MÜnch, Saksa pädagogika täht, et ühiskoolid ainult noorte rahwuSte jaoks kõlblikud on. Naiskoolid on Wenemaal wäga hääl järjel,  arwab minister; iseäranis kõrgemad naesterahwaste  õpeasutused. Üleüldse ei pea Wenemaa  wäljamaa eeskuju järele käima. MiniSterium  on, har.-miniftri üteluse järele, eelarwckomisjoni  enama jao soowidega «õuZ, aga neid pole wõimalik nõnda ruttu tegelikult maksma panna- (Parempoolsed awaldawad kiitust) v> Anrep: Minewal aaStal ei ole haridnseminist.  mingisugustd muudatust, uuendust ega parandust ette wõtnud- Ainult seaduseprojektide  kallal on see ministerium waewa näinud. Wene kool ei täida oma ülesannet, tarwiS on teda uuendada, nõnda, et ta õpilastele  riiklust, isamaalsust ja rahwuslist uhkust sisse iStutakS. Miljukvw peatab oma kõnes ülikoolide wiletsa seisukorra juureS- Ühed ülikoolidest on Wene rahwa ühisuse thcemajadeks muutunud, näit- Odessa ülikool, teised katsuwod ennast sellega päästa, et sõna kuulewad ja kõiksugused üliõpilaste ühendused on keelatud, iseenesest mõista, tekkiwad selle tagajärjel põrandaalused ühendused. Keskkooli ülesanne on meil ikka selles seisnud,  et tahtmist ning mõtet maha suruda ning kooliõpilasest riigi sõnakuulelikka tööriistu teha. Kõik, pöäle õpetatud komitee hariduseministeriumi  juures, laidawad keskkooli korda, isegi paljud ministrid, näit. Bsgokpow, WonnowSki, Glasunow, j. t., keS tunniStofiwad, et awalikul aimamisel õigus on keskkooli kollale tungida. Wobaduseliikumise olgul lubati wanematekomiteesid  asutada, gümnasisusid erariideid kanda, üleminekueksamid kaotati ära jne. Aga juba Kaufmanni ajal hakati neid „wabadufi" likwideerima  ja minister Echwartz lõpetab seda. Schwartzi auks peab seda ütlema, et tema seda tööd lõpetab. (Paremalt poolt: See on tõesti midagi wäürt-) Edast peatab kõneleja muulaste ja juutide SpesflituStcSfe wasluwvimise juures. Kõne tapul ütleb Miijukow: Ennem ei uskunud ma kadettidest  pahempoolsete parteide ütelust, et uuesti murdlene tuleb ja kõik enese alla matab. Nüüd aga, pärast Türgimaa pööret, mis sõjamäe  tkgewuse tagajärjel sündis, Abdul-Hamidi koolist, kus wäga hästi salakuulamist õpetatakse,  aga alguse sai, usun ma Wcnemaa rewolutsioni  sisse. Ma arwan, et Wene rahwa ühisus, kui ta ennast Türgimaa sündmustega tutwustanud, Schwartzile tarwilikka juhatusi annab, ja seda tähele pannes, mis Sch-varz ühe aaSta jooksul ära on teinud, peab Wene rewolutsioni fisse uskuma. (Kiiduawalduscd pahemal, sisestamine paremal pool.) Hariduseministri abi GeorgiewSki wastab Miljukowile keskkooli küsimuses- Keskkoolide direktoritele ei ole minister eeskirjade läbi käsku  andnud kooliõpetajale keskel salakooSolekuid pidada. Gegetshkori: Walitsus wõitleb ülikoolide waStu nõndasama nagu rahwa waStu. WalitsuS  katsub teadust ära lämmatada ja oma -vaateid  ning sihtisid sääl läbi wiia. Praeguse nõndanimetatud hariduseministri politika... (Suur kära paremal pool. Hüüded: Wõtke sõnad tagasi,  ei tohi juuresolcwaid ministrid haawato.) Juhataja (paremale poole): Palun mitte kisendada. (Gegetshkori poole.) Palun korrata, mis te ütlesite, ma ei kuulnud teie wiimaseid sõnu. Gegetshkori: Ma ütlesin, et nõndanimetatud  hariduseministri politika rahwa kasudele risti waStu käib, ma ei wõi seda ministeriumi hariduseminiSteriumikS nimetada. (Hüüded: Käi wäija! Nõnda ei tohi rääkida-) Juhataja: Teie tarwitasite inetut ütelust. Ma palun teid seda ütelust tagasi wötta. Gegetshkori: Minu ütelus ei käi isiklikult hcrra Sch-naltzi kohta, maid tema kui hariduseministri  kohta. Purischkewltjh: Seda hullem- Juhataja: Kui teie selle üteluse juurde jääte, teen ma teile tähenduse. Hüüded par. voou: Seda on wähe. Juhataja: Wähe wõi palju, see ei käi teie arutuse alla. Gegetshkori heidab ajaloolise pilgu wiimase  50 aasta pääle Wenemaa rahwahariduses ja jõuab otsusele, et Schwartzr politika tagurluse  wõidule wiib. (Naer paremal pool.) Tcie naer ei kohuta mind, sellega näitate ainult oma wiletsust ja rumalust. Rewolutstoni wä« gewad laened . . . Purischkewitsh: Ah, kui kole. Gegetshkori, teie poote mind üles, ehk mina teid. Gegetshkori: Teie jaoks ci leidu nöörigi. Purischkewitsh: Ma teid ci karda. Gegetshkori awaldab kõne lõpul lootust, et kooli mingisugune sõjawägi lõpulikult ära ei jõua nõita. Wene walitsuse ja iseäranis Echwartzi politika toob uue rewolutstoni. (Kiiduawaldused  pahemal pool.) Purischkewitsh: Mõnede kõnelejate wäljamõtklusi  kuulates kõnelejate nimesid ei julge ma nimetada, selle eest wõidakse mind 15 koosolekuks  wälja heita tuliwad mulle Jsmailowi  walmi .Maletaja" sõnad meelde. (Deklameerib  walmi, milles kcllestgi maletajast räägitakse.)  v. Anrepi kõne ees oga wõtame mütsi maha. Selle kõne alla oleks häümeelega isegi Wene rahwa ühisuse esimees Dubrowin kirjutanud,  kes teie alandlik teener on. (Kauased tiiduawaldused mõlemal pool.) Meie töötame hariduse põllul tsentrumiga käsikäes. Edasi arwustab kõneleja pikalt ja laialt Miljukowi kõnet ja arwab, et rahwahariduse asja rahwa enese hooleks usaldada ei wõi; see wiiks Wvne rahwa hukatusele. Seltskonna jõudusid ei wõi usaldada. Süül on näit. „Handuseliiga", kes ennast teiseks haridusemimstcriumikS  katsub tõsta. Kella K ajal lõpetatakse kooõolek ära ja Purijchkewitshi kõne jääb pooleli. „Wir." Jah, sfi on nii: km ma mitte oma isa tütart ei armasta, ütles Gabriele, siis armastan ma oma isa mõrtsuka tütart! Na pean oma isa surma eest Heinrich 11. kütte tasuma, eks ole nii, Aloise? Kes seda teab, muud kui Jumal üksi? waStoS kasuema. Igal pool on udu ja segadus! Kahtlus ja hirmus aimdus! ütles Gabriele. Oh ma kaotan mõistuse, kasuema! Aga ci, rääkis noormees  tuliselt edafi, ma ei taha meel meelt ära heita; ma tahan enne kõik abinõud ära katsuda, et tõtt teada saada. Ma lähen madam de Valentinois'e juurde ja nõuan temalt selle saladuse avaldamist, mis mulle nii tähtis on. Ta on jumalakartlik katoliklane, ma panen ta manduma, et tõtt teada saada. Siis lähen ma Katarina Nedici juurde, kes sellest asjast ka wist midagi teab, lähen Diana juurde ja kuulan kätt rinna paäle pannes oma südame häält. Kuhu ma meel läheksin? Läheksin oma isa haua pääle, kui ma aga teaksin, kust seda leida wvils, Aloise! . . . Ma hüüan teda wastu häälega, ta tõuseb surnust üles ja waStab mulle. Waene laps, sosistas Aloise, nii julge ja nii wahwa niisuguse hirmsa hoobi järele, nii tugew kareda saatuse waStu! Aega ei ole silmapilkugi wiita, Ütles Gabriele, üles tõustes ägedalt. Kellu on 4; poole tunni pärast olen madam de Valentinoiö'e juures, tunni pärast kuninganna juures, kellu S Diana juures, rcs mind ootab, ja kui ma täna õhtul tagasi tulen, Aloise, wõib olla, et olen oma saatust marjamai katet osaltgi kergitada suutnud. Hääd õhtut! Aga kas ei wõiks ma Teile niisuguse raske ülesande  juures kuidagi wiisi abiks olla? küsis Aloise. Sa wõid minu eest Jumalat paluda, palu teda. Teie ja ka Diana eest? Palu ka kuninga eest, Aloise, ütles Gabriele  tumeda häälega. Ja ta läks rutulistel sammudel wälja. XIV. Diana de Paitiers. Sõjamäe ülem de Moutmorenci oli meel Diana de Poitiers'i juures ja rääkis temaga oma terawal ja kaskiwal toonil, kuna wiimane talle pehmelt ja õrnalt wastas. Ah, pagan möllu! Ta on ju ikkagi Teie tütar, ütleS Moutmorenci, ja Teil on tema kohta niisamasugused õigused ja samane meelewald,  kui kuningalgi- Nõudke seda abielu. Aga, mu kallike, wastas Diana, mõtelge, kuni siiamaani olen ma tema wastu maga mähe emalikku õrnust üleS näidanud; ma arwan, et mul ka emalikku meelewalda ei ole, sellepärast ei mvi ma temake haiget teha, sest et ma tale iialgi armu andnud ei ole. Teie näete, et meiewaheline olek hertsoginnaga kaunis wilu on ja meie wäga arwa üksteist näeme. Pääle sell: on ta kuninga lugupidamise täiesti omale wõita oskanud ja ma ei tea sugugi mitte, kummal meil praegusel silmapilgul kuninga pääle enam mõju on. See, mis Teie minult palute, sõber, on mäga raske, peaaegu wöimata. Jätke see abielu tormale ja wahetags ta teise, meel hiilgawamaga ümber. Kuningas on wüikese Jeanne Maysni hertsogi Karliga kihlanud ja meie saame temalt wüikese Margarethe Teie poja tarwis. Minu poeg ei maga mitte enam hällis, waid woodis, ütles sõjamäe ülem, ja kuidas wõib wäikene tüdruk, kes mast eila rääkima hakkas, minu suguwosa ja maja käekäiku kindlustada?  Hertsoginna de Castro selle wastu on aga juba täiskaswanud inimene ja nagu Teie ise ütlesite, on tal kuninga pääle suur mõju, sellepärast tahan ma teda omale minijakS. See on imelik, et kui ametnik, kes esimese kristliku baroni nime kannab, ühe abieluta sündinud  naesterahwaga abielusse soowib astuda, temal siis niipalju waewa naha on. Wastu Diana de Castro tahtmist, ka wastu küninga enese tahtmist soowin ma, et see abielu peab korda minema, ma tahan seda. Waatame järele, mu sõber, ütleS Diana de Poitiers tasa, ma tahan kõik teha, mis «võimalik  ja wõimata on, et Teie oma asja lõpule wõikfite wiia. Mis Teie weel soowite? Rohkem  ei wõi ma lubada. Aga olge ometi minu wastu lahkem ja ärge rääkige minuga nii karedal toonil! Ja ilus krahwinna puudutad oma peenikeste  roosihuuitega wana Montmorenci karedat ja halli habet, kes seda rahulikult sündida last, kuid ikka weel oma nõudmist meelde tuletas. See algupäraline naesterahwa poolehoidmine wana habemiku wastu, kes temaga nii karedalt ümber käis. kuna noor ja iluS kuningas teda jumaldas, näitab, kui rikutud Diana de Poitiers  oli- Montmorenci karedus meeldis tale rohkem, kui Heinrich 11. õrnus ja ta leidis wana sõjawäeülema ilusama, kui noore uhke kuninga. Imestamise wäärt naesterahwa südame  tuju! Anna Montmorenci ei olnud tark ega Nooruslik, waid kõige rahaahnem ihnuskael. Hirmsad  karistused, mis ta Bordeauxl rahwapääle pani, kui need «valitsuse wastu tahtfiwad üles tõusta, andfiwad tale halwa kuulsuse. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaärest. Ametlikkude aruannete järele on Saaremaa waldade hingede arw, keS üle» Nali. Conan Doyie järele eestistanud - a 14 Selle asja üle annawad wannutatud mehed otsust, ütles Lestrad. Olgu kuidas on, aga meie wõtame teid wangi, kui mitte tapmise katse, siis ometigi selle kuritahtlise püüde pärast. Ja teie saate wistiSti kuulma, et teie wölauskujad mr. Korneliuse panga arme arreSti olla panemad, ütles HolmeS. Mehikcne wõpaStaS ja waataS lõpmata põlastusega tema pääle. Ma olen mitmes asjas teie wõlglane, lausus ta. Wõib olla, et «a seda teile ükskord kuidagi moodi ära wõin tasuda. Minu sõber naeratas armulikult. Arwan, et mitte just niiwäga ruttu, sest et teis tulemi! wannutatudmeeSte mõimuses seisab, StleS ta. (Lõpp.) 29 Saarlane ISOS