Meile on kindlast kohast lubatud hilju!! pestud Saaremaa 'õpetajate sinodi üle edaspidi pitkemat kirjeldust saata. Sel aastal näikse KuresaareS wahem supelwõõraid  otewat, kui endistel aastatel. See tuleb ms! küll sõjaseaduse mõjust. Sest paljude siwciwõõraSte  poott kuulukse, et teistes linnades siin ci tea wi suurt mässu- kardetakse olewat. Linn olla ju sõjaseaduse all ja ilma mässuta ju sõjaseadust  ei ole. Nüüd aga awaldataksc pärisimestnst, et siin nii waikne on. Ja ometi oli suurem osa ..linnaisadest" selle' waStu. et Kuresaarcst sõja—  Wanemad inimesid teadwad tõendada, et nii palju wett. kui sel aastal, pole «ende armateS enne Saaremaa metsades mitte olnud. Kaarma näitemüük 4. skp. läks kõigiti ilusasti mööda: Ilm oli ilus. rahwast rohkesti, wähtmalt 2060; asju oli palju mis kõik paari tunni jooksul ära müüdi. Pidu tuju oli hää, mida Kaarma pasunakoori mäng ka omalt poolt ülendas. Üleüldine sissetulek on arwata 300 rbl. Kingitud asjade hulga pääle ,vaadates mõis arwata. et sissetulek suurem oleks wöinud olla, aga seda silmas pidades, et aSjad suuremalt jaoltt mõnekümne kopikalised oliwad. on nimetatud summa täiesti rahuloldaw. Sellega on Kaarma kiriku oreli muretsemiseks jällegi arwata 200 rbl. juurde tulnud. See on teine näitemüük, mis praeguse Kaarma õpetaja ajal oreli hääkS toime on pandud, ja mis kauni snmmakcse hädapärast tormilise  aSja HääkS juba sisse on toonud. Aia pean oma kohuseks siin nimetada, et Kaarma  õpetaja herra oma auuStatud prouaga sellepärast oma koguduie poolt tüll mitmewörra  awalikku tänu ära teeninud on, et nemad nii iseennast ärasalgawal musil palju murel ja waewa koguduse kasuks enese pääle on wotnud ja omalt poolt palju kulu kannud, mis niisuguse suure basaari toimepanemine nõuab. Imeks panna on õp. hra Passi elamus ja osawus basaari  toimetamises: kus tema ilmus, sääl tuli kui uuS elu rahwahulga sekka ja as-ad saiwad mõne minutiga tema ees seiswalt laualt ära ostetud. Ka meie õpetaja proua on selles asjas sipelga sarnast usinust üles näidanud. Tulewal aastal pühitseb Kaarma  kogudus oma kiriku 500 aasta kestwuse  mälestusepäcwa. Kana on, et selleks ajaks uut erelit meel muretseda ci jõua, kui mujalt poolt abi ci saa, sest oreli muretsemiseks ehk mana parandamiseks puudub  meel üle poole selleks tormilisest summast.  J. K. Teiselt poolt kirjutatakse meile, et basaari  läbi pääle 360 rubla sisse on tulnud.  Wülja on läinud 78 rbl- LO kop., nii et puhast kasu 280 rbl. järele jääb. Sügisel, augusti kuut, tahawad mõisnikud Kaarma üritus waillwilkku kontserti kiriku oreli HSSks anda. Karjast. Siin walitseb nüüd waikne rahu. Ka mmsa polludel töötatakse jälle rahuliste edasi, nn kuv ennegi. Ka paewapalkgi  on endine 20—25 kop. päcsas, kuna aga taluperemeeste kaest 30— 35 kop. päcwapalka nõutakse- Eee tuleb muidugi sellest, et taluperemehed oma tööÜStelt rohkem  tööd ja wirlust nõuawad- Tänawu kesadel on meil küll korrapäraline aeg olnud. Oli sooja ja rvihma- Lmetigi on odrapõllul sööditmd, kes odral ladwad püäll ära söömad- Erned on täiesti ära söödud, nii et seemet saadagi ei ole. Mõnel pool on teist korda küluud ka see ei aetanud. Seest ma lugu on ka kapsaste, kaalide ja muu aiawihaga, Wiimasel ajal on paljud nüdukohad wee all- Pärnust. Meie Unna sangimajasse Lvodi st! songi. Wangid on SasremsaU pärit, nimelt Aleksander Kärner, Juhan Rauk, Aieksander- Aer, Johan Seppahammer,  Johan Sooäär, Aleksei Reis, Riido MetS, Feodor Laosson, Jaan Kunstmann, Ado Still, Mart Pett, LaaS Saar, LaaS Kipper, Aleksei Auga, Midi 5 Mölder, Ernst Sarapu ja Mart Õun. Nad saadcta- WiljütÄsje politilalise kahtluse  põhjusel jõulust saadik wongispcetud „ Sakala" toimetaja hra A. Peet. Ta on silutaks tunnistatud ja täitsa wabaks Mõistetud. Tartust. EeSti ja Lätikeelse tegeliku usuteaduse  õpetootide asutamise küsimus Tartu ülikooli juurde on lõpulikult malmis töötatud  ja pandakse lähemal ajal, pääle riigi -volikogus ja riigi nõuukoguS läbi wsatamise,  Kõigekõrgemale poole kinnitamiseks Me. Juba nelja aasta sest pani hariduse mimStermA sellekohase küsimuse Ew.-Lutheri  usu tindral-konsiStoriumilc ette, kuna aga kindral-tonsislorium ettepaneku waStu seisis, oma rvaStuseiSmift sellega põhjendades,  et Eesiü ja Läti keelne ujuicadusline  kirjandus ja sellekohased õpetuseandjad puuduwad. Ka nüüdgi, hariduse miniSteriumi  uue scllekohaje McpLneku pääle on kiudral-konsistorium jcletunud, et ta praegugi põhjuSmõtteliiult selle waStu seisad, turd rahwusliSte wahede terawamaks  mimmise pärast paremaks peab, järele anda, kuid La soowitab ühtlasi ka Poola keele õpUooli sisseseadmist, sest et Tartus palju poolakaid usuteadust spiwad. Wklgk Maakonnast. DruweniS rööwiti  29. mait s. a. enne lõunat umbes kell lv, kroonu lviinapootnst 200 rbl. raha ära za purustati pudelid. Kottu on kahju umber 800 rubla. Rõöwijad on kõik noored mehed olnud. Eestimaalt. Waldade asemikkude Valimine  Riiga, kindraUubelmri juurde asulata- Wüle kvnwercntsüe, on ka Eestimaal kasil. Leidub wolikogusi.tcS küll koiku tutiwad, aga waltmisc ette roötmata jälsiwad, selle põhjendusega,  et walla asemikkude waluniue Kaa-nallaseaduse järele wolikvgu aSjatS ci ole, luna ka wolikogude hulgas enamasti  mehi ei leidu, kes asemikuna Riiga minna wõusiwad. Riigiduuma saadikule K. P. Hellaltlle  on Tallinna kreisi, Madinntt walla elanik WahtmciLier lirja saatnud, milles la karisiusesaikade Ugewuse kohta kaeblust tõstad. Tema olla, nõgu „Sirunast" naha wõib, jõukas inimene olnud ja olla kariSiusesatkade tcgcicuse läbi lerwe oma waranduse taoeanud. WahtmeiStcr kirjutab : Dragunite sõjakäik algas 27. delsembril. Nad luUwad Mahtmeistri juurde ja pöörasiwad  tcrwe maja ümber, kuid nad ei leidnud  milte midagi jeaduscwasiaft za jäiwad sellega rahule, et nad rahakoti 200 rublaga  ära wöisiwud ning poest kauba üra kandfiwav. Wseialgad jvaifiwad wus sõjakäiku  korda- Ühe sõjakäigu ajal mo.stwud nad ilma mähnnogi seleiuscia poetecnija Nerlingi kinni ja lajlsirvab ta Maha. Wiimase käigu ajal pöörosiwad nad jällegi tcrwe maja sisemuse ümber za pisisnvub enne ärasõltMist maja põlema. Hr. WahlmciSter arwab oma kahju, mis ta wüesotkade sõjakäiludest sai, 70 tuhat rbl. suureks; ta tahab administraisiom  wasiu kahjutasu nõudmise sisse anda. Wirumaalt. Porkuni lossis läisiwad 25. ii.au Saaremaa mehed Jaan Roost, Peeter Roost, Nihkel Roost za Jüri Msrulas  tevisiluga zärwele, kus juures lootsik nende endi euewaatamata oleku pärast ümber läks. Mehed upxufiwad järwe ara. Lätimaalt. LZUtta-Liiwimaalt. Arest. Hilja aja eest pandi, nagu «Peterb. Atlbalss" teatab, keegi Karl Balthail sellepärast kinni, et ta tarisiuswäc-salkadele walekaebtusi süüta inimeste pääle õli saatnud. Riiast. Rewisjon Riias. „Birsh. Wed." teatawad, et ihunuhtluse tarwitamine  Riias Peterhofis käredalt hukka on mõistetud. Kuidas kuulub, saadetakse üks senator Riiga, et seda asja uurida. Läänemere maade rahwa- ja algkoolides  kohaliste keelte -õpekeelekS sisseseadmiseks  walinisiatakse „Latwija" teatel hariduse miniSuriumis praegusel ajal sellekohase seaduse celnõuu. Muude seas pivünitatawat ka praeguste rshrvakooli enspektorite asemele, kes peaaegu kõik kölbn-aiaks  tunnistatud, uued ametnikud seadida,  keS kohaliste oludega paremine tuttawad  on. " ' , -r-, . Liiwimaa kindralkuberncr Sollogub pöörab selle pääle tähelpanemist, et sõjaseaduse  ja karistuswäe-saikade Pääle waatamata  rewolutsioni weel Mitte pdle püütud maha suruda. Sellest teeb kindralkuberner järelduse, ei tarwis on Baltimaad sõjawüeliselt  weel kindlamaks teha. Wcd." pühendawad sellele arwamisele pikema  märkuse ja ütlewad, et aeg oleks ometigi  aru saada, tui kõlbmata abinõs kodusõja  pidamine rahwa rahustamiseks on. Öösel WaStu 1. juni läkfiwad Dubbeinist  tulnud aurulaewa Kerkowius'e" püüle K nöörimeest, kellest üks üliõpilase mütsi kandis. Need wõtstwad  Mauser! rewolwrid kätte ja sundisiwad  kapteni ja reisijaid raha wälja andma;  pääle selle käskisiwad nad kapteni madala koha päält randa sõita js läksiwäd laewa päält maha. 'Smilgi talust mõõd minnes tapfiwad nad Simlgi wanema poja ära, haawasimad nooremat, nimetofiwod  ncrd salakuulajateks ja põgencsiwad  ist ara. Selsamal öösel tungis sõjariistus salk krahw Kkiserlingi Zenhvsi mõisa kallale, mis Miiiawi ligidal on. Andsiwad lvsst pääle tuld ja pisisiwud ta põlema. Miitawist kutsuti pritsimehed sinna. Kuurnmaalt, Dshukstenist. Leidus. Maja wundämcndikaewamise juures leiti kals inimest pääluUd, millel poole tolli laiused ja weerand Lolli paksused brongsift rongad köwaSti ümber oliwad. Pääle selle kaewati weel AS wähem rõngas wälja, millel IS4L. aaSta arw pääl oli, ja kuldraha  IK4B. aasta arwuga. Sääl olewat ka ennemalt mitmesuguseid manu usju leitud. . - < Kaugemalt riigist. Peterbur-st. Rugiwolikogu liikmed M. M. Kowalcwstt ja A. G. Sipjagin andsiwad Peterhcsi palees korrapidajale tilwadjutandiie tirja keldri nime püüle ara, milles palutakse, et surmanuhtluse tarwitamine  wübimata üra keelatakö. Kirjale on mitu sada inimest alla kirjutanud. —7 Wene lclcgruhwi talitud saatis teate laiali, et Peterburist sõjawügede juhataja poolt iäsk olla antud surmaotsuste täidesaatmist  seisma jütta See teade ei ole õige, nagu „Wojennõi Golos" seletab. Rahwa»abaduse erakond riigiwolif kogus tegi otsuseks hulga tööde püüle wuads:es, mis rvolikogul teha, suw i s e wahcaja pidamise poolt mitte olla. Peterburis ftrergiwud pekrite ja konditoride sellid, kes rohkem palka nõua« wad ja mitmete töõkergitust. RiM M 24, Saarl a n e. 1906,