Viib. K3ebä olntk# mõtet oM Bventa»» Ühes MeMaÄ töös, pealkirja all ..Malthuje õpetus ja Curopa ela- Nikkude arwustik wiimaste aastakümsiete jooksul" harutanud.  Selles tõendatakse, et praeguse aja kulturarahwad  sellelsamal kadümiseteel edasi saimmmvad kui omal ajal manad kaltura Rahwä wgeseksjäämiu-e  Võtab ikkai laiemalt maad. Lasterohkus Vaesemate kihtide juures ei wähene, Maid suureneb. Mõnel pool, nagu Prantsusemaal. kus selles asjas seijakut  on märgata, katsub riik appi tulla, et rahwa arwu  kaswatada. Eedajaima on aga ka juba wanaaja  riigid teinud'. Maredonia kuningas Phllipp andis» seaduse Välja, mis laste sllndiwust pidi suurendama. Roomas määras Caesar nendele perekondadele autasu, kellel rohkeste järeltulijaid oli. Keiser Augustus katsus  ka rahwa arwu kahanemise wastu seajdustega wõidelda, kuid kõik need püüdmised on asjataks jäänud.  Õnneks, seletab professor Brentano, sest muidu oleks nende riikide elupäewad zpeel rutemine otsa l õppeitub,  kui see sündis. Rahwa tugewust ei tulla mitte selle liig kiires kasrramises  otsida. Wlimase tagajärg on terwe rahwa proletariserimine (waeseks jäämine), mis aga otsekohest jõu Vähenemist ja kulturalist tagasiminekut tähendab. Selles tükis» sammuda just Saksamaa teiste riikide öesotsas. 1682. aastat olla seal 1000 iseseiswa elaniku  kohta 212 töölist ja teenijat olnud. 1835. aastal oli wiimaste arw 245 jä 1307. aastal juba 348. Professor Brentano järeldustega ei ole Majandusteadlased  õigeusklikust marksistlisest laagrist muidugi Mitte nõus. Wiimaste seletuste järele toob rahwa proletariserimine enesega sotsialismuse kaasa. See tostwat  aga rahwad uuele kulturaliselt weel kõrgemale ja' öitswamale järjele. Abosstniast. Telegraf teatab, et keiser Menelik suremisel olla. Asjatundjate arwamise järele olla sellepärast peagi Abessinias suuri rahutusi oodata. Tegelikult walitseda  seal praegu keisrinna Täitu, kes peale oma mehe surma ka nimeliselt walitsust oma kätte lootwat  saada Kiina keisrinna eeskujul. Nagu wiimane,  nii olla ka keisrinna Täitu alalhoidluse poolehoidja  ja Europalise kultura Vihkaja. Ka mõistuse ja tahtewõimu poolest ei jääda ta surnud Kiina keisrinnast mitte taha. Kuid mähe põhjust olla siiski ärwata, et tal tõeste korda läheks walitsust ka pärast  Meneliki surma oma käes pidada. Tema toaskasteks  olla kolm wägemat würsti, kellest üks Ras Tessama troonipärija eestkostjaks on nimetatud. Wii- Mane sundinud kord juba keisrinnal sõjariistade abil oma sõna kuulma. Praegu olla nimetatud würstid kõige oma sõjameestega pealinna tulnud, et tekki- Vaid rahutust kohe maha suruda. ~Berliin Päewalehe" kirjasaatja telegraferib, et Meneliki haigeksjäämine maga kahtlast laadi kandwat.  Europa arstid, kes haiget Meneliki rawitsewad/ olla jema juures kihwtitamise märkisid leidnud. Praegu ei lastamat aga enam ühtegi arsti keisrikotta. Terme maa walmistawat ennast troonimõitluste wastu. Persia st. Wene telegrafi-agenturi teadete järele olla Lõu- Na-Persias rööwimised ja tapmised nii suureks läinud,  et Persia Valitsusel nende mahasurumiseks küllalt  jõudu ei olla. Kaks mässulist rahwaharu, schahswanid  ja karadaghirid, kes troonilt äraheidetud schahi poolehoidjatena on tuntud, piirawad praegu Ardebili linna. Linna kuberner, endine Tabrise rewolutsionäride  juht Sattar Ehan, põgenenud ära. Kuna Perfia  Valitsusel sõjawägesid ega raha ei olla/ et mässajate  Ale Võitu saada, on Wene Valitsus oma alamate  kaitseks uusi sõjawägesid Persiasse saatnud. Need marssiwad kõige pealt Ardebili, kus Wene konsul Vähese sõjawäega mässajate poolt sisse on piiratud. Rootsiinaalt. Rootsimaa on oma korraldusewöimu ja ärilise vsawuse kohta uue tunnistuse andnud. Tänawune Stokholmi näitus tõi üle 250.000 krooni puhast kasu sisse. See on seda tähelepanemise-määrilisem, et suured näitused harilikult nende toimepanijatele äriliselt  kahju toomad. Stokholmi tänawune näitus oleks aga arwatawaste meel hiilgamamalt lõppenud, kui iuurstreik tulemata oleks jäänud. Korratuste kartusel olla hulk Väljamaalasi näituselt ära jäänud. Wene riigist. Wenemaalt. Peterburi linnamalimise^ Lähemal ajal tulewad Peterburis linnawalimised. Eeltööd on juba alganud ja malijate-koosolekuid peetakse  sagedaste. Peale seda on Peterburis meel mitmed  seltsid, nagu elanikkude- ja malijateseltsid, kelle liikmed küll kõik walijad ei ole, kes aga siiski walimiste  kohta seisukoha mõtamad, sest olenewad ju kõikide  linnaelanMude kasud sellest ära, missugune ollus malimistel wõidule pääseb. Paari päema eest pidasiwad Peterburi töölised, kes elanikkude- ja walijateseltsides liikmeteks on, koosoleku ära, et otsusele jõuda, missuguse seisukoha nad enestele malimiste wõitluses peamäd mõtma. Kõige pealt tunnistati tarwilikuks, tööliste soowide  awaldamise ja küsimuse selgitamise läbi, missugune  seisukoht wõitlejatel kandidatidel tööliste wastu on, walnnisewõitlusest tegelikult osa wõtta. Koosolekutel töötati terme rida nõudmisi mäljä; mida töölised malimiste Võitlustel ette tahcuvad pan- Na. Nendest nõudmistest seisab linnaseaduse põhjalik Muutmine kõige ees, siis linna-omawalitsuse täielik iseseismus  ja maksumääramise-õigus. Omamalitsuse tegewuise eies kama kohta seatakse järg mised  nõudmised üles: laialiste termishoidliste abinõude tarwitusele wötmine, alewite torutamine ja meetamine, älewiuuiitsate prügitamine ja walgustamine. Seltskondlik terwishoidline järelwaatus ametiühi-süste  kaasabil linna termishoidlise korra järele üleüldiselt  ja Vabrikutes ning töökodades eraldi. Haigemajade  parandamine ja korraldamine, maksuta ärstiabi. maksuta arstirohtude andmine waestele jne. Ühes sellega otsustati ka elutarwituste ja korterite- Mri kalliksminemise wastu mõitlemise küsimust päemakorrale  mõtta (kogukonna leimaküpsetamise äride ja lihakaupluste arvamine,- odamate korterite soetamine ja linna maatagawara suurendamine). Uulitsaraudteede asjas otsustatr nõuda,- et alewid üulitsaraudteede läbi kesklinnaga ühendataks ja sõidu- otsustati tööliste lellu- korra parandamise peate juhtida. Sel wäljal tähendati linna töökorraldamise peale tböta-tööliKtele ametiühisüste  järelmaatuse all/ tööbörse tegewust laiendada ja ametiühisusteke Võimalikuks teha börse juhatamisest osa wõtta,' tööpuuduse arwustitu sisseseadmine ja sunduslikkude Määruste maksmapanemine käsitööliste ja kaupluseteenijate töökorrakdamiseks. Lõpuks otsustati linnatöõliste kohita iseäralisi nõudmisi ette panna: et neile õigus antaks ametiühisusi  asutada ja oma ametikasusid ühiselt kaitsta: kittuitamine  haiguse, wigastuse ja tööwõimetuse wastu linna kulul: tööolude parandamine ametiühisuste poolt wälja töötatud määruste põhjal jne. MeteMurfft. Õhusõidu uudised. Saksa õhusõidu-ühisus  pani hiljuti Weae sõjaministenumile ette, tulewal kewadel Peterburis õhusõidu nädalat toime panna, nagu see tänawu Remsis ära peeti. Söjaministeriumi poolt lubatud, nagu ..Birshw. Wed." teatawad, auhindadeks õige tugewad summad', mis juba tulemaks aastaks tähendatud ministeriumi eelarwesse on üles wõetüd. Wõijtlused tahetakse tulewal kewadel Gatshinas maikuul toime panna ja sinna mõteldakse maailma kõige kuulsamad õhusõitjad osawõtmisele kutsuda. Prowoiator Rosenberg. Tuntud prowokatorite  awalikukstegija Burtsew on oma korjandust  jälle ühe uue mehega suurendanud. See on jum iide sotsialistide erakonna liige A. Rosenberg. Ta on wana ja osaw prorookator, kes kõigi erakonna asjadega põhjalikult tuttaw on. Alguses oldud ta sotsialrewolutsionär ja nüüd olla ta ülemaltähendatud  erakonna üks kõige tegevamatest liikmetest.  Rewolutsionäride hulgas oli ta enesele suure usalduse wõitnud. Juba mõni aasta tagasi laisimad ta kohta kahtlased jtitud, aga neid ei uskunud keegi. Tema ülesandel wõetud ka Gerschunt 1303. aastal kinni. Peterburisse tulek. TuleVäl nädalal tuleb krahw L. Tolstoi abikaasa Peterburisse. Nagu kuulda/ tahetawat edaspidi Tolstoi kirjatööde-kogu täielikult Välja anda ja kirjaniku abikaasa tulnud selle eest hoolitsema/ et sellesse Väljaandesse kirjaniku tööd kõrk sisse tulekstwad. Moskmaft. Walitsusele Vaenulised raamatud.  24. okt. tuleb Mõskma kohtupalatis Sõtini  kirjastuseäri kohtuasi harutusele. Tähendatud äri juhatajat J. T>. Sõtinit süüdistatakse nuhtluseseaduse  129. paragrahwi põhjal kahe wäikse Valitsuse- Vaenulise sisuga raamatu ja ühe wõõrastesõnade raamatu  Väljaandmises. Wiimans olla sihiliselt kokku seatud. See sõnaraamat on juba mitu korda trükitud  ja trükiasjade komitee ei ole temast mingit halba leidnud. Tsensor on aga korraga teisele arummisele tulnud. Mõlemad broshüred on juba 1995. aastal trüiitud ja rohkel armul laiali laotatud. Kohtu alla antud J. D. Sõtin ei ole aga mitte Väljaandja» sest tähendatud kirjastuseäri on aksiaühisus, kus tema ka üheks aktsionäriks on. Aga sellegipärast ta kohtu ees wastust andma, sest see asjalugu, kui seadust  ei tunta, ei kaitse inimest trahVi eest. Tomslift. Hundid hobuste asemel. Tomskis elab praegu, nagu /.Birshew. Wed." teatawad, keegi talumees, kes Krasnojarskist pärit. See on otsuseks teinud/ niipea kui reetes tuleb, kahe hundiga Peterburisse  sõita. Ta on need hundid taltsaks teinud ja jalutada nendega nüüd mööda linna ringi/ kuna alati suur hulk Vaatajaid ta juurde kokku kogub. Algupäralise reisija ütlemise järele lasta hundid lagedal maal head sörki/ aga kui midagi juhtub, siis ehmatada nad kergeste. Kuulide omanik on omale juba teekonna jaoks tormilised paberid muretsenud. sMitSmirist. Talupoegade rahutused. Krahw Ledochowi mõisas on talupoegade hulgas, rahutused tekkinud. Talupoegade salk rüüstas mõisa ära, walitseja abiline löödi surnuks, kuna walitseja raskeste säi haawatud. Kui ingushlased, kes seal politseinikkudena  teenimad, sinna ruttasiwad, hakkasiwad talupojad neile mastu. Ingushlased andsiwad tuld. Mõned talupojad saiwad haawatud. lekachernroslawist. Aabitsa mees kooliõpekajaks.  Jekaterinoslawi linnakooli nõukogu on otsuseks  teinud kuueklassilise linnakooli koo lj õpetaja A. Kobiljanski ametist lahti lasta. Seda otsust, mis mehe kohta tehtud, kes 20 aastat kooliõpetaja arnetit pidanud, põhjendatakse sellega, et kooliõpetaja lugeda  ega kirjutada ei oska. Tänawu aasta maikuus saadi teada, et Kobiljanskil lugemisest ja kirjutamisest mingisugust aimdust ei ole ja. ta oskamist taheti järele  katsuda. Kooliõpetaja andis selle otsuse peale kaebtuse ära, mida ta suure waewaga oli ise ..kirju? tanud". See kaebtusekiri näitas ära, et mees sulega ei oska ümber käia, ega tal Wene keele õigestkirjutusest mingisugust teadmist ei ole. Rostmvist. Merine kurbmäng. Dvoni maakonnas,  40 wersta Millerowo jaamast eemal,- elab mõisapidaja Aleksander Grekow, kes manast kuulsast  sugust pärit on. Äriasjus käis ta tihti Rostowis Dooni ääres. Siin sai ta ühe neiuga, nimega Kuschnarewa,  tuttawaks, kes ühes cafe schantanis lauljaks  oli. Nende sõprus läks niikaugele, et nad ühte korterisse elama asusiwad. Kuid see sõprus ei kest- Nud nende wahel kuigi kaua. Ilusal lauljal oli alati hulk austajaid ümber, nii et Grekvwil põhjust oli armukadedaks minna. Ja selsamal põhjusel tekkiski merine kurbmäng. Grekow astus tuppä, kus Kusthnärewa magas, lükkas riimi uksele ette ja lastis rewolmriga magama  naisterahwa peale. Laulja kargas woodist üles ja tahtis uksest wälja jooksta, kuid langes aga selle ette surnult maha. Nüüd istus Grekow ise moodi peale ja lasi enesele  kaks pauku rindu. Teine kuul oli südames iie puutunud. Kui wäljast paukusid kuuldi, murti uks eest maha ja leiti.Xet Grekow ja ta armuke põrandal  surnult lamasimad. Nagu näha, on-Mõisnik seda lugu ette aimanud.  sest ta on juba mõni aeg enne seda oma kestamendi  malmis teinud. Kõik oma liikumata Varanduse  ja raha on ta naisele ja lapsele jätnud. Peale selle leiti ta taskust meel kiri naise nime peale, milles ta enese tundmusi tapetu mastu awakdab ja eniefe kui ta tapetud tütarlapse eest palub hingepalmet teha. Igaw en e rahu. Teisel Juudi-surnu? Mine. Odessas pandi Juudi sinagogi peale ilukuledest  Keisri nimetähed krooniga üles. Seat nõudnud, nagu ..Birshew. Wed." jutustawad, kindral Tolmatshem.  et krooni peale ringide asemele peab rist pandäma.  Obvssiäst. Jgamene rahu.'Teisel Juudi-surnuaial  on hauad lahti kaewatud ja surnukehad hauda? dest ära wiidud. Sellel wiisil mabaks saanud hauad Müüvamat ära. Surnuaia-malitsuse tegemus on uuri- mise «lla wSÄud ja jells walitstlse liikme!» ajutiMi ametist lahti lastud FaödpWM. Wali sadu.. Krimmi poolsaarel M paha ilm Viimasel ajal laialt suurt kahju sünnitanud. Feodosia maakonnas oli nii wali sadu, et mesi jõgede  pealt sillad ära wiis, wiljad ära hämitas ja mitMel muul wiisil kahju tegi. Kodumaalt. Auuruft. Ku imetsa st. Kole m SrtsukatöZ pandi siin minewal nädalal toime,- nimelt tapeti toe peal keegi Vanaldane naisterühmas ära ning poodi siis pärast tee äärde puu otsa ülesse. Mõrtsukatöö! aimatakse kättemaksmise pärast korda saadetud ole-» wat ja nimelt nendesamade isikute poolt, kes hiljuti tapetu meest raskeste migastasiwad, sellepärast, et see neid õuntemarguse ja õunapuude rikkumise pärast Vastutusele tahtnud wõtta. Seda aimamist kinnitab ka see asjalugu, et kahtluse all olewaid isikuid kuritöö  kordasaatmise eel kusagil siinses ..saiamonopolis" „kuraasitämas" olla nähtud. /.Salamonopolide" poolest  on siinne ümbrus roaga rikas. Kudas saaks neid kihwtimülkaid, mis kogu ümbrusele kardetumaks on saanud, kinni sulguda?... La. La. Harju-JaftmsL Perilast. Renti juurde!  Kohaline mõisaomanik, parun llngern-Ctern-- berg.- on kõikidele rendikohapidajatele teada audnud, et neile tulewal aastal renti juurde lisatakse  kellele  20,- kellele 30, kellele 50 jne. rubla. Mitmed rentnikud  on kohad ülesse ütelnud ja lubawad ära minna/ sest et uus reudisuurus neile üle jõu Shmardab Ma. Möödaläinud kewadel ostis mõis ühe siinse suurema talukoha ära ja andis rendi peale, renti wirmase Võimaluseni kõrgele kruuwides. Nagu kuulda, ollal Mõnel teile! talukohal sedasama oodata. Igasuguste uuema aja püüete mastu on meie malid peremehed hoolimatad, mäljaarmatud paar,' kolm meest, mõned meel koguni waenulikudkt. Põldusid  haritakse isa-isade miisi, ilma masinateta ja uute täiendatud tööriistadeta. Ainult rehepeksumasin on laiemalt tarwitusele wöetud. WKja- ja kartulisaak oli tänawu hea,- kuld heina saadi mähe. Karkilite hind saada wiinawaßrikutes odaw dlema, umbes rubla ümber tünder. Waiwarast. Kursused. Kohalise põllum.-seltsk põlluasjanduse--, karjakaswatuse- ja keedukursused algawad  1. uowembril J. Wakkeri ruumides Kannukas,  sest et seltsi oma maja meel malmis ei ole. Kursüstest  osawõtmine saab lootuse järele õige elam, sest senini on juba üle 120 osawõtja üles andnud. Keedukursustele on 60 ülesandjat mastu wöetud. ühtlasi  on nendesse wastuwõtmine ära lõpetatud, sest et ruumid ja muud takistused rohkem mastu Wõtta ei luba? põlluasZand.- ja karjakasmatuse-kursustelK wastuwõtmine kestab aga edasi kuni 31. oktobrini. Praegu on -pea kõikidel meie NurgÄ põllumeestel sügisesed  põllutWd/ rehepeksmised jne. korras, ja sellepärast  siis palju waba aega, mida uüüd kasulikult tarwitada wõib. Põlluharimise ja Tarsakasmatamise kui põllumehe kutselise erihariduse tõstmiseks peaks iga edasipüüdja põllumees tööle hakkama, kes ajast maha ei taha jääda. Edenem elu tõmbab meid wõimsalt enesega kaasa, uue aja tehnika ja leidused toomad tähtsaid uuendusi ja muudatust ka põllupidamisesse  ja karjakaswatamisesse, millega põllumehed endid tingimata tutwustama peawad. Rutaku siis igaüks ülesandmisega,- kes hiljaks ja kuMstest, mis siinpool esimesed, maha ei taha jääda. Põlluasjanduse-kursus.  kestab I—7.1 —7. nowembr./ karjakäswatam.- kursus 7.—14. now. Maks: seltsiliikmetel 2 rbl./ wõõrastel 3 khige kursuste-aja eest. E —o. Põllumehe tegewuse üle- Vaade. Mma ja tuirara kewade pärast oli heina kui ka wi-lja kaswamine kidurapoolne. Juunikuu kes- M tuli esimest korda head sooja wihma; selle järele o?t kõik heina-aeg Vihmane, mis heinategemist rohkeste  takistas. Rukkisaak oli läbisegi kaunis rahulclldaV.  -Muidu oli suwewili kaswu poolest keskmine, sai aga kohati Väga HNja walmis. Kartulid on üleüldse  Väikseks jäänud. Linad oliivad head- kaswanud, neid on aga wähe maha tehtud: linctseemneid Taadi ka Vähepoole ja nende puudast makstakse-kuni 1 rbl. 75 kop. Õuna-aiad on tubliste saaki andhud. nõnda et nad kartulitega hinna poolest ühe Vääri peal seisawad.  T akwerv ilj a-orased on head. Mõnel peremehei  on oras nõnda suureks kaswanud, et karjaga orast Vähemaks söödetakse. Rehepeksmisega jõutakse juba lõpule. 'Siin pekstakse wilja suuremalt osalt hobustega umberaetawate masinatega kui ka aurujöulistega.  Hobufemasinad on siin igal jõukamal me-, hei omal olemas, kuid paljud ei taha neid enam tarwitada  ja nõuawad auru jõulisi. Kuna ! mujal pool peremehed rehepeksu-üh isust asutawad, kas ei oleks ka siist aeg ühineda? —\ Jakobi Rahwaharidufeselts pidas  latipäewa, 17. oktobri õhtul Enge Põllumeesteseltsi  ruumides kirjanduse-õhtut. Pikemalt kõnelosiwad  preester E. Kiimana „Terwisehoiust", hr. A. llniwer „Laste kaswatamisest esimesel eluaastal" ja hr. M. Madisson ..Manast ajaloost". Kõikide kõned oliwad huwitawad ja kuulamisewäärilised. Hr. Siiak kandis Ed. Wilde jutu „Naisõiguslaste" sisu lühedalt ette. Jutu sisu arwustati järgnewatel läbirääkimistel,  mis üle kahe tunni kestslVad, õige elama  lt. Üleüldine lõpuotsus oli, et „Naisõiguslased" Wilde üks nõrgematest sulesünnitustest on.- mida aga lugemiseks siiski wõib soowitada. Osawõtmine rahwa poolt oli nim. kirjanduse-õhtul kaunis elaw. Selts mõtleb sarnaseid õhtuid edasi jätkata. were. lm. Narmast. 17. oktobril leiti Jwani poolel Paruni  mõisa maa peal, nõndanimetatud ühe ülespvodud naisterahwa surnukeha. Ta oli põlwili,  kuna pea nööritüki peal lamas. Kadunu, kes 56 aastat mana, elas Pihku,a uulitsas Rosenblati majas tütre juures, kes enne seda sstndmust ema oma korterist ära oli kihutanud, sest et ema purjutas.  Soomlased hakkawad ju ba siia jõudma. Peterburist sõitis 18. okt. juba esimenje Soome aurulaem, mis tulewal suwvl sõitusib Narwa  ja Jõesuu wahel hakkab tegema, Narwa-Jõesuu poole teele. Laew olnud ööd Kroonlinnas ja teda oodati 19. oktobri õhtuks juba Narwa-Jöesuhu. kuid ei jõudnud oodatud ajaks weel mitte sinna. Narma linna Volikogu koosolekul.  23. okt., tulemad järgmised asjad arutusele: Tutwustamine sisemiste asjade ministri otsusega Narwa  kreisi asjus. Linna summadest tuleks iga-aastast abiraha lamburi kreisis olewale seltsile anda, kes wangist lahtisaanud isikud oma hoole _ alla wõtab. Niisamuti tuleb küsimus arutusele, kas ei tuleks Too- na Vaestekoolile raha lubada,sest ei nende wanematq lapsed, kes Narwas. kolerasse seal asutum ses kasmatada on. Mitmete seltsid» ja! isikute pooll vn linnale elektriwalgustuse projektisid ette yandudZ Viisamuti ka soowisid awaldatud elektriraudteed Nar-- ja Jöesiw wahel ehitada. Nende ettepane kutlet ning soowkde läbiwaatamiseks tuleb komisjon wa--! lida/ Niisamuti fb komisjon 191 Q, a. «elarwo läbi-! Vaatamiseks. I lm. SJaöw tütarlastegTnUmsiuM ott juba 25 aas-, tai töötanud ja astub teise aastasaja-weerandi sisse. oli Adolf Hahni abikaasa. Linnal poolt sai nim. kool esiotsa igal aastal 1500 rbl. abiraha,  kui aga 1. jaanuaril 1904. a. VIII klass awatiz siis 2500 rbl. Kroonu käest saab ta kõigest 1980 Gümnasiumi awamisel oli kooliraha 50 rubla ja ettewalmistufeklassis  30 rubla peale määratud. 1887., a. aga tõsteti see normalklassis 60 rubla peale. 1394.. a. tõusis kooliraha ettewalmistuse-klassis 40 rublani, normalklassis 65 rublani ja VIII klassis 1903. a. terwelt 100 rublani. 1906. a. kõrgendati koolis raha weel 70 rublani ja tänawu maikuus tehti vt'useks  1909. a. augustikuust algades 75 rubla õpemaksu  wõtta. Peale selle wõetäkse uute keelte eesti meel 5 rbl. aastas lisamaksu. 1904. a. tegi kuratoriumi nõukogu otsuseks koolid lõpetajatele kuld- ega hõbe-aurahasid mitte anda,- waib nende asemel ainult sellekohase õiguse. Seda tehti muidugi selleks, et Väljaminekut mahendada. Kooli-» rahast Vabastatakse: 1) waeste Vanemate lapsed, fui nad seda oma ülespidamisega ja Virkusega ära tee-? uiwad, ja nõnda suurel armul, kui gümnasiumi jõud! seda lubab teha? 2) nende tütred,- kes gümnasiumi? teeniwad ehk seal 10 aastat on teeninud. 25 aastas jooksul Vabastati koolirahast waesuse pärast 215 isikut  ja 100 isade teenistuse põhjusel. Kui koolirahaks! läbifegamine 60 rbl. arVata, siis teeks see summa! 215 lapse pealt 12.900 rbl. Välja,- mis gümnasiumi Vaesematele Narma elanikkudele on kinkinud. Peale! selle on siin weel Vaesemate õppijate abiandmise selts! olemas, mis mõlemate gümnasiumite jaoks on asutatud:  see selts on 2 aasta jooksul tütarlastegümnasrumile  Vaesemate õpilaste eest 325, rbl. koolirahas ära maksnud. Tähtsamateks päewadeks peale hariliste kirjan-? dusliste ja muusikaliste õhtute ja sellesarnaste pidude oliwad: 24. aug. 1884. a. gümnasiumi awamise päev? ja iga-aastased aastayäewad. 9. aug. 1890. a. käis Keisriproua Maria Feodorowna Suurwürstinna Ksenia  Meksandrownaga gümnasiumis. Õpilased andsiroad  Kõrgetele Wõõrastele ukse ees roosikimbu. 19.- sept. 1393. a. käis Peterburi metropolil Palladi Ps-- terburi kuberneri krahw Tolli saatel gümnasiumi müütamas.  17. jaan. 1994. a. käis hariduse-ministeriumi liige roürst Golitsõn gümnasiumi waatamas ja küsis lapsi keelte- ja ajaloo-tundidel. 25 a. jooksul on 754 tütarlast gümnasiumi sisse astunud. 794 õpilasest on 257 kaswandikku VII klassi lõpetanud. Ligemale pooled sisseastujad aga ei lõpeta  kursust, kas perekondlistel põhjustel rvõi selle-- pärast/ et manemad linnast ära reisiwad. s / 5 lõpetajatest  (1893.—1998. a.) astus VIII klassi sisse jaj selle klassi lõpetasiwad 135 neidu. Usu ja seisuste järele oli õigeusulisi 2 korda rohkem  fui muu-usulisi ehk ligi 3 /Õ laste armust. Wiij, maste 5 aasta jooksul on aga teiseusulisi rohjkestc» juurde tulnud. (Poisslastegümnasiumis käib muu-usuliste  arm õigeusuliste armust kaugelt üle.) See tuli ennemine sellest/ et tütarlapsed Saksa ..Töchterschule's"  käisiwad, nüüd aga enamaste gümnasiumi sisse astumad. Takupoja-tütarde gümuasiumisse-astumine mõtct 1904. a. peale tug emaste hoogu. Juutide arm on 1905. a. peale 5% ja 1907. a. juba 6%' suur> Riigiwolikogu. Soonie WKMs eelarwekomisjonis Eelarwe komisjonis tekkisiwad wälimiste asjade ntmisierhunt eelarme harutamise juures äknselt Soome küsimuse kohta waielused. Krupenski pani ette soowi awaldada, et Soomemaa müümiste asjade ministeriumi  kuludest muist oma kanda wõtaks. Ettepaneku  tegija nõudis, et küsimus kohe harutuse alla mõetaks,  kuna Miljukow ja Schingarjem sellele wastu maidlesiwad, näidates, et Krupenski ettepaneku alu- .. seks see maade Soomemaa ja keisririigi wahekorra peale on, mis praegu otsustamata seisab. See ei olewat enam eelarweline küsimus, waid politikaline. Hääleiamisel oli 15 häält ettepaneku läbiharutamise ja 15 harutamise edasilükkamise poolt. Esimehe hääl otsustas ettepaneku lübiharutamift edasi lükata. Äeetofea® kirjcmdus riigimolikogu raamatukogus. ' Hiljuti pidas raamatukogu komisjon uue eestseisuse  juhatusel koosolekut, kus krahw> Bobrinskil jä Aleksejewil raske küsimus harutada oli: mis molikogu raamatukogusse saadetud keelatud kirjandusega teha?, Wiimasel ajäl oli raamatukogusse terme kogu rewoluksionilist  kirjandust saadetud. ' Komisjoni eestfejsus  armas, et kui saadikutele wabalt rewolutsiomlist kirjaudust lugeda anda, siis raamatukogu peagi keelatud  kirjanduse hoiupaigaks muutub. Sellepärast olla eestseisus otsuseks teinud keelatud kirjanduse karmitamise  kohta iseäralisa määrusid mälja töötada, kõik senini  saadud keelatud kirjandus aga niikaua iseäralisesse  kappi pitsati taha panna, kust ükski seda kätte ei saaks. NärwM okf kestab roolikogus edasi. Kuulujutud üleüldisest politikätisest  seisukorrast pole ikka meel waikinud. Weealusteks kiivideks peetakse sõjamäe, meremäe.- usuwabaduse ja muid üleüldispolitikalise seaduse eel-< nõusid, mis 17. oktobri manifestiga ühenduses seisamad.  Walktsuseringkondade üleüldist -elewust karakteri serib iseäranis mereministri nõudmine, et wolikogu mitmed seäduse-eelnõud tagasi saadaks, mida peale riigipöhjusseaduse Z 96 seletamist iseäralise seaduseandmise  korra läbi maksma tahetakse panna. Peale seda seisab molikogul meel eelarwe õiguste laiendamise ja senati uuendamise küsimus ees, mille läbimiimist wasitsuseringkondades teadagi ei soowita. Brovsli walimise kohta Odessa linna poolt roolitud saadik BrovsK sõitis  Peterburisse. Nagu „R. Slowole" teatatakse tal dokumendid The», mis tema roalinüste kohta W« m: MS OKs m i t* 1 € no#.