peendrad(„jäad"). Kes arwab parema olema, see kaewaku ka kapsa maale wäikesed kraamid sisse, täitku need hobuse ehk sea sõnnikuga ja mullaga täis, ja tehku peendrad pääle, just nii et sõnnikuga täidetud kraam peendra alla jääb, Peendra tegemise ajal kaewatagu  peendra maa hästi läbi, sest kapsas armastab, et maa hästi pude on. On seda wiisi peendrad malmis tehtud, istutagu  taimed pääle ja kantagu kaöwamise ajal kastmise, muldamise ja kiikumise eest hoolt, küll sa näed siis, kudas kapsad kaswawad ja sinu waewa auusasti tasuwad,  sest kapsas annab, kui hästi kaswab, kõige suuremad protsendid. Teine aasta kaema peendra wahed sugawamaks, täida nimetatud moodu jälle täis, kaema peenar lahti, ja siis on suli peendra mulda küllalt. Seda wiisi tee iga kewade, siis saad ise kapsaid süüa ja wõid ka teistele müüa. Et ussid kapsaid ei rikuks, wõib peendra pääle ehk wahele kanepid külwada aga arwa, kahe jala pääle üks kanepi kasw. F- tecwe ilma eneste ümber ära unustanud olewat. Proua Minna pööris kanna pääl ümber ja läks majasse tagasi. Ja jah, imed ja imetähcd sünniwad meel täna päswani, sosistas tema. Ja toas astus tema peegli ette ja wahetas oma wäljaskäima tanu koduse wastu ümber, pani uue tanu suure hoolega kokku ja peeglialuse laua sahtli,' kõige wiimaks sidus tema enesele wana põlle ette. Noh, sosistas tema iseeneses, õieti arwateS,  oli see ju kõige targem tegu, mida nemad teha wöisiwad- Mina omalt poolt ei oleks küll ialgi selle mõtte pääle tulnud hm. Aga imelik on ses ometi, kuidas  mõni asi wahel inimesele üsna ilma teadmata südame külge wöib kaswada. Kui tema mulle täna ütles, et tema meilt ära tahab minna, läks see mulle just kui noa piste otse südamesse. Soh, nüüd on siis asi wiimaks ometi nii kaugel, et mamsel Jlmacgsest minu minija saab! Aga mis tõsi on peab ikka tõeks jääma, auus ja tubli tüdruk on tema igate pidi ja et tema mu Fritsu tõsiselt armastab, selle pääle olen ka kindel, ning Ema, siin toon mina sulle Ühe tütrel hüüab pocg. Ja üle läwe astuwad käsi käes tohter Roettger ja tema pruut. (Lõpp.) Kirjandus. Sala helinad. R. Honssoiii lugulaul. Wiljandis. Trükitud A. Peeti trükikojas 190 S. 30 ihk. hind 1S kop. Lugulaul „Sala helinad" sisaldab eneses kujutusi Eesli orjapõlwe ajast. Kujutus on kaunis põncw. Hanson kujutab seda aega pahemast külgest. Kuid orja põlwe raskuste ajal on ka juhtumisi olnud, mis häädust ja inimsuse aatelisi sündmust kujutawad. Praegusel  ojal armastatakse asja ainult pahemalt küljelt waadata. Meie peaksime aga EeSti orjapõlwe  elust ka p a r e m a i d pilkusid wälja otsima, et seega oma tundmusi minewiku kohta pehmendada. Muidu jääb meie pilk orjapõlwe aja kohta külmaks ja kalgiks. See teeb aga meid endid ka külmaks ja kalgiks ning kihutab kättcmaksmisele ja waenulistcle tundmistcle, mis aga meile, kui risiiinimestele, auu ei tee. Meie peame endid kõrges rüütlikuS meeks armastuse ideali täiusega ehtima. Et hr. Hansani lugulaulus  orjapõlwe aega ses mõttes mitte ei kujutatud,  sellepärast ei mõista ju meie teda mitte hukka. „Salahciinad" ei paku ju mitte terwet orjapõlivc ajalugu, maid ühte pilku pahemast küljest,  ja see on Hansonil meie arwates üsna hästi korda läinud. Möndasugust. Hommikumaa muinasjutt. Boa- Bilil jäi ta naene Fatma raskesti haigeks. Muhamediusuline Boa-Bil pööras palwega Allah poole, et see ta naese terweks teeks. „O, suur Allah, tee mu abikaasa terweks, ja kui sa mu palwet kuulda wõtad, siis müün oma kõige parema hobuse ära ja saadud raha jagan ära waestele!" Allah kuulis ta palwei ja Fatma hakkas paranema. Pva-Wl olt kahju oma kallat hobust ära müüa ja ta et täitnud oma tõotust. Seda nähes «vihastas  Allah ja Fatma termis hakkas jälle halwemaks minema. Ehmatanud abikaas hakkas uuesti Allahi paluma, et ta tema kalli naese terweks teeks, ja ta lubas kõik selle rahas mis ta oma hobuse eest saab, «vaestele ära jagada. Fatma tel mis läks jälle paremaks.  Nüüd ei jäänud Boa-Bilil muud uöuu üle, kui pidi hobuse ära müüma; kahju oli tal seda teha. > Ta «võttis hobuse suu kõrwast kinni ja wiis ta turule, aga ta ei unustanud mitte ka mana kassi kotiga ühes wõita. Turul leidis ta kohe hobuseostja. «Palju sa ta eest tahad?" küsis ta Boa-Bili käest. „Ühe piastri (9V« kop.)" Imestades «vaatas ostja Boa-Bili pääle, sest ta ei olnud meel elu ajal sarnast odawat hobuse hinda kuulnudgi. „Ma annan sulle su hobuse eest rohkem." «Rohkem ma ei nõua, aga ma teen sulle wäikess tingimise: osta kass hobusega ühes ära." „Palju sa kassi eest nõuad?" ~1.999 piastrit." Ostja mõtles, et hobusemüüja pääst hulluks on läinud, aga kui ta hobuse pääle waatas, siis leidis ta, et hobuse hind mitte kõrge polnud. „Hää küll, ma olen nõuus," ütles ostja ja maksis Boa-Bilile raha wälja." . Boa-Bil, kui ta raha kätte oli saanud, jagas 1 piastri, mis ta hobuse eest oli saanud, waestele ja pistis 1.999 piastrit tasku ja läks rõõmsa meelega koju. Baptistlaste kogudusi eestlaste seas 011, nagu lehed teatawad, minewal aastal 12, 1753 hingega aasta algusel ja 1944 hingega aasta lõpul. Papagoi, kes kõnet ei lubanud pidada AaStat 10 tagasi reisisiivad hertsog ja hertsoginna Tek (Inglismaal) kord Liwerpoli. Lord-mer pidas neile terwitus-kone. Parajasti, tui hertsog wastata tahtis, hüüdis teegi lähedal olewa maja akna päält : Mait, pea suu!" Kõik waatastwad ehmatades akna poole. Sääl istus papagoi. Hertsog naeris ja ütles: „Wastuse annan ma lossis, kus meid keegi segama ei tule " Isamaalt. Kuresaares on hästi rohkesti walehõberubtaltsi  rahast liikumas. Õigetest rahadest on nad kergesti ära tunda: nad on kergemad, sõrmedega katsudes palju pehmemad ja libemad, laua pääle wisatcS ilma kõlata, riigikull, keisri nägu ning koik kirjad ei ole mitte selged. Kui rahawaStuwõtmise juures neid märkisid tähelepannakse, siis wõib ennast küll pettuse eest hoida. Kõige päält on siin aga tähelepanemist tarwis. Saaremaa maopäew awati 24. webruaril. Maapäewa jutlusi pidas praost Walter. „Arensb. Woch" kirjutab, et Saaremaal wäga wähe marutõbe ette tulla ja saarlased, kui kuulewad, kui palju suurel maal seda häda on, tänawad Jumalat selle eest, et ta neid selle haiguse eest ou hoidnud. Saaremaal pole kedagi  hull koer hammustanud, pole keegi ka hullu koera näinudgi. Mis põhjusel see tuleb, et sääl haigust üleüldse wäga wähe ette tuleb, seda ci wõi selgesti ütelda. Tuttaw kodumaa kunstnik O. baron Sass on suurema pildi maalimise lõpetanud, mis Kristuse taewaminemist kujutab. See töö on Püha kirikusse altari pildiks määratud. Et ka laiemad ringkonnad pildiga tuttawaks faaksiwad, selle otstarbega on ta maapäewa ajal Kuresaare  St. Laurentiuse kirikusse ülesse seatud. Senati otsus teede sillutuse asjus. Senat on „Kuramaa Kub. lehe." järele otsustanud: Läänemeremaade eraseaduse mõtte, kui ka Weneriigi üleüldise seadusekogu järele, peawad Läänemeremaades teede korraspidamise kohta needsamad määrused makswad olema, mis riigi üleüldises seadusekogus  ära on tähendatud. Seadlus teede korrapidamise ja sillutuse kohta Kuramaal, mis 1870 aastal kindral-kuberneri poolt kinnitati, tuleb ainult neil kordadel tarwitada,  kus nad mitte seaduse waStu ei käi. Nõnda on ka Läänemeremaades teede korraspidamise ja sillutuse kohta üleüldised  riigiseadused mõõduandwad. Üleüldise seadusekogu määruste järele (HK 434 449 X köites I. jaos; U 523, 524, 806 ja 885 teede seadluses; M 5 ja 778 üleüldise kubermanguasutuje määrustes) peab politsei teede korraspidamise eest hoolitsema. Awalikkudeks teedeks tulewad arwata, mis üleüldiseks tarwitamiseks ja linnade ja asunduste wahel läbikäimise abinõuudeks on, ja mis seadus mitme» suguste nimedega nimetab, nagu maanteed jne. Sarnaste teede ülespidamine langeb maksude-ja teede seadluse 802. paragrahwi järele (1893. a.) mõisate ja waldade kanda, kelle maa seest need teed läbi käiwad. Kaarmalt. Braaklist. Heina puudus  hakkab siin mitmele kibedat tegema. Mitte sellepärast, et heina ei ole, waid et neid praeguse pehme talwega heinamaalt kudagi kätte ei jaa. Ka rukkiorase pääle mõjub tänawane talw hästi kahjutoowalt. Waljala Põllumeeste Sekst poolt pandi 9. webruaril karskuse koratoriumi Mõtteterad. Süütaus on inimese soo ilusam ehe ja õnne alus. Wooruse külwi ei riku Üksgi tooruse torm. Kõige armsam ning hirmsam elukas terwes ilmas on inimene. Kergem on teiste eest tark olla kui iseenese eest. Unes nägin. Ma sain uued, kaunid kingad, Uued lüikwad ilusad, Üsna uued, walgcd tallad Kaugele weel paistsiwad. Aga tegin silmad lahti —- Polnud kingi kusagil. Armuke, kas wiid mind warsti Kauni, uude kodu küll? Täht ja armastaja. (Wõõrast keelest.) „Miks sa ime, säraw tähte Kadusid siis taewa taha Kui ma sind just silmitsesin, Tahtsin sinu hiilgust näha?" „„OH, ma sinu silmas nägin Heledamat hiilgust, sära, Ja see kadedus kõik oli Mis mind ajas taevast ära."" 9. Saari e. 1903.