wõime meie fiis ainult halba loota, isegi ka siis, kui meie mõtleme, et siitsaadik ka mitte kõik hää ei olnud, fiiSgi oli sääl üks asi kui ka wüljaspidi üksmeelsuö olemas. See näitab nüüd aga jäädawalt kaduma minen>at.  Kui meis seda tõik ära tunneme, siis peaks küll küsima, kas see asi ennast mitte jälle mana koha pääle nihutada ci laseks ja kes peaks seda tegema? Meie arwame, mõlema poolse hää tahtmise ja wastutulemise läbi wõiks ehk paha ära pöõrda ja see wõib ainult fiis sündida, kui kedagit leidub, kelle kohta tarwiline lugupidamine on ja kes kuidagi wiisi mõju awaldada wõib. See oleks meie arwamife järele  linna omawalitsus, kelle kohuseks see ka olema peaks- Meie oleme sellele kirjale selleks ruumi andnud, et näidata, kudas tulekaitse seltsis ette tulnud segaduste üle Saksa ringkond mõtleb. MS oga EeZti ringkonnal siin ütelda on, selle üle toome tuleawscs numbris isiku poolt, keda see küsimus ka puutub, pitkcma kirja. Is. jan. oliwad teatawad margad Tänam ja Maripuu, kes mitmesugufid wähemaid wargusid minewal aastal Püha kihelkonnas, nagu Masa kõrtsis ja mujal, korda saatfiwad. Saaremaa  teise jaoskonna rahukohtus eeS, kus nad mõlemad kuueks kuuks türmi mõisteti. Kaarma-Suurcwalla wolikogu otsust, wallawalitsuse  tegewu-est laielisemat aruannet awaldada ja seda wallaliikmetele, kes seda soowiwad, kätte saata, tuleb terwitada. Sest sarnane otsus on esimene Saaremaal ja see wõib walla omawaliisuse  küsimuses suurt kasu tuna. Nimelt äratab ta wallaliikmeid omawalitsuje tegewusest enam osawõtmisele ja aiiab seda arwamist rahwa seast kaotada, nagu tarwitaksiwad wallaametnikud raha oma kasuks. Kasulik oleks, kui kõigile maksumaksjatele  walla liikmetele aruanne kätte saade» taks, ja mitte üksueS neile, ses seda soowiwad. Ansetülast. Niihästi .Saarlases" kui .HSäleS" teatakse AnsMlast, et Tehumardi küla poisid Tiirimetsa mõisa aknad ära olla lõhkunud. Mitte Tehumardi poisid maid poisi- kefed on Tiirimctsa mõisa korjama akna ruudud, mis wastu mantced seisawad, nimetatud õhtul sisse löönud. See on seesama rumal ja toores teguwiis, mis werStapoStidega suuris teede SäreS ja jõgede kiwistldade äärtega tehakse. WerStapoStid lükatakse  Ümber, kiwistldade ääred lõhutakse maha, kiwid loobitakse jõkke ning maantee lähedal seiswad  akna ruudud purustatakse ära. Niisugustest toorestest tegudest, mis suuremalt  jaolt poisikesed korda saadawad, wõime näha, kui wähe laSte kaSwatajad niihästi kodus kui koolis laste wiisaka oleku pääle rõhku panewad.  Kust peab laps wiisakust õppima, kui wanematel enestel seda ei ole? Kui lapsed kaalist kodu minnes tee pääl häbemata müra, kära ja kisa teemad ning selle juures kõige tooremaid sõnu tarwitawad, nagu nende ridade kirjutaja seda sagedasti näinud ja kuulnud on, siis wõib sellest arwata, et kooliõpetaja  lastele kombelisest elust liig wähe õpetust  jäganud on. Toorus on umbrohi, wiisakuS  wili. Ärgu lootku wanemad ja laste kaSwatajad,  et nad edaspidi säält hääd wilja lõigata  wõiwad, kuS umbrohtu lopsakalt kaSwada lastakse. G. M, Tallinnast. 19. januaril. Eilast päewa sünnib EeSti karskusetöö ajaloos üleüldiselt ja Tallinna karskuseliikumises iseäranis alla kriipsutada.  Koguni rohke osawõtmine, mis Pritsimajas  ära peetud karskusekooSolekule osaks sai, näitas selgesti, et meie linnas laialised hulgad alkoholi wastu wõitlemifele kaasa tuimemad. Natukene tardunud olekusse, mis karskusewäljal walitseS, toob eilane koosolek kahtlemata elawust ja erutust. Harilikkudest suurematest karskusekoosolekutest,  nagu neid wiimasel ajal on ära peetud, läks eilane selle poolest lahku, et sääl joomise tekkimise põhjuste otsimiseks ka teist kiikrit katsuti  torwitada, kui see senini meil wüfiks on olnud. Selle poolest on hr. Dr. med. J, Luiga kõne joomise põhjuste üle, lähelpanemisewäärt. Olgu küll. et see kõne koosolekul ägedaid wastuwaidlejaid  leidis, lükatagugi ka selle kõne ülesehitustest  mõned osad teiste põhjenduste läbi ümber igatahes on see kõne Eesti karskusetöö  asjuS tähtjas katse harilikust päälislaudsusest  hingeelu sügawusesse tungida ja küsimuste paale, miS kõikidele karsklastele peamurdmiseks asja annowad, inimese enese hingeelus peituwatest  tungidest waStust otsida. Sellepärast on kõigiti iväga tarwilik, et hr. Dr. Luiga oma tähtsa kõne trükis awaldaks. Siis päüfekfiwad tema mõtted laiade ringkondade ette ja pääiegi kindlas, täielikult kättesaadawas olekus, mis ettekantud kõne läbi mitte nii täielikul ja tarwilikul  mõõdul wöimalik ei ole. „Wir." Tööolud wabrikutes. „Dwigatelis",  kus tuhandetele ruumi leidub, töötawad  praegu weel waemalt 750 meest. Metalliwabrik pakub meile oma tööolude poolest kõige kurwemat pilti. Wabrikust, kus poolteist aastat tagasi üle 800 töölise töõtasiwad,  ei leia meie enam 150 meestkgi eest. Ka „Volta" wabrtkus, tuS pääle õnnetut streiki täie hooga tööle asuti, on wiimasel ajal jällegi tööpuudust märgala. Wiegandi wabrikust on jällegi nende päewade  sees mõned lukusepad lahti lastud. Raudtee töökodades teemad sepad, kes enne pühasid paar nädalat neli päewa tegiwad, uuest aaStost pääie jällegi kolm päewa nädalas tööd. Krulli wabrikusse, kus hilja aegu katelseppade  ja walajate arwu wähendati, on nüüd, nagu kuulda, katelsepa- ja waiajatejaoskondadesse paar meest juurde wöetud. Ka Plrhni wiüiraiumise wabrikus, kus streik alles hiljuti lõppes, on tööd wühewõitu. TeisteS wabrikutes on tööolud enam ehk wähem rahuloldawad- Balti puuwilla wabrikus lõpetati kangrutejooskonnaS  enne pühasid ööwahetusetöö ära ja ainult ketrajad tõõtawad weel tahe wahetuscgo. Ka töiewabrikuS, miS nüüd puuwilla wabriku  direktori omandus on, on wiimasel ajal töö rohkenemist märgata- Reis püssi paugud saamad nad üles äratama,  üttes hertsog de Gicse- Hsrra märkis d'Elbieus, rääkis ta edasi, kas ei ote Teie misgi moonavooridest kuulnud, mida meie pidune Akcolis kätte saama; ma loodan, et nad Ka saadetakse? Ja, ma kuulsin sellest RoomaS, kõrgus, aga sest ajast saadik! . . Lihtsalt hiljaks jäänud, rääkis hertsog mahels, nähtavasti hiljaks jäänud; ja meil ei ole weel puudust. Camplift saime tagavara juurde ja kui ma tunni aja pärast ühte teie ulli sisse astuksin, herrav, ma wcan kihla, et sa igal ühel ilusasti malmiStatud õhtusöögi eist leiaksin. Mis veel paremat soowida, hcrrad? Niage nüüd ja jõõge, ma ei hoia Teid kauem kiuni; homme hommiku wara kuisun ma Teid kõiki jälle kokku, et ühes koos nõu pidada, mil viisil meie Ciritetti magusad koogid kätte saame. Nüüd, hcrrad, wõite minna . . . Hääd isu ja rahulist ööd! Hertsog saatis oma mäe juhatajaid naeratades  kuni oma telgi ukseni, aga kui ukse eesriie  wiimase järel oli maha langenud js Franz de Giese üksi jäänud, muutis tema mehine nägu murelikuks, ning laua zuurde istudes ja pääd kahe käe pääle toetades sosistas ts rahutult: Kas ei oleks mul parem olnud kõiki neid juurepäralisi plaanisid maha jätta. Heinrich 11. kindraliks j mda ja Milano tagasivõtmisega ning Sienus vabastamisega leppida! Siin, Neapeli  piirides olen ma küll «agu kuningas, aga ma olen ilma abita ja jää» ka warsi ilma moonata. Kõik «« wä- juhatajad, neude hullas ka mu lihane vend, on arad ja jääwad kartlikuks,  seda näen ma selgesti. Sel silmapilgul kuuks hertsog de Giese oma selja taga joloostumifi. Ta põõris end täis viha ümber, et rahurikkujale käredat noomitust anda, aga vaevalt oli ta eksitajat Näinud, kui ts talle käe teretuseks vastu sirutas. (Järgneb.) Polkowniku müts. 2 Rittmnstri käed hakkafiwad wärisema- Ta pidi aia najale ennast loewma, el «ute maha iutkuda, nn põrulawall mõjus icc l.idus la päät>. On see wõunatlt! hüüdis la. Pärast kuuekuulist  abielu! Oh Teie naeslerahwad, naeslerahwad!  Nüüd sai hullustus ta üle wõimust. Ta ruttas seltsimajasse tagasi, er kelmi nõnda õpetada,  tubas la seda ära teeninud on. Olgu tüll, et Borna tema tädi poeg oli, kuid tas see temale õigust audis teda niiviisi teotada. Teist Leod poltuS ei olnud- Ka käekiri oli tema. Eestoast läbi minnes, mõttes ta: on tarvis  mõlemaid hästi tähele panna, ja siis neile wühehaawalt näidata, et nende kuri saladus temale teada on. Las' nad vaevlevad sudid weel hästi enne seda, kui nad Üheskoos põrgu lähevad. Et nad tema käe Mi mõlemad surema pidiwad, see oli selge. Ta läks mängu tuppa, kus ta Borna eest leidis. Kuule, Borna, AKs ta kähiseva häälega, tule meie juurde theed jooma. Ma unustasin seda täiesti ära, et naene sind täna õhtuks meile paluS- Ta Ales, et sa meid täiesti ära oled unustanud! See on wsga armaõl ütles Boroa naeratades,  aga tas »a teile ehk mitte tüliks ei ole? Oh ja äraneetud silmakirjateener, mõtles riit» meister, tuna ta süda seeS salu ja wiha pärast pidi lõhkema. Oota, küll ma Ma salle kätte tasun, nagu tarwiS. Kuid suure waewaga oma üle walitjedeS, tegi ta niisuguse näo, nagu poleks midagi olnud. Missugune imelik küsimine? Sa ju tead säga hästi, et sa meid sugugi ei sega. Noh, ära niipalju wiiwits Z Aheme kohe! Borna heitis «usse ja lW Kauf«a»»i juurde. Teel ei rääkinud rittmeister peaaegu midagi. Wastas küsimuste pääle ainult „jah" ehk Küll saab see wõõraspidu mulle iseäralist rõõmu legema! mõttes Borna iseeneses. Ja fim ci eksinud ta mine- Juba täditütre waSlutulek mõjus tema pääle hakwasll, kes teda nähes ära kohkus. See on stnu poolt wäga armas, Pohl, et sa meile wõõra toid, ütles wiimati noor pere» naene, ehk küll tema nägu tülis teist juttu rääkis. CkS ole tõsi tädipoeg, et Sa mitte pahaks ei pane, kui meie Sind täna lihtsasti wastu wõtame? Pean awalikult tunnistama,  et ma õhtusöögi eest mitte õiget hoolt ei ole kandnud, ja nõnda pead sellega teppima, mis lõunasöögist järele jäänud- Palun Sind, armas täditütar, ära muretse sellepärast, ütles Bsrna lahkesti wahele, kus juures ta rittmeistn pääle etteheitwalt waatis. Oleks ma seda teadnud... hm! ma mõtlesin... MiSsuguue tembutamine! tähendas rittmeister.  Igatahes ei jäs kõht meil mitte tühjaks.  Selle eest mastutan ma. Ja «viimaseks magusaks roaks on mul midagi iseäralist! . . Wiimased sõnad oliwad iseäralise tooniga öeltud. Ta ci osanud üleüldse mitte nalja teha ning kõik tema nali tuli mõnuta wätja. Naljakas, mis see küll olema saab ! rääkis Boraa iseeneses, kuna Kuusmanni abikaasa ainult  pääd raputas. Kas ei ole ehk mees ülepiiri  seltsimajas keelt kastnud? Ja see oleks hirmus! Õhtusöök läks täiesti Kaitselt mööda. Rtttmeisler tegi a-uull, vagu sõõiS ta. Ta saalis altkulmu kord Me, kord teise Mle, kuna -viimased jälle selle üle Md murd» fisad, mis see küll tähendama peaks. Tema pidas aga seda nende süü ülestunnistamiseks.  Lapsukesed, miks te ometi köit see aeg nii wagufi olete, küsis ta wiimaks. Aga Sa ise ei räägi ju midagi, SM Borna, 190 S M 6 Saarlane.