapoolsel teel ära -võtnud. Tshapanlini kitsastee kaudu ei ole jaapanlaste  taganemist mitte märgata olnud. Meie ratsavägi on Sunjetshöni poolt küljest wastase päälekäimise tagajärjel ära põhjapoole läinud. Lõunapool Gaidjhoud on jaapanlased 200 (20 ? ! Toim.) wersta kaugusel kõigil teedel kitsaöteede juurde tugewad jalawäe seisu-salgad walwama seadnud. Föngwangtshöngi poolt küljest on jaapanlaste  pääletungimine seisatama jäänud. Haushentsa-Sinmintini poolt küljest on jaapanlased ära lõunapoole läinud.  Port-Arturjajaapanlase  d. „Nowosti" jutustavad, et Jaapani asjaajajad Kolumbias ja Washingtonis 10,000 tonm. jahu on ostnud ja seda kuue nädala pärast Port-Arturisse saata tellinud, 10. junift arwateZ. Selle kohta awaldatakse ühes Inglise lehes järgmist huwitawat arvamist: Kui jahu ostmise jutt õige on, fiis tunnistab ta, et jaapanlased kõwaSti usuvad, et nad umbes kuu aja pärast Pori Arturi ära wõtawad ja arwawad, et neil selleks ajaks hulk Wene mängisid saab olema, kelle toitmiseks jahu tarwis läheb, sest Jaapani oma sõjarvägi tarwitab pääasjalikult riisi. Nagu näha, ei mõtle jaapanlased Wene mängisid mitte Jaapanimaale wiia, maid tahawad neid Port-Arturis pidada. See on küll imelik, et jaapanlased kindluse kaitsjate jaoks, keda nemad ise alles piiravad,  toidumoona malmis muretsewad, aga see sünnib meie lepinguosalise hoolsusega kokku, mida ta oma ettevalmistustes on näidanud. Inglise lehe arwamine ja Jaapani tel' limine on küll mõlemad wäga julged, sest Port-Artur seisab seniajani weel üsna kindlalt. Kui ruttu jaapanlased teda ära wõtta saamad ehk kas nad teda üleüldse jõuawad wõtta, seda näitab alles tulewik. Jaapani püssikuulisi nii kirjutab „Russkija Wedomosti" kirjasaatja Ljaojanist peab hüüdeks kuulideks nimetama, kui neid sõnu sõjariistade kohta üleüldse tarwitada  wõib. Jaapani kuulide läbi löödud haawad paranewad peaaegu kõik ära. Mina nägin ise inimest, kes 22 kuuli kehasse oli saanud ja alles 2 nädala pärast ära suri; aga ka tema oleks terwekS saanud, kui haawade kinni sidumine mitte hiljaks poleks jäänud. Haawad, mida kehast läbi jookSwad kuulid sünnitawad, et tee inimesele  suurt walu ja haawatu wõib kaua aega edasi sõdida wõi jalgade pääl seista. Üks kasakas, kellel rind läbi oli lastud, käis haawatult 40 wersta jalgsi ära. Selle wastu oga on suurtüki tule pommikildude wõi wäikeste kuulide läbi saadud haawad peaaegu alati surmawad. Kuna püssikuulid keha sisse kinni ei jäe, waid säält wälja tungiwad, lõhuwad pommikillud inimese keha nõnda ära, et kui haawatu mitte kohe ei sure siis suur werekaotus hiljemalt ometi tema elu lõpetab. Jalu jõe ääres korjasiwad jaapanlaled hulk meie haawatuid maast üles, sidusiwad nende haawad kinni ja saatfiwad nad siis palgatud hiinlastega meis leeri. Palju haawatuid päästsiwad ka hiinlased wabatahtliselt  ära ja rawitsefiwad neid jõudu mööda; seda nägiwad palju ohwitserifi päält ja palusiwad ajalehti sellest teatada. 15. junil Kindral Oku teatab, et jaapanlased lahingus Thelisse juures 217 meest, nende seas 7 ohwitseri surnutena ja 964 meest, nende seas 43 ohwitseri haawatudena kaotasiwad. Esiwine masina inshenecr, herra Toomas Braddon, kes iga reisijale oma lahke ja rõõmsa oleku pärast wäga meeldis, oli ihu ja hingega arsti nõudmise poolt. Tohtri ettepanek sai mitmelt poolt suure Vaimustusega, aga ka nõndasama paljudest wäga wilult waStu wõetud, lausa rvaStapanek  jäi aga ainult kõikidest armastatud herra Braddoni pärast tulemata. Juba rõõmustas wiimane oma wõidu üle kui häkitselt üks terawa kõlaga hääl kõige südidusega selle plaani masin hakkas,  nõnda, et iluS kahwatanud näoga muSta juukseline, laia õladega inshenecr püsti tõusis, et oma waenulitku waStaft paremine silmitseda- Wastuhakkaja herra oli tugswakondiline, kõrge kaswuga ja punase täishabemega mees. Suurte klaasidega tume sinine prill kattis tema filmi. Suure nina kuju awaldas wähelist iseseiswuft. Ka tema kargas ülesse ja põõris wälja kutsuwalt insheneeri poole. Et nemad teine teist wihkasiwad, oli mõlemile selge. Reed reisijad, keS praeguni herra Braddoni  meelehääkS waikinud oliwad, hakkafiwad nüüd, kuS neil eestwedaja oli, kohe selle nõusse, üteldes, et haige lapS neile kõigile suureks raskuseks ja tüliks oleks. Sinise prillidega herra nimi oli, nagu seda reisijate  nime kirjast leida wvis, HslSton. Elawaloomuline inshenecr sai selle läbi sõuda erutatud, et tema oma seisukohta, kui laewaawetnik, hoopis ära unustas. Kuidas on see Võimalik, et üks meesterahwaö  päälegi weel haige naesterahwale abiandmist wõib keelda?! hüüdis tema, kuna tema poolehoidjad rahuloldarvalt pääd kõigSwfiMd. Kuidas on seda mõista, et üks teie seisukohaline mees nii iseäraliselt ühe temale õiguftpoolest wõõra naesterahwa eest nii ägedasti wälja astub, et kõiki kaasreisijaid sellega pahandab ja tülitab?! waStas herra Holston, oma erakonna poolt rahulolemise sisaldustega toetatud. Kui mina aga teile kinnitan, et mina kõne all olcwat naesterahwast ülepää ivee! näinudgi ei ole, peate oma kahtluse minu üle silmapilk tagasi wõtma, hüüdis Braddon.  Teil on wist iga kaastundmus selle wasta, kellest teie kasu saanud ei ole, tundmata  asi ; muidu ei wõikS teil kohe sarnatsed mõtted pähe tekkida! Herra Holston naeratas häbematult ja sõi rahulikult edasi. Laewa kapten, kes praeguni magusalt püült kuulnud oli, käskis nüüd sellest asjast matkida. Räägitaw naestcrahwas jääb sinna kus tema praegu on, tähendas tema lühidalt, ja seega oli asi lõpetatud. Rahu ei toonud see otsus aga ometi mitte seltskonda tagasi, mõlema «vaenuliku mehe wiha kasiva? päewast  päewa ja kummagile tekis reisijate seast oma poole hoidew erakond. Braddonis ärkas nüüd üsna tungiw ja loomulik tung, seda naeSterahwast, kelle pärast tema nii ilmsüütalt walju noomituse oma kapteni käest saanud, ka tundma õppida. Esimese kokkupuutumise korral punastas tema sügawaSti ja nimelt kahel põhjusel. Esiteks wiha pärast oma wastass wastu, et tema sarnast naesterahwast eneste liiki wastu wõtta ei tahtnud ja teiseks sellepärast, et Holston teda selle naesterahwaga koos kahtlustanud oli. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Sõttakutsumi n e. Kõigekõrgemalt poolt on meremäe alamtagawarawäelistele  Saaremaal järgmine käsk antud: I, „Keisri Majesteedi käsul kutsutakse tegewasse mäesse meremäe alamtagamarawäelised,  ja sellepärast paamad nemad wiibimata nende lahtilaskmise piletites tähendatud ajajooksul nendesse kohtadesse ilmuma, mis kutsumisetähtedele ära on tähendatud. Walitsuse, kui ka era-ametikohad ja isikud, kelle juures tagawarawäelised teenimas, peawad  wiibimata nendega arme ära lõpetama. 11. „Alam-tagawarawäelised ja esimese järgu maakaitsewäelised, kes tegewasse mäesse kõlbulised saapad, mille sääred mitte lühemad  ei ole kui 9 wersokit ja kõlbulise pesu ühes wõtamad, saamad, paari saabaste eest 5 rbl., Z särgi eest 60 kop. ja paari aluspükside eest 35 kop. Raha ette loetakse:  mitte enam kui 1 paar saapaid, kaks särki ja kaks paari aluspüksa. Üheswõetud  poolkasuka eest makstakse 4 rubla sel korral, kui kutse 1. septembri ja 1. webruari wahel kätte tuleb. Tänawu lõpetastwad 34 õpilast Tartu naesterahwa Puschkini nimelise gümnafiumi; nende seas hulk eestlast. Kuldaurahasid saiwad 5 tütarlast ja hõbeaurahafid 4. Kuldaurahade saajate hulgas oli ka üks saarlane, nimelt Julie Wah-r Poide kihelkonnast.  Kõrtside eest tasuküsimus on juba sest ajast päewakorral, kui wiinamonopoli meis maale sisseseadmise nõuu tuttawakS sai. A. 1900 1. sulil pandi monopol meie maal käima, aga tasuküsimus ei olnud weel mitte selgitatud. RSrtfikul IWI M 26. Saarlane 1904.