pidajatega ja rottmeistritega. Nimetatud saamad: 1867—1876. I. roormeister Klagin. „ „ li. roormeister Piepenberg.  „ „ I. rottmeister kaupmees Lange. „ „ li. rottmeister. kingissepameister  Duberg. 1877- rottmeister A. Freundlich. 1880- pritsipidaja Jacobson. 1883. rottmeister Kreissler. Kui Kreissler tagasi aStub, wõtab selle ameti oma jaoks ülemkooliõp. Sielmann ja peab seda ametit 1883 —1890. Tema asemele astub aastal 1890 hra C. Allik, ja peab seda ametit praegu weel. (Järg tuleb.) sest laud sohwa eest oli wähe kõrwale lükatud  ja laua alune waip laua lükkamisega ühes segamine aetud ja - just tema jalgade ees walgest siidist ja kullaga wäljaõmmeldud rätik. Julia rätik! hüüdis tema ja häkiline üsna arusaamata wiha tõusis tema südamesse  Julia rätik! hüüdis tema meel korra, wihaselt naerdes. Tema kustutas laterna ära ja langes sohwa pääle, tema pidi jõudu koguma, et sellest ilmuökumata asjast aru saada- Aknast põgeneja mees ja Julia siin üksildases kohas ja päälegi pimedas I! See uhke tüdruk, kes tema meelest kuni selle silmapilguni täiesti puutumata ja puhas oli tema oli siin olnud! See tuleb sellest, et keegi armastusega tema üle walwanud  ei ole, sosistas tema kibedusega. Aga, sellegipärast on see mul temast arusaamata!  Mina pean teda nüüd hoiatama ja temale nõuks olema! Roettger kargas ülesse ja läks majast wälja. ÜkS Krautneri teenijatest juhtus temale wastu tulema. Kas minu abikaasa juhtumise korral oma isa juures on ? päris tema sellelt. Ei, proua pole tänasel päewalgi meel meitel käinud ja herra leitnant läks ka juba paari tunni eest wälja, wastas teenija. Koju jõudes pistis tema pää tädi Rieke ukse wahelt sisse ja küsiS: Kas Julia siin on? Jah, kõlas Julia selge hääl toast wastu. Olid sina praeguni kodu? Ei. Wabanda oga, kus sa käisid? Mina ju see sulle üks kõik on? Kas sina ei tahaks weerand tunni pärast winu juurde töötuppa tulla? (Järg tuleb ) Isamaalt. Kuresaarest. Neil päiwil tuliwad Saaremaa Eesti Põllumeeste seltsi põhjuskirjad  kinnitatult tagasi. Saaremaa kreposti jaoskonna sekretär Jankowsky on Kõige Kõrgemalt  poolt kollegiaassessoriks nimetatud. Kuresaare linna sissetulekud ja wäljaminekud  on eestulewa 1903 aasta jaoks 29,502 rubla 41 kop. pääle määratud. Pühapäewal, 1- detsembril peeti Ew. Lutteruse kirikus jumalateenistust uue agenda järele, missugune kord siin nüüd maksma hakab- Kuid täiesti uue agenda järele ei peeta meie kirikus jumala teenistust ometigi mitte. Uue agenda järele tuleb kiriku ehk eestpalwet  pärast jutlust altari ees pidada, kuid see wõib aga mõne tähtsa kohaliku põhjuse pärast kantsli pääl sündida. Mis- sugused tähtsad kohalikud põhjused siin ees on olnud, et meil kirikupalwe pidamine kantsli päüle on jäätud, ei tea meie mitte, kuid iga tahes oleks palju sündsam, kohasem ja armsam, kui selle palwe pidamine altari ees sünniks. Et küll tõsine palwepidamine maimus ja tões peab sündima ja mitte selle kohaga ühendatud ei ole, kus palwet peetakse,  et aga siisgi praeguse aja jumalateenistus  kindla korra- ehk agenda järele peab sündima ja selle korra pääle ka oma jagu rõhku pannakse, siis ees jumala  palumine ilmaliku palwekorra pääle waadates palju eeskujulikuni ja tähenduserikkam  kui kantsli pääl, kus ka sageli mitmesugused  ärikuulutused aset leidwad. Kihelkonna alla on üks Soome laew neil päiwil randa läinud. Põidilt. Tumala mõisas põles paari nädala eest rehi ära- Tuleroaks sai hulk õlgi, ristikheina ja pcksmata wilja. Rehi ja kõik ärapõlenud asjad on tulekahju seltsis kinnitatud. Tulekahju olla kurjakäs läbi sündinud. Muhumaalt. 28. nowembril lahkus siit ilmast häkilise surma läbi Muhu õpetaja Arnold Wilhelm Nerling, kes 30 aastat Muhumaal Ewangeliumi sõna Lutheruse usu walguses on kuulutanud. Õpetaja Nerling on enne misjonär olnud Löuna-Jndias ja on ka õpetaja ametis sõna ja kirjaga missioni hääks töötanud  Tema see oligi, kes pitkcma kirja „iseseiswa kodumaa missioni asutamise" üle awaldas- Õpetaja Nerling on Riigas 27- küünla k. p- 1837 aastal sündinud ja usuteadust Tartu ülikoolis õppinud, kuS talle kuld auuraha osaks sai. Nerlingi lahkumise läbi on meil nüüd 3 kirikut ilma õpetajata: Ruhno, Kaarma ja Muhu kirikud. Et Muhu õpetaja lesel seaduse järele üks aasta õigus on kirikumaid pidada ja õpetaja  sissetulekuid omale saada, siis pole küll mitte loota, et muhulased enne ühte aastat enesele uue õpetaja saaksiwad. Kuid seegi pärast ei jää muhulased ilma puhta Ewangeiiumi  õpetuse kuulutamiseta: seda saamad neile Saaremaa õpetajad korda mööda pakkuma.  Suures Wiiinas on 18. nowembril wennaste J ärme purjulaew „Stella- Petak" jäe sisse kini jäänud. Laewal olnud 675 kasti kilusid 17,000 rubla wäärtuses pääl. Laewa on jäemurdja kindral „Sure w z o w" jäest ära wabastanud  Laewal olnud 6 meest pääl ja tulnud Domesnääsist- Jäe läbi olnud ta juba wigastatud, nii et wett sisse lasknud. Laewas olnud kilud on maad mööda Tallinna saadetud Harjumaalt olla K. mõisas umbes S 0 «vakamaad  kartulid lume alla jäänud. Kahju umbes 1000 rubla. Ka mujalt poolt on „EeSti Postimehele"  teatatud, et kartulid siin ja sääl lootmata jäänud. Liiwimnalt. Liiwimaa kuberneri herra palub „Liiwimaa kub. ajalehe" kaudu kõiki Liiwi kubermangu ametuikka, kel tarwis on temale telegrammi saata, et nad seda mõimalikult lühidclt teeksiwad ja selle juures kõik üleliigsed sõnad, mis asjasse ei puutu, wälja jätaksiivad. Sõnad ..alandlikult", ..auu" jne. on tingimata kirjutamata jätta. Adress on lühidelt: „Riiga, kubernerile." Riiast. Muutus meie kodumaa Wene ajakirjanduse  toimetuses. „Rishskij Westnik" ilmub ajutise toimetaja J. A, Shutowi juhatusel, kuna senine toimetaja, hr. Witwitskij lehe juhatusest lahkunud on. Nagu „Prib. Krai" teatab, on hr. Witwitskij mõtete lahkumineku pärast, mis tema ja lehe wäljaandja wahel olnud, sunnitud olnud lehe toimetusest lahkuma. Uueks Möndasugust. Elektri walgus kui juukse kaswataja. Mõned arstid on leidnud, et elektri walguse abil wõimalik on inimeste juures, kellel juuksed wälja kukkunud on, juuksekaswu uuesti äratada. Kopenhagenis on selles asjas paliu katseid tehtud. Paljaste pää kohtade pääle lasti iga päew elektri maigust paista, umbes üks tund ehk rohkem päewal. Lühikese aja järele hakkasiwad juuksed uuesti kasmama; ühe isiku juures hakkasiwad juuksed juba 10 päcwa pärast tärkama. Huwitaw on katse, mis ühe naestcrahwa juures korpa saadeti: nimetatud naesterahwal oli kolm kohta juukstcst paljaks  läinud: kahe koha pääle lasti elekri walgnst paista, kolmandat kohta warjati aga elektri kiirte eest. Walgustamata koha ümbert kukkusiwad juuksed mana wijsi wälja, nii et see paljas koht suuremaks läks, kuna teiste kohtade pääi, mis elektri-kiirtega wolgustatud saiwad, juuksed kasivama  hakkasiwad. See katse näitab selgesti, et elektri walgusei juukse kaswamise pääle mõju on. Nii on siis ciekiri poogna-waigusei vise ümbcrpöördnd  mõju kui Röntgeni kiirtel, mida wümasel ajal sagedasti selleks tarwitalakse, et ülearuseid karmu ära kaotada. Sigari seltsisid, mida maa päcil «valmistatakse,  on üle poolteist miljoni. Nende ümbruslehtede  jaoks tarwitatakse „ainult" 150 seltsi tubakat. Aknate märjaks saamise ja külmetamise eest hoidmiseks soowitatakse «väljamaa ajakirjades järgmist abinõuu: 30 grammi glitserini sulatatagu 1 liitri kuuekümneprotsendilise piirituse sees ära ja lisatagu segadusele hgä lõhna omandamiseks pisut mercwaigu õli juurde. Kui segadus täitsa selginud, siis hõõrutagu akna Mmisi külgesid selle «vedelikuga linase lapi abil üle. See takistab aknate ärakülmetainist ja higistamist. SiSsekukkunud. Noor naesemees sõpradele: „Kui teie arwate, et mina oina naese käpa all seisan, siis eksite rängasti." Sõber: „Mis sa salgad? Teised on ometi kuulnud, kui koledasti naene sinuga tõreles, kui sina kord õhtu hilja koju tulid." Noor naesemees: „Nad waletawad, kuidas mina oleksin julgenud hiljaks kodust ära jääda, kuna mina üleüldse õhtul kodust ära minna ei tohi!" Mõtteterad. Naene on kunstnik, kui ta seltskonnas on; näitleja, kui ta ennast riidesse paneb ; historalis, kui ta oma „mõitusi" mäletab; adwokat, kui ta ennast süüst puhastab; prokorõr, kui mees üle keelu astunud ja kohtunik, kui sõbrannade tegusi arutab. Looduse kroonist. Esimesel aastal magab, teisel aastal hakkab rääkima, kümnendamal  aastal juba mõtleb ja mõlgutab, kuueteistkümnendamal aastal ootab, kahekümnendamal  aaSta! ohkab, kahe kümnekaheksandamal  tunneb igawust, kolmekümnekolmandamai  hakkab mehi põlgama, neljakümnendamal  muretseb neljajalgseid sõpru, wüekümnendamal tukub, kuuekümnendamal Naljaks. Trööstitud. „M>spärast sa nutad, armas poiss?" „OH, õpetaja herra, mina olen 10 kopikat kaotanud!" „Jää üsna rahule, armas  poiss, see asi ei olegi meel nii hull. Siin on sul 10 kopikat .... Aga kus oled sina siis oma raha kaotanud?" „Tuuraka mängimisel, õpetaja herra." -- Juhtumine, millal naesterahwas lendab. Wäike Liisi: Mammakene, mis see ingei on: Mamma: Ingliteks nimetatakse iväikest lendawaid lapsi. Liisi: Aga mikspärast siis papa alati räägib minu koolipreilili: „minu ingel?" Mamina : Kas ta tõesti seda räägib! ? See tähendab, koolipreili lendab siis meilt ruttu ära. Kohtus. Kohtunik: Teid süüdistatakse selles, et öösel, pääie kella 12 uulitsat mööda minnes kojameest lõite Kas tunnistati ennast selles süüdlaseks? Käsitööline: Minewal nädalil trahwisite teie mind selle eest, et kojameest päewal lõin, nüüd tahate mind jällegi selle eest trahwida, et teda öösel lõin: millal siis pean mina teda lööma? Tähtjas põhjus. Toatüdruk: Preili, tohter tuli. Preili: (oma omistajaga juttu ajades) Ütle, et mina ei wõi teda jutule wõtta, sellepärast et . . . sellepärast et ei ole mitte täiesti terwe, Saarlane, 1902. 6O