aga haigeks j«ä«ad. Suurel hulgal haigeks jäämine on meie karjamaade süü. Nende parandamiseks  tuleks meil tõsiselt abinõusid otsima hakata. Meie põllumeesteseltsid peaksiwad küll siin asja harutamist südilt ette wõtma. Tartust. „PoSt." kirjutab: Kohaliku trükiaSjade  inspektori nõudmisel korjas Tartu politsei  eömaSpäewa numbri ära. Mis sellele teole põhjuseks, ei ole meie weel kuulnud. Ei tea ka orwata. Wõib olla, et trükiasjade insspektor midagi seadusewastast meie juhtkirjast arwab leidwat, kus meie näidata  tatsusime, „kui tarwis l" meie oludes 3. riigiwolikvgu poolt oodatawat seadust ametnikkude  wastutusele wõtmise kohta on. Mõned jälle awaldawad muud arwamist. Eks lehe ärakorjamise kohta edaspidi lähemat  kuule. Tallinnast. Sõjakohtus mõisteti Wana- Salatsi rahutuste aSjuS 1 inimene 4 aastaks sunnitööle ja 11 Siberisse asumisele. 19 kaebe- alust saiwad priiks. „PoSt." Piirsalu Hariduse selts pidas oma pidusid ja koosolekuid tänini ikka kohalikus wollakoolimajas.  Nüüd tuli aga kohalise kreifiülema poolt teade, et kooliruumides pidude andmine, 4. märtsil 199 K antud ajutiste koosolekute seaduste p. põhjal keelatud on. „Pet. Teat." „Wirulase" waStutawaks toimetajaks ja wäljaandjakS on M. Antje kinnitatud. Lätimaalt. Riiast. 23. oktobril algas RiiaS, Nikolai gümnafiumi ruumides kõikide 3 Balti kubermangude  rahwakoolide inspektorite koosolek. Ülepea on Riia õppiringkonnas 22 inspektori, m. Haigemajamakjudest. 1993. a. ilmus Kõigekõrgem ukaö, et waldade hingekirjas ülewalolewate  isikute wastaStikune waStutuse kohustus  ära on lõpetatud. Pärast tuli teine ukas, mis seletas, et jee muudatus Baltimaa kohta mitte ei käi. „Dfimt. Wehft." teatab, et haigemajamaksvde  wõlg Liiwimaa waldades 59.990 rubla suureks on kaswanud. Selle «õlaga on paljud wallad raskes seisukorras. Kuna haigemaja  wõlga walla käest lihtsalt politsei läbi wõib nõuda, tuleb wallal oma poolt haigemajas olnud isiku mastu kohtus nõudmine tõsta. Seega läheb walsadel haigemajaraha tagasisaamine raskeks. Enamasti on nii, et wallad wäljamaksetud  haigemajaraha rawitsemisel olnud isikutelt  ialgi enam kätte ei saa. SM läbi, et wastaStikune wastutusekohustus Baltimaal maksma  on jäetud, Wsnemaal aga ära kaotatud, kujuneb asi nii, et Wenemaa wallad oma haigete  liikmete eest Baltimaa haigemajadele mitte ei maksa, Baltimaa wallad aga oma liikmete eest, kes Wensmaal haigemajades olnud, maksma  peawad. Nii tuleb mitmesugune mõõt, mille läbi Läänemere kubermangud halwemaS seisukorras  on, kui kubermangud Sise-Wenemaal „Wir." Riias on praegu weel 8 kolerahaiget. Seda ja teist. Kas meil külm talwe oodata  on? Keegi Parifi ilmauurija (metevrolog)  tõendab, et kõige külmemad talwed neil aaSkatel on olnud, mis numbri 9 lõpewad. BS9. a- olnud Adria mere põhjapoolne osa kinni külmanud; 1179. aastal olnud parassoojas  maawöõs lumi kuu aega jalapaksujelt maas. 1209. aastal oli Prantsusemaal külma ja lume tagajärjel niisugune toidupuudus, et suurem jagu koduloomi nälja pärast ära lõppes. 1269. a. oli Baitimeri Daam-, Norra- ja Rootsimaa wahel kuu aega kinni külmanud, nii et saanidega  Md mööda wõis sõita. 1339. a. oli Inglismaal nii külm talw, et paljud inimesed nälga pidiwad surema. 14VS- a. oli Donau jõgi algusest kuni MuSta mereni kinni külmanud.  1469. a. wõttis külm Prantsusemaal kõik rviinapuud ära. 1609. a. oli Prantsusemaal, Ülem-Jtalias ja Schweitfis nii kange külm, et leiba sulatama pidi. 1639. a. oli Marseille sadam kaugelt kinni külmanud. 1709. a. oli Prantsusemaal jälle wäga wali talw. Maa oli jala sügawuselt ja meri rauna ääres penikoorma kauguselt kiuni külmanud. Tuhanded metsloomad  põgenefiwad nälja sunnil metsadest küladesse  ja linnud kukkufiwad surnult maha. 1729. 1749. ja 1769. a. oliwad kõik Prantsusemaa jõed nädalatekaupa kinni külmanud ja suurem jagu wiiuapuid külmafiwad ära. 1789. a. oli Prantsusemaal jälle wali talw. Kõige külmem talw oli Prantsusemaal fiiSgi 1829.a. Jaiapaksune lumi oli 4S päewa maanteel. Häda ja puudus  oli wäga suur. Ka 1839. o. oli wali ja pikk talw, niisama ka 1879. ja 1899. a- Seda tähele pannes peaks küll murega 1909. a. taisel  ootama, aga ilmade ettekuulutamises on isegi  niisugune mees sagedasti eksinud, nagu Wändra  Tõnisson, mis siis weel teised. «Wir." Õige hariduse tundemärk os rõõmus meel ja õiglane kee!. Schwarz. Kaugemalt riigist. Peterburist. Riigiwolikogu liige Tschelüjchew  on Leo TolStoi käest järgmise huwitawa kirja saanud, mida see Viinapudelite päälkirjaks soowitab. „Wiin on maimule ja ihule kahjulik rihwt. Ja sellepärast oleks patt teda ise juua ja teistele pakkuda. Weel suurem patt on teda walmistada ja müüa." m. Ministrite nõukogu on otsustanud suhkru aktfifi mitte alla laSta. m. Surnud Kroonlinna Joanni mälestuseks  asutati Peterburis selts, kelle eesmärk on tööta töölistele kohtast muretseda, ning waimlist ja rahalist abi anda- Seltsil on ühis elukorter üksikute tööliste jaoks, laste päewane warjupaik, käsitöö ja öpe-koolid. Täisealiste jaoks pannakse  elukutselisi kursusi toime. Seltsil on weel oma raamatukogu, hoiukassa, einelaud, riiete ja jalanõude tagawara jne. m. Wendwennapääle. 4. oktobril  läkfiwad Bondürewi uul. wennad Pawel ja Zakow Nikiforowid oma wahel tülisse. Wihatuhinas  wõttis Pawel noa ja lõi selle pidemest saadik wenna selja sisse. Üleni werss wiidi Jakow haigemajasse. Tige wend pandi wangi. m. Surmanuhtlused. Scwastopolis  on üks ja Jekaterinoslawis kolm inimest  surma mõistetud. m. Kietvist. 5. oktobril tormasiwad Tschigirir.Ski  wangimajas mängid jalutamise ajal ülewaatajate  kallale ja wõtsiwad neilt sõjariistad käest ära. Üks wang jõudis ära põgeneda, laöti aga warSti linnawahi poolt maha. Wastuhakkamine  jõuti oma abiga ära «vaigistada. Wangide cestmsdaja lasi ise ennast maha. m. Jusefotvist. (Warjchawi kreisis) Usuhullustuses  oti talupoeg G. Kurselja, raudkang käes, küla mähet edasi-tagasi jooksma hakkanud, kus juures ise karjus: „Wiimncpäe«v on käes. Maailma ots on tulnud! Kuradi riik on kätte jõudnud ! Ma Ivõn surnuks I" Kõik jookstwad hullu eest majadesse marjule. Keegi naene ei jõudnud seda aga teha. Ühe hoobiga lõi K. ta jalust maha ja peksis teda niikaua, kui see elukaks kihakomdiks muutus. UsuhulluSLaja «võeti  kinni ja «viidi waimuhaigete majasse, m. Hartotoift. Siinses haigemajas oli keegi K. parandamise pääl. Kord anti K. naesele teada, et ta mees ära on surnud. Naene sõi» tis meest matma. Kuu aega pärast seda juhtufiwad  aga K. sugulased wiimaft elusalt nägema.  Tuli ilmsiks, et K. just selsamal päewal  haigemajast wüija lastud, kui naene teda matma tuti. Tema «voodisse oli keegi teine pandud, kes kohe ära suri, ja et K. nimesilt weel moodi küljes oli, maeti surnu tema nimel  maha. «. Garatvwist. JrinowkaS, Saratowi «aa» konnas, põlefiwad 29 hoonet ära; tulesse jäi üle 12. VM puuda teiba. Lipowka ligidal, Saratowi maakonnas, põles 10V dessatim metsa ära. Wäljamaalt. Prautsusemaa! tehakse kihutust tööd, et ülemaaliselt Hisponia kaupafi Ferreri surmamist  pärast peaks boikoteritama. m. Hiljuti walitud Prantsuse vabariigi prefideut Kaljer lahkuda ametist. Põhjuseks olla tervise puudus. «. Inglismaalt Nagu Austria ajalehed teadustawad, walmistada inglased ennast kiiresti  sõja wastu. Norrast. Tänawu aastal wõtawad esimest  korda naesterahwad Norras parlamendi walimistest osa. m. Athenas, 18. okt. Mässajate käes olema  miinilaewa komandode ja mitmete „Kera« mengi" kõrgustikkudel asuwate põllubatareide wahel oli eila pärast lõunat lahing, mis umbes  20 min. kestis. SoomuSlaewadelt anti niisamuti miinilaewade pääle tuld. Üks wiimastest  sai wigastada. Moonaladu on walitsuse  käes, kes loodab, et miinilaewad alla annawad.  Linnas on rahulik. Ministerprefident andis saadikutekogus seletust, et õnneks on liikumine  liig piiratud, mõistmata ja mitte millegi läbi põhjendatud, nii et ta hukkamõistmist leiab. Kannatamatus äratab püüdmist makswat korda kukutada. WalitsuS otsustas kindlasti terweS riigis seaduste austamist kindlustada. Kui ohwitserid  ekfiarwamistele oliwad wiidud, siis on nendel küllalt järelmõtlemiseks aega. Polkownik LimbritiS nõuab, et liikumine kõige armuheitmatalt  maha rõhutaks. Saadikutekogu koosolek lõppes suures ärewuseS. „Wir." Hiina, kes kaua aega «simlist und on maganud, hakkab nüüd agarasti oma sõjamäes uuendust ette wõtma. Amerikast tellitakse suuremalt  jaolt kõik uuema aja tehnika järele ehitatud  laewad ja suuredtükid. m. Tschikagost. „New Dork-Her." teatel pandi  siin järgmine huljulge wargus toime. Keskpäewa  ajal, paljukäidawas uulitsas, sõitis panga ukse ette automobil, milles kaks hästi riides meest istusiwad. üks neist läks kassameistri juurde ja küsis, kas direktor sääl on. Eitama waStuse pääle hüüdis ta: „käed ülesse I" ja rewolwriga ühwardades käskinud kõiki teenijaid wõrre taha minna. Kohkunud teenijad täitstwad  käsku. Saanud waras kassa tühjaks teinud, sõitis ta jälle minema. Kassameistri appihüüdmise  pääle hakati «arast taga ajama. Kui see nägi, et pääSmist pole, lasi ta iseendale kuuli pähe. m. Kirjandusest. Eesti Kirjandus nr. X. on järgmise sisuga: W. Neiman Eesti kohanimed: „Paala." Hoolas kodumaa ajaloo uurija näitab  siin, et õnnetu Madisepäewa lahing 1217. a„ kus Lembit langes, mitte Põltsamaa jõe ääres ei wõinud olla, ega Lembitu küla mitte praeguse Põltsamaa lossi lähedal, nagu arwatakse.  Lati Hindrekil ja Riimitud kroonika põhjal  tuleks Lembitu küla Suurest-Jaamst, praeguse  Lõhawere linnamäest otsida ja NaweSte jõgi sellenimelise mõisa all oleks Paala jõgi, millest Läti Hindrek kõneleb. A ns o mardi kõneleb -lins lõpuga Eesti sõnadest ja näitab, kus -tine lõppu tarivitada, kus jälle -lik lõppu. M. E. Eisen seletab Hansu ja «vanapagana juttude põhjal EeSti „wanapsgana" iseloomu mitmest küljest. Arwustuse-sõelast tuleb Hansu „ «vanapagan" inimese pagana näol wälja. J. Jõgewer awaldab keeleteadlastele tähelepanemiseks  mõned murde iseäraldused Saaremaa  Jaani kihelkonna keskmurdest.  Kirjanduslise  ülemaste all arwustab O- Perli A. Bilow'i „Arithmetikaliste ülesannete kogu keskkoolidele."  Lõpuks on mai-, juni- ja juuli-kuuS 19VZ. ilmunud uute EeSti k. raamatute nimekiri.  Lisana on numbril Eesti Kirjanduse Seltsi koosolekute protokollid lhk. 41—SK kaasas. Uuemad sõnumid. Kuresaarest. Neljapäeva, 22. okt. õhtul pandi Saksa Seltsi ruumides kohaliste tütarja  poisslaste gümnafiumide poolt Wene kirjaniku  A. W. Koltsowi mälestuseks, kelle sündimisest  3. okt- s. a. sada aastat täis sai, kirjandusline  - muusikaline õhtu toime. Pidu alati riigilauluga. Tümnafinmide õpilaste poolt kanti ette Koltsowi elulugu ning mitmed ta tööd. Kõnet pidas kooliõpetaja D. J. Lebedev : »Koltsow kui rahwapoeg ja anderikas luuletajaiseõppija."  Laulis tütar- ja poisslaste gümuafiumide  segakoor tähendatud koolide muusika 7B Saarlane 190 S,