sa ka Eesti kännu külges kaswama, muud moodi elada ei saa! Kui meie sel kombel nüüd lõpu rehnungit  teeme, siis tuleme sellele otsusele: kuresaarlased on enamisti kõik eestlased, Saksa Lutheruse kogudus on ka Eesti kogudus, Bürgermusse selts on Eesti selts ja selle» järele weel mitmed teised seltsid, koolides Lpiwad eesti lapsed, kauplustes kauplewad Eesti mehed, käsitööd teewad eestlased ja maja omanikud on ka eestlased. Eestlasi igal pool! Tr. tasin Sind, ja pean ka seda lootust kinni, et Sa minu omaks saaksid. Sellepärast tahtsin Sulle need roosid äramineku terwitüsekS  sinna kuju pääle panna need Litsemad ju nüüd Sinust öeltud kuju pääl. Hans! hüüdis Elly rõõmsal häälel. Roosid  kukkusiwad tema käest maha Hansu jalgade ette, nii kui oleks rooside sadu olnud. Oh HanS, mina tahtsin seda sama teha! Kuu mis aeda walguStaS, maatas lahkel pilgul sinna kuju koha pääle. Ta rõõmustas  ennast, et temas walguses õitsewad roosid seda armu tuld põlema oliwad sülitanud.  Sellepärast mõis ta ka tunnistajaks olla, kui kaks noort, õnnelikku inimest kihluseks  suud ühktcisele andsiwad. (Lõpp.) Isamaalt Kuresa arest. Uus laat. Kuresaare linnaameti ettepaneku pääle on Liiwimaa kuberneri herra lubanud, Kuresaares 20. aprillil weiste laata pidada. > — Igaühe poolt armastatud ja lugupeetud  I)r. Schultz on Peterburis ära surnud. Saaremaal tahab mesinik hr, S. J. Mikkau tulewal aastal mesilaste pidamise  kursust toime panna, Puude puudus on sel sügisel Kuresaares  kaunis suur. Puid tuleb wähe linna ja on ütlemata kallid. Weetakse ju meie metsad suuremalt jaolt üle mere Väljamaale. Iseäranis rohkesti puid saadetakse  siit Inglismaale. Awalikud ja kirjandus» litude ettelugemised maaseltsides.  Kohaline politsei walitsuS kirjutab seltsidele seaduste (or. 387 ?or. z"mn. xnp. o saa. t?s. 3an. r. XI n. I oo nxoM?m. 1902 r- o u»pn. AonupaAuonra  Ho.?. Ilvoo.iu. ori. 29 nsr. 1876 r. sa 109) põhjusel ette, et kõik seltsid, kes awalikka- ja kirjanduslikka ettelugemist  tahawad pidada, peawad selleks seatud korral kohalise õpejaoSkonna kuratori käest luba paluma; waStasel korral wõetakse  seltsid seadusliku wastutamise alla. Teatawasti walitseS Tartu maakonnas kirjutab „Post." awalikkude ettelugemiste ja seletuste kohta seltsides senine niisugune kord, et maakonnaülemale kõneleja ning kõneaine  ülesanti. Et õpekonna kuratorile kõne Wene keeles ette tuleb panna, siis on karta, et kõnede pidamine seltsides koguni raskeks läheb. Riiast. Liiwimaa kuberner kindralleitnand  M. A. Pashkow on 22. oktobril  ametipuhkuselt tagasi jõudes kubermanguwalitsuse  jälle oma kätte wõtnud, nagu „L. Kub. Leht" teatab. Lätimalt. Wolgundi walla nõuukogu on „Balt. Westn." teatel otsustanud lahtiste  inimeste päält rohkem wallamaksu wötta, kui abielumeeste käest. Näituseks on tänawu aaSta abielumehel 5. rbl. 50 kop. ja poissmehel wõi lesel 7 rbl. 70 kop. wallamaksu  maksa, see on wiimastel 2 rbl. 20 kop. enam, kui esimestel. Lätimaal Alshwangis on wallamaksu alused liikmed 5- liiki jaotatud. 1. liik, peremehed, kellel 100 dessatini maad on, makjawad 24 rbl. 35 kop. kuna wiimane liik wanad ja 13. aastased 88 kop. wallamaksu maksawad. Sulastel on 2 rbl. 64. kop. maksa. Peterburist. Uues keiserliku kliiniku institudis seatakse ühes suures saalis suur orel sisse, mille juurest torud haigete tubadesse lähemad, kes soowi korral telefoni  abil oreli muusikat wõiwad kuulata. Pääle selle käib iga sängi juurde telefon, millega haige tohtrit wõi teenijat wõib kutsuda. Kroonu hobuste o st mine. Tulewal aastal tahetakse kroonu tarwis mitte üksnes ratsawäe hobusid osta, waid ka suuretükiwäe. tarwis, nimelt üleüldse 3,500 hobust- Hobuste hind määratakse ülemalt poolt ära ja maksetakse, suuruse, hääduse ja töuu -pSSIe qvsMteS, 150—500 rbl. Pandimajasid tahetakse linnawalitsuse ja politsei ülewaatamise alla seada—  Wene kirjanik Maksim Gorki, kes waremalt näljakäppa küll imeda saanud, on oma juttude ja näitemängudega juba nii palju teeninud, et wõis Wolga jõe ääres ühe suure rüütlimõisa 300,000 rbl. eest ära osta Wiimastel katsetel, mis weealufe paadiga käcsolewal sügisel Soome laheS tehti, tuli ilmsiks, kui raske teda ligidaltki näha on. Sõjalaewal, miS mee all käiwat paati pidi silmas pidama, läks see esiti küll korda, aga kui laenetamine suuremaks läks, kaotas ta paadi silmast, ehk paat küll nii õhukeselt mee all käis, et tornid ja üks jagu laewalage 'veepinnale jäiwad. Sõjalaewa kapten sõitis paati õisideS Mre pääl mõne ringi ümber ja kui ta DaM kusagil ei näinud, arwaS ta, et temaga õnnetus on juhtund ning ruttas ligema telegrahwi juurde seda ülemusele AedtalyU. Seni sõitis «veealune elukas, mis ka otsija silmast oli kaotanud, edasi ja jõudis ettne sõjalaewa määratud kohale. See süridmus näitab, kui suur tähtsus weealuStel paatidel  laewawäes on- Telegrahwi takiS t M h. Nagu „Wene tel. ag." teatab, ei ole W. oktobri õhtu mitte telegrahwisid Wenemaäkt ega wäljamaalt saadud, sest et igalpool n. n. magnedi torm w eh. Wägewad maa-alused woolud takistastwad telegrahwi tegewust Wenemaal, Sakfamaai, Znglisemaal, Rootsis ja Daanimaal. Nagu teede ministeriuini urminne minema aasta kohta näitab, cm Mene raudteedel nim. aasta jooksul üleAdse 9.890 õnnetut juhtumist olnwd. korda on rongid kokku põrganud ja korda rööbastest wälja läinud. Nende Tululikud juhatused Mesi olewat hääks parandusrohuks haawadele ja -vigastustele, mis löögi, piste, pigistuse ja lõikamise, wõi ka mõne putuka nõelamise läbi juhtunud. Selleks waja mett linase nartsu pääle ivõida ja roigaStatud paiga päüie stada. Tubadesse tungib tihtilugu suitsu, nimelt sarnasel puhul, kui ahi tõrkuma hakkab ja korsten suitsu wälja ei toimeta. Suits wõib toaelanikkudele küll suurt pahameelt teha ja teda kirutakse küll, kuid ei teata, kudas temast lahti saada. Selleks on aga hoopis lihtne abinõus  seatagu tuppa kaunis lai puust anum, mis meega täidetud, ja warSti on Ms kadunud. Abi jäneste wastu. Wõetagu  2 puud kala raswa ja !? naela naftalini ja segatagu hästi segi. Selle seguga wõietagu pintstliga wiljapuu tüwcst. See abinõu aitab ning mõjub terwe talw, aga puule on see koguni kahjuta. Naljaks. Wanaduse teadasaamine. Noor poiss küsib wana tüdruku käest: „Kuule, Liisa, kunas sina küll esimest korda päewawalgust nägid?" „Kaheksa tundi pärast sündimist," oli wastus. „ Kuidas nii?" „No jah. Kell 11 õhtul sündisin ja kell 7 hommikul tuli walge." Emalik nõuu. Tütar: Ema, mina sattusin täna oma peigmehega tülisse. Kumb meist peab nüüd andeks paluma?" Ema: „Enne pulmi sina, pärast pulmi tema!" „Mina olen sagedasti kuulnud, neiu Elly, et musu ilma armastuseta niisama maitseda, kui muna ilma soolata. On see ka tvst?" „Ma ei tea seda, ei wõi siis ka ütelda, ma ei ole weel ialgi —" „Edasi, neiu Elly!" „Ei ole weel ialgi muna ilma soolata söönud I" Kergitaw põhjus. Kohtunik: „Teie tunnistate siis et te sigarid ära waraStasite ; kas on teil oma wabandamiseks weel midagi ütelda, mis teie nuhtlust wõiks kergitada?" WaraS: „Jah on, ma suitsetan muidu paremaid sigarid." Mõtteterad. Suure maimuga naestekähwas on oma teendrite wastu niisama wnsakas nagu oma pidu wõõraSte wastügi. Puhtus on nagu kallisKw:: kes tema wäärtust ei tea tunda, peawad teda tühjaks asjaks. Armu hommik. Roosiline armu-hommik, Pehme päewa paistega Kuis ta täidab noorta hinge Rääkimata õnnega! Kus sa ial kõnnid, liigud, Kuhu waatab sinu silm, Igalt poolt sul naeratades Iludusi pakub ilm. Iga lind suli' laulab taewast, Õndsust lehkab iga õis, Tuule tuhin metsa mühin On kui ingli-hääli täis! Ja su soowid on nii sÜMa, Waga, õrn su mõttekäik, Terwet sinu tunde ilma Piirab pühaduse läik! Roosiline armu-hommik, Pehme päewa paistega Õnnis, kell' ses paradiisis Wöimalik on wiibida! 44. Saar I a n e ISOK.