jstuniugas Võttis nõu kuulda /tormilised kiiduawäldused  tenves saalis). Kui praegune «Mtsns peale jwalimist alles peaks jääma. miikS ta kõige pealt Maksude kõrgenduse sellessamas jnWras läbi, nagu tss imfoniafes eelarwes on Ara tähendatud. Walitsuse ettepanek lordidekojale on: lordide te- Huwijsi wastu protesti ajmaldada. Meis kirjutamata konstitutsion on alamkoja õigused kindlaks määranud. Nende rikkumist lordide poolt ei wõi Milgst ting> mijel lubada. Asqustile wastab Vastasrinna juht Balfour. Ta küsib, kas eh? parem ei oleks nüüd Wesid otsida, lubas uusi maksusid sisse nõuda. Selle läbi Vöiks korratust rahasjanduses ära hoida. PeaMknister  ja tema erakond armastawad niisuguseid otsusta . Mis kedagi ei köida. Wähemalt ei jõua need otsused kedagi ära hirmutada: nad on öhVardused. mis, surmawoodilt tuiewad (mabaMeelsed protesteriwad). Kõnelejal on kahju,- et Vabameelne Valitsus oma Viimastel päeroadel Veel Inglismaa konstittltsioniga Moonutatud kirjul platsi astub. Tema,- kõneleja, soo- Viks suurema <tu sees surra. Ma olen Braysiga ühel Meelel, tähendab Balfour, et teist saadikutekoda tar- Mis on (müra,- hüüded : kus bn Brays seda ütelnud? Juhataja palub rahulikuks jääda). Balfour roastab:  Amerika senatis! Minu arusaamye järele ei ole saadikutekoda mitte küllalt denuckratlist polstikat  ajanud. Ülemkojal aga on terwed ning selged Vaated.- ta on näidanud, mis tema kohus on. Lordid KmaldasiVad kartmatust. Maa saab neid toetama. lKsttus Vastasrinna pool» paer Vabameelsete keskel.) Asqutthi ettepanek wSeti Vastu:' poo» hääleta|  siwad 350 saadikut, Vastu 75. HoitsuMWNunmran Töölised ja Vabameelsed tahawad eelseiswatel Valimiste! käsikäes sammuda. Ct hSAesid mitte lõh- Unda ja selle läbi Vanameelsete wõiduVõimalust wähendada.  otsustab töölisteerakond Keir Hardi e juhaituset  iseseiswaid tööliste kandidatist ainult seal üles seada, kus Vanameelsete Võitu karta ei o A Seife läbi jääks tumbes 20 —30 töölistekandidati Vähem. Ka ffeseiswa tööllste-erakonna juhid on niisamasuguse otsuse teinud. Tolli- ja maksuwalrtsused annawad teada, et eelarwes  äratähendatud maffude maksmine wõi maks- Mata jätmine igaühe waba woli on. Need. kes nüüd ai masta. peawad seda pärastpoole tegema, kuna need, kes juba ära on maksnud, oma raha tagasi saawajd. kui seadus lõpulikult tagasi peaks lükatama. Kõik Vanameelsed lehed, ilma erandita, annawad Nõu neid jära maksta, just nii, nagu oleks eejara* Vastu wõüud. Cellewastu aga Astmad mõned Vabameelsed  lehed, muu seas ka nädalaleht ~Natwn"z Milles ministrid tihti kirjutastwad, maksusid maks-- mata jätta. Maksude maksmatajäjtmlne sünnitaks suuri segadust rahaasjus, mis siis muidugi Vanameelsete s ja lordide arwesse läheksiwad. ! Amerika hiinlaste WaüMlste isek«Rne mm, Philadelphias pidanud hiinlased läinud nädalal ; isekeskis Veriseid wõitlusk. milles mitukümmend ini!  Mest hulka saanud. Hiina salaseltsi „Hipstngi" juht, pudukaupleja Mockwing, leitud Ühel päewal oma' korterist surnult maas. Arwati, et ta ära kihwtitatud  on. Enne Veel kui uurimist ette wõidi kadunud surnukeha jäljetult ära. „Htpsingi" ühisuse liikmed süüdistasiwad kuritöös Üht teist Hiina salaühisust ..Ongleoni". Tõusis Vastastikune tapmine mõlemate salaseTside  liikmete roahel. MiõitluZt peeti keldrites ja pimedates  eeskodades. Vaikselt, ilma et wäljaispool majastd  midägi oleks märgata olnud. Kui Viimaks mõned  Valged awaliknd naisterahwad, kes hiinlastega Ühes elasiwad. politseid wõitluseplatstle kutsusuvad, oli - see juba tühi. Politsei leidis roeel Mi mõnikümmend surnukeha eest. ■ttiSvyTiciistc cfdi|!ii4ii%£iP Juba mitu päeva on Pürksi Labina linnajagu tõsiste ral)ustuste kesKohaks. Õiguseteabuse jaoskonna üliõpilased nõuavad, et selle fakulteedi juhataja prof. Leo Caen lahti lastaks. Ühe prof. Caeni poolt pestud  ettelugemise järele kogunud üliõpilased Sorbonne hoovi peale, löönud hulk aknaid puruks ja pannud viimaks kaks koolipinki põlema. Ülikooli teenrid katsunud  rahutustesünnitajaid roeepriiside abil laiali aja- da, tuid selle Übi tõusnud Wra weel suuremM. MZstmald läinud politseimeistril kordu üliöpstaft toost laiali ajada. Rahutused kestama d edasi. LPnchi-kohM AmeMaS.' RagU..Prejs-Telegraf" Amerükast teatav, on käiund  reedel Chvchrauis Georgia riigis üks neegerõpetaja,  nimega John HaVard. rahwa poolt elusalt  ära põletatud. Ta oli ühe walge peale rewolwriga  kasinud, kes temast automobiliga nii lähedalt mööda sõitnud oli. et ta hobueeslid lõhkuma hakanud. Automobilifõitja sai kuuli läbi surMaroalt haawata. Äritatud rahwahulk wõtnud selle peale neegri kinni ja wiinud ta linna, kus ta tuleriidal ära surmatud. Ettepanek, süüalust maha lasta,- lükatud ühel häälel tagasi. Metsik jumalateener, weel metsikum rahwas. Amerika trustide kaswanrine läheb Ma edasi, kuigi kohtud ja Valitfuseasutused katseid on teinud nende edenemist seisma panna. Jnglise  lehe ..Daily Chronicle" teatel on hiljuti uus telegrafi- ja telefoni-trust asutatud, millel üle 2 miljardi  rubla kapitali olla. Trust ühendas 5 suurt telegrafi-ühisust  ning lugemata hulk Väikesi aktsiaseltsist. Nende ühine telegrafi- ja telefonimõrk on 97* Miljoni Ainglise penikoormat pikk. Kieli przMsfiakufed «aivaks mSistetud. 5-nadalise kohtupidamise järele on wiimaüs Kieli protsess, mis Saksamaal nii palju kõmu sünnitas, lõppenud. Kõik kaevtuseolused mõistest Vabaks. Manuutatud  mehed seletasiwad, et nad kohtualuste regu- Viisis kuritegewust ei leia. süüdi kannab laeioaehitpse juhatus. Kohtukulud jääwad riigikassa kanda. Kalendrikirjandus 1910. aasta jaoks. «Mlawsija" ja SK«K«ad." Tänarou ilmujirvad mõlemate meie suuremate üliõpilaste  kogude poolt tähtraamatud. .Peterburi Eesti Üliõpilaste-selffi poolt ..Külvaja" ja Tartu E. Üliõpilaste seltsl poolt ..Sirvilauad". Waatame lühidalt  nende sisu. ..Külvaja" toob oma lisas hulgakese kirjatöösid mitinesuguste ajakohaste küsimuste üle. Ained on huratarvad  ja kaunis mitmekesised. Wäljatvötamine lihtne ja arusaadav, enam laiema publikumi taimis määratud.  Kõige pealt kirjutab J. Anvelt ühistegevuse Üle, nimelt tarvitajate ühisustest. Ta annab üle- Vaatliku pildi nende ühisuste tekkimise põhjustest ja kirjeldab nende ajaloolist arenemist. Seal näidatakse, kul jõudsaste igal pool ühistegerous  edeneb ja ikka laiemalt maad võtta b. Lõpuks tuldakse siiski imelisele otsusele, et tarwitäjate-ühisused  oma iseloomu poolest ärimehed on. Wokd. Kann kirjeldab oma töös ~Linnade omavalitsus"  meie omavalitsuste iseseisvuseta ja ebaloomulist  seisukorda. Ka puudutatakse meie linnamaksude  jaotust, kus vaesema! rahval suurem osa kanda tuleb, üleüldse tutvustab kirjatöö laiemaid ringkondasid meie kogukondlise omavalitsuse asjaajamife  ja majapidamisega. Ka teised tööd pakuvad huvitavat lugemisematerjali:  nii kirjutab Dcpmann ..Meie koduloomade  põlvenemisest": Vallas ..Kuritegevusest Wenemaal", kus arwustiku abil ühiskoudliste ilmuvuste  nrõju kuritegevuse peale näidatakse, jne. Ka ..Sirvilaudades" on otstarbekohasust silmas peetud. Sea! on terve rida kirjatöösid, mis rahvale hädaste tarvilikud on. nagu Lui Oleski ..Juhatus kohtutäijatcle". kus kõige igapäevasemaid näpunäiteid  ja juhatusi antakse. Meie maarahvale. lellel mitte «läti võimalik ei ole advokadi abi tarvitada, on soe juhatus hästi tarvilik. . . Juhatust ja äratust pakub ka luhansoni kirjatöö i Ühispiimaltalitused", kus praegu meil päevakorra! plepa Wimuse kohta huvitav lühikene ülevaade tehtakse ja nende ühisuste tähtsust selgitatakse. Mitte vähem õpetlik ei plle ka Kogeri ..Külge hakkavad haigused ja nende tekitajad". Seal kõneldakse Ühest kardetavamast inõmesesoo vaenlasest, s. o. külgehaWamate  haiguste pifielukatest. Peale selle on Bern. Linde poolt kaks tükki >,Ääremärkused mõne noore kohta" ja Balti vaimuvaesus"? mis juba enam kitsamale lugejateringile on määratud. Ained on aga huwrtaroad  ja õnnelikult läbi raidud. Siis on veol mõned ilukirjanduslised tooded Jaan Lattiku ja Mõttuse sulest. Omä sisu poolest on ..Sirviilauad" tänavu iseäranis mitmekesine. Üleüldse on mõlemad tähtraamatud oma lisade poolest korda läinud ja nendelt enam nõuda oleks üleliiga. Raamatuid võib ainult soovitada. L. S. Wene riigist. Wenemaalt. 42 kaeM» Hiljuti kui ametiühisuste üle arupäriMM ses 011, wastas walitsuseasemik, et sellelt küljest kõik heas korras  olla ja et Valitsus just 1906. aastal Väljaantud 4. märtsi seaduste järele käib. Ühtlasi tuleb aga senatis 27. now. 42 Aebtust 4. märtsi seaduste rikkumise pärast harutamise alla. Sellest hulgast käib umbes kümme kaebtust selle kohta.- kus imuawalijate ja elamAude sel Mdi ei lubatud  Mvada. Iõ. kaebtust käiwad selle kohta, kus juba olewah seltsid kinni pandi. Kaebtudtes on üteldud: ..Pandi kinni, ilma et asja oleks uuritud" ja pea igas kaebtuses  tähendatakse: Ififu salakaebtuse põhjal." Seal tahtsrwad Stawropolist pärit vlewad üllõpilased  oma kestis korporatswni asutada. Qseäriwline  komisjon lükkas neM pallye tagasi, ilma et ta oleks põhjuskirja järele waadanudki. ühtlast pani komisjon enesele küsimuse ette: Kas wöiwad kõrgemate  koolide õpilased Väljaspool öpeasutust mingisuguseid  seltsa asutada? Ta ise Vastas selle peale, et see wöimata on, sest ÜIWoK põhjuskiri ei kõnele  midagi niisuguste seltside asutamisest. Elanikkude ja linnawalijate seltside asutamiseks ei anta mitte sellepärast luba, et need seltsid enese ees- Märgiks panerovd linna Meikäitu parema järje peale tõsta, kuna fee aga linnaVolikogu ja llnna-ameti Ülesanne olla. Kui eraselts niisugust küsimusi läheb arutama, mid llnnaVollkogu töö-piiM>nda kamad, siis on fee täitsa ilmaaegu. Niisuguse põhjendusega lükkas Kersoni kubermangu seltsiasjade-komisjon Selisawetgradi  elanikkude ja Valijate seltfiasutamise p aboe tagasi. Nnsama huwitawad on ka .Petrvkomski kuberneri  põhjendused, kes GosnoWW linna majavmanikkude-seltst  ei kinnitanud. Kuberner ütleb, et ta seltsi sellepärast ei kinnita, et see tahab enesele nii-- suguseid õigusid omandada, mis ainult Valitsuse-» asutustele omased. Selts tahab näituseks kohaliste puuduste üle aru anda ja eelnõusid kokku seada ja sellel põhjusel ei Võiwat ta, nagu ..Retsh" teatab.! seltsi asutamist lubada. Tihti tuleb ette, et seltsiasjade-komisjon seda sugugi  heaks ei anoa teatada, mil põhjusel seltsi asutamisepalwe  tagasi lükati. KBeel Vabamalt toimetatakse ametiülitsustega. Nõnda keelanud Karkomi kuberner leima- ja pagaritöõliste  ametiühisuse asutamise ära. ilma et ta asutamffepal«et oleks seltsiasjado-komisjoni annudki. naM fee seaduses nöutaw! on. Ja see WÄ tähendab waliHuse asemiku keeles: ASkk on heas korras. MOWs j» wiMMMMsiatsMisuW Ei lähe pea päewa mööda, kus rahamtnkstswmi häälekandja „Tvrg. Prom. Eas." Wene rahwdst Ähistegewusele  üles ei kutsuks. Aga teisM pooAt tuleb jälle seda tihti n ahtamale. et sisemiste asjade ministeriumi  häälekandjad ja ametnikud ühistegeroust M° teaks pearoad, mille edendamise eest inimesed isegi nuhtluse Ma wSiroad langeda. ..Retfh" jutustab ühest semstwo tegelasest, nimega Deroel, kes hiljuti oma kubermangust wälja saadeti. Tähendatud mees elas 24. aastat Troeri maakonnas,  seisis rahwa juures suures lugupidamises: Missugune tegelane ta oti, tunnistab Vähest see kõige paremine.. et tema kaastegemusel sa õhutusel maakonda  1? kaubatarwitcijate-ühisust asutati. See oli walitsuse ametnikkude filmis kuritegu, aga kohus ei leidnud ta tegewuses in,Stte mingit seadus eMlistalist. Kui nähti, et kohus De-weli süütaks mõistis, segas Valitsus ennast asja hulka. Ta juures wveti läbi? otsimine ette. aga mitte midagi reWolutsionilist ei leitud sealt. Siiski wõeti ühistegewuse kohta kärwad raamatud ja niisama ka ajakiri ..Kaubatarwttchate-Ähisus"  kaasa. Sandarmi Valitsuses üteldi talle ülekuulamisel: ~AH Teie olete kaübatarwÄaijate-ühisuste wõrguga  terme Tweri MbermaNgu üle katnud?" Kui Dewel tähendas, et tema rvastu tõstetud kaebtus on ära lõpetatud, wastas kindral Schlihtin: ..Kohtu poolt on ta küll lõpetatud, aga kaitse poolt pandakse ta nueste jäM käima." Ja mõni aeg peale seda tehti järgmine otsus: Deroel tuleb rewoluUonilise kihutuse-töö eest kaheks aastaks politsei Älewaatuse alla anda ja talle tuleb Tweri-, Peterburi- ja Moskroa kubermangus elamine ära keelata. Missugune see rewoluUonAine kihutus on, seda Dewelile muidugi ei seletatud ei saadudki seletada, sest et seda ei ole olnudki. Nõnda näeme, et seda, mida ühelt poolt soowitakse, teiselt poolt jMe nagu süütegu taga kiusatakse. Ja õnnetuseks, ei kinnita ainul Tlveri Deweli lugu seda nähtust. MeWkWK, N ahutuks tegem te ade. Saadi? Tshilikin sai Harbwist teate,- et seal asjaseffuAordi keeruliseks minna Za sellel põhjusel suureneda rahwa hulgas Srew meeleolu. See ärewus mõjuda wäga rõhumalt sealse kaubanduse ja tööstuse peale. Kahe mehe naine. 23. now. oli taluseisusest  naistercchmasßulgakowa Peterburi kohtupalatis sellepärast roastust andmas, et ta korraga kahel mehel naiseks oli. Mguses läks ta felfegile Sõistshikomile mehele, aga mees hakkas purjutama ja peksis ka tihti naist. Naisel oli tüdrukupõsive pass alles järele ja ta läks mehe juurest  ära. Warstt heitis ta keZlegj WWormviga uueste abielusse. Bulgakmoa mõisteti kolmeks aastaks iseäraliste  õiguste kaotamisega wangi. —* sissetulekute sj a wälj amiuekute eelnõu 1910. aasta kohta. Peterburi linna sissetulekud  on 1910. aasta jaoks 35.089.476 rubla 13 kop. peale määratud. See on 984.940 rubla 15 kop. rohkem kui 1909. aastal. Kulude summa on eelanoes 35.013.739 rüAa 30 kop. peale määratud, mis 930.242 rubla 73 kop. suurem on kui 1309. aastal. Oälk mõrtsukatöö. Kolpinos, Nikolai raudteeliini lähedal, tapeti töömehe Filippanomi korterd  ta kaks lapsukest metsikul kombel ära. Poeglaps Manja oli 10- ja Katja 3-aastane. Kella tosin? ojast tuli isa koju ja leidis oma laste surnukehad pörandalt  mere seest. Tütarlapse pea oli kirmega kolmest kohast puruks raiutud. AK poWene oli kirmega ära tapetud. Uurimisel selgus, et jälk kuritöö röõwimise eesmärgiga  tehtud ja uimelt sellel ajal, kui lapsed üW kodus alttoad. Kurjategijad olimad Filippanowi korterfft  20 rubla rväärtujes mitmesuguseid asju ära Varastanud. Surmanuhtluse täidesaatmine. Mõni aeg tagasi tapeti Staraja-Derewnjas Mihailowi  suwemajas kolm inimest ära. Warsti saadi ka kolm meest,- talupojad Mischutin, Beljaschew ja Latõischew  kätte,- keda Peterburi sõjakohus mõrtsukatena surma mõistis. 23. nowembri hommiku wara totidi surmamõistetud  wangikojast Primorski jaama, kust nad rongiga ..Lissi-sNossili" saadeti. Warsti tuliwad ka sinna: üks Peterburi ringkonnakohtu  prokuröri abidest, üks linna haigemaja arstidest, ja preester. Kella 6 ajal saadeti kolme ülemal tähendatud mehe juures surmaotsus täide. Mvskwakt. Mustasajalised püüded. Midmed  Moskwa linna Volikogu liikmed, kes oma ilmamaate  poolest parempoolsete ja oktobristide hulka käiwad, audsiVad. nagu .ißetshile" teatustatakse, teadaandmise  ära, et linnal ei maksaks Schanjawski nimelist rahwaülikooli rahaga toetada. Ülikool ei olla nende arwates laialist lugupidamist Võitnud ja ta eeskcÄvas leiduda ka hoopis mähe häid asju, 'lseäranis teeb peude Volinikkude hingedele see suurt piina, et seal uut-gjalugu õpetatakse. Seda õpeainet pearoad nad wäga kardetawaks, sest see Võib ctteivalmistamata pealtkuulajate hinges mässulist mõtteid sünnitada. Seda ja teist. Kui palju AdMIW Pätti teenis. Adetina Pätti SO-aastasfe tegemuse juubelipidu puhul uuris üks „Daily M." kaastööline lvÄia. kui palju kõnes olem kunstnik oma 50 aastase lunstitegewuse ajal teenida wõis. Uurimine teeb selgeks, et Pattil, oma kõige kõrgema lv õim ise tipul olles niisugused sissetulekud olirvad, mida nüüdsete lauljate ja lauljannade palgaga  mõrrekdes pisitillukesteks zwõib nimetada. 50 aasta eest sai Adeliua Pätti kuus läbistikku ainult 400 marka palka. Teata esimese ülesastumise korral Londonis 1361. «./praksis Frederick Lpl temale kuu jooksul ülesastumiste eest ainult 3000 marka; selle juures pidi ta kolmel, nõndanim. proovietendustel ilma waeroatasuta laulma. Esimese abielu eel, 1869. a. ci saanud ta millaski rohkem kui 8.400 marka ülesastumise eest! alles hAjem, kui Rootsi lauljannale Nilssonile õhtu pealt 4000 marka makseti, pakuti ka Paktile 4800 marka. Nagu aruanne näitab, on Pätti 50 a. tegewuse äja jooksul 16 miljoni marka teeninud. See summa näitab roöihem olewat, kui meie mõtleme, et Caruso nüüb ühe aasta jooksul VJ, sellest summast sisse wõtob. Lätimaalt. RUast. Läti teatrite toetamine. Linnaroolikoau  eelarmesse on ainult ajutise Läti teatri endine  abiraha, 12.500 rbl. suuruses, üles ivöetud. Mölematc  teatrite palwe, abiraha suurendada, on linnaamet  l poölt tagasi lükatud. Läti teater olla 5.500 rbl. ja Uus teater 6000 rbl. juurde palunud. Delarme  tuleb weel wolikogus läbiharutamisele. Riiast. Enam fui 1000 ehituseplaani on sel aastal linna ehituse-ametis kinnitatud. Sel aastai  on palju rohkem suuri neljakordseid kirpimajasid ehitatud kui eelmisel aastal. LWmM. Uue Saksa teatri ehitamise «lärme on 95 tuh. rubla suur. peale selle tuleb sisseseade 15 tuh. maksma. Raha möelbMe järgmHekt laada: linna poolt abiraha 30 tllh.i wabatahtliste anbcltna 50 tuh.,- fllejMnub summa mSW laenate Teater on 700 inimese jaoks mMtaküd. Kodumaalt. . W»«i. Nrew koosolek. 20. skp. oli seltsi peakoosolek. kus oige palju SreWüst ja MSkvmst on. aga niis sttski hoopis tagajärjeka lõppes. Arewuse sünnitaja' oli alkohollpuhweti armmiise kü- Mus. Esimees seletas,- et selts praeguste sissetulekutega  läbi e, saa.- sellepärast leiab eestseisus tormilise olewat alkoholi-emelauda arvadä. Seltsil iikmed herrad  Okas ja Peet waidlesiWad Kindlas te selle wastu. Kr. Okas seletas,- et juba paari aasia eest komisjon! on walitud,' kes alkohokipühweti awamije küsstnüsa läbi pidi arutama ja eelarwe kokku seadma, aga see ei ole midagi teinud. Pikema edasi-tagasi Vaidlemise järele hakati küsimust hääletama,- aga siis tõusis weel suurem segadus: mõned liikmed nõudsiwad, et liik- Meid balloto-kastide juurde nimekirja järele tuleb kutsüda,  aga selgus, et eestseisusel nimekirja ei olegi. Segaduse  pärast lõpetas esimees 'koosoleku ära, aga kui paljud selle wastu protesterisiwad, siis astus terme eestseisus, peale kirjatoimetaja,- aMetsit tagasi. Kahe kädala pärast on uus koosolek,- kus Nrtsi aroamiZe küsimus lõpuliku otsustamise alla tuleb. on praegu 53 liiget ja 31 tegelast kas need UmÄ alkoholi-einelauata tõeste läbi ei saa? Wõi kas jõuch, wad nad kõrM ülemal pihadä, nii et selts sellest! suurt renti saab? Wõi on karmis vSõraste jaoks uut kõrtsi Rakweres juurde asutada? Kudagi miisi ei saa Wrisi asutamist wabandada, sellepärast on soovKda.  et järgmisele koosolekule kõA seltsi sõbrad ja alkoholiwastased koiku tuleksimad ja Mõistliku toeksiwad. Paidest. Minewal pühapäeroal kandsiwad duse" näitlejad Türi Muusikaseltsi nästelawal ..Hasemanni  stütred" ette. Nagu kuulda,- olnud olawõtmine koguni elcno. Minemal iaimel pandi kohalise karskusekuratoTiiJmi  poolt rahwakooli-mspektari hr. Ansoni ju-- hatu sel töötama komisjoni eestrnöttel mAmed sisukamad  kirjanduse-Shtud toime, mis alati suurt osaroStmist  leidsirnad. Herra Ansoni Paidest lahkumisega kadusnoad  ka need õhtud ja täuarnu taimel ei ole neist enaM misgit kuulda. Meie teada on peale hr. Ansoni kõik teised konkisjoniliikmed meel praegu siin. Miks nad aga enam tegernust et awalda, see on nende saladus.  Erakmnbel kuuleme,- et kirjanduse-õhtute toimepanemiseks  määratud krediit meel umbes 80 rubla järel olla. Nn ei rnSSs asjal ka sellest küljest smisgS takistust olla, aga tahtmine puudub. Torge< Narwaft. Kuulda on. et tulema! aastal teemade tee Narma jõe peal laternaga ära näidatud sest et rohkem laernu käima pandakse kui sttaimaank. Dr. Jänese mälestuseõhiu peeti Eesti Seltsis  22. nom. Seltsi ruumid Kppustwad kitsaks jääma.  sest rahrnast oli üle tuhan.de kokku tulnud. Steinberg pidas kadunud Dr. Jänese elust ja tegewusest  kõne. Narmas elades amaldas kadunu oma päris-ameti kõrrnal suurt tegernüsejõudu seltsielus kui kd kohalikus linnmvalitsuses. Suur Eesti seltsimaja on tunnistuseks tema mäfimota tegernufest ja tööst. Kadunu mälestuseks lauldi paar salmi rnakmulikust laulust. Frischi segakoor kandis mitmed tõsise sisuga laulud ette. ! Õp. Steinberg teatas siis roeel, et peale Dr. Jänese  surma ntõte tõusnud/ teda millegagi mälestada/ kas abiraha ühe õpeasutufs juurde asutada wõi temta surnukeha Saksamaaalt Üra tuua. Selleks on juba 650 rubla kok?u tulnud. Igatahes on stipendiumi asuta? mine kindel. ! iSiis kõneles Dr. Koppel Tartust. On arstisid, fesed*... . arstib ei ole, waid üleüldist arstiteadust on õppinul). Nende sekka täinud ka Dr. Jänes. Kergem oa termist hoida kui haiget inimest parandada, terwisehoidmi-, seks aidata aga korteri-küsimus, puhas joogbqM M ! muud sanstar-olud kaasa. Nende parandamiseks ja tõstmiseks teinud Dr. J. tööd, sellepärast olnud temo ! tegewus nii mrtmÄülgne ja mõjurikas. I Kahte asja on Meil Narmas hädaste tar!  lvis. mis meie ihu migastufe ja hingekest ehmatuse eest ! hoiaks; need on: pühutäis liima ja terawad kontsa? ! naelad. Ilma nendeta on aga päris häda, sest Nariva  jalgteed on nii libedad, et sa neist ilma mõõtmata i Mi ei saa. Küll sunnib politsei majaomanMr ISioa ; majaesistele riputama, kuid wõi politsei teab,- mis majaomanikkude rahule ja rahakotile kasuks tuleb. Kõige paremine hoiaks aga kukkumise eest see.- kui i elanikud terawad naelad oma saapakontsadesse löölsb wad, siis ei pruugiks neil Majaesiseid oma patuse kehaga  mitte mõõta. i Tartust. Rätsepatööliste ametiühisuse f erakorraline peakoosolek 21. now. Eesti | Käsitööliste Awstamifefeltsi ruumides. Juhatab esi!  mees iMartinfon. ! Tähtsamateks päeroakorrapunktidcks on kodukorra  wastuwõtminc ja tõõtarifi uuendus. Kodukorra! harutamise juures oli iseäranis huwitaw küsimus: Ike s wõiwad ühisuses liikmed olla? Kas ainult töölised, wõi ka tööandjad/ ja keda tuleks just wiimaste all mõista. Täbar lugu on rätsepatõõstuses  see, et n. n. tükisellid. kes kodu oma rfiskddega i töõtawad. ka teatud määral ettewõtjad on/ sest nadi I töõtawad harilikult paari abilisega. Taieste üksi-- [ töötajaid on aga kaunis wähe ja need olekfiwad suul  remate töökodade töölised, mida Tartus äga ainult paar on. Kui nüüd tükisellid taieste Välja tõrjuda, siis oleks sellega ühisus ka otsas, kui neid aga jätta,- sits pole asutus sõna tõsises mõttes mitte ainult töö,  liste ühisus. Otsustati pikema järelkaalumise järele ! neid tükisellisi liikmeteks lugeda, kes kõige enam kahe töötaja ja ühe õpilasega töötawad. Mitteliikmeteks tunnistati aga töökodades administratiwilife kohuste tõstjad. Tõõtarifi uuendus sünnitas ka kaunis suuri waielusi. Taris, mis 1905. a. pärit, ou toananenud,  sest elamisetingimised on wiiinastel aastatel muutunud. Pealegi on tarif ainult meesterahwatöõde jaoks olemas, kuna aga naisterahwatöö kohta mm  gi sugust kindlat määra ei ole. Leitakse, et tarifi uuendus  tarwilik on, kuid raskust sünustab fiisimus. kudas  seda tegelikus elus läbi wiia? Heaga ikka suurt loota ei ole, kuid igasugust Väljaastumist peetakse f enese surmahoobiks. Lõpuks ei jõutud mingisugusele | kindlale otsusele, waid otsustati aga praeguste naiste- I kui ka meesterohwastööde täielist hinnakirja mnreti  seda ja seks teadetekorjamP toime panna, et nende I najal siis kindlat pilti saada praegustest tööoludest ! ja üra näha, kui palju töõhmnad kõrge udust nÄu# ! wad. Peale selle wüeti weel teadetekorjamise «InD t «astu Nr. ÄT 1 PSe kv aIŽ li 1909.