Kirjandus wõib selleks palju kaasa aidata, et kitsa«eelelised nääklemised ning kahju- Ukud kombed kaoksiwad, ning lelle asemel fimpatikalisem elu edeneks. Kui Mtawad meie aja kangelased selleks on olnud, sellest ehk mõnda edaspidi. Kui nad aga ju meie pühadust püüdwad wapuStada, Ml ei ole nende auustaminc mitte enam auuwäürt tegu. A. Weizenbcrg. fin> Sel aja! pidafiwad nad seel kõwaSti seaduse eeskirjadest kivvi ja pidafiwad endid  kaunis laitmata üles. Ükskord leidsin ma «stsas jällegi jänese surnukeha, oga see oli muidugi teada figo-hüänc töö- Weel LK kaks kuud aega mööda ja ma hakkasin märkama, et e lukate Wtt korrast segasemaks läks ja et inimese moode kõnet põlgama HMgstsmd- WnM ahm rMis ikka rohkem ja rsbkcm aga t-m'utad tuli muudatuS.  N:v'd elukad kar,asivad juba kõne- SWZ are, ch? nad kül veei jutust ainult aru 'svad. siiaske cn stta aru saada, km krvai: r.ir-aauae rssiiaä: minemine inime'!  Mälo mä"ad i Si:s hakkastwad elukad saba väac kaasalt rci-akäpakil käima. Deal aar.neavad rcd m-.rd ja kui ma kc» a: ,iuka: ne.zakära:-..' võgema, tõu» si; ta ka ae tagumiste jalgade Male püsti -a naadi- räa:ava-:i aäc'.. azs elaja looare  riss neade- siisg: aia tasa rohte» väimrsi... I ääsi 'dadus v.urdsised tuli- v-d avaiiiale. ilinäidie väsis metsik olek j nende 'eas nii rasu wä-.muir. et Ma seda s edcnemii: iga Mevaza märkasin. Minu 'ar-asrard" muru- saaaia Ts täis juba I r..l'akäaa!il, ei rääkivad enam peaaegu su- I gua: ja haukus isegi mahcie «ahel. Seda määda kuidas elukad metsikumaks läkfiwad, kadus ta ver.de zuures ikka rohkem puht»- l se ja korra pidamine- läkfiwad juba > vii rcrukz, et ma wsmtsd säM wsljs j v.s.cm.. iä.a -hirafi?. ema-i ckstesthurtsiku j d:k:or Nx:s maja wan merele, sest ms arvasin, e: .kannatuse ost elukatele j kõige lardelLwam. koht Lersel saarel s»> j Kõik sündmused, mis nende mõne kuu jooksul juhtufiwad, ei ole mul hästi enam meeles- Aga ma mäletan, et ma iga päe« waga mõne õnnetuma juhtumise üle elasin.  Mu sav-bernard oli mulle wecl truu ja magas ööse! vm hurtsiku juures, nõnda et mul salajat püäletungimift karta ei olnud,  aga uisid elukad läksiwad hulluks. Isegi wsike punane laisk elajas hakkas ikka rohkem misvst eemal hoidma ja mitu korda juhtusin ma teda juba palmide latmaS näg-ma. Muidugi teada, et elukad küll just sellele madalale järjele enam ci langenud, kuS nad enne lõikamist ollwad olnud, sest nende fees oli ikka meel wähs-päraft sinna istutatud  olemisi märgata, oga inimliku oleku jäljed oliwad nad läieSU ära kaotanud. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. WiimaseS ringkirjas annab  Saaremaa kreisi ülem teada, cl Keiserlik kindralkonsuli amet Wiini linnas politseidepartemangule  teatanud on, et nimetatud ametisse mitmelt poolt Wene riigi kubermangudest  kaeblusi au tulnud WiiÄ linna juudi kaubamaja ja laiali saadetawate kiidukuulutuste üle, millega rahwaft eksiteele  wiidakse. KacbtuStes on öeltud, et ostetud kaup vms rohkuse ja häõdufe poolest  mitte selle hinna wSäriline ei ole, mida kaubamaja ette nõuab. Selle pärast käseb krcifi ülem kõiki oma alla ustud politsei ametnikkusid sellest rahwaie hoiatuseks teada. Aptekide omamise uute seadluste eelnõuu  wõetawat „Now. Wrem." teatel nendel päemadcl ministrite nõuukogus arutusele. Eklusu sMud 34riigiwolikogu saadiku poolt, püäaSjalikult parempoolsete poolt, lühikene aeg enne wolikogu istumiste lõppu Homjakowt  kätte- EelsõuuS juhitakse selle põalc lähelpanemift,  et aptekide monopol üks kõige suurem ja Ülekohtusem maks on, mis riigi pääle pandud: ta ei lähe mirte riigi, maid üksikute  isikute kasuks, mille tagajärjeks on, et rohud kümme ja kakskümmend korda kallimalt müüakse, tui ««de wäoriuS on. Saadikud nõuawad, et mõned seadusepunktid  ümber muudetaks ja nimelt järg- miselt: Punkt 3ö3: apteka tohiwad maaja  limiakogutonnad ning rohuteadlased awada.  Punkt 354 : Avieka tohib awada, kui uued aptegid arstima litsus? poolt läbiwaadatud  on, et nendes kõik tormilised rohud on. Punkt 355 : aptegi awamise üle on kohe arStiwalitsuselc teada anda tarwis. Punkt 356 : Eraisikud ci tohi enam kui Ühe aptegi ühes kohas awada. Punkt 384 : Aptcgiomanikkudcl ei ole luba rohtusi kallimalt  müüa. kui nemad rohtude hinnakirjas  on; kül wõiwad nad aga rohtusi oma soowi mööda odawamalt müüa, kui rohtude  hinnad taksi järel on. „Pml." Tikerberi rooStehaiguse kohta kirjutab  keegi oiajõbcr „Pern. Zsit", ct hääks abinõuutS selle haiguse wastu puutuhk ja korstnatahN olla. Niipea kui lumi maha on tulnud, puisatakse haigete põõsaste alla tublisti tuhka ja tahma, nii et leheline sulama lumega maapinda läheb, milles haiguscidusi on. See olla põhjalikuks abinõsuks  rooStehaiguse waStu. Aiaomanik, kes sellega katseid on teinud, ütleb, et sellel aastal tema tikerberi põõsad kõik terwcd on. „Pwl." Saaremaa liikumise aSj  a süüdidtujeakt. (Järg.) Ehk küll Wäll Schumanni palwet ei täitnud, kuid ülemal nimetatud ringkirjad ja protokollid leidfimav siiSgi laialilaotamist.  Kärla mallakirjutaja Johann Wööbsile saadeti niisugune ringkiri poSiikaudu wallawalitsuse  nime pääl, ja talumehe Mihail Tongile kinkis ühe eksemplari protukollift Loona walla kirjutaja Jaan Aab. Ka Schumann laotas protokollifid laiali, ja oma tuttama Jakob Tarwifega kokku saades,  andis temale paari eksemplari protokollist  Muhu wahanwlitsusele ära andmiseks,  mida ka Tarwis tegi. Ühtlasi waliti mõnedes waldades keskkomitee liikmeid komi- tee ettepaneku järele. 20. detsembril oliwad  Sarapuu, Hammer ja Kann koosoleku!  Loona -vallamajas liikmeteks -valitud,  ja 21. detsembril Laimjala -vallas. Maast, Kihelkonna ja Laimjala -valdades peeti ka -valla komiteede liikmete -valimist ja protokollid selle üle saadeti Kaarma- Suurewalla majasse keskkomitee nime pääle. Pärast Kure saare ja Pöide miitinguid hakati ka waldades koosolekuid pidama. Persama walla talitaja Aleksei Reis ja kirjutaja Iman Rauk kutsufiwad 13- detsembril powcstkatega -vallawolikogu liikmed Mihail Rebase, Mihail Toompuu, Mihail Nõuka ja teised walla kogule kokku. Selle kogu pääl usutastwad nad wolimehi otsust teha selle üle. et wallaraha renteist ära tuua ja paberiraha mitte waStu -võtta, tähendades, et tcisteS waldades raha juba wälja on -võetud- Koosolek tegi ka niisuguse otsuse ja -volitas wallawanema Reisi kõike raha renteist -vastu wõtta- ÜheS sellega tegiwad  RciS ja Rauk talupoegade seas kihutüse  tööd selleks, et tarwiS on wüe-võimuga kroonu iviinapoodid kinni panna- Niisama peeti ka walla komitee liikmete -valimist, millcdeks Rauk ja Reis waliti. Selle kihutuse mõjul lõhkus salk talupoegi naabruses  olemas Leisi -vallas „Tsmba" kroonu wiinapoe 15. detsembril ära- Selle rüüstamise  asjaalekuld uurides selgus Jwan Lemberi, Feodor Rahu ja teiste ütelustest, et ka nimetatud Aleksei Neis on ise tahtnud  wiinapoe rüüstamise/t osa wõtta, aga naene ei ole teda lasknud. Loona Vallas oliwad kutsed koosolekule walla komitee liikmete -valimiseks 9- detsembril -väljasaadetud.  Need kutsed saadeti hektografeeritud,  wallakirjutaia Zaan Hasba kirjutatud ringkirjade näol külakümnikkudele selle Me, et kõik talupojad, kes 21 aaStat -vanad,  wallamajasse 14. detsembril ilmukfi- Seda ja teist. Huwitaw protsess. Keegi inglane Fcx vii oma Jlalia reisil ta McesinaSjc ulatanud ja saal ühte Silfilia neidu armastama halanud ja tahttd nelsga  abielMfe abtuda, aga et ta ssesemees oli, fiiS sarjas ta seda neiu eest kangesti. Ühel hüal päewal, kell 11 enne lõunat, peeti pulmad ara. Aga Ml tuli kentsakas juhtumise: mõni tund päüle selle M inglane leste, et tema naene selsamal päesal kell 11 ära surnud. Nüüd srsss ts, et tal oma uut naesevõtmise lugu LovdonrS enam tarwis salajas hoida ei ole Kriid ametikohad wõrdlesiwcd suremise js abielusse astumise aja järele ja rviiwad shMK, et isi KsA naene LssdM aja järele kell 11 ara suri, MessinaS sel ajal kell 2 minutit ja 4 sekundit üle 11 oli. Selle järel oli siis Fox kaks minutit enne esimese nässe surma teisega abielusse astunud ja sellepärast anti ta kahe naese pidamise pärast kohtu kätte. Kohtu ees tegi aga kaeblusealuse adwo. kat selgeks, et Mesfinas aega Rooma aja. mõõdu järele arwatakse ja selle järel oli Fox 9 minutit pääle esimese naese surma teise wst«ud. Kohus mõistis Foxi õigeks. Mu.- Kes hapu õuna on hammustanud, saab seda enam maitset magusat tundma; kannata puudused mehiselt läbi, kül cdaS» pidine jõukas olek sind seda enam rõõmustab. Ära kaeba koha cga seisuse üle, kuhn sulle liisk oa langenud. Sa ei pruugi selle» pärast mitte hobune olla, kui sa kül hobuste  tallis sündinud oled. Laiskus lamab sängis ja kannatab kõhuwalu, kuna wirkuS termist ja warau» duft kaswatab—  Toakoer haugub kärbse pääle, aga jahikoera meelde ei tulegi, et kärbes ta maailmas on. Sõrwetaat Kihelkonna pidul: .Oh sa poiss, on Ms ikka rahwaft koos; kui ma nüüd siin .häkisti" oma wa' Triin» S« kaotan." Paradiislik seisukord. A: „Ksoas käib fiis ta K-de täfi ?' B- : .Oh, «eed elawad nagu A.: «Ohoh, kust fiis see korraga tuleb B- : .Üsna lihtne asi. Neil ei ole ena» midagi selga p«».^ 19W. .« 47. Saarlane