suwad kawalad ärimehed konksu, mille otsa kahjuks paljud halkamad: .Kui teil wähegi osawust on, siis wõite nii ja niipalju  teenida > - Kes küll ei tahaks osaw olla ja palju teenida? Loodame fiisgi, et mõistlik mecS oma 4 rubla eest enesele ega oma kaaskodanikule  juudi prahti kaela ajama ei hakka. Nendele aga, kes teisiti mõtlewad, arwame kasulikuks meelde tuletada, et Saaremaal aasta nelja eest Warshawi ja Lodsi äride kuponide müümine kangesti moodis oli. Mõni esimestest ostjatest sai sel korral uuri, üks koguni jalgratta, aga wiimased pidiwsd politseid paluma oma asja õiendada.  Politsei poolt äride wastu alustatud  pettuse protsessidest ei tulnud aga midagi wülja ja ostuhimulised jäiwad omast rahast ilma. Liia kütmise pahad küljed on wäga suured. Ass toa soojemaks kütab, kui 15 kraadi Reumuri järele, märkab warSti, et tema soojatacwidus tõuseb  ja warsti 17, jah isegi 20 kraadi temale weet mähe on. Põhjus on järgmine Kestrvalt kange kütmise tagajärje! kuiwawad seinad kui ka toaasjad ära. Mida enam nad oma niiskuse kaotawad, seda enam imeb kuiw õhk niiskust säält, kuS teda üksi weet leida on inimese seest. Naha ja kopsu nägemata wäijaauramine  tõuseb. Aga et see niiskuse wätjaauramine meie kehast ka palju sooja ära wiib, siis tõuseb kangema ahjukütwisega ka inimese soojatarwidus. Soojas õhus hingame wähem hapnikku sisse, wad "lonkama. Inimeste juures, keS talwel palju aega järjestikku  soojas toas peowad töötama, on kõik need tundemärgid selgesti näha. Sellepärast soetagu tubast, aga mitte üleliig soojaks. 11—15 kraadi Reumuri järele on paras soojus, millest üle ei maksa minna. Kihelkonnalt. Kihelkonnale tsemendi «vabriku ehitamist tahta üks Inglis selts oma kätte wõtta. Ehk saab asjale wii° maksgi hinge sisse. Karjast. Endine Pärsama walla kirjutaja  Rauk, kes kihutuje töüpSrast kohtu all, on nagu teada, Amerikasse põgenenud. Süäl minna tal ÜSna hästi. Winewal aastal olla ta SOO rubla kodustele saatnud. 10. januaril oli Pärsama oStuühifuse  poe rewiderimine. Tuli awalikuks, et ühisus hääde järeldustega töötanud on. Rahwas wõtab ühisusest hästi osa. Karjas, Leisi waldaS, Jõcwälja külaS l itud 12- januaril ühe wabadiku pere õue päält kuurist sündinud lapse surnukeha. Ema, talutüdruk Wiia K, 29. a. mana, juba ühe lapse ema, elab selles samas pereS. Ta oma ütlemise järele sündinud laps surnult öösel waslu 30. detsembrit. Asi on kohtu kätte antud. Piirnust. Uue aasta waStuwõtmiseks oli hulk rahwaft kesköö!!l uulitsale kogunud  j rohwa seas lukus ratsastrajhnikmd. Kell l 2 öösel mängis muusikakoor Saksa kiriku tornist: „Wöta nüüd Issandat, wägewat kuningat liita," mis pääle hurra hüüti ja kirikukellasid helistati. Kord oli ilus. Tartust. Uueaasta õnnesooroi kohustustest  wabaStamiseks on kõrgemate ja eriõpeasutusie  EeSti sugust kaSwandikkude hääks maksnud 1. januariks 1908: Kaarmalt: J. Kirrotar, 1 rbl. 8. skp. läkS politseil „Elu" teate järele korda kahte waleraha tegijat HanS Ruul'u ja Märt Partösi tabada. Kelmid elafiwad ~Eestimaa" wõöraste- majas- Üks nendest käis linnas äri ajamas,  kuna teine kadus oli. K-lmil oli korda läinud kahte waleraha ära wahetada. kuna kolmandoma juures peitus ilmsiks tuli. Hoolsa läbiotsimise juures l iti meeste korteris ahju pääl uuel Iv male tajmrublaltst.  Ühtekokku on 19 fajarublalift leitud. Rahad on kaunis osawasti järele tehtud, nõnda et hooletu järelwaatamise juures kergesti eksiva wõib. Mürt Parts on wiimasel ajal Siberist siia jõudnud ja ar« watawaSti ka rahad säält kaasa wötnud. Põltsamaalt. 7. januaril algasiwad E. Aleks, koolide ruumides kolmandad põllutöö  ja muud kursused. Kursustele on ülesandeid  õige rohkesti tulnud, sest esimesed kaks näitufiwad, et nad ajakõrgusel seisawad  ja mcir nõudeid täidawad. Kursuse lõpetajad pöörusiwad, nagu nad ise awalikult  tunnistusiwad, hoopis laiema silmaringiga  koju tagasi, Tallinnast. Tallinna metalliwabrikus on kuulutus walja pandud, mille järele kõigile ööwaheius-lööustele 16. jkp. lopuarwed  katte antakse. LahtiiaStute arw ulatab umbes 80 paale. Kuulutuses on öeldud, et enne 16. skp. lahti lastute hulgast  mõned lööle tagasi «võetakse. Lahtilaikmine  sündida lööpuuduse tagajärjel. Kuid see tahab ekslik olla, sest tööd ulatab meel mitmeks kuuks. Seega on snS lahtilaskmine  mõne muu põhjuse pärast ette wõetud. „Wd." Peterburi kohtupalati istumistel Tallinnas tuliwad järgmised asjad arutusele:  10. januaril: 1) Eduart Majakas Keisri pildi teotamine Wigala wallamajas  19. dets. 190 S; 2) Elwine Rode ja Oskar Warblane, 3) Aleksander Mälli ja 4) Nikolai Hebrlt lendlehtede laialilaotamine.  11. januaril: 1) Johannes Seblum  walitsuse wastajest ühtsusest osawõtmine,  2) August Prüggi lendlehtede laialilaotamine, 3) Haapsalu postkontori ülem Klõkow kroonu raha raiskamine, 4) Tallinna postkontori endine ülem injhener  Wagln ja ametnik Elldroitz  postistreik.  12. januaril: 1) End. „Uue Wiruiase"  loimetaja Jaak Järw riigiwa- aga ma tahaksin Teile seda jutustada,  kuidas see kõik on sündinud. Ma ei taha seda, et mind hariliseks mõrtsukaks peetakse. Inspektor ja mõlemad politseinikud andstwad Hopele luba rääkida- Inspektor küsis minu poole pöörates: KuidaS Teie arwate, doktor, on hädaoht  suur? Tingimata! Siis on meie kohus tema seletused ära kuulata- Teie wõite kõik rääkida, herra, aga ma tuletan Teile jälle meelde, et Teie ütclused protokolli wõetakse. Palun luba istuda, ütles Hope toolile istudes. See haigus wäsitab mind ruttu ära ja pääle selle oli meil poole tunni eest kaunike karvakiskumine. Ma seisan juba teise jalaga haudas ja ei taha sellepärast valetada, vaid ainult tõtt rääkida. Nende sõnadega algas ta oma tähtsat jutustust. Ta rääkis rahulisel toonil, nagu oleks see kõik üSna harilik- Ma võin selle eest vastutada, et kõik õieti on üles kirjutatud, sest ma proovisin seda Lestrade taskuraamatu järele, kes ühtegi sõna vahele ei jätnud. Pää küsimus on see, mikspärast ma neid inimest «ihkasin, algas Hope. Sellepärast, et nad kaht inimest ära hukkastwad,  isa ja tütre ja seega rasket patt» tegiwad. Et neid kohtuliku waStutamisele wötta, selleks oli liig kaua aega kuritöö tegemise silmapilgust saadik möösa läinud. Aga mina teadsin, et nad süüdlased oliwad,  sellepärast hakkasin mina nende järeleuurijaks,  vannutatud kphtmnkuks ja tjmu- koks. Teie minu asemel ole!sile niisama teinud. (Järgneb.) Seda ja teist. Walgedhiired Briti wee-- aluStepaatidepüül. Wift ainult wähesed inimesed teawad, et Briti laewawaeS  iga weealuse paadi pääl meeste kõrwal  ka hiired teeniwad. Iga niisuguse paadi pääl on kolm malgal hiirt. Neil loomakestel on wäga teraw haistmine ja km kusagil peaks paadi sees gaasi wälja andma, siis hakkawad nad kartsitult piiksuma,  mis meeste tähelepanemist äratab ja neid sunnib wiga üles oisima. Sel kombel  on hiired Briti laewawäes õnnetuste eest hoidjateks. Postikastide ajalugu. Kirja postikasti lastes ei aima inimene, kes kirza minema saadab, et see kast merise inkwifitstoni mälestus on. Asi on järgmine  : XVII. aastasajal leidufiwad Jtalia kirikutes kastid, mille wõtmeid inkwisnfioni isad oma käes hoidsiwad- Neisse kassidesse lasti kaebtuse kirjad, kui kedagi ketseriks tunnistada ja tema püüle sellekohast kaeblusi  tõsta taheti. Kaeblusi oli nii palju, et kastifi suurendada ja neid ka uulitsa äärde üles panna tuli. Kui inkwifitfion ära kaotati, põletati kasud ära, oga nende pruukimine oli nii italastesse juurdunud, et poStiseoduS nõuuks wöttis mid uuesti pruukimisele wõtta. Ta seadis linnadesse jälle uued kastid WS, mis kirjade tarwis oliwad määratud. Järg- järgul: ja mähehaawalt lagunes see pruuk ka teist sse Europa riikidesse laiali, kuni ta wiimaks üleilmliseks sai. Kui sind wabest petab elu Ära nuta, kurjaks saa. Usu, mööda läheb walu, Rõõmupilk saab tulema: Tulewikus elab süda, O!ewik on udune. Kõlk on üürike, laeb mööda. Kuid mis mööda, armas see! Arthur Saat. Kerge teist on karwustada, aga raske arwustada. Kangelased. Wäeülem (jutustab lõunalaual sõpradele): „Küll oli see aga lahing, mille sarnast terme inimesesugu  pole meel näinud! Mina ise olin keset tuld ja suitsu, kõige ägedamat wöitlust mu pää rippus meel ainsa joonekese otsas. (Teendri poole): „Eks sa mäleta, JwaN?" Teender: „Mina ei mäleta sellest midagi, auuline herra, sest mu enese pää langes siis parajasti fuuretüki kuuli läbi !" Herra: „AH, preili Amanda, minu armastus Teie mastil tõuseb juba kuni hullumeelsuseni." Preili Amaflda: „ Siis rääkige ometigi minu papaga." Herra: „Kudas, Teie lubate stis!" Amanda: „ Muidugi, sest minu papa on ju hullude arst ja wõib Teid parandada." M 4, Saarlane 190 S,