Saarlane Teisipäewal, 14. webruarll 1906. XXII. aastakäik. maksab: kroouupostiga: S r. - kop V- .. 4.SZ „ .. ma«poStig>>: ~ l 3<t .. V, - »- - » v« .. - - s<> .. Üksik «umber s kop. Ilmub ükskord nädalas, igal teist- Päewal. Toimetus KurcsaareZ PitkaS uul., Trcffeni majas 13. Kuulutuste wastuwõtmine kun i Kuulutuste p-iil-rida S kop., lehe ecSoljaZ Av kop. PolLtika, majanduse jaPirjanduse ajaleht. Pää püsti! Õnnetus ja karistus tabaS neid. kes ennast möödaläinud segaduste läbi eksitada laskfiwad, tuna mõned nendest, kes eksituse ja segaduseseemet kölwafiwad, õigel ajal oma priiust mõistfiwad hoida. Küll on ka nende seaS, keS nuhtluse olla langenud, mõni, keS seda teeninud, oga tüna ei taha meie nende üle kohut mõista; kes seda teemad, neid on rohkem tui tarwis, niihästi walitsuse  poolt saadetud tui ise oma südamesunni  järel seks ennast pakkuwaid. Meie wõime neid, keS ennast eksitada lasksiwad, ainult kahetseda ja soowida, et nende trohw, mis juba praegu mõne mehe jaoks kõrgem on kui ta teeninud, meel rängemaks ei läheks. Aga ikka jälle tuleb küsimine huultele: miks siis kõik rahwas peab kanna» tama? Tõsi on, et kõigest süüst ei wõi ka rahwast puhtaks lugeda, aga kui suur oli fiiS rahwa sti? ? Kui warane kewadene päike lumewaiba alt wabastatud õrnade taimekeSte pääle soojalt paistab, siis tõstwad  nemad oma nupud üles ja rõõmsalt halab MärSke rohi tärkama. Aga tuleb öökülm ja närtsinult langeb noor cdew taimes maha. Esimesed kewadetuUled toomad räästaste ja löokeSte eeSsalgad meie maale, aga pohjamaru ja lumetuisk ei jää tulemata, ja peogt näed nende waesekeste tarretanud kehasid muta ääres maas. Nemad on oma karistuse saanud. Aa Mis oli nende süü? Miks nemad uskusiwad sooja päikest ja lahket tuult! Eks nemad ootanud, kuni tõsine kewade neid jüädawalt soojusele kutsub.  KaS teie aga pahandate nende edewate  üle, wõi kas tahersete neid? Minul on neist ikka hale meel olnud, ja ci wõi mina ial aru saado, kuidas nende kohta talgi südamega mehed öelda wõiwad: „Oli neile paras; kes tegi, ise tegi." Meie talurahivaS on mitmes tükis laste sarnane: edew ja mähe upsakas õnnes, aga surutud ja arg õnneiusts. Olen mitmega kõnelenud,  kui now mbri ja detsembri ürcwuse päiwil uus nõndanimetatud wobaduseluhin nende päid kihama ajas, ja pean tõtt ütlema,  et mõnikord oli üsna päris naljakas, mis nemad uskusiwad ja nõudsiwad. Räägin  nüüd jälle nendega, aga kui ei oleks needsamad mehed enam! Minul läheb meel kurwaks, kui lihtsa talutaadiga juttu ajan. Kui ettewaatlikult malid tema oma sõna, kui argliselt waatab tema ümber, kaS keegi ei tuule; tema ei usalda ka mind, ja küsib: kas tohib siin ülepää weel rääkida,  sest soldatid on ju maal? Tema teab, et mõnigi Saaremaalt ära wiidi, kellel rohkem süüd ei olnud, kui tema omal ehk ta naabril, ainult selle wahcga, et tema sõnad nende enese alla jäiwad, kuna teise jutud aga edasi kanti. Riigi wolikogü walimise päewad on ukse ees, oga kartlikult küsib maamees: kas maksab ülepää weel walida, ehk on see ka üks süütegu? Kes teab, ehk saab meid siin ka püütud ja fiiS jälle auku lükatud? Nemad waesekesed on juba korrA petetud jakardawad  nüüd, et kiri, mis juba korra neid petnud, jälle petta wöib. Ütlen weel kord, meie maamehed on kui suured lapsed. Mis neil siis puudub? Haridus ja julgus. Haridust aga korraga kätte ei saa, siin kuluwad aastad. Seega ärge laske aastaid ilmaaega mööda minna, hakkage juba täna pääle ennast harima. Saatke lapsed kooli, ise mõtkc ajalehed ja raama» tud kätte, õppige, minge rääkige targemata meestega, ja mis teie kuulete, seda ärge uskuge kohe, maid kaaluge läbi ja waatke igat asja igast küljest ennem, kui teistega  kooris hüüate: see asi on hää, sest teised kiitwad teda, ehk jälle: seda aSja mina ei tunnista häüks, sest tema ei ole teiste meele pärast. Mõistlik meeS ei lase ennast teistest juhtida, ta walib omale ise tee. Seepärast: pangem praeguse aja kurwad päewad omale tulcwiku oja hariduse alusmüüriks,  õppigem igaltpoolt, ka tormilt ja wangikojalt. < — Aga teine asi, mis meie rahwa  rõhutud meelele tarwis läheb on julgus!  Mma ei arwa siin seda julgust, mis sunnib teisele rusikuga kukla ehk kiwiga naabri akna andma, mitte ihulikku rammujulgust, maid maimu tublidust ja kartmata meelt iga häda waStu. See on julge mees, kes sõjas teiste hulkas kantsi pääle tormi jookseb; aga kas see ei ole ka mitte wapper meeS, kes Napoleoni ette astus, kui tema sõjakohtu aegus Preisi kuningannat teotas, ja kes üles tõustes omaaja  kõige wägewamale mehtte ütles: Sir, teie ei räägi tõtt! RahwaS, kellel iseteadwust  südames, ci tohi nii ruttu oma julgust  kaotada. Paar rootu soldatist, ja surma waikus «valitseb Saaremaal meeste meeleolus. Kui päike hommikul tõuseb, sits sina ütlesid: hakkab iluS päew I Aga niipea, kui päike pilwe taha ennast peilis, siis lased sina püä norgu ja ütted: pätte läks juba looja. Ei, ta ei läinud looja, ta peitis ennast pilwe, aga las' olla ämarik,  las' sadada wihma ja rahet, kaS sinul ei ole julgust oodata, kuni päike jälle pilwe  piirilt paistma hakkab? Wabadusepäike ei ole weel kusagil maailmas ühekorraga täielt pilwita taewaft paistma hakkanud; ikka ja igalpool on tema uduga, pimedusega  ja pikjepilwedega wõitiema pidanud. Aga ara fina aita suitsu ja auuru päikese ette korjada, ära waata ka päikese pääle suitsunud prilli klaasi läbi, maid wabaSti tõsta silmad sinna poole, kus päike peitub. Sa oled näinud, kuS pool sinu ja su wendade wead oliwad. Neid katsu parandada,  Aga priiuse poole edasi töötada ara unuSta mitte. See on sinu inimiklik õiguS, weel enam, see on sinu kohuS sinu enese ja järcltulewa soo wastu; sa pead edasi wõitlema. Aga mis wöitleja oled sina ilma julguseta. Sellepärast, pää püsti. Saaremaa wend! Lase ennast puhastada  kurwastuse tulest, miska ära, nnS wSgiwäldve ja tooreS finn külgeS oli, lase need ära põleda, wõta kätte õiguse ja hariduse  sõjariistad mõistuse, maimu ja södamehariduse ja siis saad ise imestelema,  mis jõud sinul saab olema. Julgesti,  pää püsti ja maata rõõmsalt tulewikusse!  Meie päralt on tulewik! O. X. Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa talurahwa asjade komissar oli Liiwimaa kuberneri palunud, temale  lubada, et wõiks sõjamäele näidata, missugustes waldadeS rahwaS korda rikkunud ei ole ja kuhu sellepärast mitte tarwis ei ole sõjawäge saata. See palme on kuberneri poolt täitmist leidnud. Nii mõiwad fiiS need wallad, kus korda rikutud ei ole, julged olla, et sõjawägi edaspidi nendesse muldadesse mitte ei tule. Üleüldse peab tähendama, et kohane talurahwa asjade  komissar praeguse sõjaseaduse ajal iseennast ärasalgawalt rahwa eest seisnud on, mille eest tema küll rahwa tõsist tänu on ära teeninud. Kuberneri kordaseadmise  särele käib komissar kõigis Saaremaa  waldadcs rahwale õiget seisukorda seletamas ja rahwast rahustamas. Saaremaa talurahwa asjade komisari  palwe pääle on Pärsama wallale lubatud nimetatud walla pääle pandud trahwiraha tasumiseks mölla hoolekandmise kassast 1000 rubla wõtta. Seega ei ole tarwis wallaliikmete käest kohe seda raha siss- sundida. Saaremaa talurahwa asjade komissar  tahab edaspidi Saaremaa majandusliste  küsimuste harutamiseks iseäralist komiteed talumeestest ja kohastest Eesti haritlastest asutada. Komitee poolt tehtawad  otsused läkitatakse siis ülemale poole. Mustjala wald oli Liiwi kubermangu talurahwa asjade komisjoni otsuse üle, mille järele walla majad sunduslikult kubermangu tulekahju kaSsaS kinnitatud peawad saama, walitsewaSse senatisse kaebtust  tõstnud. Senat andnud kaebtuse sisemise asjade ministeriumi otsustada. Wiimane jätnud kaebtuse tähelepanemata. 2. küünla k. p. peeti Kuresaäre kõrgemas tütarlaste koolis koolikaswandikkude  tegewusel muusikalist ja kirjanduSlist õhtut. Õhtu jätnud mitmele paha mälestuse järel-, sest ei sääl mõnede juures kaswandikkude  kohta rahwuslist wahetpidamist märgata olnud. Nimelt käinud mõned EeSti soost kaswandikkudega  alandawalt ümber. Rahwusline wahetpidamine peaks aga koolides täitsa kaduma, sest et see kooli wastu külmust ja kaSwandikkude eneste seas mäenukist meelt wõib sünnitada- Hilja aja eest tuliwad Saaremaal mõned mehed L- mõisa omanik» juurde ning nõudsiwad tema käest oma manu taluning  wabadikukohti tagasi, mis nad aas» tate ecst priitahtliluit maha oliwad jätnud. Mõisaomanik seletas neile, et nõudmise täitmine milgi wiistl wõimalik ei olla ; ta ei wõida kontralt; nende peremeestega