Edasikaebuses nõuti kaebealuStele nuhtlust, sest et neil teada olnud, et rentnikul mitte õigus ei olnud puid anda. Rahukohtukogu kinnitas rahukohtuniku otsuse. Maalija W. Mägi wastu tõstnud uuesupeluSmaja  omanik kacbtust, et fee mine» wal aaStal waeStclaste asutuses maalimas  olles töömaterjalist oktobri kuus kardkaSti  «alge õliwärwiga 4 rbl. wüärtuses ära waraStanud. Rahukohtunik tunnistas Mägi tema kütte usmd wõõra waranduse omandamises süüdlaseks ja mõistis ta 2. kuuks türmi. Rahukohtukogus kinnitati see otsus. Simeon Werbitski asjas ilma loata maja ehitamise pärast mõistis rahukohtuks gu W. õigeks. Asja üle teatasime juba 64. Oriküla mõisa rentniku M> St. naene sõimanud hr. von Römlingi mitmesuguste teotawate sõnadega ja ähvardanud temale witsoga palgesse lüüa. Rahukohtukogu kinnitas  rahukohtuniku otsuse, mille järele St. Sõ. rubla trahwi alla ehk maksujõuetuse korral 2- kuuks kinni mõisteti. Abrota mõisa rentnik kaebanud Miina Laasma rahukohtuSse, et see teenistuselt ära minnes temalt, Rutowilt, ühe woodi ära warastanud, mille ta pärast lätte saanud.  Asja harutusel seletati, et R oma teenijatega niisuguse lepingu teeb, et ta teenijatele woodi tarwis lauad annab, see ise woodi malmis teeb ning kui teenija teenistusest ära läheb, fiis jääb moodi R-wile. Nii sündinud ka keegi Saunikuga. See müünud aga ära minnes moodi Laas»ale  Sl) kop. eest ära, kes fiis seda mõni aeg tarvitanud ja ära minnes woodi ühes ära wiinud, arwateS, et see tema oma worandus on. Rahukohtunik mõistis Sunnitu  ja Laasma kergemeelse wõõra waranduse  omandamise pärast 2. nädalaks aresti. Rahukohtuks gu mõistis LaaSma õigeks. Sannik ei olnud edafi kaebanud. Marie P. oli Ekaterina R. näoSse löönud.  Selle eest mõistis rahukohtunik ta 5. päewaks kinni, mille otsuse rahukohtukogu  kinnitas. Sdafikaebtuses palu» P. nuhtluse kergendust, sest et R. teda löömisele  seega üritanud, et see tema mehega südamelikku juttu weStanud. (Lõpp tuleb.) Sel sügisel ilmub Karja õpetaja K. Wöh r » aui sulest uuS raamat „We«> nad, õed, elumalgust!" See raamat saab küll rahwa poolt niisamasugust suurt waStuwötmist  leidma, kui teised endisedgi nimetatud  kirjaniku raamatud. 4- oktobril müüakse tollimajaS 2H35 tulekindlat klinkrit ära, mis 24. mail randa läinud Daani laewa „Ludwigi" päält ära päästetud saiwad. Klinkrid on 52 rubla 70 kop. pääle hinnatud. Nendest klinkritest  on 2080 tükki Karala karboni ja 555 tükki Atla karboni juures. Kihelkonnalt. Pidula willakraasimise weSki omanik hr. J. Krause seab nüüd ka siia suurepäralise riidewärwimise ja presstmise  töötoa sisse. Mnsekülast. Wiin on meie rahwal see jõud, mis kõik rattad käima paneb. Ka õlu ei ole laituse wäürt märjuke, aga mis ta ikka wiina wastu on! Wiin ja õlu on saarlasele koguni „ tarkuse" hallikaks  saanud. Mistarwis siis meel haridust edendada? Wõta pooltoopi oled juba ülearugi tark! Kui sa weel näinud ci ole, kui targaks wiin ja õlu inimese teemad, siis tule kuhugile pulma ehk joodule. Siis näed, missugune elamus igal pool! Kõik räägiwad omast kohast, igaüks püüab oma ilmamaadel ja tarkust teisele seletada, kõik takistused on nüüd wõidetud. Ja õlle kann ning wiina klaas tõStawad uhkelt pääd: nendele ju ainult elatakse siis! Aga mitte üksnes pulmal ning joodul ci jookse nimetatud „ tarkuse mahutama ojana, maid meel iga kristlase kõigekallimad  pühad, jõulu pühad, ähwardawad mässawaSse alkoholi merde ära uppuda. Kas ei oleks siis aeg appi rutata, alkoholi  wastu wöitlusesse astuda? Alkoholi häwitaw mõju inimese soo pääle on teaduslikul  põhjal selgeks tehtud- Alkohol mõjub inimese organismuse pääle kõigiti surWawalt. Nii wõime isegi mõista, missugust mõju alkohol meie pääle awaldanud  on, ja mis ta meel edaspidi avaldama  saab, kui temale tõsist põlgtust meis poolt awaldatsd ei saa- —a — Waljalast. T. küla kolm alaealist poissi põletanud sellesama küla mehel A. K. roo kuhja ära. Kahju 10 rbl. Poisid ootawad kohtu nuhtlust. Muhust 21. sept. homm iil kellu 4. ajal jõitfiwad kaks Hellama .lla meest J. PollaS ja J. Peegel Ü' aalt koju. KuiwaSte sadamast Hellama sõitev nägiwad nad eeSpool tulelk töuSwat. Hobust rutemale sõidule aje> iõudfimad nad õnnetuse kohale. Põlema! Hellama pood, hr. Grünthali oma. Ej hagi inimest  näha ei olnud, arwafiwÄ et majaelanikud magawad. Mehed zookfiwad põlema maja juurde ja üratafiwad majarahwa  üles- Abi juhtus õigel ajal, sest marsi langes katus ja maja seest ning wäljaSpoolt oli leekides. Sees olemast warandusest palju päästa ei saadud- Hra Grünthali kahju on 5500 rbl. ja majaomaniku  Madis Kolk'a kahju, kelle majas pood asus, 1200 rbl. Maja oli Muhu wastastiku awitamise tulekaitse seltsis 600 rubla eest kinnitatud, kuna kaupmehe warandus kinnitamata oli- Tule hakatus teadmata. 22. skp. tuli L. külasse keegi alemaali  loomade ostja talunaese M- W. Teil ei pruugi midagi karta, herra Scholto, tähendas Holmes sõbralikult, talle kütt õlale pannes; kuulake mind ja sõitke politseisse mõrtsukatööst teatust andma. Lubage, et Teie selle asja järele uurimises abiks olete- Meie ootame Teid siin. Scholto kuulis pimedast pääft sõna, läks trepist alla ja kodus pimedusesse. 6. Scherlok Holmes otsustab. Noh, Watson, ÜtlcS Holmes käsi hõõrudes,  Mci! on nüüd pool tundi aega meie oma tormikada. Seda aega peame kasulikult  pruukima- Ma olen peaaegu juba selle asja selgeks teinud, aga ei wõi fiisgi enese paate liig julge olla. Zlfi on iseenesest  lihtne, kuid mõned keerulised kohad on tal fiisgi sees. Lihtne l hüüdsin mina. Muidugi lihtne, waStaS ta niisuguse näoga, nagu professoril siis on, kui ta studentidele ettelugemist peab- Istuge finna nurka, et siia nulle jälgi järele ei jääks. Nüüd tööle i Kõige efiti katsume seda selgeks teha, mil musil need isandad siia tuppa ja siit jälle wülja pääsefiwad? Ust ei ole eilasest ööst saadik lahti tehtud. KaS waheft eht läbi akna? Ta tõstis laterna akna juurde ja pomises  jääl juures oma tähendusi- Aken on seeSpoolt kinni. Raamid on tugewad. Mingi kontsu ei ole. Teeme ta lahti I Wthmawee torusid siin ligidal ei ole. Katusele ronida on mölinata. Aga fiisgi on keegi läbi akna tulnud. Öösel sadas «vihma- Siin on jalajälg simfi päül ja siin ümargune jälg, siin üks jälg weel põrandal ja weel üks laua juures- Wat< son! See on tõepoolest tore. Ma waatafin ümarguste poriste plekkide päüle, mis põrandal oliwad. Need ei ole jala jäljed, ütlesin ma- Need on need jäljed, mis meile kõige tähtsamad on- Need on nimelt puujala jäljed- Waadake, siin simsi püäl on laia apsatiga saapa jälg ja siin kõrwal puujala  jälg. Siin on puujalaga inimene olnud? Just nimelt- Aga siin on weel keegi olnud, tugeH ja osaw abiline. Kas wõikfite  seda seina mööda üles ronida, doktor? —— (Järgneb.) Seda ja teist. Treitud adwokaadid. Preisi kuningas Friedrich Wilhelm I-, kelle häid ja halbu omadusi waimurikka kirjaniku Carlyle sulg nii osawaSti on kirjeldanud, ei wöinud adwokaatisi sallida ja tegi neile mõndagi meelepaha. Kõigile seadusetuni»- jatels, kes tema riigis soowisiwad adwokaadi  ametit pidada, oli ettekirjutatud, oma palwekirja nekrutikohtule sisse anda ja määratud rahasumma lubakirja eest juurde lisada. Sellest maksust wee! palju «vastikum  oli adwokaatidele ette kirjutatud must ülikond, mis õhtukeste mustade mantlite läbi just ilusamaks ei läinud. Nõnda andis  siis see munder mitmesugustele kaebtustele  põhjust, sünnitas aga ka mõndagi naljakat etendust. Waewalt oli see uus riieteseadus õigusejüngritele kuulutatud, siis walmistafiwad Berliin treialid kohe nii- sugusid uute mundriga adwokaatistd ja paniwad neid oStuhimuliSte meelituseks oma aknate pääle. Adwokaadid läkstwad selle tembu pärast wihaseks ja ondsiwad kohe kaebtusekirja kuningale sisse. Kuna kuningas nende palwekirja läbi katsus, tuli temale meelde, et püälinna treialid ka tema kujusid oliwad aknate pääle «välja  seadnud. Tema saatis sedamaid oma hoowitreiali juurde ja laskis säält oma kuju osta. Nii pea, kul ta niisuguse kätte oli saanud, tuli muStamantli meeste palwekirja  püüle lühikene otsus : .Kui treitud kuningaid «üüdakse, miks siis mitte ka treitud adwokaatistd? Treialid wõiwad sellepärast takistamata niipalju adwokaatistd «valmistada, kui neil himu on." Igal inimesel on kaks riista: ühes hoiab ta oma ligimeste, teises oma enese wigafid alal. Aga ainult esimest riista näitab ta- Koolis. Koolmeister: .Ütle mulle August, kunas on paras aeg õunu puude otsast maha wõtia?" Koolipoiss: .Siis kui susr õuekoer mitte aias ei ole!" Herra: .Kuhu nii ruttu?" -- Noor arst: .Haige juurde!" —He rra:  .Tulge, lähme parem trahteri !" Arst: .Et haige mul waheajal terweks saaks? Tänan!" 71 Saarlane, 1908