Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewat. Toimetus on KurcsaareS, PitkaS uulitsas, Treffcui majas nr II Kuulutuste tvaStuwõtMiur kuni kellu 1 päewal Kuulutuste f-lit-rida A k., lehe eesotsas 30 k, Adresst muutmise eest Iv kop. Tellimisehmd: "v- . . 1 „ ?L „ V- -'tl- V- .. . . - . s« „ M St. Laupäewal, LI. märtsil 1909. XXV. aastakäik Kodulindude toitmisest. (Lõpp.) IV. Söötmine. Rohkuse järele, tuidaS toitu loomadele käite antakse, jätkub ta kas ainult tarwiduse toiduks, mille junreS looma keha loomulikul seisukorral seisab, ilma et ta kõhnemaks ehi raSwasemaks läheks, ehk kasutoiduks, mille juures loom kasu (mune, sulgi) anda wõib, sääl juures oga ikkagi loomulikule seisukorrale jäeb- Keskmise suurusega, 5 naelaline, kana tarwitab tarwiduse toiduks päewaS 100 —130 gr.*) toitu ehk umbes 85 gr. kuiwollust. Siia juurde ei ole harilik haljas toit mitte rehkendatud. Mewas antama  tarwiduse toidu sees peab olema: 7—B grammi munawalget, umbeS I..gr. raSwa ja 50 —80 gr. lämmastikuta extraktollufi. Kasutoidu  sees peab iseäranis munawalget ja raswa rohkemal mõõdul olema, umbes 12—15 gr. munawalget, 4—6 gr. raswa- Raskematele kanadele sellest weel märksa rohkem, kergematele wähem. Terawili pakub lindude tarwiduse kohaselt liig wähe munawalget ja raswa, oga tärklist selle wastu liig palju, rohkem kui linnud  seda üraseedida jöuaksiwad. Et kalli terawiljaga  söötmise läbi raiskamist (tärklise poolest) ette ei tuleks, siis peab terawilja wähemal mõõdul antud saama, sääl kõrwal aga munawalge  rikkamaid ja ühtlust ka odawamaid taime ja ltha toitusid pakutama, näit.: 1000 gr. puhta odratoidu asemel ainult 500 gr. otri ja sinna juurde 500 gr. kartulist ning 250 gr kliidest walmistatud pehmet toitu (tainast). Kanadele,  keö (suwel) waba wäljajooksu juures rohkesti toitu leiawad, tuleb kõigest weerand ehk pool siin ülesantud toidust anda, linnu kohta umbes 15—20 gr. teri ja natuke pehmet toitu. Pchmetoidu walmiStamine, mille kokkuseadluse  osad kliid, loomajuhud ehk tangud, kartulid jne. on, sünnib sel wiifil, et kliid, loomajahud, tan- gud jne. kecwa wee sees üles leotatakse, peeneks  tõugatud kartulid ja muud foowitud toiduaineid  juurde lijaiakse, kõik hästi ära segatakse,  nõnda et paksu, waewalt niiske taina sarnane segu järele jääb. mida leigelt ehk jahtunult  tarwitaiakse. Talwise söömise juures peab selle eest hoitud saama, et linnud mitte raSwa ei lähe, sellega kaob munemine ära. Harilikult sünnitab seda wiga hommikune pehme  toidu kätteandmine. Linnud söömad seda wüga ahnelt, niipalju kui aga wähegi wõiwad ja pääle selle lamawad pool päewa ilma tööta kusagil soojas lauda nurgas. Sarnane olek edendab wüga hästi raswa minemist. Mõnede lindude kaSwatajate poolt soowitatakse sellepärast pehmet toitu õht u l anda. Selle wastu on aga tähendada, et pehme toidu seedimine wüga rutusti sünnib ja see sellega mitte sel mõõdul soojust anda ci jõua, kuidas lind seda pikal külmal tolme ööl tarwitaks. Soowitatakse järgmist söötmise wiifi: nii pea kui kanad õhtul puhkama on läinud, puistatakse neile natuke terawilja toitu põrandal olcwate saskede sisse ja rehitsetakse rehaga hästi ära. Selleks on terawiljade (odra, kaera, nisu, ruki) segu kõige parem, nõ. takse iga kolme kana tarwiS üIS hää peotäis- Hommikul hoolitsetagu warakult  soojaleige joogi wee eest. Kanad, kes öösel  wäga jänuliftks saanud, saawad siis sellega kohe tarwiliku soojuse eneste pugusse ja maosse. Wõib imestelcdo, kui palju mett nad ära tarwitawad.  Selle pääle algab südi rehitsemine. Keskpäewa ajal ontogu pehmet toitu, iga 15 kanale nende suuruse järele rehkendades I—l Ve Selle toiduhulga juureS jäewad  nad pool söönuks ja asuwad sellepärast jällegi agaralt saskede alla peidetud toitu wälja lehitsema, olgugi, et nad säält palju enam ei leia. Õhtul on nende kõhud jällegi täiesti tühjad ja siis antakse neile, nagu hommikugi, terawilja segu. See on kõige parem ja oda- wam wiis munejaid kanu talwel sööta- Üleliigne  söötmine, mis algajatele söötjatele kergesti  juhtub, on mitmesuguste haiguste sünnitaja  ja selle wastu pole paremat rohtu, kui «vahetpidamata liikumine. Alati liikuja kana on kõige terwem ja muneb igal ajal wirgaSti. ") 1 liiter 0,81 pangi (wedrs). Audaku s pidalitõbiste kolon ii Saaremaal. Wäga huwitaw on ajaloolisel teel järele «vaadata kudas pidalitõbi Saaremaal laiali lagunenud  on ja missuguseid abinõusid tema waStu «võitlemiseks on tarwitatud. Õigeid teateid, millal just pidalitõbi Saaremaale  ilmus, ei ole, ja sellepärast peab, et aega kindlaks teha, millal see tõbi siia toodi, körwaliste  teadetega leppima- See on kindlasti teada, et Tallinnas esimene pidalitõbiste maja 1237 a. asutati ja selsamal ajal oli ka RiiaS haigemaja pidalitõbiste tarwiS awatud. Sellest wõib arwata, et pidalitõbi mitte enne 8. aastasaja lõppu Saaremaale ei ole ilmunud. Need teated on selles küsimuses nii täiuseta, et selle otsusega leppima peab: esimene pidalitõbiste maja oli Saaremaal 13. aastasaja lõpupoole awatud ja igal juhtumisel  mitte hiljem, kui 15. aastasajal. Nagu näha, on kahtlaste teadete «vaheaeg pidalitõbe hakatuse üle 150 aastat. Mõõgawendade ordu, kelle päralt saar oli, ehitas esimese pidalitõbiste maja Kihelkonna lähedale praeguse Pidula mõisa maa pääle (Pidul tuleb sõnast Pidali, Hospidali mõisa). Huwitaw on, et Eesti keeles see haigus „pidalitõbeks" nimetatakse. See on lühendatud sõnast „hospidali tobi." Niisugune nimi on haigusele sellepärast antud, et keskmistes aastasadades  iga pidalitõbist tingimata hospidalisse pandi. Rahwajutt teab mõisa lähedal hallikat näidata, mida haiged enese parandamiseks tarwitafiwad.  Niisama on ka mõisas pidalitõbiste maja seinad näha. Kaks Dianat. 20 Prantsuse kirjaniku Aleksander DumaS'e ajaioolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Piklep. " Martin oli julge, et Gabriele mingisugust õigust el ole oma tundmust tema cest marjata, sest ta oli krahmi 5 aastat truisti teeninud ja isegi tema elu päästnud. Sellele järgnemast jutustusest otsustas Gabriele,  et Diana de Castro Franz de Montmorencit  mitte ei armasta, kuna Martin Sõdija jälle sellele otsust le tuli, et Gabriele Diana de Castrot armastab- JuluStuS rõõmustas mõlemaid  niipalju, et Gabriele tund aega warem Louvre tuli, kui sõäl uksed lahti tehti, kuna Martin Sõdija kojarätiepa juurde läks, et selle käest omale mustast drapist kampjoli ja kollasest trikoft püksid oSta. Ta maksis tohe raha wälja ja ajaS omale uue ülikonna selga, et ta siiS õige tore wälja näeks, kui ta õhtul Louvre eessaalis oma h-rrat ootab. Rätsepa imestus oli aga suur, kui Martin Sõdija poole Luuni pärast teises ülikonnas uueSti ilmus. Tema küsimise pääle wastss Martin, et õhtu õige milu olla ja ta sellepärast ennast soojematesse  riietesse svowib panna -s, Aas weel juurde, et enne ostetud ülikond talle' mäga meeldida, mispärast ta rätseppa palub omale sestsamast riidest meel niisamasugust ülikonda walmistada- Kauase tingimise järele lubas rätscpp wiimati temale niisamasuguse ülekonna teiseks päewaks walmis teha, ehk fee tüll talle ei meeldinud, et Martin teist ükkonda «Azu tellis. Selle aja sees hulkus Gabriele terme tunni oma paradiisi ukse ees, kuni wiimati uksed lahti tehti ja ta teiste kawalcride ja damede seltsis kuninganna tubadesse sisse lasti. Kohe esimesel silmapilgul nägi Gabriele Dianat, kes Maria Stuarti kõrwal istus- Kohe tema juurde minna oleks liig suur julgus ja cttewaatamatuS vinud, sl st Gabriele oli kuninga kojas meel wõoras. Ta otsustas selleks parajat silmapilku oodata, kui jutuajamine täies hoos on ja keegi teda tähele ei pane. Ta nägi oma kõrwal ühe kahwatanud ja haiglase näoga noore mehe ja hakkas sellega ajami iteks jutustama. Wähs aja pärast, kui nad mõnest tähtsuseta asjast oliwad kõnelenud, küsis noormees korraga Gabriele käest: Kellega on mul au jutustada? Minu nimi on vicimte d'Ex naise, wastas Gabriele; lubage julgeda Teile niisamasugust küsimist ette panna? Ma olen Franz Montmorenci. Oleks ta ütelnud: ,Ma olen wanapagan ise!" siis ei oleks Gabriele mitte nii ruttu tema juurest eemale läinud ja nii kangest ehmatanud,  kui nüüd. Franz iseStsS «äga, aga et ta pikalise iseloomuga oli ja pääga ei wiitfinud töötada, ei hakkanud ta seda mõistatust Üles arwamagi, maid püüdis oinale wiisakamat seltsilist  leida- Gabriele läks Diana posis, sga inimeste tungimine kuninga kõrwal HMis teda tagasi. Heinrich 11. audis teada, et koja daamede lõbuks täna õhtul gallerei MN »W järguline nalja- mäng Zean Antoine de Biffi salmides, päälkirja  all „Wahwa rüütel" etendatakse. See teadustuS wõeti suurte rõõmu hüüetega waStu. Kawalerid andfiwad damedele kätt ja wiifiwad neid kõrwalisesse saali, kus näitelawa oli ehitatud,  kuid Gabriele jäi Diana juurde minemisega hiljaks ja jäi kuninganna tooli taha seisma. Katarina Medici nägi teda ja kutsus teda oma juurde. Noormees pidi ta käsku täitma. Voconte d'Ex.naise, mikspärast ei olnud Teid täna wõidupidul näha? küsis ta. Majesteet, wastas Gabriele, kuninga poolt minu pääle pandud ametikohused takistafiwad mind. WSga kahju, ütles Katarina nõidusliku naeratamisega, sest Teie olete kõige julgem ja osawam meie ratsanikkudest. Eile panite oma osawa löögiga kuninga sadulas wankuma. Ehk teete mulle wcel kord seda meelehäüd Teie osawuse juures tunnistajaks olla? Gabriele kumardaS; ta ei teadnud, mis selle meelituse pääle waStata. Kas Teie teate, missugust tükki täna mängitakse? küsis Katarina edasi, keS nooremehe üle wäga huwitust nähti tundwat. Minule on see tükk Ladina keeles tuttaw, wastas Gabriele. Ma olen kuulnud, et see lihtne TerenziuS'e tüki tõlge olla. Na näen, ütles kuninganna, et Teie niisama  tark, kui wahwa olete, niisama osaw kirjanduses,  kui odaga «Sitkuses. Need sõnad saiwad pool sosinal, õrnade pilkude saadetusel räägitud. Kuid tänamata