Saarlane „S«t<»vr<»Ns" maksab - l/z „ I„ss .. .. -..7 S - ''/- " !I - I .. -..5« .. ilksik number Z kop. Ilmub kakskorda nädalas, izal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus jiuresaares, Pilkas uuk Kuulutuste wastuwõtmiue kuni kellu 1 pä-wal ennr l-he ilmumist. M Kesknädalal, 15. oktobril 1908. XXiV. aastatiiit Kuritööd wanemate wastu. i. Ehk küll kuritööd wanemate wastu kõlbliselt  ja scadusliselt palju karedamini hukka mõistetakse, kui teised sellesarnased kuritööd,  siiSgi tuleb neid elus ikkagi ette. Sellepärast ei ole mitte ilma asjata, nende üle pitkemalt rääkida, niisama ka karistustest,  mis seadus niisuguste kuritööde eest määrab. Hakkame kõige suuremast kuritööst  püäle- See on elu häwitamise mõrtsukatöö. Kõikidest mõrtsukatöödest on isa ja ema tapmine kõige suurem. See näitab, et selle töö kordasaatja sügawasse oiatusesse on langenud ja et tema kuritegewuse tunne ilma piirita suur on. Wanemate tapmine, ütlewad Wenemaa nuhtluseseadusc kokkuseadjad, on ilmakahtlemata  kõige suurem kuritöö eraisikute wastu. Paäle seaduse nõudmise rikkumise, pääle kõige pühama inimese õiguse tema olemas  olemise häwitamine, on temas midagi hirmutawat, mis näitab, et kurjategijas  ühtegi kõlblikku tundmist enam ei ole. Peaaegu kõigi haritud rahwaste juures on see kuritegu iseäranis raskesti, peaaegu ülepiirilise «valjusega, karistatud. Nõnda uputati Rooma seaduste järele isatapja kotis ühes koera, kuke, madu ja ahmiga ära. Koer pidi põrgu jumalaid sfuriaid) meelde tuletama, kes Rooma ja Greeka muinasusu järele kurjategijaid, keS kuritööde  pärast põrgu heidetud, karistasiwad, madu tähendas iseäralist salalikku olekut, kukk iseäralist kurjust, kuna ahm seda tähendas, et isatapja kõike inimeseliik» ära on kaotanud ja temast ainult inimese wäljaspidine nägu järele on jäänud. Preisi seaduste järele weeti isatapjat maad mööda kuni karistuse kohani ja surmati siis rataste wahel ära. Prantsuse maal on praegu weel järgmine nuhtlemise komme alles maksew: isatapjad wiiakse karistuse kohale särgiwüäl, paljaste jalgadega, kuna tal päü musta riidega kaetud on. Wanal ajal uputati Wenemaal, niisama kui ka Roomariigis, isatapjad kotis ära, millesse kass, madu ja koer pandi. See pidi karistuse raSkenduseks olema, kui ka seda tähendama, et isatapja kõike loodust teotanud on. Leedu statutideS on isatapjatele  peaaegu niisamasugune määrus maksmas  olnud: teda pidi turu mööda weetama,  tungidega kistama, siis nahast kotti pandama ühes koera, kana, madu ja kassiga  ja kõigejügawamaSse kohta ära uputatama.  Tsaar Aleksei Mihailowitshi Seadusekogus,  kui ka Peeter Suure.Mere Seaduses on isa ehk ema tapmise sest rasked surmanuhtlused määratud, nimelt elusalt maa sisse kaewaw'ne, rataste püäl surmamine  jnd- Praeguse maksma Nuhtluse Seaduse järele  tehakse wahet, kas isa ehk ema tapmises  süüdlane laps abielust wõi abieluta sündinud on, kuna aga Prantsuse- ja Saksamaa  nuhtluse seadused selles akjas mitte wahet ei tee. Uue Nuhtluse Seaduse projekti  järele määratakse eluaegne sunnitöö seaduslise isa tapmise, kui ka ema tapmise eest, olgu laps seaduSliseft ehk mitte seadusliseft  abielust. Wanemats meelega tapmise eest määrab  praegu maksew Nuhtluse Seadus e I uaegse  sunnitöö, kus juures nuhtluse raSkenduseks weel juurde on lisatud, et süüdlased sunnitööst ainult siis wabaks saawad, kui nad täiesti tSöwõimetutS on jäänud- Kodumaalt. Kuresaarest. Liiwimaa kuberner on oma kubermangu politseimeistritele ja kreisiülematele  järgmise eeskirja saatnud, mida täiesti täita tuleb. 1- Kooliõpilastel on tingimata ära keelatud käimine lõbumajades, kõrtsides ja alkoholi puhwetiteS (wäljaarwatud raudtee puhwetid, kui kooliõpilased reisil on). Sellepärast  peawad politseiametnikud kõige waljumad abinõuud tarivitusele wõtma, et koolipoisid niisugustest kohtadest eemale jääksiwad- Koosolekutel käimine, millel politikaline iseloom, on tingimata keelatud. Kui mõnda keskkooliõpilast mõnes niisuguses kohas nähtakse,  siis tuleb ta kohta kohe protokoll teha ja sellest kooliülemusele teatada- Kooliõpilastele antakse iseäralised kaardid. Kui tarwis on koolipoissi mangi mõtta, siis tuleb ta ülema juurde wõi wanemate N elja märk. is Conan Dvyle järile eestistanud J. Piki ep Ma koputasin »N 3 maja ukse pihta. Wiimati paistis toast walguS ja üle wclt aknast ilmus üks pää nähtawale. Kasi minema, joobnud hulgus! hüüti mulle ülewclt. Kui sa koputamist järele ei jäta ja siit ei kao, lasen ma nelikümmend  kolm koera su pääle lahti. Mul on ainult ühte tarwis! wastofin ma. Ära lobise! karjus hra Schörmann. Kasi minema, kui mitte, üks, kaks, kolm ja ma wiskan luua su kaela. Herra Scherlok Holmes . . . sain ma ütelda. Nendel sõnadel oli nõiduslik mõju. Aken pandi silmapilk kinni ja alt tehti uks lahti. Hra Schörmann oli laiade õla» dega ja tugema, jäme kaelaga manamees. Tal oliwad sinised prillid ees. Herra Holmefi sõbra wõtan ma igal ajal waStu. Astuge sisse, herra. Ettewaatlikult!  See mäger hammustab .. . Ah, sa rumal! Tahad sa herrat hammustada! Need sõnad oliwad ühele walgele nirgile öeldud, kes pää puuri wardade wahelt oli wälja pistnud ja oma kurjade punaste silmadega minu püüle rvahtiS. Ärge kartke, herra l See on naötikmadu.  Tal ei ole nõela ja ma lasen teda wabalt põrandal roomata, et ta prussakaid  püüaks. Wabandage mind, herra! Mõnikord teemad lapsed «vallatust ja koputamaks  ööseti minu ukse pihta- Aga mis hra Sch.rlvk Holmesil taimis on? Koera I Tobi? Tobi, jahi Tobi elab nummer seitsmendamas, pahemat  kätt. Ta sammus pikkamisi, küünal käes, keset imeliku clajatcriiki edasi. Hulk silmi waatafiwlld igast nurgast ja nurga tagant meie pääle. Isegi ülewel meie pääde kohal õrte pääl istusiwad kanad ja liigutafiwad endid, kui meie häält kuulsiwad. Tobi oli pika karmaga ja lontis karmadega,  inetu loom. Ta oli taksi ja jahikoera  segawerd, walge ja musta kirju. Wähese wastupansmise järele wõttis ta mu käest tüki sukrut wastu, mida manamees  mulle pihusse pistis. Nõnda oli siis sõbrus meie wahel sobitud; Tobi tuli minu järel tõlda ja meie kihutasime jälle edasi. Tornikell lõi just kolm, kui ma Pondicherri-Lodghi  tagasi jõudsin. Max Murdo oli ka wangi wõetud ja ühes herra Scholtvga  politseisse saadetud. Kaks politsei soldati seifiwad wärawa juures, aga mind lasti koeraga takistamatalt läbi, kui ma salapolitseinik» nime nimetasin- Holmes seifis läwel, käed taskus ja tõmbas hoolega piipu- Kas saite? küsis ta. On HSä koer! Atelncy Johnes on ära läinud. Pääle Taddeus Scholto on meel wärawawaht, perenaene ja indianlane wangi wõetud! Meil on nüüd wabamoli, ainult politsei seersant istub weel ülewel toas. Jätke koer siia ja läheme üles. Meie sidusime koera lauajala külge kinni ja läksime treppi mööda üles. ToaS oli kõik wana wiisi, ainult surnukeha oli walge linaga kaetud- Nurgas istus wäsinud politsei  seersant. Lubage mulle oma laternat, ütles Hol« mes. Nüüd siduge mulle see paberileht kaela. Soo! Nüüd peab saapad ja sukad jalast üra heitma. Wiige need alla, Watson. Ma ronin üles. Kastke nüüd rätik kreosoti sisse. Nõnda! Noh, ronime nüüd pööningule! Meie läksime üles. Holmes walgustas jälle laternaga jälgi, mis põrandal oliwad. Pange neid jälgi tähele, ütles ta. Mis Teie nendes iseäralikku näete? Need on kas lapse ehk wäikese naeSterahwa  'jäljed. Aga nende suuruse pääle waatamata. Mis Teie weel näete? Ei midagi; nagu ikka harilikud jäljed. Ew.-Lutheruse usu üleswötmise püha tõttu ei ilmu „Saar!ane" laupäewa! mitte. Järgmine number  ilmub tulewal kesknädalal.