Uuemad sõnumid. Knresaarest. Talurahwa asjade kommissar  hr. Sander tuleb laupäewal Kure» saarde tagasi. viä. weä. Talwik sõitis minewal nädalal Norramaale Bergeni linna pidalitõbe kongressile. NaSwa jõe üle tehakse edaspidi uus, rauast sild. Tuletõrjujate Seltsi tulemärgi sissetulek on 220 rubla ümber ja «väljaminek 120 rbl. Sellekohane korraldus olla tehtud, et Saaremaa maalaatsaretti jälle kolera haigete tarwis woodid nõdrameelsete osakonnasse sisse seatakse. Nõdrameelsed saadetakse kodusse. Laewasõidu teated. Minewal kesknädalal läks randwohtide ristleja «Abrek" Lubanu ja Salme alt tuli poekaubaga purjulaew  «Delphin". Neljapäewal läkfiwad siit Pärnu poekaubaga purjulaewad «Benjamin" ja «Marie" ning «Delphin" tühjalt Abroka. -- Seletuseks seletuse kohta. «Saarlase" minewaS numbris ilmunud hra Piip'u seletuse kohta on mul järgmist ütelda. Faktilist wiga ma ei ole teinud, sest minu esimene  kiri sisaldas ainult awalikku kirja supelwõõrals,  mis pärast «Saarlases" ilma muutmata  ilmus. Et hra Piip mitte kaua enne seda tõendas, et temal «Hääle" toimetusega midagi tegemist ci ole, ei wõinud ma sugugi arwata, et teda süäl erakorraliseks «asjatundjaks"  tarwitatakse. KaS siis «Hääle" toimetus nii jõuetu peaks olema, et niisugusest lihtsast asjast, kui minu kiri, ise jagu ci saanud, nõnda  ei «asjatundjaid" tarwiS läks? Pääligi on see hra Piip'ule üksta kõik, missugust kirja ta lugeS, sest ma ei ole teda sugugi selles süüdistanud,  waid «Hääle" toimetust. Mis moodi minu kiri teda selles asjas wõiS «puudutada", jääb mulle küll arusaamatats. Et nooresoo seisukoht pääls seda wahejuhtumist enam endine ei ole, seda oleks hra Piip wõinud küll aru saada, tui ta ainult oleks tahtnud, kui ka sellepärast  just waenu wõi põlgtust ei pruugi olla. A. Lepik. Saaremaa I. jaoskonna rahukohtuniku juures oliwad järgmised asjad harutamisel: Purjulaewa «Maria" kokk Zuhan J. oli Pärnust Makarowi kaubaga Kuresaarde laadale jönss laewa ämbrid nii ettcwaatamata mette lasknud, et torm nemad ära wiiS. Kapten käskinud  uued ämbrid muretseda. Et aga raha polnud, siis warastanud tema Romasaare sadama sillal Ml maaS olewa kraami  seast tolm plekk ämbrit ära, sidunud nööriga oma laewa tüüri külge ja lasknud wette. 21. julil käinud üks kroonulaewa «adrus sadama silla äärt mööda ja näinud laewa tüüri küljes nööri, wõinud paadi, sõitnud kohale ja tõmmanuo  ämbrid wälja. Kohtus, 23. jutil tunnistas  J. ennast süüdlaseks ja seletas, et tema raha puuduse pärast seda teinud. Rahukohtunik mõistis Pärnu kreisi Laiksaare wolla liikme Juhan J. S kuuks türmi. Öösel 12. junil oli Aleksander W. Pidula mõisa uuel meskil töötama Priidu Martini pinsaki, püksid, sokid ja leiwa ära waraStanud, kokku 9 rbl 84 kop. eest. Kohtus tunnistas süüalune ennast süüdlaseks, seletades, et ta Marguse  joobnud pääga toime pannud ja joobnud olekus ei teadnud, mis teha. 22. julil mõistis rahukohtunik Loona walla mehe Aleksander W. 4 kuuks türmi. 10. julil oli linnawahts. ameti talituste ja politsei ülewaataja käsu pääle pagar  Mihkel W. juurde läinud, kus W. teda majast  wälja ajanud ja ka seaks sõimanud. 28. julil tunnistas süüaluse usaldusemeeS asja harutusel W- süü üles ja palus trahwi kergendust.  Rahukohtunik mõistis W. 10 rbl. trahwi maksma ehk maksujõuetuse korral 2 päewaks aresti. Hr. Röthlinger on Kurhausi puhweti enese kätte wäljapakkumisel 1400 rbl. eest wõtnud. Enne makseti 800 rubla renti. Täna ostis Kirschi maja enampakkumise  teel 3050 rubla eest hr. Fridu Allik ära. Mustjalast. Wõhma külas koupmees Laas Kallase elumaja ruumides on hirmus mõrtsukatöö  korda pandud. Esmaspüewa hommikul, kellu 5 ajal läks Kallase vaese ema, kes säülsamas üle tee elab, Kallusele. Eeskojas  leidis ta kirjeldamata kohutawat: maja peremees oli peaaegu tükkideks raiutud meres maas, mille üle ta kohe naabritele teatas- Warsi oli külarahwaS jalul ja ilmus kuritöö paigale. Mis siin näha, oli wõimata waadata. Kojas oli Kallas ise maas, nii kirmega ära raiutud, et teda waewalt ära tunda mõis: päü lõhki, käed otsast ära, õlad läbi raiutud, kõht lõhki, kust fisekond wälja oli tulnud, selg kirmega päris ära akitud; edasi minnes leiti percnaene woodilt lõhkise pääga ja õlad läbi raiutud, wanem tütar, 10-aaStane, oli oma woodis lõhkise  pääga ja lübiraiutud õlaga; ta awaldas meel elu märkisid. Ka wäikene IV- aastane tütarlaps kannatas meel mõrtsuka hirmsa teo järeldusi: ta waesekessl oli ka pääs haaw ja teine käsi otsast ära löödud. Tunni aja pärast pääle seda suri ta ära, niisama ka wanem tütar  mõne tunni pärast. Elusse oli jäänud üksnes  4V- aastane poisikene, kes ka mõrtsuka kirme  all kannatanud, aga mitte surmahoopi ei saanud. Mõrtsukas vii temale wist teadmata kirme silmaga ristluusse löönud. Kange walu tõttu karganud ta woodist maha, moodi alla, kus ta walu pärast surma hirmus häält teha ei julgenud. Tida leiti hommikul tapetud ema juurest woodist, kust naabrid ta ära mõtsiwad. Lapse oma seletuse järele oli ta „mamma kaiSsuS".  Ta teadis öösisest koledusest ainult seda rääkida, et marlisid olnud mitu (mõrtsukad olnud  kaetud nägudega), Üks suurem mart olnud tapnud. Mardid olnud küünlatulega toas. Pääle selle leiti poeruumides kõik ümber põõrtud ja segamini. Ära röömltud on 2000 rubla. Kurjategijad oliwad koja akna sisse murdnud, kuS nad ka marsi peremehega kokku juhtufiwud ja oma hirmust tööd algafiwad, Warst jõudstwad  kohale: kohane politsei kordnik, selle järel kreifiülema abi urjadnikute ja strashnikutcga, kreiStohter ja kohtuuurija. Wali uurimine on alganud ja nagu kuulda, on politsei mõrtsukate jälgil- Lähedal olemast metsast leiti paar Versta  kuritöö kohalt mere jälgede järel merised mangi riided. Neid lähemalt järele waadatcs, leiti püksi põlws sees haaw. Arwata on, et tapja keegi muu ci ole, kui laupäewal wangimajast  ära karganud wang Aleksander Kulberg, keS oma hirmsa töö juures ka kirmega on haawata  saanud wõi iseennast kogemata hoomanud. Nagu kuulda, on wang Kulberg laupäewa ööstl Wõhma teed läinud, sest mitmes kohas olla ta ka wüh.maid märgusid korda saatnud. Akjala külas oli ta ühes peres wõrkrätiku (loori) marastanud,  mis temal wist tapmise ajal ees oli. Ka mõrtsuka löö riistad: kirmes, põikel ja puur on kokkuseotult leitud, mis mereäärest laewatöölistelt  warastud on. Kulberg on 22 aastat mana, mitu korda warguse pärast trahwitud ja ka enne juba wangina ära karganud. Wiimasel ajal istus ta ringkonna kohtu mõistmise järel 2Va a. mangi roodu trahwi. Kulberg oli laupäewal wangimaja hoowi pääl tööl, kust ta ära kargas. Tagataukasuses walitseb ennekuulmata palawus. Inimesed surewad päikesepaistete kätte Walitseb hirmus põud, 2 luud ei ole tilka wihma tulnud. Minskis, .24. julil. Petrikowo jaama ligidal tungiti posti kallale. Postiljon ja poistipoiss  saiwad surma. Raha olewat 10t) rbl. ümber ära rööwitud. Kielis, 24. julil. Täna õhtu jõudis keiser  Wilhelm, nhtlaewa „Hohenzollcrn'lga" Swinemündest  siia, et Wene keisriga kokku saada. Põhja ja Balti merede laewastikud on Kieli alla kogutud. „PM." Mõrtsukas Aleksander Kulberg wõeti eile õhtul Mustjala monopoli poe ligidal metsas kinni. Kreisiülema abi käsu pääle oli palju mehi wülja saadetud mõrtsukat püüdma. Need, kellel püsfikandmise luba kuberneri poolt on, pidiwad püssidega wäljas olema. Mõrtsukas on põlwest haawatud, mida ta ise omale Kallasega  wvitlemise ajal kogemata löönud oli. Ta käest saadi 500 rubla raha ja mõned muud asjad kätte. Kui ta nägi, et enam pääsemise lootust pole, puges ta siisgi meel põõsa ja wiskas raha, mis ninarätiku sees oli, ka enne kinniwõtmist ära, mida aga ümberpiirajad nägiwad.  Kinni wõtmise juures hüüdnud ta meel Jumalat appi. Täna hommiku toodi ta linna «vangimajasse. Kui palju teised mõrtsukad rööwitud  rahast saanud, ei tea Kulberg mitte, sest igaüks wõtnud „peoga, nii paiju kui saanud." S 3, Saarlane 1909 r. s? V» UW k, SWWId ?Sq» Mr- ?»«»»»«»» ,S>z?i!«srs »AM," KSW, IS. KuttsMkA Aurulaew kapten A. °Ui«Hek, sõidab IS. juli k. p. kuni il septembri k. p. igal kesknädalal kell 8 hommiku  ja igal laupäewa! kell « õhtu siit Riiga. NM" Prahti wõetakse teifipäewal ja lanpäewal lõuna kell S. wastu. Lahemai teatust annab Thevd Lange. lO Kpetus meie algksoüs algab 18. aug. WaStuwõtmiW  J.—B. aug. igapäew kell 10 12 e. l. Wäike Sadama uul. MT. Hk. Airit, A. Miks. UH noor hodiine H. Ditman. Teadaasdmised. Kmchatt linnakooli Wõetakse uusi õpilasi 7. ja 8. augustil  kellu S ha mm. waStu. Järeleksamid on 10. ja 11. augustil illllu S homm. Õpetus algab 12. augustil kellu 10 homm. Uude kooliõpilaste käest nõutakse  järgmised dokumendid: 1) ristitunnistus  ja 2) rubidetunnistuS. Inspektor Talaito. GVGGGGGGGGGOG Augusti lõpul hakab hr. Behrwauu  Eikla mõisa Seljapere metsas »» toogcr OOGGGGGGOtZGOG FastMruk, kes ka õmmelda mõistab, leiab kohta Kõlljala mõisas. Kuue- ehk 7 jalalist iiheS karjaaia ja tliwastega soowitakse oSta. Lähemat teotust «Saarlase" trükik. Kuresaare kiriklikud sõn. PühapKewal S. augustil. Eestikeele jumalateenistust ja lauarahwa  wastuwötmtst kelt V»l2 peab ülem» õpetaja BloMdt. Pihtilugemine laupaewal kell ö. Pekid juutide misfivnitõõ hääks.