walimise asjuS kahte erakonda : ühed soovivad, et maja Korstnasse saaks ehitatad, teised salle, et Tõrwa alewiSse.  Suurem osa on KärstnaSse ehitamise poolt. Lubatagu nende ridade kirjutajale, kui mitte liikmele, selle tähtsa ettevõtte kohta mõni sõna ütelda ja piaks need riad mõne ülemal nimetatud seltfiliikme filmi puutuma.  ehk leiaks ta nendest mõnda selgitust wöi näpunäidet.  Minu arwateS ei ole Kärstna koht seltsimaja ehitamiseks  mitte sünnis. Kärstna wald seisab kihelkonna põhjapoolsel piiril ja et karskuse selts .Üksmeel" Helme karskuse selts on, fiiS piaks seltsimaja tingimata kihelkonna  keskkohta ehitatama ja nimelt Tõrwa alevisse. Ehk kül praegune seltsijuhtiw jõud Kärftnas on, ei tohi me ometigi loota, et see tulevikus nii jääks; kui kergesti ei või eestseisus Kärstnast näituseks Koorkülasse  minna ja siis oleks viimane paha pahem kui esimene! Siis piaks eestseisus teisest kihelkonna äärest seltsi juhtimas käima ja see teeks seltsi eluS suuri raskusi.  OlekS aga seltsimaja Tõrva alevis, siis asugu selts ükskõik kus vallas, jääks kokkukäimise koht igal tingimisel kihelkonna keskele. See esiteks. Teiseks on Tõrwa alev seltsimaja ehitamiseks sellepoolest sündsam, et sääl suurem rahva liikumine ja läbikäimine on. Karskuse seltside kõrge eesmärk on rahvast joomisest eemale hoida, pidude toimepanemistega rahvale kõlblist  löbn muretseda, theemojade asutamiste läbi kõrtside vastu võitlusesse astuda jne. Ehitaks karskuse selts .Üksmeel" ema seltsimaja Kärstnasse, siis oleks ainult ühel osal näituseks toimepandavatest pidudest ja asutatavast  theemajast kasu, kuna suurem jagu kihelkonna elaniAa nimetatud lõbudest ilma piawad jääma. Ainult mõni üksik mööda sõitja astuks talve pakasel ojal theemajasse  nina soojendama, kuna aga Tõrva alevisse juba iganädalane turupäew suure hulga rahvast kokku meelitab ja mõnigi, kelle! kõrtsi kära vastu meelt, lähakS  hää meelega karSkuseseltfi theemajasse. Selle läbi tuleks vast mõmgi kopit, mis muidu kõrtsimehe kaukasse pidi veerema, karskuse seltsi kassasse. Tõrwa kõrtsis joodakse kakskorda nõnda palju õlur ära, kui Kärstna .Suure" pääl. Oleks rahval kõrtsi asemel mõni sündsam koht, kuS aega viita võiks, siis oleks õlle tarvitamine märksa vähem ja selle läbi edeneks karskuse asi palju jõudsamini. Sellepärast oleks tingimata tarvilik, et seltsimaja Tõrva alevisse saaks ehitatud. Mis pidude pidamisesse puutub, siis on Tõrva alev selleks nagu loodud. Et Tõrwa pidudest elavalt osa võetakse, seda võivad laulu ja mänguseltsi poolt viimasel ajal toime pandud ja hästi kordaläinud pidud avalikult tunnistada. Et karskuse seltsimaja ehitamine Tõrwa alevisse laulu ja mänguseltsile pidude aSjus väikest konkurenti sünnitab, on tõsi; aga see on ühtlasi  ka hää. Selle läbi saavad seltsid üleS erutatud ja aStuwad auvsasse võitlusesse; igaüks püüab siis omalt poolt rahvale midagi paremat pakkuda, et rohkem  osavõtjaid juurde meelitada. Siis jaakfiwad ka nõndanimetatud .viletsad sulesünnitused" näitelavalt ära ja selle asemele aStukS täitsa .küpse kaup/ Olgu siin kohal tähendatud, et Tõrwa laulu ja mänguseltsi poolt viimasel aja! ettekantud näitetükid paremad näitekirjanduses on; võib olla, et just sellepärast puudest  osavõtmine nõnda elav on. Kasvab seltsi waranduSline jõud, fiis võib kinolaSte  loota, et joomise waStu võitlemine selle läbi märksa kergendatud saab, sest siis oleks karskuse seltsil jõnudu ja võimalust rahvale midagi auusamat ja paremat  pakkuda kui kõrtsid seda võivad, rähwaS saaks selle läbi rohkem ja rohkem äratust ja erkust ja karskuse  selts .Üksmeel* tõuseks ajajooksul tõepoolest õitsvale  järjele. Siis kaoks rahva hulgast see eksiarvamine,  nagu oleks karSkuse asi .tühi tõõ ja vaimunärimine*;  siis kaoks see tuimus, mida karskuse seltsi .Üksmeele* vaStu juba paartofinat aaStat ÄleSnäidMud on! Ürka üleS, Helme! ärka üleS ja tule auusat ettevõtet appi edendama! Sa oled kaua kül ju joomaorjuse  ikke all äganud, nüüd on aeg käeS näidata, et ja teistest mitte maha ei taha jääda, et sa korra enese valitsejaks võid saada! Raputa maha need koormajad kõrksikõidikvd jä sammu sulgel, vabal arvamisel kõrge eeSmSrgi poole, tule karskust edendama! Ja sellepärast oleks nende ridade kirjutaja soojem soov, et karskuse selts .Üksmeel* tuleviku? seltsimaja ehitamiseks koha väljavalimiseks HSSti ettevaatlik oleks. Ma oken siin kdhal paar tähtsamat põhjust ette toonud, «ikSPlkrast just Tõrva alev selleks sünnis koht on; piS võib ka hää sõna ja kindla tahtmisega takistusi  ära võita. KmKase sybet rk. Toim. tSh. Ka meie oleme ülemal tähendajad kirja mõttega spits a üheS nõuuS sa soovime, et .Üksmeel*  maja mstte saKpoolsete üksikutele ei ehita, vaid Hekyi rahvale, ja fee olgu ikka sarnase koha pÄI, kus rahwijs rohtepl kokku tulekut on ja see olgu kiriku ligidat,  sidgtt Tõrva alev seda praegu on KarSkuse sStS tahab seda kabelu hävitada; ehitagu ta siis ka opla maja häSti selle kulle alla, kuS tal kergem on selle olusid õönistada ja tema müürisid varemeteks teha: oga ärgu ehitagu seda mitte metsa, kus tal wõitlust ei olegi, sest võitluseta elu on surnud sa metsa ehitatud maja, ja sellega ühes rahva varandus on ka surnud. Pilistwerest. Mineval sügisel saatis inspektori  härra kihelkonna kooli juhatajale eeskirja, milles alla kaheteistkümne aastaste õpilaste kooli vastuvõtmine ära keelati. See oli üks pääpöhjustest, mikSpärast laste arv tänavusel kooliaastal nimetatud koolis 70 — 75 pääle alla langes, miS umbeS 50 ümber harilisest summast vähemaks jäi. Sel põhjusel astus kooli juhataja  kindla valga määramise palvega konvendi ette. Nagu kuuldus, tehti otsuseks kihelkonna kooliõpetajale 450 rubla rahalist palka iga aasta kihelkonna päält sisse nõuda, pääle selle veel iga lupse päält, mis alla seitsmekümne jääb, viis rubla (praegune harilik maks lapse päält . Sinna juurde käib veel umbes 50 vakamaa  suurune pöllukrunt (heina ja karjama muidugi ka) ja 300 rubla lauakirjutuse rahast. Kooliõpetajaid on nimepoolest kolm, kui endise koolijuhataja, köstri härra ka ühes arvame, kelle hoole all usuõpetus ja osalt ka Eesti keel seisab, kes aga kahjuks oma raugenud tervise, pääle selle sügisel ja kevadel koolikatsumiste, pois- ja tütarlaste leeritamises kaasaaitamise .pärast wäha klassis töötamiseks mahti leiab. Kes palgasse puutuvad arvud välja otsida,, nad ilusaste ritta mõistab  seada ja summaks kokku suruda, see näeb, et ei olekski na asja koolipidajatel nutta olema. Kuidas seisavad aga tänavu luod kooli sisemises elus? Kahetsusega  piame kuulma, et sääl kõik mitte HSSti ei ole, iseäranis noore pää-kooliõpetaja ja laste vahelises olekus.  Wiimaste ninad ja kõrvad on sagedaste esimese akimeele ja vihotujude all kannatama pidanud, nii et mitmed õpilased koolist lahkusivad. Kas ei seisa see nähtus vast selle konvendi määrusega, et pääle muu palga kooliõpetajatele iga lapse päält, miS olla seitsmekümne  jääb, kihelkond viis rubla maksab, kui mitte otsekoheses. fiiS vähemalt ühenduses! Igapidi  tõsist lugupidamist ja auustust teenib teine kooliõpetaja  hra Laur, kes õpetamises hoolas ja lastega wennaliseS armastuses ümber käib. Pärnumaalt, Abjast. 8. weebr. pidas Abja Paluoja vabatahtlik tuletõrjujate selts Paluoja alevikus  seltfi saalis lõbu õhtut. Et ilm kitt sadune, oli siiski paraS tubli kord rahwast pidule ilmunud. Ette sai kantud kohase meeSte- ja sega koori poolt hra Oja juhatusel mitmed laulud, rahwale küllalt nähti meeldiwat nii et mõned koguni korratud said. Näitemäng  „Loreida" eht metsakuninga tütar, muinasluoline ilunäitlus EeSti elust kanti kohalise näiteseltskonna poolt tuntud osavusega ette, ainult paar tegelast, keS esimest korda näitelaval olnud, olivad vähe kartlikud. Nimetud näidend tuleb paremate toodete sekka EeSti teeleS arvata ja näeb, niihästi hääd näitelava sisseseadet,  kui ka tarvilist ülikondafi, tegelastel neid puudust  siin märgata ei olnud, sest näitelava oli oma sisseseade poolest tore ja hilja aeg alles valmis tehtud, kuna ka tegelastel kohatised riided olivad. Pidu lõbuStaS  kphaline pasuna koor, miS oma kohust viimasel ajal kullalt täitma on hakkanud. Tagatipuks oli hariline  jalakeerutuS, mis nagu näha tubliSte toimetatud sai. Soovin seltsile jõudu, et pea jälle mõnda paremat  toodet meile pakkuda võiks. Nagu kuulda, pidavat  seesama seltS 22 veebruaril Wiljanhi Käsitööliste Seltfi saalis ühe pidu Punase risti seltsi hääkS toime panema. Loodame et viljandlased pidust rohkeSti osa võtavad, sest pidu otstarbe on tähtjaS, kuS meie kitt lõbu eest raha välja andma piame, aga see saadetakse soja väljal viibivate isamaa kaitsjatele. W.-Ka riSte st. 9. weebr. oli W.-KariSte valla volikogu koos, kuS wolimehed 12 rubla eneSte keSkel kokku panyud, et haavatute sõjameestele kaogeS ZdaS ära saata. Waga rõõmustav ja ühtlasi ka eeskujulik.  tehke teised nõnda samuti, soovin omalt poolt, et meil Karistes palju rikkaid poiSmeeS peremehi oy, et nad ka oma helded ja rohked kaed lahti teeks ja HSS ümmarguse summa PvnaseriSti seltfi WkS kingiks, wat' siis oleks tegu, miS nad oma vähemat? wendadese olikS teinud. Talli wallast kirjutatakse kurva nähtuse üle, et sääl tänavu krooyp vitna poeS igal pKhopäewal suure! wilstl purjutatakse. 2. skp. kogupud sinna rahvast  kõigist ümberkaudsetest valdadest, - meesterahvaid. naeSterahwaid ja isegi kuni 10 pastast lapst Endid purju juueS võeti uuS amet kakeluS, kMe, millest naeSterahwad ja lapsedki osa vöwud, miS iseäranis jalki ja MI pakkunud. Gel päeval müüdud poest kolme tpnni jpokful 660 sorokowkat ja 69 poAtoopi  viina SM, forkuHni 140 rbl. eest. Kõige kur>pem  oli fee, Ä, nagu .PoSt/ kirjutadi, purjutamisest ka kohalise walldwauksuse liikmed tegelikult osawõtstwad, keS isegi selle eest hooli kquda ei wiitpnud, et rahvaS mitte monopoli ppe sees ei jooks, paid väljad vaias kohad. JurjewiS on neil päevil „Liiwimaa aurulaeva seltS" asunud, kelle asjatalitajaks hra Brok on nimetatud.  UuS selts oStiS endiste omanikude käest aurulaevad  ,Derpt," „Olga," .Maria." ja „Karl G Staw" ära, mis viimastel aaStadel põhjalikult parandatud  ja neile uued katlad ja masinad sisse pandud  said. Tallinnast. Tallinna sadamast on 25—31 jaanuarini s. a. 671,000 puuda nisu, 135.000 puuda rukkid, 4000 puuda otre, 18.000 puuda linaseemneid, 101,000 puuda linu ja 21,000 puuda takku välja veetud. Eestimaa rüütlikogu erakorraline maapäev on 9. märtsiks s. a. kokku kutsutud, kus Eestimaa kindral  superintendendi ameti pääle kanditaatist valitakse. Wenemaalt. Peterburgist. Et rongide käik Samara-Slatousti  ja Siberi raud-teedel kindel ja takistamata oleks, on Kõigekõrgema käsu läbi 7. skp nimetatud raud-teed sõjaseaduse alla pandud. Kõigekõrgema käsu läbi 9. skp. nimetadi Kroonlinna  kindluse pää komander, wiitse admiral Makarow, Waikse okeani laevastiku komanderiks. Sellest ajast saadik, kui Wenemaa Jaapanile sõda kuulutas, hakkaS pää stabisse paljude inimeste poolt palveid tulema, et neid wabatahtlistena kaugel ida< tegevate vägede hulka võetaks. Sõjaminister, kes niisuguste  isamau armastuse avaldustele vastu tuli, pani Keisri Majesteedile kõige alandlikuma palve ette, et teatavat arvu wabatohtlifi tegeva teenistusesse wöikS võtta, mille kohta Kõigekõrgem luba auti. Wastu võetakse  järgmistel põhjustel: 1) wastu saawav võetud need soovi avaldajatest, keS üle 40 aaStat vanad ei ole. sääl juureS mingisugust sõjaväelist eelharidust on saanud, kas tegevas teenistuses ehk tagavara maa kaitseväe harjutustel; 2) vastu võetud wabatahtlistest seatakse Peterburgi, Wilna, WarSsawi, Kiievi, Odessa, Moskva, Kaasani ja Kaukasia sõjaväe ringkondade stabide korralduse! komandod kokku; 3) sellel mõõdul, kuidaS wabatuhttifi waStu võetud, saadetakse nad kaugele  idasse. Kirjawastused. deiste lebos. Lõnnoa lebos, teistest tarvitame e6vspi6i, vbb bül parun» äuse abil. 38-Iss. ota lebos, tessoä piav»4 ruumi puuävsel järxwist vumwert ootama jääma. Uuemad sönumed. (Sõja platsilt.) Pyrt UrturiS, 12. veebr. Jaapanlaste Port Arturi kallale tungimisest 11. veebr, umbes kell 3 hommikul  teadustatakse weel järgmist: „Pää!e tungimine keStis umbeS tund aega. Elektri reflettorid (valguse viskajad) walgustafiwad esmalt kahte lähenevat Jaapani  laeva. Wenelased laftfiwad neid rahulikult sadama  suu lahedale tulla, tungifiwad fijs nende paale ja lasksiwad põhja, Parast seda sõitstd mõtted Wene laevad sadamast waljo, et vaenlasele lahingjt anda. »-- Teiste teatede järele on jaapanlased ka Selsst-laheS (sooietzf-Le?), Kvantungi poolsaare pöhja-lääne pool küljes Port Arturi taga maale mineku katset teinud. Mitmest kindlusest autud tule läbi olla mitu Jaapani  laeva ära hävitatud. Paristft, IL. veebr. Siinsele,New-Jork-Herald'i"  väljaandele teadustatakse Tfhifust: „Seltfi lahes  maale mineku katse juures tormisel 11. veebr. Säl kaotastwad jaapanlased 4 suurtüki paati. PÄast seda taganesid nad ara. Wiivift, 13. veebr» Wenemao protesti ring- Aaapam ttguwirfi waStu Koreas, miS rahwuswahekse  õiguse waStu käib, on elawa mõtete vaheldust aineks. Siin arvatakse, et Austria, PrantsuS ja FtaM tingimatalt Wenemaa arvamiste poott ott/ aga et Kug- Mckaa ja Amerika vastust ei anna. L?»dv»ist, 13. veebr. Suakinist (Punasel mere!)  teaduStatse: ,Wem laevastik võttiS 3 Inglise aurulaeva  kinni, keS Jaapanile süsa wiifiwad." Tshj. sust teadustatakse: .Jaapani laevastik saatis GaöseboSse kolm ristlejat, ke« suvri parandust tarvitavad. Hiina mässajad wötfid Fustchou arsenali tormiga ära, stch nad 10,000 kilogrammi pSSfi rohtu ara rSövistmast. Hiina kindral on tapetud. Tokiost teadustatakse: .Jaapani iushenerid töötavad kiirelt Jaapani vägede seisukohtade kindlustamiseks Koread Pjõng-jangi ja Geusani  vahel, et kui Jaapani vägi Jalu jõe juures lõo- 82 Sakalas 8. 1904 /lo«»vAo»o — jVpLvzsi. 14. chovxaaa lKv4 ro^».