võib. Della Serda annab ka teada, et Väljamaa  sõja agentidele ette sai pandud, pääkorteriS talwet mööda saata. »Matin'i" sõja.ringwaatuse kirjutaja tähendab  muuseas, et jaapanlased oma Viivitusega  sõjalistes tegevustes lõpuliku wõidu lootuse  kaotasiwad, kuid see wiiwituS tuli Port- Arturi mehisest kaitsmisest, mille läbi Port- Artur Wenemaale lõpmata suurt hääd on teinud.  Kohe sõja algusel oli jaapanlaste plaan > see: Port-Arturi ära võtta. Aga Port Artur ei langenud. 70,000 (ja vahest ka rohkemgi) Jaapani sõjaväge on juba umbes poo' aaöiat Port-Arturi all seisnud, kui palju on inimesi hukka saanud, kui palju aega raisatud! Stösseli kangelaselik vastupanemine muutis sõja saatust. Jaapanlased ei suuda sõja algusest kuni seniajani  mõtelda, et nad Port-Arturi arawõtta ei suuda, ja ometi oli kõik nende sõjaplaan Port- Arturi rutulise langemise päöle põhjendatud. KaS Port Artur langeb? Wäga võimalik! Aga ma julgen ütelda, et sellel enam ei venelaste,  ega ka jaapanlastegi kohta suurt tähendust  ei või olla. Port-Artur on venelastele oma üleSande täitnud. Ta andis Kuropatkinile  aega, abiwägesi kokku tõmbada ja Wene väe taganemine ei wsi enam sõja lõppu kohta halwaSte mõjuda. Paremus langeb ikka enam wenelaSte poole. Jaanuari kuus on venelastel kolm sõjaväge (vähemalt 450,000 meest) koos, kuna abiwägesi ikka paale juurde tuleb. Waiksemere teise laevastiku arvatava tee üle sai »RusS" järgmise telegrammi: Kus kohal RoshdestwenSki laevastik praegu seisab, seda ei tea keSki. Arvatakse, et ta ümber Häälootuss maanina lähab, aga ometi usutakse mitmel pool kindlaste, et ta Tulemaa poole (lõuna Amerika tipus) kurssi on võtnud, kus ta jälle ühe kää nakn teeb, et laias Waikses Okeanis ära kaduda ja kuskil Polinesia saarte juures jälle nähtavale  tulla; sinna saada ka parun Fölkersahmi laevastik minema, kes pärast Punasest merest välja sõitmist niisama ärakaduma saada. Kuna nad siis endid ühendanud ja tarvilise jao süsa pääle on võtnud, saada nad täie jõuuga saal nähtavale tulema, kus neid jaapanlased sugugi oodata ei tea. ! Inglismaa ja Dardanellide küsimus. Wene ajakirjanduses hakatakse ikka elawamait  selle iile rääkima, et waja oleks, weel kolmandamat laewastikku kaugele idasse saata. Ka seesugusel luol, kui teise Waiksemere laewaStiku esimesed tegevused täitsa edurikkad oleks, on ometi edeSpidiste wõitude tarwiS tagawara  laewastikku waja. Seda täiendawat laewaStikku ei pruugi kül mitte wiibimatalt teele saata, siiski tuleb ärasaatmisega Võimalikult  rutata. Kolmandama laewaStiku tuumaks oleksiwad kolm uut ranna - kaitse soomuSlaewa Uschakow," Senjawin" ja Apraksin." Ehk need soomuSlaewad kül teistest lahingi soomuslaevadest valju wäik. semad on nende kandejõud on ainult 4,126 tonni siiski on nad kiire käiguga ja on neil toredad, kõige uuemat sisteemi suurtükid pääl. JgataheS on nad tugewamad, kui teele läinud ristlejad «AlmaS* ja «Swetlana." Siis on «eil weel kakS soomuSlaewa ,Jmperatör Nikolai  I." ja „Imperator Aleksander ll.," nad pole kül enam uued, aga on juba enam kui ükskord väljamaal ja ka kaugel idaS olnud. Need soomuSlaewad on sõjaliku tubliduse poolest  »Nawarin'ist" ainult natuke taga. Nendega õiks w l? 1 walmiS saavat suurt soomuslaeva »Sslawa't" ühendada. PäSle soomuslaevade leiduks ka ristlejaid, teS kaugele idasse minna võikstwad, nagu .Wladimir Monomach." ja miimpaatifi. On ekslik arwata, nagu oleks Jaapaniga wSitluseS ainult töitfa uusi laewu maja. Jaa- pan on kõik oma laewastiku sõjajalal? seadnud ja wanad laewad, mis juba Hiina sõjast osawõtfid,  täidawad niisama oma kohut ja wõtta. wad Võitlusest osa, kui kõige uuemad soomuslaewad  ja ristlejad. «Birsh. arwab, et nüüd õige aeg oleks, seda laewaStikku ta mõ' nede MuStamere laewade läbi suurendada, mida Dardanellidest läbi saata wõikS. Selle küsimuse üle arutatakse praegu ägedalt kä Väljamaal. Kui seda küsimust ainult diplomatia teel rahuloldawalt  otsustada saaks, siis muutuks seisukord merel järsku meile kasulikuks. Selleks oleks wajo, ainult kolm paremat soomuslaewa, „Knäs Potemkin Tawritscheski," „Rostislaw" ja »Tri Swätitelja," teele saata. Nende laewade paal on uued kiirlaskjad ja ka kaugele laskjad suurtükid  ja nende kandejõud on 8.800 kuni 13,318 tonni, sõidu kiirus 16—17 sõlme. Need soomuSlaewad on oma sõjaliku tubliduse poolest  Fõlkersahmi laewaStikuS olewateft „Nawaringist"  ja Weliki'st" ette, „Swet" arwab,  et Wene walitsus Dardanellide awamise küsimusele lähemale astuma saada. Kui see tõsi on, et Amerika laewaehituse ühisuste asemik Nikson weebruari kuus Sewastopolisse tuleb ja siin suurt uut laewastiku looma hakkab, siis wõib ometi mõtelda, et Dardanellid jäädawalt meie Mustamcre laewastiku eest lukku jääda ei wõi. Kuna mujal Europas selle küsimuse kohta suuremat ärewuft märgata ei ole ja seda igatahes  möga raske uskuda on, et keski mannermaa  riikidest Wenemaad tegelikult takistada tahaks, kui see Türgiga kokku leppides muist oma sõjalaewu merekitsustest läbi saa» daks, on Inglise ajakirjandus õige suureS arewuses  ja seletatakse ähwardawalt. et Inglismaa auu seda ialgi ei luba, et leping Türgi merekitsuSte  üle murtud saaks ja et Inglismaa poolt sellele kõige mõjuwamalt wastu astutud piab saama. Lõuna Ahw rikast. Kadunud boeride president  Krüger leiab nüüd oma wiimast puhkepaika armastatud  kodumaal. „Standard" teadustas 19. skp. Kapplinnast, et wägew rahwahulk sadamat ja uulitsaid täitis, kui president Krügeri surnukeha sinna jõudis. Mitmed konsulatid, laewad sadamas ja enum jagu majast  olid lipud poole wardasse tömbanud. Enne maale miimist oli laewa lael lühike jumalateenistus. Puusärk  sai meremeestest maale kantud ja surnu wankri pääle pandud Puusärgi pääl oli Hollandi kuninganna krants. Ligi 190 tõlda läksid leinarongis järele. Paljud hollandlased mitmetest maakondadest olid linna tulnud. Sõja päewaraamat. 59. Ljaojani lahingite järelkaja Umbes kella 9 aeg hommikul, 19-mal augustil, mürises wihaselt Heliografi mäe poolt Jaapani 12 sentimeetriline suurtükk, ja raske Pomm lidditiga täidetult  lendas tumedalt mööda selget, ilma pilwita taewa laotust kuni stabi platsini, ligi pääkomanderi elumajani, ja lõhkes, musta Pitwet enesest sünnitades. Komanderi maja päält ei wõetud meelega lippu maha ja jaapanlased lasksiwad ta Pääle paukusid. Waksalis, sidumise kohast wiidi haawatuid rongi pääle. Kanderaamid wenistwad pika riana läbi Platwormi,  andsiwad haawatud wagunitesse ja Pöörasiwad  niisama tagasi. Neid saatsiwad tohtrid, üliõpilased  ja õed. Kõrge, kena kaswuga noor, ilus õde kollakate juustega, tõttas ruttu mööda porist maksalt treppi üles. See oli Hackowi seltsi armastataw õde; see olewus, kes „punase risti" koormat, ainult oma aate Pärast enese pääle on wõtnud. Teda nimetatakse Ludmila Wladimirowna Jakowenko-Jakowlewa. Korraga  fufifes pahakuulutawa häälega shrapnell, ja paukudes  lõhkes ta waksali kohal, kuulidega ümbrust üle külmades, ja need koledad kuulid wiifiwad waesel õel mõlemad jalad ära! Werega määritult kukkus ta Porise kiwi põrandale. Haawad olid tõsised, aga õnneks  mitte surmawad. Wiimaks sai ometi Vaksal haigetest ja haawatutest  tühjaks. Kuid kuulid, need järgncsiwad juba kaugemale. Nad kukkusiwad raudteest õhtu poole, jöudsiVad kuni Georgi seltsini. Sääl oldi kibedaste  töös. Sanitarid, kandjad, tohtrid, halastajad õed, kõik olid jalust Väsinud, haigeid ja haaVatuid hospidalist  rongi Vedades, mis põhja poole platVormi Pääle oli asendatud. Kõiki ei jõua ära koristada... Nende kahe päeVa sees korjus HaaVatuid ligi 10,000. Õnneks tuli esimeste kuulide ja granatidega Ljaojani Etvdokia AlekfejeVna Woronowa, kohutamata haige- Vedajate jaoskond. Ta hakkas kohe haigeid Vedama ja lühikese ajaga Vedas ta 300 haiget Vagunisse. Pommid kukkuVad uulitsale, shrapnellid löhketvad  postkontori pääl, kus asjatalitajad kirju ja telegrammist pakiwad, et Veel edasi saata. Uulitsal liigub rahwas. Wiimase minutini jäänud kaupmehed,  leiVategijad ja ametnikud jooksewad salkadena uulitsatel. 2. ja 4. korpus, kindralite Sassulitshi ja Sarubaewi  Väed, läksid see aeg mööda kaitseVallisid ja patareisid laiali ja ootasiwad jaapanlaste pääletormamist.  10. sõjaVäe korpuse polk seadis ennast ahela moodi seisukorda Väljade pääl Tshinshei ümbrustes. Siin, kella 4 aeg päewal, kui päike Vähem körVetab, harjutas Välja pääl 33-mas Eletski polk. 10. korpuse komauder andis auupalgaks tublimatele sõja ordenist. Polk harjutas rahuliselt pataljoni kogudes.  Musekantide asemel seisiwad paremal tii- Val kolm trummimeest, kuulidega läbi lastud trummidega.  Kõrge, tore. kõhn adjutant Väikse pruuni habemega seisis nende ees. „Mikspärast muusikat ei ole?" küsis kindral Slutshetvski halli habemega polkoVniku käest, kes maha lastud mõõgaga kindralit läbi saatis. „Muusika riistad jäid.mägedesse. Pooled neist olid kuulidega purustatud. Ülejäänuid oli raske selle kuumaga kanda. Nüüd tarwis uued tellida." „Pölwili ja palwele!" räägib kindral Slutshewski.  Kesk wälja on rogosk laotatud, selle pääl kast, kasti pääl on testament ja rist. Kast on linaga kaetud. Kõhn preester ilmub waewatud näoga, kerges  kuues ja lillaka sameti mütsiga, altarile. Adjutant toob sinna lipu. ümber seisawad lauljad. Noorem arst pikade musta juuste ja habemega liht riides juhatab  neid. Uhe laulja kõlaw tenor tõuseb wägewalt taewa poole. Preester piab jumalateenistust Pääst, ilma testamenti lahti tegemata. Ruttu, kuid selgesti lueb ta nii, et iga sõna mälestusesse lõikab, kümnest pidali  tõbisest... „... Eks kümme ole terweks saanud, aga kus on teised üheksa?" kiljatab ta Mahetpidades ja kõrwu tungis tahtmatult kaks pauku, „puh, puh..." Need on pommid sääl taga Ljaojani. Need, kes sõja ordeniga on auustatud, tulewad teiste ees... „Keisri nimel," rääkis kindral Slutshewski » tuntud wormis ja wõttis risti adjutant Grodekowi käest, ..auustan sind Georgi ristiga." Rist õmmeldi külge. Liigutatult näeb ülem soldati nägu. Polk läks selle wälja Päält teise kohta. Roodud seadsiwad rinda ja kindla sammudega läksid soldatid, mägedes ärapurustatud saabastega, kindralist mööda. Praegu on wäli tühi; kindral Slutshewski pööris oma adjutantidega Tshintsheni, oma korterisse. Orenburgi sarwemees juba puhub, täna wõib ka lõunat  wõtta, pääle koledate päewade ja uneta ööde. 20. aug. tungis Mandshuria sõjawägi, 2. ja 4. korpusest Ljaojani all hoitud, teiste Mägedega põhja poolsel Taitshi kaldal Jaapani parema tiiwa pääle. Siia mägede pääle oli 17. korpuse Mäed, 10. sõjamäe korpuse ja jaokaupa 1. sõjamäe korpusega  (Wiiburi jala Mäe polguga) saadetud. Nende taga oli Malmis Ljaojani kindluse Mäge tuetama,  ehk ka kõrgustikudel oleMat Mäge, 3. Siberi sõjamäe korpus. Jagu 5. Siberi korpusest saadeti mööda raudteed Jantai kaewandusteni ja neid pidi 1. Siberi korpus hoidma. Sääl, kaewanduste juures  oli würst Orbeliani salk Dagestani polgust, hobusewäe patareid ja kindral Samsonowi hobuse Mägi Siberi kasakate dimifionist. Taga-Baikali kindral  Mishtshenko jäeti keskwäesse, mne Parema tiiwa kaitsemine jäeti kindral Kosakowski ja kindral Greekowi  (Wladimiri) salga kätte. Ilm oli päiksepaisteline ja kuum. Jagu 10. sõjamäe  korpusest, kelle eesmäeks 85. Wiiburi jala Mäe polk 011, tuli umbes kella 7 aeg wälja ja läks ühe riana mööda Taitfi jõge Sahutuni külasse. Mäele liginedes  seadsiwad 10. korpuse polgud rootude järele kahte ritta ja peitfiwad endid paksu wõsastikku. 1904. S a ? a l a 85. 695