Ojama rehkendab omaS aruandes, et wenelastest 30 tuhat meest surma ja haawata on saanud. 10.000 «eest langenud. „Daily Tel." seletad ära, kust see tuleb, et sõjast nüüd nii mitu korda sõnumid saadakse, et „ 10.000 meest langenud" olla. Port- Arthurist toomad hiinlased sõnumid ja Hiina keeleS tähendab sõna „ouon" 10.000; sedasama sõna tarwitatakse aga ka iga suure armu tähendamiseks, nagu meie EeSti „must-tuhat". Kui nüüd Port- Arthurist tulewad hiinlased ütlewad, et jaapanlast wõi «enelast langenud on, siis tahawad nad ainult tähendada, et langenuid õige palju on. Sõja kirjasaatjad  panemad aga nende jutu sõna-sõnalt ümber ja teaduStawad, et „ 10.000 meest on langenud." Lutheruse õpetajate tegewuse üle sõjawäljal teatatakse Peterburist „D.-Z ": 2. aug. on õpetaja Jukum Ljaojanist tagasi Hardini sõitnud, kuna õpetaja Auning meel Ljaojani jäänud on. Et HarbiniS kõik haigemajad haigeid ning haawatuid täis on, siis on õpetaja Jukum sääl oma tegewusele laia tõöpõllu leidnud. Süälsete MäeülemuSte poolt on temale soojalt wastu tuldud. Kõigepüält on ta ühe suure saali jumalateenistuste jaoks sisse seadnud ning fäälsed «väeülemad on käsu wälja annud õpetajat igalpool toetada. Keiserinna Majesteet Maria Feodorowna on hulga uusi teStamentisi Saksa, Läti ja Eesti keeles Harbini saatnud, millede «väljajagamine  õpetaja Jukumi kätte usaldatud on. Isamaalt. Kuresaareft. 26. septembril s. a. peeti Kuresaare Ew. Lutheruse sünniajal Luce pidu, Luce 100 a. sünnipäewa mälestuseks. Rahwast oli selleks tähtsaks piduks hästi suurel hulgal surnuaeda kogunud- Ülemkooliõpetaja Jgel pidas Luce elu ja tegewuse üle pitkema kõne. - Kuresaare meremeeste koolide tarwis on nende koolide ülema poolt iseäralised määrused wälja antud selle üle, kudas nimetatud koolide kaSwandikud ennast koolis ja wäljaSpool kooli peawad ülemal pidama. Nimetatud määrustes on mõndagi tähtsat, mis meremeeste koolide kaSwandikkude kölblise  oleku kohta puutub. Üks wang, keS sel suwcl wangimajast ära jookstS, on nüüd kiuniwõetud ja toodi neil päiwil jälle türmi kinni. Teine andis ennast ise üles. - Suure südidusega hakati paari aasta eest Kuresaare gümnasiumis Eesti keelt õppima ja õpetama. Nüüd on aga asi soiku jäänud, ja praegu ei antagi sääl enam Eesti keeli tundifid. Pääasjalikult tuli see sellest, et endine Kaarma õpetaja hr. Ederberg, kes gümnasiumis Eesti keele tundifid andis, Saaremaalt ära läks ja siis kedagi teist ei leitud, keS oleks wõinud  õpetust edasi anda. Siis on ka selleks, et kuni fiiaajani Eesti keele tundide andmine uuesti alustatud ei ole. mitmesugused raskused  ees, mida mitte kerge ära wõita ei ole- Seegi pärast on loota, et tulewal aastal Eesti keele õpetus jälle gümnasiumis aset saab leidma. KuresaareS on EeSti lugejate ringkond  asunud. Liikmed maksawad 30 kop. pooles aaStaS. Ausekülast. Õöwahid seati nüüd igasse külasse wanale tuttawale ööwahile Karjakrantsile" abiks wargaid kinni püüdma. Aga mis jõuab ikka paar õõwahti suures külas, kus paiguti talud üksteisest kaugel seisawad, ära näha ja kuulda. Nga noh ometigi, enam ikka paar, kui ei ühtegi. Tiirimetsa mõisa seatud tänawu suustuwabrik  sisse. Nüüd wiiwad ümberkaudsed suurpõllumehed  oma piimawara kõik sinna, nii et seega nüüd oma piima eest ka raha wõiwad sisse wõlla, mida enne ei saanud. Soowida oleks, et ka meie wäikepõllupidajad piima läbi oma sissetulekut suurendada katsuksiwad. Nad tehku ka piima juustuwabrikusse miinusega  aluStust. Tänawu suwel waadati jällegi meie pidalitõbifid  järge. Leitigi uusi juurde. Paljud pahnndawad,  et tohter nende juurde on juhatatud, aga miks? Kui haige oled, oled muidugi ja ega tohter kedagi haigeks ei tee, kes terwe on. Palju enam wõib küll mõni selle läbi kahtluse alt pääseda, sest et rohmas ehk ka mõnikord asjata mõne kohta räägib, et ta haige on. On aga tohter teda terweks tunnistanud, pole rahwal enam midagi rääkida. Neil päiwil wiiakse palju haigeid Lümmadasse, kuhu neile majad on ehitatud. D. W. A. Karja kih poStitalituv ei ole siin, kirjutab „Olewik", meel mitte küllalt kiire ja korraldatud. Post tuuakse küll kaks korda nädalas linnast wallamajaSse, aga sinna kirjad  ja ajalehed ta jääwad, niikauaks, kui nende saajad nendele järele tulewad. Niisugune ise järelkäimine on wallaelanikkudele, kes wallamajast  kaugel elawad, raske ja aega wiitew. Kirjad seisawad sagedasti ka ilma ärawiimata  wallamajaS, sest nende saajad ei tea nendele ju enamisti järele minna. Nendel põhjustel oleks ka wäga soowitaw, et wallaliikmete  ühisel kulul teegi palgataks, keS kirjad ja ajalehed igaühele kätte wiiks, nagu seda nii mitmel pool tehakse. Nüüd on ajalehtede kättesaamisega..päris paha lugu. Tallittttaft Mõrtsuka tö ö. Tallinna  püsfisepp Johannes Siemann läks pühapäewal, 26. septembril, tuttawa seltsis maale lusti sõitma ja aSWS 19 werSta linnast eemal Tartu maantee ääres olewaSse  Assaka kõrtsi sisse. Natukene aega hiljemalt tuli sinnasamasse kõrtsi 33 aastane Joosep Soikow kahe sõbraga. Siemannil oli jahikoer kaasas, mis ta mõni aeg waremalt Soikowi käest oli ostnud. Ta tarwitaS pärast aega koera wigade arutatamiseks, mille järeldusel riid tõusis. Korraga tõmbas Soikow noa ja haawas sellega püssiseppa kaelast. Haawatu langes kohe maha ja heitis mõne silmapilgu  pärast hinge. Nüüd tahtfiwad kõrtsimees  Bruno Kokmann ja juhtumise kombel kõrtsis olem talumees Mihkel Körner märatsejal Soikowi waigistada, aga wiha, meri ja wõib olla ehk ka wiina waim rööwifiwad mõrtsukalt wiimase mõistuse ning ta lõi esiteks peremehele noaga kaela sisse ja haawas siis ka Kõrneri seljast. Kõrtsmik heitis niisamuti ka kohe hinge, kuna Körner hiljemalt ära suri. Weel kahte inimest sai kurjategija haawata, fiiS wõeti ta kinni ning saadeti kindla wahi all Tallinnasse. Joosep Soikowi! on tume minewik seljataga. Peksmiste pärast on ta juba 8 kuud wangis istunud. Kolmest tema ohwrist oliwad kaks perekonna isad, keda wäetimad lapsed leinama jäiwad. „R. Z." Raktverest. 30. sept. oli siin Tallinna ringkonna kohtu kriminal jauskonna koosistumisel  endise Jaagupi õpetaja praost Hoffmanni tapmise asi arutusel. Pääle tunnistuste ülekuulamist loeti ka see kiri ette, mis süüdlane omastele saatnud, aga politsei kätte langenud. Kirjas palus süüalune  seda tunnistada, mis tema neile ette kirjutab ja nimelt, et tema sel ööl, kui praost tapetud, kodus olla olnud. Kohtuotsus oli: Küti walla hingekirjaline talupoeg Jüri Seppen on praost Hoffmanni  tapmises süüdlaseks tunnistatud ja läheb kõige õiguste kaotamisega üheksaks (9) aastaks sunnitööle. „R. P. l." Peterburist, Minister Plehwe mõrtsukas  on, „Kronst. Westniku" teatel, ära tuntud.  Ta olla Ufa linna kaupmehe Sasonowi poeg, keS Moskwa Ülikoolis õppides Tomski kubermangu elama saadetud, kust ta aga oma wolil tagasi tulnud ja lõunapoolsetes kubermangudes omale ülespidamist otsinud. Moskwast telliti sõjamäe jaoks 191,699 paari wiltsaapaid. Esimene osa on maja 2 nädala, wiimane osa 5 nädala jooksul malmis teha. Wiltsaapad on teise Mandshuria sõjamäe osade jaoks, mis tänawu talwel Moskwaft läbi svidawad. Kalugas on hiljuti üks klube, kus mängis  Jaapani ohwitserisi liig sõbraliselt wastu wõetud, „R. Z." teatel kinni pandud. Tifiifist. Wõitlused Kaukasia piiril. 1. septembril teatas Erserumi wali (kuberner) säülsele Wene konsulile, et 26. augustil on kurdlased Wenemaalt loomi ära rööwinud ; kasakad tulnud neid üle piiri taga ajama. Sellepääle oliwad kurdlased ligemale Türgi wäesalgale teatanud, et hulk Armenia mässajaid üle piiri tulnud. Türgi soldatid tungifiwad siis kasakate kallale ja surmasiwad nende hulgast 6 meest. Kohe alustati nii Türgi, kui Wene ametmeeste poolt uurimist. SehguS, et Astaflu külast on 26. augustil 7 lammast ära rööwitud, kus juures tundmata kurjategijad  ühe kasakate wahisalgaga kokku juhtufiwad. Lühikese wõitluse järele wõeti lambad rööwlite käest ära. 26. augusti hommikul nägiwad 3 piiriwahti üht 7 mehelist kurdlaste salka Türgi piiri poole minewat. Kurdlased andfiwad tuld. Ka piiriwahid lasksiwad wastu; surmasiwad 3 ja haawafiwad ühe kurdlase. Ümbruskonnast  jookfiwad püssipaukude kutsel ligemale  399 Türgi kurdlast kokku, kellele mõned Türgi soldatid lisaks seltsisiwad. Meie poolt ruttafimad 47 kasakat 2 ohwitseriga,  11 piiriwahti ja 8 maapolitsisti wastu. Püsfilaskmine läks õige suureks ja kestis kuni V-7 õhtul, mille pääle kurdlased  oma feisupaigalt taganefiwad ja Türgimaale tagasi läksiwad. Meie meestest  saiwad 2 kergesti haawatud. Kurdlaste  teadete järele olewat waenlaStel 39 kurdlast ja 1 soldat surmatud. Kasakatest ei saanud üksgi surma; Erserumi walt on selles aSjus ekslisi teateid saanud. Wäljamaalt. Jttglisemaalt. Inglise ajalehed kirjutawad:  Kai sõda edasi pidada lastakse, siis ei ole kahtlust, et Wenemaa wiimaks wõitjaks jääb. KaS Inglismaa laseb niisugusel  korral Wenemaad jaapanlasi maha rusuda, ilma et wahele aStuks? Jnglifc- Jaapani leping sunnib Inglismaad wähemalt  moraliliselt hoidma, et Jaapani rahwast,  kelle kasud Inglismaa omadega sugulased  on, täitsa ära ei häwitataks. Iseenesest  mõista olla, et Inglise rahwaS ei wõiwat ära, kannatada, kui Wenemaa Jaapanit täitsa alla tahab rusuda. Inglismaa  pidawat end suure sõja wastu walmiStama.  Kuresaare kiriklikud sõnumed. Pühapäewal, 17. oktobril. Eestikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. 41 Saarlane, 1594. Vastutav toimetaja Hartwig Tqft, owi. osa. poi.