Poidelt. Õhtul, 23. septembril põlenud Laimjala mõisas suur rehi ära, milles ligi 300 koormat heinu sees olnud. Mitmesuguste märkide järele otsustades, tuleb ilmsiks, et küün kurja kc-e läbi põlema on pandud. Kahju on pääle paari tuhande rbl., sest et heinad kinnitamata olnud. Päälegi teeb see asjalugu kahju meel suuremaks, et sel aastal heinasaak wcihene oli ja mõisamalitsusel  kusagilt heinu saada ei ole. Jurjewist. Wnekümneaastast sündimise  päewa pühitses vr. K. A. Hermann 11. septembril Jurjewis. Homiku äratasiwad  sündimisepäewalast Eesti Üiiõplaste Seltsi liikmed lauluga, ning seltsi asemikud teatasiwad temale, et Eesti Üliõplaste Selts teda oma auuliikmeks on walinud, ning „Wanemuise" seltsi esimees oli seltsi muufikakooriga teda terwitama tulnud. Õhtul paniwad Dr. Hermanni sõbrad ja auustajad päewa pühitsemiseks «Wanemuises"  auusöömaaja toime, millest 54 inimest osawõtmas oli. Pidulaual terwitas jubilari  esiteks «Wanemuise" seltsi esimees G. Kima oma seltsi ja siia kokkutulnud piduwõõraste  nimel ja andis wiimaste poolt kingituse ära. Selle järel soowis A. Jaakfon  «Postimehe" toimetuse paolt õnne ja tähendas lühidalt, mis tähtsus Dr. Hermanni  tööl Eesti ajakirjanduses, nimelt «Postimehe" toimetuses on olnud. Selle juures tähendas kõneleja, et nüüd juba 35 aastat sellest ajast mööda on, kui Or. Hermanni sulest kirjatükkisid ajalehtedes ilmuma hakkas, vr. A. Paldrock laskis proua vr. Hermanni elada, mille juures ta sellest toetamisest kõneles, mis mees oma naese poolt leiab ja kuda sel toetamisel mehe tööde kohta oma suur mõjudus on. Herra H. Laas ütles jubilarile tema tööde eest, mis ta Eesti rahwa hariduse tõstmiseks  teinud, tänu. «Karskuse Sõbra" esimehena  tänas A. J. jubilari tema tööde eest, mis ta Eesti laulu ja muusika edendamise  põllul teinud, mille läbi ta seltsile kõlblise lõbu muretsemise poolest palju hääd on teinud. Selle järele andis vr. H. Koppel mõne kõneleja poolt awaldatud mõtte kohta asjatundlikku seletust ja tähendas, et Eesti rahwa wõrdlemisi suur edu-püüdmine  just mitte erutatud erkude mõjul ei sünni, nagu eelkõneleja tähendas, waid sisemise kõlblise jõuu tagawara ehk energie sunnil, mikspärast seda röõmustawamaks nähtuseks tuleb lugeda. Seda arwamist toetas Vr. A. Paldrock, juurde lisades, et Eesti rahwa kölbline jõud seni ajam sulus oli seisanud, mille pärast tema wäljatungimine nüüd wast ägedat wõi erutatud laadi kannab. C. Nurk terwitas  jubilari naljatoonilise kõnega «Taara" rattasõitjatjate seltsi poolt. Kõnede pääle wastas jubilar ning jutustas omast noorest  east ning õppimisest huwitawaid lugusid.  Traadi teel ja kirjalikult oli hulk õnnesoowisid tulnud, mis hra G. Kima ette lugeS. Pidusööki löbustasiwad «Wanemuise" muusika- ja laulukoor. Kõige meeldiwamat lõbu sünnitas aga piduliste ühislaul söögilaual.  Läänemaalt. MaSsu wallawanema abi Jüri Saar istus sellepärast süüpingis, et tema oma walla liikme Liisa Kruusmanni ilma põhjusteta poolteist päewa wangis oli pidanud.  Asjaolu oli järgmine: 22. märtsil s. a. oli Mässu wallas elutsema abielu paari Kaarel ja Liisa Kruusmannide wahel, kes juba 17 aastase paaris elamise aja kodusõda pidasiwad, lõpulahing, milles naene kui nõrgem pool, wõidetud sai ja mille järelduseks tema oma kodu pidi maha jätma  ja naabrusesse põgenedes omale warju paika otsima, aga sõjakulude tasumiseks pidas  mees kõik naese päralt olewad riided kinni. Niisugust pilti nähes läksiwad nende alaealiste laste südamed ärdaks ja töid teisel päewal emale tema uude elukohta puhtad riided järele, et temal pühapäewal wöimalik oleks kirikusse minna, mis aga temal õnnetuseks mitte korda ei läinud, maid ftlle asemel, et kirikus Jumala sõna kuulata, wahi all pidi istuma, sest et mees, kui tema riiete kadumist leidis, otsekohe, oma naist warguses süüdistades, kohaliku wallaametniku Jüri Saare juurde läks abi otsima. Kes ka mehe nõudmise pääle riided naese käest ära wõttis ja naese laupäewa ööseks tema uues elukohas wahi alla pani ja jäält pühapäewa homikul wallamajasse wangi saatis, kust teda alles esmaspäewa õhtul wallakirjutaja sellepärast, et wangi keegi ametuik ülekuulama ei tulnud, lahti laskis. Selle wallaametniku teowiisi üle kaebas Liisa Kruusmann politseile, kes aSza uurimise alla andis ja 22. septembril s. a. oli ta ringkonna kohtus mõistmise all. Tähendatud  abielupaar kuulati kohtus kui tunnistajad  üle, kus juures nemad ainult üksteise pääle peksmiste, ähwardamiste ja mitmesuguste  tülide üle, mis nende wahel 17 aastase kooselamise ajal ette oliwad tulnud, kaebtust tõstsiwad ja mees, Kaarel Kruusmann  seletas, et tema wallawanema abi sellepärast, et naene teda on ähwardanud äratappa, on palunud naist nii kaua wahi all pidada, kuni tema seda kohaliku urjädnikule  teada annab. Kohus mõistis Saare, ilma seadusliku põhjusteta ja protokolli tegemata, Liisa Kruusmanni poolteise päewase  wangistamise pärast 3 nädalaks aresti. Tallinna Wene walitsuse alla heitmise mälestusepäewa pühitseti ka tänawu 29. sept. jumalateenistustega kõigis Lutheruse usu kirikutes. Peterburist, Uued tööliste raamatud, mille programm sisemiste asjade ministeriumis  praegu walmis tehakse, antawat lähemal ajal wälja. „Birsh. Wed." teate järele olla neis raamatukestes: 1) Ärakiri passist  ; 2) lepingu alguSkiri; 3) tööde täielik ülelugemine, mida tööline oma teenistuses peab pidama; 4) waba aja ja tööaja ära määramine; 5) wäljawõtted mõnesugustest seadustest; 6) palga maksu märkimise poogen üheS töölise ülespidamise tähendustega.  Kooli-hoiukassasid tahetakse tulewasest aastast pääle alg- ja keskkoolides sisse seada. Asi põhjeneb tuttawate hoiumarkide pääl. Harkowist. Kohtukojast. Tapmise ja röömimise pärast söjakohtu all olemast mustlaste salgast mõistis kohus hiljuti 9 meest surmanuhtlusele poomise läbi. Nad tahta edasi kaemata, otsuse ümberlükkamist nõudes. Podoliast. Liialdatud kohusetundmuS. Müüja kroonu miinapoodis Rushinka külas, Andrei Kohanowski, leidis ühel õhtul, et tal kassas 72 kop. rohkem raha oli kui õigus. Kartes, et ta kahtluse alla langeks, kui oleks ta kedagi petnud, sattus ta seeüle  suurde ärewusesse. Ta otsis terme küla inimese järele läbi, kes talle 72 kop. rohkem andnud, aga ei leidnud teda. Hirm, et temast halba möidaks mõelda, mõjus nii sügawasti tema meele kohta, et ta ennast inimeste eest ära peitis ja lõppeks otsuseks tegi, oma elule otsa pääle teha. Kui ta oma naese ühel päewal kodust ära saatnud, laskis ta omale mitu rewolwripauku pähe ja sai raskesti haawatud.  Loodetakse, et ta elusse jääb, aga haawade läbi on ta silmanägemise täiesti kaotanud. Wäljamaalt. Saksamaalt. Palju sakslasi soowiwad ihunuhtlust tagasi. Teatawalt pandi riigipäewale  mõne aja eest tuhandete allkirjadega  kaetud palme ette, et wanaaegne „urwaplaaster" mõnede seltsliku elu nugade paranduseks jälle tarwitusele wõetaks, ja nüüd on koguni ühe riigikese walitseja, Reuss-Greizi würst, ses küsimuses märguandjaks  saanud: hiljuti laskis ta hulga poistele ja tütarlastele, keda pahategude pärast lühikeseks ajaks mangi oli mõistetud, wanemate juuresolekul nahatäie witsu anda ja saatis nad siis wabalt koju. Saksa katoliklased teemad endid maailma naeruks. ..Katoliku tantsutundide" järele nõutakse nüüd ka ..Katoliku orelid". Protestanti-usuliste meistrite tehtud orelite hääled olla sagedasti karedad ja kõrwu haawawad, kuna ainult Katoliku usku vrelitegija teada ja ära tunda wõiwat, missugused hääled Katoliku jumalateenistuse juures kõige sündsamad oleksiwad. Nõnda seletab ultramontanlaste leht Baierimaal.  Prantsusmaalt. Toulonift, 3. (lk.) oktobril. Üks Prantsuse sõjalaew leidis krahw Delavaud (Delawoo), kes õhulaewaga  Europast Ahwrikasse tahtis lennata, ühes õhulaewaga Wahemeresse kukkunult üles ja tõi ta siia. Lõuna-Ahwrika sõjast. Inglise sõnumed kurdawad, et kindral Botha nüüd kahtlemata temale Valmistatud  lõksust pääsnud, sest teed olla kange nahma pärast halwad ja Inglise wäesalgad  täiesti mäsinud. Üks osa inglasi sattunud  koguni ise lõksu ja kaotanud 12 surnut ja 13 mangi. Delagoa raudteel wötnud buurid wiimastel päewadel terwelt 6 raudteerongi ära. Transwaali presidendi poeg Tjaard Krüger pidi Inglise teate järele mõne aja eest ise ennast mangi andnud olema, et oma mara ärawõtmise eest hoida. Nüüd on aga ilmsiks tulnud, et Tjaard Krüger raskesti haawatult inglaste kätte mangi sattus ja mõne päewa pärast Pretorias hinge heitis. Inglased ei põlga mingit malet, et buurisid ja nende juhatajaid maailma silmis mustata. Fillippini saartel on wähemalt Amerika waeosad jälle kahes kohas lüüa saanud. Nõuuks wõetud Amerika sõjamäe wähendamine  saartel on sellepärast kaugema aja päüle edasi lükatud. Hiinamaalt toob Inglise telegrahw imeliku sõnumi: Prints Tshing, tuntud europlaste sõber ja praegune Hiinamaa esimene wälimiste asjade juhataja, olla wäljamaa saadikutele kirjaliku nõudmise ette pannud, et kõik wäljamaa kaubaasutused  Pekingist ära kaotataks, sest et Peking mitte nende lepingu-sadamate hulka ei käi, kus wäljamaalastel kauplemine lubatud.  Pärast rahuprotokolli allakirjutamist ei oleks hiinlaste poolt keegi enam niisugust  kangekaelsust ootanud, et nad suurriikidele  manu lepinguid, mida wiimsel rahutegemisel  ära unustati, meelde tuletama hakkaksiwad. Teised lehed. „Rahwa lõbuleht" tuletab Eesti rahwale  elawatel, südamesse wngiwatel sõnadel  ühte anuwõlga meelde, mille maksmine 41 Saarlane, ISOI