ül-Klds- asemNka Walga' „ 7 2 3 2 Wõru » li 2 3 1 Wolmari ,83 4 1 Pärnu ~ li 2 2 2 Wiljandi N » 2 1 Saaremaalt 4 2 11 Jurjewi maak. 11 3 4 4^ kl 21 SS 1S Nii on siis Liiwimaal walimisekoosolekul talupoegade ascmikka EeSti jaoskonnast 12 meest ja Läti jaoskonnast 9 meest, nii et eestlastel talupoegade jaoskonnas enamus on. Walijaid mehi on Eestimaa walimisekoosolekul  : üleüldse asemik kl Harjumaalt 17 3 ö 8 Wirumaalt 13 3 6 4 Läänemaalt g 2 S 1^ 4S w 21 14 Maa omanikkudest on walijate walimiscõigus  nendel, kellel 200—300 dessatini maad on. (Mõnes maakonnas 200 ja mõnes 300 dessatini.) Pääle selle wviwod weel nende maa-omanikkude maimikud walida, kellel rvähemalt V» iga maakonna jaoks määratud dessatini armust maad wõi -vähemalt  ISOO rubla eest teistsugust liikumata Varandust on. Ansekülast. Pühapäewal 7. aug. oli meil ansekülalastel õnn meie Eesti kunstlauljanna  prl. Ainu Tamme laulu kuulda. Kunstlauljanna Sõrmes! Kas peaks meie tuim Sõrme rahwas ka sellest osa wõtma? See oli küsimine. Ometi oli osawõtmine rahuloldaw. Umbes saja ümber müüdi wiimase platsi piletist ära. Kontsert tõi pääliskaudse ülewaatuse järele umbes pool sada rubla sisse. Kontsert jättis asjatundjatele  kauni mälestuse järele, sest sarnast tugewat puhast kõlawat häält, kui prl. Tammel on, ei ole meil mitte wõimalik sagedasti kuulda. 12. aug. käis siit kange pikne läbi, mis kahju tõi. Nimelt sai tule roaks Tiirimetsast wabadiku Jüri Õuna elumaja. Maja oli senini Abroka wastastiku awituse  seltsis 90 rbl. alla hinnatud, aga nädal enne õnnetust käisiwad eesseisuse liikmed majasi järele waatamas ja hindasiwad  siis majad uuesti. Ka Õuna majal olewat nad 50 rbla hinnast maha wõtnud. Maja oli umbes 20 aastat mana ja nüüd 40 rbl. wäärt. Tahab ikka napp olla. Üleüldse ei taha meie seltsi eesseisus selle pääle waadata, et selts wastastikku awitamise selts on, s. o. kes abi annab, et õnnetud päämarjuta majadeta ei jäe. Hiljuti kadusiwad siin kaks nöörimeest,  kes merele õngele läinud, jäljetult ära. Selsamal päewal lükanud torm ühe paadi kahe nooremehega ümber, keda Nasma  mehed ära päästnud Õngedega lestade püüd oli selle aasta üsna kena. Räime püüd on kehwa poolne. Põllu kasw on wiletsa pärane. Odrad wöttis enne Jaanine põud kinni. Mõnel pool tuli küll pärast odra ädalaid juurde, aga need ei jõua ju teistega seltsis malmis; ainult põhu saaki suurendaivad need. Palju sigade suremist tuleb siin pool ette. Kartuli kasw näib praegu kena olewat. Ka meie koguduses on mõned wanad inimesed greeka-vigest usust Ew. Lnth. usku astunud. Tallinnast. Tallinna Eesti Põllu meeSte-seltsi näitus on kaunisti korda läinud. Loomi ja põllutöö-riiStu  oli rohkesti, ka juure- ja aiawilja  ning lillesid oli mitmelt poolt õige ilusates kogudes ja eksemplarides wälja pandud. Suur ümargune näitusehoone oli mitmesuguseid töösid täi NaeSterahwa näputöösid oli wSga suurel hulgal näha toodud. Need täilsiwad suure osa näitusehoonest.  Rahwast käis kaunil arwul näitust waatamas, pühapäewal oli waatajate hulk aga rõõmustawal wiisil üsna suur, nii et liikumine ja asjade waatamise wõimalus mitte kõige lahedam ei olnud. Kuni hilja õhtuni oli näituseplats rahwast täis, hoolimata  wihmawalingust, mis pärast lõunat tuli. Liibawist saadeti 29. aug. madrused, kes mässust osawõtmise pärast sunnitööle mõisteti, wülja. Nende hulgas oliwad ka need 8 meest, kes surma mõisteti, aga kelle nuhtluse mereminister sunnitööks muutis. Peterburist. Maksuta rohisõjawäelistele.  Sõjanõukogu on otsuseks teinud, et kaugelt idast tagasitulejatele haawatud ja haigetele sõjawäelistele sõjawäc-llptekidest  maksuta arstirohtu ja haawasidumise materjali tuleb anda. Peterburist teatatakse, et Wolõnia ja Kuum kubermangu koolera ähwardab. Trükiseaduse walmiStamine.  Kuidas ajalehed kuulewad, on keegi mõjurikas mees Kobeko kommisjonile märgukirja saatnud, millsS soowi awaldatakse,  et kirjatööd tsenserimise alt wabastataks  ja süütegude pärast, mis trükkimise läbi korda saadetud, süüdlasi ainult kohtulisele  wastutusele wõetaks. Selle märgukirja  järele tuleksiwad iseäralised nõukogud  asutada, mis trükitööde järele walwaksiwad.  Need nõukogud walwawad ka trükikodade järele. Kobeko kommisjonis on palju liikmeid selle märgukirja poolt. „Düna-Z." arwab seda teadet tuues, et märgukirja saatja Witte on. Saksamaalt wilja tellim  i n e. Sõja algusest saadik ei ole Tallinnas wilja enam wälja saatnud, maid koguni ise Saksamaalt wilja tellinud. AprilikuuS toodi enam kui 200,000 puuda wilja Saksamaalt Tallinnasse. ArwatawaSti, kirjutab „Torg. Prom. Gas.", on Saksamaa  wiljawedu Tallinnasse suwel edasi kestnud, sest et Wencmaa wili alleS julikuul  Tallinna jõudis ja halwaks oli läinud- Kuna Peterburi ja Riia kaudu Wenemaa wilja Saksamaale wcetatse, wcab Tallinna omale Saksamaalt wilja. Imelik nähtus tuleb selle läbi, et raudteel Röbinskist  Riiga puuda wilja eest 14 kop. maksta tuleb, kuna Röbinskist Tallinna wedu 17V2 kop. puuda päält maksab. Politikasüüdlastele andeksandmine  pidi kuulujuttude järele  tulemas olema. Kuubas nüüd „Sõn. Ot." kuuleb, ei tea politseidcpartemang ega kohtuministerium andeksaudmiieft midagi.  Nendest kohtadest ei ole mingisuguseid teateid süüdlaste üle nõutud. Prantsuse lehe „Echa de Paris" sõnumesaatja teatab, et Peterburis jutt käimas olla: Wittele antawat Portsmouthis  nähtud waewa eest krahwi auunimi  ja 2 miljoni rubla. Luba. Sisemiste asjade minister on wabatahtlistele tuletõrjujate seltsidele luba annud rahwa-raamatukogusid ja lugemisetubafid  asutada. Surnu ülestõusmine. 1. aug. kella K ajal õhtu, kui surnud juba oliwad ära maetud, et neid teisel päewal Uspenski surnuaeda wiia, kuulfiwad lapsed surnukambris kolinat ja läksiwad  kambri akna juurde waatama. Korraga  näewad waatajad, et ühel puusärgil kaas on püült ära lükatud ja sinises riides naestcrahwas surnukambris ringi käib ning puusärkisi kordamööda waatab. Lapsed ehmatasiwad ära ja jookfiwad wahi juurde, kellele nad nähtust jutustasiwad. Waht kutsus gorvdowoi ja mis naeSterahwa  kliinikusse. Naesterahwas on praegu kliinikus ja elus. Ta on keegi soomlane. Admiral Roshestwenski on, nagu päälinna lehed teatawad, Peterburisse  kirjutanud, milles ta ütelda, et ta haawad paranenud olla ja ta terwise seisukord  ruttu kosuda. Õi g e u s u st te i s te s se uskudesse  üleminemiseks on ministeriumi  poolest 18. aug. ametlik eeskiri kuulutatud ja kõigi uskude «vaimulikkudele ülemustele kätte saadetud. Üleminek wõib ainult kuberneri kaudu sündida ja on ülemineku  soowi awaldamise ja soowitud usku astumise wohele kindel tähtaeg määratud, et õigeusu waimulikul mehel aega oleks usuwahetajat waimuliku noomimise läbi teda tema ettewöttest tagandada. Rahulepingut ei awaldata Wene poolt mirte enne, kui rahu täielikult  kindel on. Sellekohased üksikud teated  ajalehtedele olla pääjoontes küll õiged, ei andwat mõnda paragrahwi aga mitte õieti üles. Maksim Gorki teeb „Pet. Gas." sõnumi tühjaks, mida ajalehed laiali laotasiwad, et tal tahtmine olla Nishni- Nowgorodi kub. poolt riigiwolikogusse ma lund saada. Ta seletab, et tema politikalised  arwamised temale ei lubada, riigiwolikogu  töödest osa ivõtta. Warschawist. Koolides on õpilastele  ministri käsu järele luba antud oma keskel Poola keelt rääkida, mis seni keelatud oli. Koolitöö on aga korratu; mõnes koolis puuduwad ülemates klassides  õpilased täiesti. Poltatvast. Naljakas nõudmine. Neil päewil saatis tuttaw loomade õpetaja  Durow kubernerile kohalise politseimeistri  pääle kaebtuse. Wiimane läinud oma waljuses nii kaugele, et ta tsirkuse omanikult tükkide kohta, mis siga laulab ja sikk deklamerib (ilukõnes ette loeb) tsensuri  luba nõudnud. Kuberneril tegi asi palju nalja ja ta lubas politseimeistrit keelata. Witebskist. Kakelusrahu pärast. 24. aug. pürifiwad talumehed linnas turul tuttawatelt järele, kes Jaapaniga peetawate rahu-läbirääkimiste kohta uusi teateid ei ole. Linnalased wastasiwad, et rahu juba kindel on ning et Jaapan poole Sahalini ära wõtab. Talumehed ei tahtnud seda uskuda, üteldes, et niisugust rahu ei wõi tehtud olla, sest el Keiser ei ole lubanud häbistawat rahu teha ja waenlasele mitte sammugi Wene maad anda. Arwati, et see kõik muud midagi ei ole, kui ajalehtede wale. Tuli äge waidius, mis riiuks ja siis kakeluseks muutus, millest osawõtjatele sinised muhud mälestuseks jäiwad. Adrianopolis on umbes 2,500 maja ära põlenud. 18000 inimest on pääwarjuta. Tuli arwatakse süüdatud olema.  Kas aga armeenlased, bulgaarlased wõi türklased süüdi on, pole teada. Iga rahwus süüdistab teist. Tähelepanemisewäärt  on see, et türklaste linnajagu puutumata  on jäänud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewal, 18. septembril. Eestikeele jumalakeliistust kellu pecib õpetaia Drechsler. M 37 Saarlane 190 S Mswwis loiiyeiaja Hartwig Tast, oimä. »ee. poi.