Eesti rahwawiiside korjamine. Esimene aruanne tehtud tööst (23. märtsist 1994 kuni 14. märtsini 1995) ilmus neil päewil trükist. Aruanne  saadeti kõigile katte, keS tänini asjast kuidagi wiifi osa on wõtnud; pääle selle muusika-, karskuse- ja lõbu seltsidele ning üksikutele, kellelt tuetust loodeti. Selts on häämeelega walmiS iga mehele, keda asi huwitab, aruannet soowi pääle kätte toimetama. Aruandest näeme, et korjamise töö kauniste korda on läinud: 45 inimese poolt sai selts laulikute adressisid, seltside ja üksikute poolt kingiti 3>5 rbl. 47 kop. Rahast tarwitadi 391 rbl. 56 kop. ära (wiiside korjamise, ostmise  jne. pääle.) Töö saadus on kingitud, korjatud, ostetud pääle 16V9 wiifi, kaugelt suuremal jaol sõnad juureS. Korjamise töö toimetafiwad Peterburgi konserwatoriumi kaswandikud J. Aawik, P. Penna, M. Saar, S. Lindpere; pääle selle neiu M. Hermann, pr Fr. Talwik ja organist A. Topmann. Wiisisid kinkifiwad  hrad M. Dreimann. M. Kampmann, Jak. Oraw ja neiu El. Kolk; wiisisid osteti hradelt J. Jürwetson,  A. Sibul ja K. PilleSson (wiimaselt 759 wiisi) Töõlähab tulewal suwel edasi. Töö eesmärgiks on aastade jooksul terwe EeSti keele piirkond rahwa musidest puhtaks korjata, nii palju kui neid weel alal on hoitud. E Ü. Selts julgeb sellepärast uuesti muusikasõbrade  abi paluda: 1) Korjajatele reisikuludeks lähaks tulewal suwel rublat 400 ära, seda ei jõua Selts üksinda maksta. 2) Korjajate jalawaerva kergitaks märksa, kui mõnegi lauliku (laulude-, tantsu-, torupilli-, kandlejne.  lugude mõistja) nimi jaadres teada oleks. 3) Häämeelega wõetakse ka muu si katu ndjate poolt ülestähendatud wiifisid waSta, Kõik kirjalikud teated (adressid) ja küsimised  (aruande nõudmised) kui ka raha-anded palutakse  juhtida Oskar Kallas'e kätte, Tartu (Zurjew)  Tiigi uul 31. Tõnise osawötmise eest tänades ju edaSpidistti abi lootes Eestt ÜliSplaste Selts. Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. Linewitshi ja Ojama wahel lähawad üksikud  kokkupõrkamised päew päewalt tõsisemaks. Ehk kül teated nende Võitluste üle siingi waStupidised  on, see on, et kumbki oma asja edurikkaks  tunnistab, sünnitawad need juhtumised ometi niisugust mõju, nagu oleks Wene mäeosade  juur s, kes uue juhataja all wõitluseSse sattuwad, nagu rohkem iseteadwust, teguwõimu ja kindlust märgata. Suurt paälahingit oodetakse  mõnel pool aprilli esimeses pooles, kuna teiste teatede järele Linewitsh europlastele käsu on annud, Harbinist wälja sõita, millest järjeldada  wõiks, et sõjaplatS weel kaugemale Asia südamesse kantud saab. »Matin'i" sõnumesaatja arwab, et Ojama ühe korraga Girini, kui ka Tfitsikari poole tungida.  Ojama tõõtawat nii, nagu keStaks sõda weel mitmed aaStad, kuna PeterburgiS täieline kahtlemine maad olla wõtnud. JuhtiwateS ringkondades  tõendatavat kül, et sõda edasi kestab, aga keski ei tahtwat seda uskuda, kõik soowida rahu. Ta ütleb selle üle uStawaid teateid olema saanud, et iga minister, kelle käest üksikult järele  küsiti, rahu poolt olla. Et rahu warfi tehtud  leda ei usu praegu kül weel keski, aga wäga wõtmalik olla, et sõda juba mai kuu seeS lõpetatud on. Saksa lehtede sõnumesaatjad arwawad, et jaapanlased jällegi meie paremast tiiwast ümber minna püüawad, nimelt üle Mongolia, mille rikkumisest nad midagi ei küsida, kui see neile kasu Võib saata. n-lourvul" tõendab, et Jaapani ja Hiina wahel wiimaStel päiwil sala leping olla tehtud, mille järele hiinlased kohustatud on, nii pea, kui wenelased Mandshuria piiridest wälja on surutud, 600.000 sõjameest wälja saatma, wiStiSte Mandshuria edeSpidisekS kaitsemiseks. Jaapani wägede pääkogud asuda praegu Telini ümbrustes, kuS nad oma seljatagust tngewamakS  teewad ja mägedele moona juurde weawad. kuuleb Peterburgist, et kindral Stakelberg sellepärast Mandshuria sõjamäest lahkub, et ta päajnhatajaga tülisse olla läinud, kindral Saharow aga rikki läinud terwise pärast. Praegu, kuS mõtted sõja ja rahu wahel kõiguwad, paneb „Birsh. selle huwitawa  küsimuse ette, et kes waStutab selle eest, et ülepaa ida-Asia keerdküsimus WeneJaapani kaksikwõitluse läbi otsustatud saab? Wenemaa  wõidaks, oleks tal warsi kolme, kui mitte nelja waenulile riigi ühendusega tegemist. Jnglismaa,  llhisriigid ja H'ina on ainult sellepä» rast senini ofawõtmatad päält Vaatajad olnud, et senini Jaapan üksinda, nende kasude ja otstarbede pärast, koletu suuri ohwrid oma were ja Varanduse poolest vn toonud. Mingisugused Võidud merel ja maal. olgu need nii hiilgawad kui tahte, ei oleks Wenemaad sellest Vajadusest päästnud, nimetatud kolme riiki tähelepanemast. Need oleks Venemaale ikka sellesama keerdküsimuse  ette pannud: kaS kõik, mis sõjariistade abil kätte Võidetud, käest ära anda, ehk Europas  ja Asias uut sõda algada. Asi on see, et ida-Asia Vähemalt 20. aaStasaja esimesel poolel rahwuswahelise olule kõige rohkem materjali saab pakkuma ja et meie kaotused kui ka meie Vaenlase Võidud ainult ajutise tähendusega Võiwad  olla. Teed kindlate, kõikumata Võitudele on meile mööda läinud sõja aasta näitanud, ja need, kes walesti mõistetud patriotismuse keelte paal mäugiwad ja rahutegemise häbi üle enne Võitude saamist karjuwad, näitawad  üles, et nad ida-Asia keerdküsimuse mõtet ega Venemaa ülesandeid Asias sugugi ei mõista. Et seda keerdküsimusi järeldusrikkalt otsustada, selleks piab kõiki rohtvuslist jõuudufi kokku ko gutama, piab seda rahwusiilekS tehtama. KeS julgeks aga seda salata, et selleks enne Venemaa  rahwa elu piirkondades hiigla suur tõõ ära tehtud piab saama? Rahwuslisest pinnast ära lahutatult, jääb see kauge ida-Asia keerdküsimus  meie rahwa laiadele ringkondade! arusaamataks  bürokratia toimetuseks, mis paksu waheriide läbi Varjatud on, mille tagasi ainult > surejate hvigamist kuuldub. Katsugu määratumad  rahvahulgad seda rasket keerdküsimusi otsustada, valmistage selle otsustamist rahwa jõuudude kaastegevusel, nende kontrolli all, iga asja õigluse Üle kõige laiemalt vastutades ja mitte midagi Varjates, ja siis teete teie sõjamäe ja laewastiku jõuudu sajakordseks ja panete Venemaa asjaedenemise Vaenlastele AfiaS murdmata jõuudu waStu." Tokiost kuulub, et valitsus senini tape. tud meremeeste perekondadele 10 miljoni jeni Välja on jaganud. Mai kuu algul saab wiies Jaapani sisemine laen tehtud, 100 miljoni jevi suur ja nendesamade tingiwistega, kui neljaski. Mitme nädalase täieliku Vaikuse järele tuli järsku ülihuwitgw teate, et Roshestwenski laewaStik 26. märtsil paale lõunat Singaporest mõõda Hiina merde sõitis. Kuna seniajani üleüldiselt arvati, et Jaapani miinipaadid selleks  kõik oma jõuu kokku saavad wõtma, et Vene laevastikku mitte vigastamatult Hiina merde lasta, on see nüüd ometi sündinud. Ka on väga häSti teada, et Sunda kitsused  Jaapani wahilaewadest kihasiwao. Mõnelt poolt avaldatud arvamise üle, et jaapanlastel ehk otse see nõuu wõiS ollagi, R shestwenskit rahulikult Hiina merde minna laSta, võib ometi kahelda, sest lagedal Hiina merel on RoshestwenSkil kahtlematult parem, oma laewaStikku  miinipaatide kallalekippumise eest warjata,  tui kitsadeS kohtades. Igatahes wõime nüüd iga tund suurest merelahingist sõnumeid oodata, sest et see iga ettearwamise järele kindel  on, et Jaapani laewaStit enne lahingit anda soowib, kui RoshestwenSki Jaapani wete piirkonda sõuab. Ka täiendaw ehk kolmaS laewaStik, admiral  Nebogatowi all, on praegu juba laugel keset India oksani, et teadmata teedel sõjaplatsile lähemale rutata. Sündmuied, mis nüüd tulekul on, on suu» red ja järelduSritkad. Austria - Ungria Jutud, et keiser Franz Joosep Valitsusest Väsinud on, iseäranis raske kokkupõrkamise pärast, ei waiki, waid lähawad, päewpäewalt ikka kindlamaks. Keiser on selle oleku üle, mida ungarlased tema waStu wiimase! ajal üles naitanud, iseäranis tusane, ja leiab, et see temal üle jõun käib, ungarlaste nõudmist austrialaste meeleoluga ja oma enda plaanidega  tasakaalusse ja kokkukõlasse seada. Omalt poolt ei anna Ungria omas Võitluse ägeduses sugugi järele ja juba kuuldub hääli, miS troonipärijat hoiatawad, et ta Ungriaga asju mitte liig põnevaks ei ajaks. Ungarlastel pole mõtetki, omas eessihtides taganeda ja nad saatvad  nende kättesaamiseks igasugu abinõuusi pruukima. Teated, mis keisri ümbruskonnast  tulewad. tunnistawad neid jutlusi ometigi tühisteks ja ütlewad, et keiser, omast Vanadusest  hoolimata, täitsa terme ja tubli olla ja selle pääle ei mõtlewatki, praegusel palawal sisemise Võitluse aju waltlsuse keppi teise kätte anda ja ise eraelusse puhkusele minna. Inglismaa. L 2. märtsil müüs Inglise walitsus enampakkumise  teel umbes 30 mitmesugust sõjalaewa ara, soomuSlaewadest algades kuni 40 tonniliSte  parklaewadeni. Müümine sai aga nählawaste  niiwiifi toimetaiud, et sõjalaewad ei Wenemaa ega Jaapani kätte ei sattunud. Kõige tähtsam tingimine oli see, et laewad puruks murdmiseks müüdi, kus juures nad ühe aaSta jooksul ära lõhutud pidid saama; mõned laewad  pidid, pääle selle, otse Inglismaa piirides ära lõhutud saama. Admiraliteet jättis omale õiguse, müüdud laewade katalteS, masinates ja aurutorudes niisugust wigaStusi teha, mida wõimata on parandada ja milpõhjusel laewad pruukimiseks enam sugugi ei kõlba. Müüdud laewad on 1880 aasta Ümber ehitatud. Saksamaa. Saksa keiser on, pärast MarokkoS käimist, juba NeapoliSse tulnud. Jtalia kuningas sõitiS  wälimiSte asjade- ja mereministrite saadetusel  24. märtsil tale sinna vastu, kus la keisri jahtlaewa pääle läks, kus teda Keiser Willem ja prints Adalbert waStu wõtfid. Kokku saamine oli südamlik. Kell pool ükS oli laewa pääl pidusöök; pärast sõitsiwad mõ» lemad Valitsejad Jtalia laewa „ Kuninganna Margareta" pääle. Hiljem sõitfiwad Valitsejad automobiliga linnas ümber; õhtul olid ametlised  majad ilutulede ehteS. Pidusöögi ajal pidafiwad mõlemad Valitsejad lauakõnest, kuS juures keiser Wilhelm oma kõnet järgmiste sõnadega lõpetas: ,Kolmik»ühisuS on kindel ja julge rahu pant, ja selle varju all wöiwad meie ühendatud rahwad ilusalt edeneda. Jtalia kindlaks jäämise ja tema auusameelse kuninga sõbruse pääle kindlaSte looteS tõStan ma klaasi kuninga, kuninganna, troonipärija ja terve kuningliku maja terwisekS ja tervitan mulle ühtlast nii meeldiwat Jtalia rahwast." Ajakirjandus tervitab keisert sõbraliSte sõnadega, tähendab aga ühtlasi, et sellel külaskäigul  politikalikku alguSpõhja ei ole. India. Ajalehtede kirjelduste järele on viimane maavärisemine JndiaS hirmsam olnud, kui vae- INOS. 194 G « ? a ! a H 25.