Saarlane maksab: V- . I- »2S « - "-. ?S . i, aapostiga: „ li „S« „ '/z .. ».. - .. V« .. -» sa „ Üksik «umber S kop. - Ilmub iakSlorbs «Zdalai, izal kesknädalal ja lanpäewal. Toimetus Kuresaares, Pitk»S uul. Tresfeni majaS ZG lk Kuulutuste wastuwõtmiue kuni Kuulutuste x-lit»ridu g> kop. khc eesotsas LO kop. « «8. Laupäewal, 20. septembril 1308. XXIV. aastakäik Hulk sealiha ehk seeni mäda«sb Saaremaal metsades tähelepanemata ära. Mikspärast Ütleme sealiha ehk seeni ? Sellepärast, et seentel teaduse  põhjal toidetawate awets poolest sealiha wäärtus on. Sellega on seened siis rammusam  toit, kui kõmad soolased räimed, kartul, lõigaS, naeris, kapsas ja sarnased toidud. Pääle seda wöib seeni mitme! musil wäga maitsemaks toiduks, leiwa j a kartulite körwasels walmiStada- Ime, et nad meie rahwa silmas meel küllalt tähelepanemist pole leidnud. Kust see tuleb? See tuleb osalt sellest, et rahwas seente toiduks walmistamisega mitte küllalt weel tuttaw, osalt aga ka sellest, et ta selle toidu Aimga sugugi wilusSd ei sle, nagu juustugagi. JuuStu ei söö ju meie rahwas  üleüldse mitte, ehk t» küll üks kõige rammusamatest toidu ainüest on. Saab aga keegi juustu söömisega tultawaks, maitseb see tale hästi- Mõne saja aasta eest K kõlbanud kartulidgi  rahwa arwamise järele inimesele toiduks, sest et rahwas seffe toidu ainega wilunud ei olnud. Nüüd on ta aga wäga Wllitsew ja Ülewäga tarwiline rahwa toit. Lugu seentega on praegu peaaegu niisamasugune.  Haritud ilmas on seened harudlane maiuStost. Peterburis maksawad seened palju raha. Kõige lihtsamate seente eest maksetakse  sääl 2b--. 30 rubla tündre eest, paremate  eest juba 40—S0 rubla. Ju siis seentel wäärtust on, kui nende eest niipalju raha maksetakse. Ülemaa rahwaS ei lass seeni metsas mitte ära mädaneda, neid korjatakse sääl hoolega ära ning tarwitatakse toiduks. Wene rahwas sööb seeni niipalju, kui aga neid kätte saab ja koguda jõuab. Siin on aga teine lugu. Metsa põõsaste ääred on kalli toidu ainega täis kÜlwatud, nagu mannaga, mida keegi üles ei tõsta, ei argipäewal ega pühapäewal. Seente sordid on wäga mitmesugused. On kass, kuusiku ja «liniku seenid, puralonkisid,  tatikaid, sampingjonisi j. n. e. On aga ka niisugufid sortifid, mis kihwtised on ning elu woiwad wõtta, kui neid toiduks  tarwitatakse. Sellepärast on seente korjamise juures hääd ettewaatust tarwiS. Korjaja wõib ainult neid koguda, mida ta täiesti tunneb, et nad mitte kahjulikud ei ole. Kõige lihtsam seente fissetegemise wiis on järgmine: Tehakse kokku korjatud seened igapidi üksikult  noa otsaga puhtaks, lõigatakse wars ära, pannakse puhastatud kogu siis katlasse  ning keedetakse seda sääl rohkesti tund aeg tublisti- Katlast wälja wõtteS pannakse nad puhta külma wee sisse ning hoitakse neid sääl paar tundi, mis seente Nelja märk. s Conan Doyle järele eestistanud J> Piki ep. Kaua istusin ma paigal ja ei teadnud, mis teha- Kord tahtsin ma appi hüüda, aga mulle tuli korraga meelde, et mind siis wistiSti mõrtsukatöös süüdistama hakatakse.  MoreStan sai tüli ajal surma, pääs punetas tal haaw, see kõik oleks minu waStu tähtsaks põhjuseks olnud. Pääle selle oleks selle asja ülekuulamisel ka misgi «varandusest awalikukS tulnud ja just nimelt seda tahtsin ma marjata- MoreStan ütles mulle, et keegi ei teadnud, kuhu ta läinud on, miks pidi tema olemise koht nüüdgi ilmsiks tulema? Ma mõtlesin ikka weel seda asja järele, kui Lille Howdar tuppa tuli. Ta pani ukse enese taga hoolega kinni. „Ärge kartke, sahib, ütles ta, keegi ei tea seda, et Teie teda surmanud olete. Meie katsume  ta kuhugi ära peita." „Ma ei ole teda tapnud," ütlesin ma. Lille Howdar kõngutaS pääd ja naeratas. „Mo kuulsin kõik, sahib, kuulsin kuida Teie tülitsesite ja kui tema maha kukkus; oga ma matkin.  Majas magawad praegu kõik. Koristame  tema siit ära." Ma mõtlesin: kui juba mu oma teener seda ei usu, et ma UmasüÜta olen, mil wiisil wõiwad seda siis kaksteistkümmend vannutatud kohtu- meest uskuda? Meie koristasime surnukeha  juba selsamal ööl äca ja mõne päewa  pärast ilmusiwad ajaleitedes kuulutused kapten Morestam saladusliku kadumise üle. Teie mõistate mu jutustusest, et mina selles asjas koguni süüta olen. Ainult see on minu süü. et ma mitte ainult surnu» keha marjule ei toimetanud, maid ka waranduse, ja et ma MortStani osa omale pidasin. Sellepärast soowm ma, et Teie minu wea ära parandaksie. Kumardage endid ligemale minu suu plple. WaranduS on praegu . . - ! Selsilmapslgul ilmus y> näole hirm; ta silmad haklasiwad wälttma, tä kiristas hambaid ja kisendas hirmsa häälega: .Ärge laske teda sisse, Ininast pärast, ärge laske Meie waatastme, mõlemad akna poole, kuhu isa pilgud pöcjcdud oliwad ja nägime wäljapool akna toga ühe inimese näo, kes aknast sisse wtatis- See oli täiesti habemega kaetud näsu, kelle metsikutes,  waljudes silmades tkurjus paistis. Meie tõttasime wennaga asta juurde, aga inimene kadus aknalt. Jn pää langes rinnale ja pulsi löögid kadifiwad. Meie otsisime öösel lõik ma läbi, aga ei leidnud kusagil imelik»! külalise jälgi. Ainult akna all oli üks jalsjälg. Kui ka seda ei oleks olnud, oleksine wist arvamisele  tulnud, et aknal nästud nägu meie üles erutatud ettekujutuse wõimu sünnitus on> Aga warfi saime selle Üle selge tunnistuse,  et meid salajas igast küljest järele luuratakse. Isa toa aken oli hommikul lahti, kõik kastid oliwad läbi soritud ja isa rinna päüle oli paberileht Mlkirjaga: „Nelja märk" kinnitatud. Mis see lause tähendas ja kes see öösine wõõraS oli olnud, see jäi meile teadmataks. Isa toast ei olnud midagi ära warastatud,  ehk küll kõik asjad pahempidi oliwad  pöörtud' Meie arwafiwe, et sellel saladuslisel wõõral misgi mõju meie isa kohta oli ja et tema selle hirmu ja kartusega,  mis isal alati oli, ühenduses pidi seisma. Aga see saladus jäi seletamataks. Scholto jäi mait- Ta pani oma piibu uuesti suitsma ja jäi mõtetesse- Ka meie kõik matkisime. Kui Scholto kapteni surmast  rääkis, kahwatas miss MoreStan ära, kui surnu, nõnda et ma kartsin teda minestusse langema.. Aga ta toibus marsi, kui ta klaasi külma mett ära jõi, mida ma temale laua pääl olema garafini seest walasin- Scherlok HolmeS istus .kinniste silmadega toolil ja nagu, naha, oliwad tema mõtted meist kaugel. Mulle tuli meelde, et ta meel täna oli igawuse üle kaebanud, kuna tal nüüd keeruline mõistatus eeö oli. TaddeuS Scholto waatis kõrgelt meie pääle, kagu oleks ta selle mõjuga wäga rahul, Tubaka wabrik I.M.G«ssrw. Riias, («futatuH ZsFZ «.) kes aastas IVO,VOO (sada tuhat) puuda tubakat walmistab, soowitab oma lõigatud Kuliuni ~LaeV", mis kauni lõhna ja kõrge HSüduse poolest kõigist teistest wõistluse wabriku saadustest üle käib. Palutakse seda tubakat proowida, et tema hiiädust tunda.