koos uulitsatel „purjutawad", kuni 50 rubla rahatrahwi maksma ehk kuni 5 päewaks  kinni mõista wõiwad. Woroneshist kirjutatakse „Birsh. W - le" suurest raudtee õnnetusest, mille ohwriks wäljarändajate rong langenud. 19. Juunil hommiku wara tulnud sõnum linna, et Balashowi Harkowi raudtee harul „Sassimow!a" jaamas rong puruks läinud,  Ligema postrongiga toodud 28 surnut  ja raskesti haawatud Woroneshi, kuhu waksalisse suur rahwahulk kokku oli kogunud.  Südantlõhestaw haawatute hädakisa pannud mitmeid naesterahwaid minestusesse  langema, kuid kellelgi ei ole mahti olnud neid tähele panna, sest kole pilt mõjunud kõikide pääle rusuwalt. Kui palju surnuid ja haawatuid ligematesse haigemajadesse ja raudtee jaamadesse mahutatud,  ei ole weel teada, nii ka seda mitte, mil põhjusel ja kuidas õnnetus tulnud. Tihwlifest toomad päülinna lehed traadifõnumi, et 21. Juunil hommiku kella pool ühe ajal Rioni raudtee jaama juures pääle rongi ärasõitu kolm sõjariistus rööwlit  sõitja Assatiani kallale tungisiwad, kellel 8,000 rubla raha kaasas oli. Nad peksiwad teda püssipäradega ja lasksiwad muu pauku, mille juures neil korda läks raha ära rööwida. Kurjategijad saiwad sandarmide eest metsa ära põgeneda. Et Poolamaal salakoolisid ara kaotada  ja noort sugu Wene riigiaate maimus kaswatada, on Keisri Majesteet Poolamaa salakoolide kohta Maikuu walitsewa senatile käsu annud korda seadida, et koolide järele walwamine waljem oleks. Helsingist. Kindralkuberner ci ole hiljuti  wälmistatud politsei mundri plaani hüäks kiitnud, maid soowib, et Wene politsei munder ka Soomes maksma pandaks. Wäljamaalt. Lõuna Afrika sõja lõpp arwati Londonis  pärast Pretoria ürawötmist kindlasti ligidal seiSwat. Nüüd aga nähakse, et sõja lõpu pääle weel mõeldagi ei maksa. Kõigist lõksudest, mis Inglise wäe juhatajad buride jaoks üles seadsiwad, on burid osaivosti  mööda läinud ja selle juures ikka ja jälle inglastele kahju teinud. Wiimaste nädalate sees on inglased peaaegu niisama palju kahju kannatanud kui esimestel nädalatel  sõja algul. Sellest hoolimata räägiwad  Inglise wäe juhatajad „wäikestest äpardustest" ja lubawad burilid wangi wõtta. Nende lubamised on juba nii sagedasti  lubamisteks jäänud, et Inglise azalehedgi  pilkawal toonil wäejuhatajate üle kirjutama on hakanud. Nõnda kirjutab Inglise leht Ekspose: Mitme päewa jooksul on kuulsus buride ja nende kindrali de Wetti pool. See noor osaw juhataja on kolme nädali jooksul Inglise wäega teinud, mis ta tahtis. Wiimased juhtumised on nagu muinasjutt. Kolm korda on lord Methuen de Wetti „ täielikult ära wõitnud", aga nähtawaste on de Wett ärawõitmise järel õige tugew ja agar. Näha on, et meie shwitserid sõjapidamist tundma ei õpi. Buur jätab ühe seisukoha maha ja sõidab teise juurde. Kohe öeldakse, et meie olla hiilgama wõidu saanud. Buur tuleb uue seisukoha päält alla, lõhub raudtee, purustab  silla ära, wõtab hulga mehi wangi ja läheb rahulikult koju. Meie saadame abiwäge  ja surume wiimased buride seljataga seiSwad mehed tagasi ning ütleme siis, et vaenlane on laiali pillutatud. Ka Roberis ise ei usu, et sõda warsti lõpeb. Wiimastel päewadel räägiti sagedasti,  et walitsus ühe jao wüge lõuna Afrikast Hiinamaale saadab. Nüüd tunnistatakse  aga ametlikult, et Roberis omale uut mäge Inglismaalt juurde nõuab. Afrikast  ei ole wõimalik mingisuguse tingimisel wäge ära saata. Inglaste kahju lõuna Afrika sõjas on siiaajani 70,000 meest suur. Praegu on 225,000 meest Inglise wäge lõuna Äfrikas.  Burid on 7000 meest kaotanud. Praegu ei ole buride wäes rohkem kui 13,000 meest. Maserus, 23. Junil Boerid tegiwad  eile meeleheitlikku katset Ficksburki uuesti ära wõtta. Südaöõsel oli kange wõitlus, mis mõned tunnid kestis. Senekali juures olnud ka lahing. Üks Amerika ajaleht awaldab esimehe Krügeri telegrammi, milles öeldakse, et buride wiimased wõidulootused sugugi kadunud ei ole. Suurem jagu burisid on nüüd, kuna nad kodused asjad korrale on seadnud, wäkke tagasi tulnud ja ligemal ajal hakkab buride wägi idapool inglaste pääle tungima.  Inglased kannatawad juba nüüd toidupuudust  ja see läheb alatasa suuremaks. Oranjes olla sest päemast saadik, kui Roberis  Oranje wabariigi Inglise asumaaks tunnistas, 1100 inglast wangi wöetud. Transwaalis on poole rohkem inglasi wangi langenud. Meie mehed, ütleb Krüger lõpuks, on rõõmsad ja loodawad kindlasti wõidu pääle. Ka minu terwis on hää. Hiinamaal lähewad segadused ikka suuremaks, ühtlasi aga eurooplaste seisukord  kardetawamaks. HiSpania konsul teatab  Shangaist, et kõik konsulid Pekingis Inglise saatkonda põgenenud, mida nüüd 100,000 ruusikameest ümber piirab. Seisukord  on hirmus. Prints Tuan, kes keisri ja keisrinna asemel walitseb, on ruusikameestele  kingitusi annud, samuti ka neile soldatitele, kes Seymouri tagasi lõiwad. Igale üksikule soldatile on prints Tuan rahatüki kätte annud. > — „ Daily. Express teatab Tshifust, üks Pekingist tulnud kiirkäskjalg  olla teatanud, et Prints Tuan Mandshu ratsawäega igapüew Pekingi uulitsatel sõidab ja isiklikult inglise saatkonna  piiramist juhatab. Pääle selle kuulub Shanghai kaudu, et kõik eurooplased  Pekingis ära tapetud ja nende pääd awalikule platsile üles pandud. Hiina sõjawägi olla 19. Juunil Tieutsini eurooplaste  käest tagasi wõitnud. Wene ajalehed hakkawad ikka rohkem seda mõtet awaldama, et Wenemaal waja ei ole Hiinaga awalikku sõda alustada. Teised riigid wõiwad seda teha, kelle saadikud ära on tapetud, wõi kellele Hiina poolt muud kurja on tehtud. Hiljem ehk warem astuwad Inglismaa ja Jaapan ikkagi Wcnemaale kaugele idas wastu, Euroopas ei ole Wene wastu tehtud  kolmikleping weel lõppenud, ja neid enese waenlasi peaks Wenemaa nüüd Hiinas  aitama kaitsta! Kui Wene alamad mässajale eest on kaitstud, siis on kõik sündinud mis praegusel ajal tarwis. Saksa saadik Pekingis on ära tapetud.  5. Juunil hakkas ta Hiina wälimiste  asjade miniSteriumi minema. Sääl tee pääl kiskusiwad Hiina soldatid ja suurerusika  mehed ta hobuse seljast maha ja raiusiwad ta tükkideks. Siis pisteti Saksa ja teiste saadikute majad põlema. Kolm saadikut olla weel elus. Nende seas ka Wene saadik. Saadiku surma kättetasumise kohta ütles Saksa keiser 20. Junil, kui ta sõjawäge waatas, mis Hiina saadetakse: „Häbemata kuritöö läbi, mis ärarääkimata hirmus on, on minu asemik surma leidnud. Saksa lippusi on teotatud, Saksamaad on hirwitatud. See nõuab nuhtlust ja kättetasumist.  Ma saadan sõjamäe wälja ülekohut  nuhtlema, ja ma ei jää enne rahule, kui Saksa lipud Pekingi müüridel hiinlaste rahutingimisi ettekirjutawad." Keisri käsu järele seatakse ruttu mitmed sõjalaewad Hiina sõitmiseks malmis. Keegi Hiina olude tundja seletab „Ham. Nach.",et praegused segadused Hiinas missionäride süü läbi on tulnud. Kui HiinaS clawatelt wälja maalastelt küsitaks, seletab kirjasaatja, kas missionäride tegewus säälsele maale kasulik ehk mitte kasulik on, siis tunnistaksimad 99 saja seast, et ta kasulik ei ole. Missionärid ei püüa mitte ainult kombelikult hiinlaste pääle mõjuda. Nemad scgawad endid ka oma koguduse liikmete warandusliste asjade pärast tekkinud  tülide sekka ja püüawad kohtunikkusi ära mceütada, et need otsused nende kaitsealuste  kasuks teeksiwad. Kirjasaatja arwamise  järele on tarwis missionärisid Hiinast wälja saata. Hiina keiser on enese, nagu Inglise lehed teatawad, opiumiga ära surmanud. Prints Tuan on teda sundinud seda tegema.  Ka test keiserinna on kihwti sisse Võtnud, aga olla weel elus. Siis teatawad  ka weel Inglise lehed, et kõik Väljamaalased,  umbes 1000 inimest, Pekingis nii kaua on wõidelnud, kui laskmisemoon ja toit otsa lõppesiwad, ja siis lõik üra tapeti. Takust tulnud sõnume järele on Wene ja Inglise admiral nõuks wötnud Tientsini wöimallkutt kaitsta, Taku linna aga mitte mingisugusel tingimisel käest ära anda. 140 tuhat meest Hiina sõjawäge seisab Pekingi ja Tientsini wahel. Hiina kindral Niht minewat 90 tuhande mehega Tientsini poole, et selle pääle tungida. Wäljamaa riigid ise on Hiina asjas peaaegu tülis. Inglismaa ja Jaapan waatawad  Wene-, Prantsus- ja Saksamaa tegewuse  pääle umbusaldusega, niisama ei usalda ka wiimased esimest. Sellepärast wiibib wäe saatmine ja mäss läheb suuremaks. Kardetakse, et ka need asekuningad, kes siiaajani  endid mässajatest eemale hoidsiwad, ligemal ajal wäljamaalaste waZtu Vaenuliseks  lähemad. Londonis, 23. Junil. -- Ohtulehed teatawad Shanghaist: Pekingis on pääle Võõraste 5000 pärismaa kristlast ära tapetud. Havres, 23. Juunil. Buuride saatkond  jõudis New-Aorkijt siia ja wõetl hommikul  scnator Polet'i poolt waStu, kes Buuri ijeseiswuse komitee esimees on. Põhja Amerika ühisriigid on filippinlastega  sõdides juba ara tüdinenud ja tahawad nüüd wiiinaks ometegi saarte elanikkudele  omawalitsust lubada. Rahutingimised  on siiipptnlastele juba ette pandud. Ülemwalitsust tahawad aga ameriklajed ometegi  omale jätta ja sellepärast on küsitaw, kaS filippinlased tingimist wastu wötwad Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, S. Julil. Eesuksele jumalateenistust kell Vsl2 peab ülemõpetaja Lemm. -M 26 Saarlane 1900, Wastutaja toimetaja HartWig Tast, oavll- OLO. pob