Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. M SO. Teisipäewal, 16. mail 1906. XXII. aastakäik ' maksab V» ~ !„L3 „ Vä » -.. ?s ~ maapostiga: „ I „ „ » ! V» .. -..50 ~ itksik number s kop. päew»l. Toimetus ,kui?saai'>s Pj>ki,z uuk. Trxsscoi msjas iz^ Kuulutuste wastulvõluiiue lun iiuulutlistc x-tit-rida S wp.. lehe ecSoljas 20 kop. Mõni näpunäide seadusest. Ma toon siin mõned näitused, mis kahju kohtadeostmine wõib tuua, kui kaup krepoSti raamatutesse ei ole kirjutatud. Peeter ostis Juhani käest talukoha- Ta maksis paarsada rubla Juhanile ära. Kaup kinnitan  walla kohtuS. Juhan oli kelm mees. Peetri rahaga oli hää lõbust elu elada. See raha sai otsa. Tormis uut raha muretseda.  Ta leidisgi abinõuu. Ta müüs oma koha tcistkorda Mihklile ära. Siin oli aga Mihkel targem. Ta lasi kauba krepoSti raamatutesse sisse kirjutada. Peeter oli wohesjal juba ksha pääle asunud, oli sinna uusi majasidgi ehitanud. Mihkel uõuab aga koha temalt kätte. Peeter põhjendab  ennast wallakohtus tehiud lepingu pääle ja ei lähe kohast mäija. Asi lahcb kohtu kütte. St aga seaduses öcltud on, et kui üks maatükk kahele ostjale on müüdud,  siis jäeb õiguS sellele, kelle aime pääle maatükk krepoSti raamatutes on kirjutatud. Mihkel wõidab protsessi ja Peeter peak» kohast wälja minema. Muidugi on Peetril õiguS kõike kahju Juhanilt tagasi nõuda. Aga enamasti ei ole niisugustel kohtadega sahkerdajatel midagi maksta ja nõnda pole ka Juhanilgi midagi. Peeter kannatagu kahju ja tema kahju on hästi suur. Sajad rublad on ta Juhanile maksnud, sajad ehk koha parandamiseks kulutanud, kohtu kulud, mis Peetri kanda jäewad, teemad ka hulga wälja. Ja seda tegi kõik wallakohtus kinnitatud kaup. Niisuguseid juhtumisi on elus palju ette tulnud ja meie kroonu kohtade üksteise kaest ostmise ja müümise kaubad on kõik niisugused. Siin on palju kohti wallatohms tehtud lepingute järele müüdud, palju on kohti üksteise waStu ümberwahetatud, ilma et ümberwahetajad isegi peremehed olekfiwad, sest et kontrollid alles isade, ehk ka isaisade nimepääle wälja on antud. Tahab ostja seesugusel juhtumisel kohapaberid korda seada, siis prawud enne pärijad pärimisse õigustesse kinnitatud saama ja pärimise õigustesse kinnitatud pärijatega tuleb siis õige kontralt teha. Sellepärast oleks tarwis, et kõik kaubad kroonu maade müümise üle kohe kaubatcgemise  ajal krcposü raamatutesse sisse kirjutataks.  Need aga, leS wallakohtus tehtud lepingu järele kohti on ostnud, katsugu nii pea kui wöimalik koha ostmise kauba krepoSti jaoskonnas ära kinnitada ja teegi ärgu maksku enne osturaha wälja, kui tal trepoStipaberid korras ei ole. Päriswalla maade pääl olewate majade ostmine ühes koha pidamise õigusega sündigu  ainult mõisniku loaga ja süäljuurcs saagu ka rendikoittratt talurahwa aszade komissari juures ostja ehk uue rentniku nime pääle kinnitatud. Muidugi pcawad ka talukohtade oStukontrattid, mis mõisnikuga  tehakse, krepoSti raamatutesse sissekirjutatud  olema. Aga siin ei ole pahasid juhtumisi palju ette tulnud, sest et mõistlikud  siin juba ise selle eest hoolt kand- ivad, et koniraktid krepoSti raamatutesse sissekirjutatud saaksiwad. Teine paha nähtus, mille pääle meie lugejate tähelepanemist juhtida tahame, on see, et meie päriSwalla talurcntiukud ehituste tegemisega enam ettewaatlikumad olcksiwad. Kohase pruugi järele pcawad talurentmkud ühe ehk teise talutHawäpis> majasid ehitama, kui need ivad ehk maha pvlewad. See on ka kontraktideS  ülcwel ja seda pcawad nad ka tegema- Aga ma tahtsin siin rääkida nendest  ehitustest, mis rentnikud pääle elatismajade  ise oma tahtmise järele oma tarbeks  talukoha pääle teemad. Rentnik on talukoha pääl ajuti. Täna on ta peremees, homme wõib ta jäält ehk juba ära minna. See arwamine, „et kes isaisade koha mu käest ära -võtab" on ekslik. Koha päält ära minnes saab ta selle pääl tehtud ehituste eest aga ainult siis tasu, kui tal ehituStetege mi seks mõisa omaniku kirjalik lubav n. Pole tal seda mitte, ei ole tal seaduse järele ehituste eest mitte õigust tasu nõuda. Mitmedgi on selle läbi juba kahju sisse langenud. Ja sellepärast, et mitte ilmaasjata  kulu kanda, ei mitte pahandusi ette ei tuleks, on soowida, et rentnikud siin ettewaatlikumad olekfiwad ja mingisugust  suuremat ehitust ilma mõisaomaniku loata ette ei wõtals- Ja see luba peab nimelt kirjalik luba olema. Ettewaatus on ikka hää asi ja seda on siin wäga tarwis. Muidugi mõista, ei kai ses mitte talumajade korraõpidamrse kohta, mida rentnik kontrakti järele ilma tasuta tegema peab. Need nõudmised tulewad praeguste seaduste järele täita. Edaspidi wõib ehk asi teiseks muutuda. Kui näituseks uus seadus wälja peaks antama, et maaomanik  iga kasuliku ja tarwiliku ehituse eest rentnikule tasu peab maksma, siis poleks sarnast kirjalikku luba tarwis. Kolmandaks tahlstn laenude kindlakstegemisest  ehk pantimisest rääkida. Elus tuleb palju juhtumisi ette, et wõlatiri wälja antakse, kus laenaja lubab kõige oma liikuma ja liikumata warandusega wõla eest -vastutada. Wölaandja on siin kindlas arwamises, et tema nõudmine kindel on, et temal -võlglase waranduse pääle eesõigus  olla, sest -võlglase -varandus on ju pandiks. Sagedasti sünnib, et -varanduse  pandiks andja ka teistele oma -varandust  niisamma pühaliku tõendusega pandiks annab, ehk ka ilma selleta teist wõlgafi wecl rohkem teeb. Aga igatahes ei ole wölaandja! sarnasel juhtumisel oma wõla kohta mingisugust kindlustust. Sest liikumata  waranduse pandiksandmisel on ainult siis seaduslik tähendus, kui see lreposti raamatutesse on kirjutatud, see on: kui selle üle obiligatsion ehk wõlakiri on tehtud, liikuwa waranduse pandiks andmisel  oga siis, kui see warandus wõlauskuja  kätte antakse. Sarnasel juhtumisel nimetatakse pani kSsixandiks. Jätab aga wõlauSkuja pandiks lubatud liikuma warauduse wvlglase kätte, siis wõib wõlglane nendega teha, mis ta tahab. Ta wõib neid müüa, teistele anda j. n. d. Sagedasti antakse ka majasid pandiks, mis wõöca maa püüle ehitatud on, ehk mis üleüldse kreposti raamatutes wõlgniku nime pääle kinnitub ei ole. Niisugusel pandiks andmisel pole ka mingisugust tähendust, selt mõöra maa pääle ehitatud maja tuleb liitumaks waranduseks lugeda. Niisugust maja, mis kreposti raamatutes wõlglase nime pääle sugugi kinnitatud ei oie, ei wõigi kreposti raamatute järele pandiks anda, maid sarnase maja pandiks andmisel oleks siis ainult mõju, kui pandiks  wõlja maja täiesti oma kätte saaks. Nõnda siis nõuab wölaandja wõlawõtjalt  panti, siis sündigu see liikumata waranduse kohta obigatfiorü tegemisega kreposti  jaoskonnas, liikuma waranduse kohta aga asjade wõmüsega wõlauSkuja kätte. Ainult siis on asi kindel. Jgapäewases elus sünnib sadandeid juhtunust, kus seaduse mittetundmine inimesi  suure kahju sisse wvib wiia- Seaduse lugemist peetakse aga rahwa poolt igawaks  asjaks, ja et minu kiri ka mitte igawakS ei läheks, lõpetan selle seekord. Edaspidi tahan jälle mõne nähtuse üle rääkida. (Lõpp.) Miks meie talurahwa majandus ei edene? Hr. G. M. toob 11. Saarlases tõlke „Kuresaare Nädalalehest," kus näidata katsutakse, miks meie majandus ei edene. Et selles kirjatükkis meile süüd antakse, mida meie mitte ära pole teeninud, sellepärast  tunnen ennast kohustatud olewat selle kohta mõne sõna seletuseks öelda. Süäl öeldakse, et meie talunikud ei mõista oma kohtadest weel õiget kasu wälja töötada,  ruistarvad ilma tööta aega, põlgavad tööd ja pöörawad sellele selga jae. KuidaS on sellega lugu? Suurelmaal on saarlased  oma töö tubliduse poolest ammu tuntud.  Linnades, nagu Tallinnas ja Rügas, on nad otfitawad puusepad ja müürisepad  ja maal mõisates kui tublid põllutöölised  ja kraawikaewajad tuttawad. Nüüd Lulewad korraga meie mõlemad ajalehed  ja kuulutawad: meie põlgawat tööd. El teadagi weel, et «töötamine see tähtjam  hallikas ongi, kust rikkus ja hää käekäik  wälja woolab". Meie põllud, heinamaad,  karjamad, metsad, järwed, sood, kraawid, elumajad ja körwalised hooned tunnistada selgesti, et meie weel lultura rahwaS ei olegi." Kas on tõesti rahwaS selles süüdlane? Imelik: Suurel maal on saarlane kõige tublim tööline, ja kodus jätab ta põllud ja heinamaad harimata ja laseb elumajad kaela kukkuda. See on mõistatus. Aga seletus ei ole sellel mitte raske leida, kes lahtiste silmadega rahwa seas ringi «vaatab. Mitte kõigil ei ole majad