wallaS kadus-nõnda 3000 rbl ära, niisama  ka RiiaS. Tööliste ringkondades kõneldakse, et raha, mis mässulisteks otstarbeteks  nende seas korjatud, kaduma olewat läinud. , Kindralkuberner on käsu annud, et nendega, kes walla ametifi seadusewaStaselt oma pääle matnud ja kuni 15. januarini kahetsust ci awalda, nagu mässajatega ümber käidaks. Sille mõjul tuleb terweft kubermangust hulgana ininufi Mitawi losst. andeks paluma. Liibawist. Prauleni ja Shodeni wahel on Saksa' lehtede teatel 2. januaril 12 sõjariistus Meest pöstewänkri kallale tunginud.  postiljoni ja postipoissi elukardetawalt  haanianud ja 7000 rubla ära rõõwinud. Jaunpili «vallast. Kui meeletult mässulised mõnel pool talitanud, näitab järgmine „Valssi" kirjeldus. B-hrsu mõisas  müüdud pärast lossi mahapõletamist mille juures ka teenijate, iseäranis tüdrukute  warandus hukka saanud, mõisa raudsara  oksjoni teel ära. Müüdawate asjade seaS olnud umbes Kt) Jda-Friisi tõugu lehma, hobused, hobuste riistad, wankrid, tõllad, saanid, wili j. n. e. Osa lehmi jaotatud mõisa moonameeste wahel palga arwel ära ja arwatud 10 kuni 20 rubla tüki eest. Muu waranduse eest tulnud ühtekokku umbes 300 rubla sisse. See summa jagatud ka mõisateenritele palga arwel ära. Muidugi ei ole kokkutulnud  rahast palkade tasumiseksgi jätkunud.  Kõige wähe». saanud teenijad tüdrukud,  keS wilja waStu ei ole tahtnud wõtta, waid raha nõudnud. Hinnad olnud oksjonil  wäga madalad: tõlla cc st maksetud 10 rubla, «vankri ehk saani eest 3 —5 rbl. jne. Paremad asjad ostnud muidugi «väljapakkuja  ja kaSsahoidja ise ära. Õhtul, kui töö lõpetatud, põletatud weel kõik mõisa wilja- ja heinaküünid -- ühtekokku  6 küüni maha. Umbes samasuguseid  aSju tulnud ka mõnes teises mõisas ette. Gsidmgemst kirjutab „D.-Z." muu seas: Goldingem kihelkonnas on 12 inimest  kinmwonmse juures waStuhakkamile eest maha lastud. Ööl kui päewal wõetakse  inimesi hulga wiifi kinni. Kaugemalt riigist. Peterburist. Päälinna lehed teatawad, et meremäe ülemus meel ühe pataljoni mäge kokku seadida, mida Baltimaadel wiibiwatele sõjawägedele toetuseks saadetawat.  ,RuSfi* toimetaja ja wäljaandja A. N. Svworin on kohtupalati poolt trükiseaduse  art. 129 üleastumise eest 1 aastaks  kindlusewangi mõistetud. W a ngi wõtmisi tulsb siin igapäew hulgana ette; kõik wangikojad on murruna täidetud. Isegi alaealiste wangikoda  Wiiburi poolel olla alaelistest tühjendatud  ning politikawangidcle antud. Samuti seotakse WaSsili saarel sadamas olewad madruste kasarmud, kust madrused  Kroonlinna wiidi, wangikodadekS Ümber. Põletatud wiina tarwitamine jääb meie riigis rõõmustama! nnisil kasinamaks. Nagu ajaleht „Mo!wa" neil päiwil awaldatud  ametliku aruande jänle teatab, on 1904. aastal 406 000 wedru põletatud wiina wühem ära pruugitud, kui aastal enne seda- Selle töltu on kroonu puhäs fiksewlek wiinamüügist 6'/- m>lj. rubla kasinam olnud, kui eelmisel aastal. — Streigi tagajärjed olla Peterburis õige «valusalt tunda, nagu „Pet. Herold" kirjutab. Praegu olla 20,000 töölist ilma tööta, pääle selle nende perekonnad. TiifuS  nõuda tööliste laste keskelt halastamata  ohwrid. Selle juures kõwendatakse päälinna politseid: 2 uut politseimeistrit ja 4 jaoskonda tulewad juure. Linewitshi tagasitulek. Söjawäe ringkonnast  teadustatakse, et webruari-kuu esimiSteS  päeivadeS tulla Mandshuria mägede ülem juhataja kindral-adjutant Linewitsh Peterburisse. Tema tulek seista Siberi raudteel ette tulnud korratustega ühenduses. 9. jan. kui Wenemaa mässupäewal, kardeti ka sel aastal mässu. Kuid päew läks täiesti rahulikult mööda, ilma et mingisuguseid mahe juhtumisi ette oleks tulnud. Suuremalt osalt oliwad «vabrikud ja töökojad tööl. Moskwas ei tulnud ka mingisuguseid meeleawaldusi ette. Enamisti kõik wabrikud töötasiwad. Kuskil ei olnud korra rikkumist. Teadetest, mis teistest riigi kohtadest saadud, on näha, et tähendatud  päew igalpool täiesti rahulikult mööda on läinud. Peterburis on palju naljalehti politsei  poolt ära korjatud, Naljalehe .sülemit"  toimetaja on kinni pandud, 5. januaril peeti Peterburis konStitutsionilise  demokraatilise erakonna kongressi. „Molwa" teatab, et kongressist osawõtjate nimekirjas ka hrd. Tõnisson ja Rütli Tartust olla. Mostwast. Aabeli päämeeste kongress tegi otsuseks paluda, et üksgi uus seadus enne riigiwolikogu kokkukutsumist maksma ei pandaks ja et riigiwolikogu wõimalikult ruttu kokku kutsutaks. Teheranist. Seistanis on katk; iga saja haige hulgast sureb 99 ära. Siberist. Siberi raudtee ümbrusest, teatame Peterburi agentur järgmist: Raudtee ümbruses walitseda täieline segadus.  Poolemiljoni suurune sõjawägi liigub kodumaa poole. Mõnes kohas tikuwad soldatid oma käe pääl kodumaale. Terwes Tagabaikalis ja Siberis walitseb näljahäda,  sellel põhjusel, et ei ole saadud misgit  tarwituss ainet juurde wedada. Iseäranis  on igapäewaSte toidu ainete puudus tuntaw. Inimesed mötlewad hirmuga tulemaste  aegade pääle. Nendes kohtades, kuS mäge ei ole, wõistlewad streigi komiteed walitsnsega. Elanikud wiibiwad nõnda ütelda wasari ja alasi wahel. Raudtee ülemused on kohati jäljeta kadunud. Jaamade  pääl on nende asemele streigi komited  asunud. Aaukastas olla mäss õige suureks läinud ja selle mahasurumine tarwitawat suurt jõudu- Põhjapoolses KaukafiaS olla terwed linnad ja Wladikawkasi raudtee  mässajate käes. Mässajad olla Kaukasia  rahwastega ühinenud, kes maaolusid HSSti tunnewad ja söjariiStosid hästi tarwitada oskawad, nii et mässu sumbutamine  igatahes palju aega ja pikka wõitlust tarwitawat. Taga-KaukasiaS olla asi meel hullem. Guria, Mingrelia ja Jmertiinia olla maa pärisrahwa käes, kel kõigil sõjariistad  on. Ühendus Kutsist, Poti ja Vatumi linnadel olla Tiflisiga katkestatud. Sõjariistu saawad mässajad -väljamaalt. Terwed linnad on nälgimas, sest et toidukraami  kusagilt ei tule- TiflisiS olla leib otsas- Majandusime kahju mitu miljoni. Kõik öpeasutused on määramata ajaks kinni pandud. Irkutskist telegrahweritakse: Siin «alitseb rewolutsion. Wikuberner on haawatud,  politseimeister ära tapetud. Wäljamaalt. Prantsusemaal oli nendel päewadel uue riigi presidendi walimine 3. jan. ettewõetud.  Katsewalimisel sai suure enamuse  nüüdne senati president FalliereS. Niisama  läks lugu päris walimisel ja nagu telegrahw teatab, kuulutati FalliereS Prantsuse  wabariigi presidendiks 7 aasta pääle sest päewast, kui Loubeti ameti aeg lõpeb, see on 18. «veebruarist (uue kalendri järele) hakates. Partsis, 5. jan. (Havas.) Selle järel kui pää minister kuulda saanud, et Wenezuela  president K .stro Prantsuse riigi «volinikule  ära keelnud Laguaira sadamast ära sõita, pani ta siinsele Wenezuela «volinikule  ette Prantsuse riigi piiridest kohe lahkuda- Õhtul sõitis Wenezuela «volinik minema- Venezuela walmistab ennast Prantsusemaaga  sõja wastu. - Lastekaswatajannade palgad Amerikas on wäga kõrged. Kõige suuremat palka saab sääl miljonäri William G. Whitmy tiltre kaSwataja neiu Bend, nimelt 40,000 rubla aaStaS. Chicago miljonäri Armouri tütre seltsiline saab aastas 20,000 rubla, kuna ta 2000 rublaga teenistust algas. Uuemad sõnumid. Tähele panemist juhime tulema! pühapäewal  peetawa kurttummade jõulupidu  pääse- See kord jutustab üks kurttumm koolilaps pitke ma kõne tujul oma elulugu—  Walitsewale senatile antud Kõigekõrgema  uiasi järele on Riigiwolikogu  walimise asjus üleS andmiste tähtaeg kuni 1. webruariui  tÄOL pitkeudatud. Kurcsare postikontor on 4. klassi postikontorite  liiki arwatud- Kontori ülemaks on praegune ülem hr- Michailow nimetatud.  Postikontori kergendamise tõttu on ka siinsete postiametnikkudc palk kõrgendatud. Siinse sõjamäe ülema poolt on käsk antud, et kõik püssid ja muud sõjariistad peawad 20, januariks maal waldade poolt kokkukorjatud ja ära toodud saama Ka linnaelanikkude kohta käib see käsk. Pühapäewal, 15. januaril peeti Karskuse SeüfiS pcrekonna-õhtut, jõulupuu, laulu, muufikamängu ja ettelugemiStega  Küünla kuu hakatuse! annab Karskuse Selts suurema pidu õhtu- Möndasugust. Palja pääga käimist soowitab  Soome ..Terwishoiu leht". Et inimesel ju sündides juuksed pääs on, tunnistawat, et temal kunstlikku pääkatet wajagi pole. Igatahes olewat liig soojad ehk kõmad pääwarjud kahjulikud. Et nüüd korra kaetud  pääga käimine üleüldiselt walitsewaks saanud, peab see muidugi nii jääma, kuid termisele tuluks olewat tingimata, nimelt suwel, wahelgi palja pääga käia, niisama kui palja jalugi; nimelt keskpäewal selge ilmaga kantagu silmade marjuks laiade äärtega  kerget kübarat. Naesterahwa rätikukandmisel  olewat see halbtus, et need kõrwad  kinni katawad. mis mitte ei tohiks sündida Palja pääga wäljas käimine olewst  termisele kosutuseks ning kaSwatab ja kinnitab otse ka juukste käsmu ning nende kaitswat wõimu pää kohta; talme külmaga peab muidugi ettewaatlik oldama. Termi M 3 S aa r la n e, 17