IqsM»kviaMns kiik«O«e KsreM. Põline korealaste waen Jaapani wastu on peale Vürst Jto sunua uue jõuga awalikuks tulnud, mille peale Jaapani walitfus oimält poolt kõige Valjumate abinõudega ivastab. Korea olla juba paar nädalat Nagu pärast SöulZt teatatakse, langes käärimises. Jaapani ametikohad saanud ühe laialise jalaph isuse jälgile, kelle liikmeteks terwe Korea aadel ning need kõrgemad Korea soosi ametnikud on, keda Jaapani walitsuse ajal meel ametisse jäeti. Mitusada tähtsa- Mat korealast Viidi Jaapanisse mangi. Kuid nende surwvabinöude peale Vaatamata on rervolutswniline liikumine kaswamas. Üks teine sõnum teatab: Niihästi Sõulkst käi KarbknP tulewad' teated Veriste lahingute üle, mis Korea mässajate ja Jaapani  sõjamäe wahel on löödud. Korea isamaalased olla endid tugewateks salkadeks korraldanud ja kimbutamat  alatasa iseäranis Põhja-Koreas Jaapani sõjamäeosasid. Korea remolutsionärid loodaVad, et nad terme rahma sõjariistus mässule suudamad kihutada.  MittemuhOmedlased MgirbaL selles tür kaste eesõigusi,  et Viimaseid sSsaw Võeti, kuna teised rahVused Mesi kohustusest Vabad vlnoad. Nüüd, kus see „õigus" ka teiste kohta on maksma pandud, ei taha teda kssgi kartmtada. Konstant mopolist tulnud  sõnume sSrele põgeneda teenistusessekutsutud juudid  ja gireekkased salkade kaupa sile piiri Aegyptusesse  ja Grsekmnaake. Konstantmopolis et olewat meel Ükski mMemuhamedlane tänamu fõjawSÄomisjon! ette tulnud. .ProViksis olla asi küll mähe parem, kuid Vaimustu sest ..uue õiguse" toostu ei ple sealgi midagi märgata. WiimaK muutuVäd meel endiW .Figusibe põudtab''  sõlawaemastasteks? ifK «ijtuaŽliW ffjK T. lil 5 Nagu ..Timesile" Athenast teatatakse, ähwardadÄ sõjawä-eühisus rewolutsionig« LhTase häälekandja ..Chronos" kirjutav, et sõjawSgi enam xewolUtsiom ees peatcnnal ei jää. rmoolutsion peab aga teatawat vtstarbet silmas pidama. Leht nõuab põhjal iRa uuendusi  diplomatia korpuses ja teatab, et ta lähemal yjal nende diplomatide nimekirja «valdab, kes oma kohtade pealt lahkuma pearoad. Teiselt poolt teatatakse aga wasturewolutsionist. Sõjalaewade juhatajad pidasiwad koosolekut, kus laewawäesse puuduvad nõudmised kirjalikult ftles tähendati  ning sellest sõjawäeühffüsele teada anti. Sõjaiaewade  juhatajad nõuawad, et laewawäe uuenduste läbiwümine laewastiku oma hooleks jäetaks. Peale selle nõuawad nad/ et wirmase laewawäe mässutegelased  wakju kohtu kätte antaks ning laewawäe-ühisust üleriikliste asjade harutamisele kutsutaks. Lõpuks panewad  nad roalrisusele ette, kaks uut torpedohäwitajat  ehitada. Wene riigist. Wenemaalt. Teim UIDvDVWMAM Ivhyfiiifcede MzDMWuM U&tta kwati Moskvas 12. noto. f. «. kell 3 p. I,- Hr. Tontfharew  aroas koosoleku ja andis sõna finmoürsti P«o--ter  Nikvlajewitshi assmÄÄs parun Stahlile, kes kongressile  esimese õmmsooroi arv aidas. Siis luges hr. N. A. Krjujom, kui kongressi orgcmiserimise komissoni  juhataja/ õnnesooVi-telegrammid ette ja andis sõna saadikutele, kes oma õnnesoowid saadetute nimel  ette kandsimad. muude hulgas ka Eesti põllumeeste saadikud. Järgives eestseisuse walimiue. Aupresidendiks roaliti  roürst Soheremetjsw, aup residendi abiks Wene Zin uuktrsroatamise-seltsi juhataja Gontsharero, kelle korteris,  ~Metropoli" Võõrastemajas, 11. now. õhtul kongressi-saadikute tutroustamine oli ja eelkoosolek ära peeti, kus kongressi korraldamise küsimused ära otsustati. Kongressi juhatajaks raalitakse hr. N. A. Krjukoro, I abiks pr. Goethe, II abiks würst Urussow ja 111 abiks hr. Malama; sekretärideks: Kosloroski ja Eubin. Kongressi komisjonidesse jaotamisel otsustati 3 suuremat pea- ja neli roälhemat alamkomisjoni asutada. Harutuseained jaotati komisjonide roahel järgmiselt ära: I komisjon!— koolide- ja näituste küsimus linukaswatamises;  II kom. kauplemine, tcrroishoid ja arumstik; 111 kom. kaswataminc ja toitmine; IV kom. - kodujänesed; V kom. kitsed; VI kom. tuid; VII kom. lauljad linnud. Määrati komisjonide kokkutrüeku aeg ära ja hakati saadikuid komisjonidesse üles kirjutama. Eesti saadikud jagasiwad tööd oma roahel nõnda ära. et üks ühedest ja teine teistest komisjonidest ofa roõtaroad. Koosolek lõppes kell 1 / 2 5 p. I. Õhtul kella 7 ajal algab suur koosolek. Osa roõtaroad ligi 150 liiget, kes siia igast Wenemaa nurgast  kokku on tulnud. Juhataja hr. Krjiikow teatab lähedalt 1907. a. kongressi otsuseid ja tähendab juurde, kui kaugele põllutöö peawalitsus rvaheäjal on jõudnud. Otsuste täidesaatmises oleroat rvaheaajal nimelt järgmisi sammusid astutud: 1910. aastal seatarvat kaks instruktorit kodu linnu kasroatamise korraldamiseks ja selle asjanduse tõstmiseks ametisse. Peale selle oleroat  uus seaduseprojekt jahi tannis ronija töötatud. Ka kooliküsimuses oleroat edasi jõutud. Põllutöö peawalitfus  oleroat umbes 10 tema all seisroa kooli juurde linnukaswatamise-õpctuse jaoskonnad asutanud, nimelt Moskwa, Samara, Harkoroi, Tuula, Kiivini ja Bessarabia  kubermangudes. Kitsekasroatamise edendamiseks oleroat 1907. aastast peale sammusid astutud ja 90 ilma sarroedeta Inglise kitse Wenemaale Harkoroi ja Saratowi kubermangudesse toodud. Würst Urussoroi  sulest ilmuroat roarsti täielikum kstsekasroatajmise-raamat.  Wäljamaalt oleroat ka 300 paari lihatuisid sisse toodud, mille juures suureks takistuseks see on. et seaduse läbi üleüldiselt keelatud on tuisid lwäkjamaalt sisse roedada, kartuse pärast, et mitte postituisid  sisse ei meetaks, kes riigisaladusi ehk uiäljapoole laiali kannaksiwad. Et roiimane arroamine enam tähtis ei ole, siis arwab põllutöö peawalitsus wõimaliku ole- Mat seda soadusepunkti muuta, Tuikaswatamine on ,Nimelt liha pärast tarroilit, Eelmisel kongressil oli otsuseks tehtud ka selleks sammusid astuda, et mäljahaudumiseks  raudteedel saadetarvate munade pealt nii palju roeohmda roõetaks, kui palju nad ka alu road; jee tähendaks: kui 10 naelal mune on. siis ei peaks mitte, nagu muude jaadetuste pealt, puuda hinda Võetama. Põllutöö peaWalitsus vn raudteede-malsirufetgtf  selles asjas läbirSMmP pidanud ja ometigi tagajärjeta!. Armatakse eelnimetatud nõudmist sellel kongressil uuests kiunltada ja Hokstegemiseks Meste ette panna. Kodulindude haiguste rarvitsemise ja nende Vastu wõitlemise abinõude Väljatöötamise on sisemiste asjade ministertumf baktetiplogia-jaam Peterburis vma peale Võtnud ja on elnesele ülesandeks teinud sellekohaseid kaitselnnasid Valmistada. Need oi imad siis lühedas kokkuwöttes minema kongressi  otsused, millede teokstegemise eest põllutöö pea? wakitfus pidi hoolitsema. Seepeale arutatakse hr. Mary ettepanekut, kildas linnutõu parandamiseks iinnukasmatamife - jaaraasid  tuleks sisse seada, kust talupojad puhast  werd kuttesid saaksiwad ja scbawiisi koha-- likku tõugu ühekülgselt parandaksiwad. Pikemate läbirääkimiste järele jõuab kongress otsusele, et 1) isaste lindudega tõugu parandada ei kõlba. Vaid ainult munadega wõi siis juba mõlemast soost lindudeya.  2) Otstarbekohased ei ole ka sugulindude kaswaitusejaamad.  waid hea tõu soetamiseks, palju kasuli  kumad on üksikud majapidamised. Lauljate tvakmdude  komisjon annab oma otsused juba teada: 1) Tarwilikud  on kewadesed toalmdude näitused ja wõidulaulmised  ja Wene laululindude kaswataiume. 2) Wene kanarialiudude üle tuleks raamat kokku seada: 3) põllutöö pearoalitsus peaks Wene laululindudele auhindasid määrama. Järgneb looma-arsti KudrjamtseWi ettepaneku arutamine. Ta ettepaneku sisu on järgmine : Head sorti Võib" lindude juures sel toel saada, et lihtsatest Wene linnutõudest suguloomi ürrbekohaselt Välja wa° litOkfe. Waieldakse wastu ja poolt, kuna ettepanekutes  ija oma arwamffi enda katsete peale põhjendab. Jäetakse küsimus senrd lahtiseks, kuni «sl teU katseid  tehtakse. üleüldisel koosolekul tuleb Vesl klisimus Arukusele, kußamoodi Võimalik oleks kiududele fijuremat hulkä toitu obaroair muretseda. Arwatakse seda põllumeesteseltside  kaudu tormetada jne. Lõpuks otsustatakse seda kooperatüolise! teel toiu«ada ja jäetaye jelk&hafc pöUuskirja lõpulik Väljatöötus Mofkwa liunukaswatamise-seltsi  hooleks. tes selle siis fooffiijajWe lätte saadaks. Ohtltne koosolek lõpeb kell 11. Järgmine koosolek peetrttse ls. now. Ara. Kella 6 õhtul komisjonide istumsied. (Järgneb). Moskwas 12. now. VS. K. Saral. Katttbmift. Keätegewaks otstarbeks. Mõni kuu tagasi tuli Bukis-Bukowski würst Wolkonski juurde. Würst on wasstelo üliõpilastele abiandmise seltsiga ühenduses. Bukowski. kes enesele kusagilt oli üliõpilase riided muretsenud/ palus, et würft temale anuetekorjamise-rmrmatu wülja annaks. Bukowsfi näitas selle juures meel würsti ke Valedokumendid ja ülikooli ZskepäSsemffe-plleti ette. Würst ei -leidnud selles asjas midagi kahtluseroäärilift ja andis korja- MiseraaMatu wälja. Kui B.ukowski raamatu kätte lai, hakkas ta agaraste rahal korjama ja lühikese aga jooksul oli tal 2000 rubla koos. Nüüd Võis ta päris rilla mehe Viisi pealmnas elada. Bukowski sõitis automobiliga ja Mängis kaarta. Kui raamat täis sai. läks Bukowski uueste würst Wolkonski juurde ja palus: /.Jumala pärast andke andeks, würst I Ma ci saa aru, kudas see tuli, aga Ma kaotasin selle raamatu. Mis te andsite, ära, ilma et kopikatki oleksin hädaldamine liigutas würsti ja ta andis Bukorvskile korjanud. Mis ma pean nüüd tegema?" /.Üliõpilase" uue raamatu. Kuid ühtlasi teatati ka politseile asjast. Kohe hakkas mees uueste raha korjama ja Varsti oli tal jälle 1000 rubla koos. Aga seal kaotas ta ükskord  purjutamise puhul tõeste raamatu ära. Mees läks kolmat korda würsti juurde uut raamatut paluma,  kuid nüüd ei antud talle enam. Wiimakskaotatud  raamat letti üles ja Viidi Peterburi linnapeal- Istu kätte. Kui selle peale Bukowski korteris läbiotsiMmK ette wõeti, selgus, et ta tõeste oli 3000 rubla kokm korjanud ja selle raha läbi löönud. Bukis-Bukowski on Peterburi linna kodanik. Moskwast. Üleskutse. Rahwuste lähendamiseseltsi  nõukogu saatis rngiwolikogu ja riiginõukoguliikmetele  ning seltskonna-tegelastele järgmisesisulise üleskutse: Rahwuste lahendamiseseltsi eesmärk on Wens riigis elawakd rahwaid üksteisele ligindada. asutajad usuwad kindlaste, et mitmed rahwused) kes meie laialdases riigis eianxid, mitte ainult ei pea. waid ka wõiwad rahus üksteise kõrwal elada. Kui Wcnemaal  mitmel pool rahwusline waen «valikuks tuleb, siis andis selleks kunstlik, tihti ka wägiwaldue eraldus põhjust. Neid nähtusid Võidakse ainult siis ära kaotada,  kui kõikide rahwaste puuduseid hoolega tähele pandasse, ehk jälle nende rahwaste majanduskine ja õiguslins edenemine terme rahwa üleüldise edenemisega  ühiselt läheb. Selts loodab kõikide rahwuste ajaloo, elu-olu tundma õppimisega ja küsimuste wäljatöötamisega, mis kõiki rahivaid puudutawad, niisugust pinda luua/ kus mõistlik wastastKku läbÄärmine wõ imal st on. Riigid, kus palju rahwuseid elab, peawad nende lahendamist  õiguse ja teiste kasude austamise põhjusmõttel  läbi wiima. See side, mis ülewõimu peal põhjeneb,  ei wõi kindel olla ja wiib riigi lagunemisele. Rahwaste -lähendamise-selts tahab seda tundmust, mille suures igaüks ennast wõib Wene alamaks pidada, teades, et terwe riigi ja rahwuste kasud kokku la imad, edendada. Peale selle tahab selts neid küsimusi, mis selle asja kohta seltskonnas ja seaduseandlistes asutustes  tõusewad, walguslada, rahwaste wahe! ühtmcelt soetada. Selts ei aja mingisuguse erakonna sihtisid taga ja loodab kõigi nende poolt, kellel riigi kindlustamine  südame peal. toetust. Lätimaalt. Wõnmi kreisist. Wcsteue põsiumecstescltsis pidas kooliõpetaja Ctarts kõne, siis ta Läti nooresoo kesfe!  põllupidamisesse piiutnwaid teadusi laiali laotada ja edendada soowitas. Praega teemad, kõneleja nrmanuse  järele, põllutööd ainult need, kes mujale ei köida. See peaks aga muutuma. Et nooresoos põllutöö  wastu hmortust äratada, peaks wallakoolides juba sellekohase õpetusega peale hakkama. Neid teadmisi peaks ka moonakatele kätkesaad arvaks tegema. Soomemaalt. Ametite ärajagamine. Wimmsel senati istumisel ou ametid järgmiselt Std jaotatud: Senätor Wirenius sai majanduse-komisjoni  kantselei ülemaks, peale selle on ta Veel haridu  st-, kaubanduse- sa tööstuse-asutuste raalrtsuse eesistaja,'  stnator Berg on teede- ja kohtujaoskondade ülem sa senator Kraatz pallutööjaoskonnas. Senator  -Silman ei ole ühtegi ametit mõstu raötnud. Kodumaalt. iq. Welffeft. Kool. 24. okkobril oli Welises kohaliku Vallakooli tarrais kooliõpetaja Valimine. Walimisele  oli isiklikult kolm kandidatt ilmunud, kuna üks ennast kirjalikult üles oli andnud. Waliti ühel häälel Wigala walla Inge hr. Kopelmann? kes liunakooli  lõpetanud ja pärast ennast raeel täiendanud on. Kuid Valitud kooliõpetaja, kes isiklikult inspektori  juurde lubas minna,- ei ole weel siiamaani vkoha peale ilmunud; arraataraaste on ta wist kinnitamata jäetud. Laste Vanemad ootawad igatsusega kooli alguste aga raõib olla, et ootus tühine on. Skitse põllumeesteselts tahtis karjakasMrkussja  piimatalituse-kursusid 1.—7. noraeinbrini, istruktori  W. Brindfeldti juhatusel ära pidada, aga luba hilise kättejõudmise pärast, ei olnud seda Võimalik teha. Karaatsttakst detsembrikuu algusel ära pidada. Selts otsustas ka tulewal suwel loteriid toime panna ja selleks Valitsust poolt luba paluda. Karjast. (Saaremaalt.) -Jällegi on üks tükk meie ilusatest metsadest surmale mõistetud: Eikla mõis müüs oma ilusamad puud kuni 6 tolli jämeduseni juudile nõnda ei kirmet ja sael 4 aastaks Hõöd sopß. Sellejuures on tõöhlnnad nn maha surutud, et mees suure higistamist tagajärjel 30—40 kop. päewas teenib.  Näituseks maksetakse titsipuu kanMllast 4 rubla. Selle eest Vea puud mönD>rd üle Vakamaa kokku, korja oksad koÄu ja põleta ära? aga weerand jülla puu oksi saab kahele mehele tublfete terweks päeraaks korjata ja põletada. Siiski on töölisi ka. Et aga keegi ei saaks ühe wõi kahe kantsülla järele ära minna? sellepärast on mets osakaupa kätte antud: enne ei pääse minema? kui terme tüki pealt töö ära on tehtud? muidu kaotad osa palgast. Räimesaak oli sel sügisel Mustjala poolsetes randades õige rohke? siiski maffiwad nad Leisi turul ikka 5 kop. nael. Rikas oli Leisi turg! sel sügisel seapõrsastest: iga reedel oli neid sadade kaupa müüa. Karjalane. Wörust. Nagu.Mordlivll Ztg." teatab, on sõjateenistusesse  astuwate noortemeeste terwisline seisukord  palju halwemaks läinud? kui waremalt. Enne- Mait oli ikka hulk noorimehi teenistusest üle jäänud, kuna nüüd raaeraalt tarmilise arrau weel kätte saab. ä. I?. WiWndD. Kuna Tallinnas ja Harjumaal paks lumi maad katab, on seda Wiljandis üsna mähe. Uulitsatel on kiwid paljad, niisama on ka maal maanteedega lugu: sellepärast on raankert kui ka rege? mõlemaid näha. Külma on aga küll, järw-ed ja jõed on kõik kinni külmanud. Üle käidakse neist aga üksnes jala. hobuste käiguks pole weel usaldada. Wiljapeksuga on siin asi enam tahapoole jäänud,  kui endistel aastatel. Wiljahunikuid on weel siin kui seal näha. Osalt on põhjus see, et paljud raed lume ärasulamist ootaraad ja sellepärast selle tööga Viiraitaraad. -mien. MVDMWff. ..Wanemnise" näitlejäte  külaskäik. 13. skp. kandsiraad ..Wanemnise" nättlejad siin ..Ristitegijad" ette. Pisike saal oli rahraast  täis ja ettekandmine oli kaunis. Riigiwolikogu. Koosolek algab Homjakowi juhatusel kell 11.16 min. Harutatakse WspmrtvmÄvse feadsse eelnõu. Ljahnitski (tõöerakondlmie) Võrdleb praegust ja esimese riigiwolikogu isikupuutumatuse seaduse eelnõus  ja jõuab otsusele,- et walitsus ja tema järele ka wolikogu komisjon esimese riigiwolikogu isikupuutumatuse  seaduse eelnõust ainult ilusa wälimuse järele olewat jätnud,- kuna sisu sootuks ümber olewat muudetud.  Praegune seaduse-eelnõu andwat ainult maksmatele  seadustele wabadust,- mitte aga isitupuutumatusele.  Komisjoni töö juures lähemalt peatades näitab kõneleja, et kõrk pahemalt poolt seaduse eelnõu paranduseks  tehtud ettepanekud parempoolse enamuse poolt tagasi olewat lükatud. Lõpuks palub kõneleja Volikogu, kes Varandusepuutumatust  maksmaks tunnistan.'at. ka isikupuutu matust selle sõna tõsises tähenduses maksmaks panna, sest isikupuutumatus seista umrandusepuutumatusest igatahes kõrgemal. Aruandja Samöslowski (parempoolne) waidtstb kõikidele kõnelejatele Vastu ja tähendab, et ta Gsgctshkorile, kes tõendanud, nagu peaks rahwas isikupuutumatus enesele ise Võitma, Võimalikuks ei pidawat wastata. Selle peale ei saamad Eegetshkori  Volikogu kõnetoolilt, Vaid teiselt poolt, wastust ja pealegi õige tubli Vastuse. Siis saawat ta ka tunda, et Wene rahwa ühisus mitte mädapaise ci olewat, maid midagi tõsisemat. Selle peale mastab kõneleja Mäklakomile, te juba kaks aastat ikka ühe de ja nendesamade mõtetega mälja ustumat ja kadett isi malitsuscpukile tähtwat aidata. Ka edumeelsed ei olewat õiglased olnud, kui nad kõigi 16 'seaduseküite läbiwaatamist nõudnud, ilma milleta Võimata olla administratsioni wägrwalda ära kaotada. Lõpuks küsib aruandja imest akult, mispärast  oppositsionkliscd erakonnad siis õieti selle seaduse-eelnõu  harutamiselewõtmist olewat nõudnud? Eegetshkori koha pealt: ..Sellepärast, et Teie tõsist nägu näidata!" Anto n o w - (oktobrist) kõneleb lühidalt sellest, Indas sandarmide õigus, süütegusid uurida. Wene seadustesse olewat saanud ja nõuab selle ärakaotamist sel teel. nagu 17. oktobri ühisus seda oma seaduseeelnõus  ette olewat pannud. Nomitski I! (parempoolne) näitab, et riigis kaugeltki nii rahulik ei olewat. kui oktobristid seda arwala. Tõendusel? olewat alalised protsessid hirmsate  tapmiste ja kuritegude asjas ja walitsuse nõudmine,  cl sandarmide hulka suurendataks. Seaduse eelnõu toetada nad sel kujul, nagu lomisjon  seda Volikogule olewat ette pannud, kuid ilma Vähemagi paranduseta. Petrow 111 (tööcrakondlane) näitab, et wlimastel  aastate! Verine udu üle terwe riigi laiali laguneda ja küsib keskerakonna poole pöördes, kas Viimane tõeste tahtwat harutuse all olema seadusi eelnõuga praegust seisukorda kinnitada? Pidage meeles jat- ka? kõneleja et enne tefefe armust meri woo las» kuna ta siis teie armust rooolama haÄab ja et kõW rahroa pisarad ja häda teie peade peale langeb. Ainukene pääsetee olewat selle seaduse-eelnõu tV, gasWkkamine ja teise rkigiwolikogu poolt wäljatööta-, tud istkupuutumatufe seaduse eelnõu harutamisele '.vüt-> mine. Adshemow (kadett) tähendab? et praegune isi-, kupuutumatuse seaduse-eelnõu mana korra politikalinei salakaup olewat. Selles seaduse-eelnõus jäetawat alale: politikaline järelwaatus ja adniinistratiwilinsl Väljasaatmine. Terme seaduse-eelnõu olewat üleskutses manifesti lubadusi „ära seletama". Kuid siin põles midagi imestada, tähendab kõneleja Samas-, lowski, kes seaduse-eelnõu ~ära seletama" üles kutsub-z on parempoolsetelt pinkidelt, kus tõendatakse, et koi manifesti ennast ära wõib kaotada. (Hääled paremalt poolt: „Wõib, wõib!") Wolikogu ei tohi aga toomi määrusi oma nimel kinnitada, lõpetab kõneleja. P o rtsh ewski (rahwameelne poolakas) näitab? et kuskil nii suurt isiku Vabaduse kitsendamist ei leiduda kui Poolamaal. Praegune seaduse-eelnõu we-t wat isikupuutumatuse seaduse hale wiirastus. Ka ol« wat see paiguti tormilisel mõõdul läbi töötamata, näituseks määrused söjawäe kodanlistele wõimudelq abikskutsumiss küsimuses. Kui Ohtu-Europas isikupuV, tumatus tarwllist tähelepanemist leida? siis ainult sell», pärast? et seal ka täidesaatew wõim seda makswaÄs tunnistada. Preester Tittow (edumeelne) tunnistab fw dufe-eelnõu praegusel eeskujul kõlbmatus. Maksndow (muhamedlane) teata? muhamedi laste erakonna nimel? et nemad seaduse-eelnõu komisi joni tagasi anda. Niisugusel kujul olla wõimata? sea-, duse-eelnõu Vastu Võtta, sest sikupuutumatuse MakS-, mapanemksega pidawat Wenemaa Ohtu-Europa jäl-, gides käima. Timo sctzktn (parempoolne) tähendab, et isikM Mutumatus pahempoolsete erakondade unistus oIEH wat. sest selle wabaduse Maksmapanemisega rSõiroaj iga pahempoolne julgeste ühe pommi taskus hoidäz kuna rahulikkudele sellest aga mitte julgeni ei okse Vllt. Nende isi? olla sandarmide läbi puutumata, kes! umrgald za kelmist kinni xoõtta. Selle seaduse-eelnõU! wastuwStmisega tõmbawat riigiroolikogu enese peales needmist. - (Järgneb.) Kohalik elu. Walitsus. „PSem»lahs" «i!«ne larnmer korjati kohalise trüki* asjade-inspektori käsul politsei poolt ara. 8. PjolstfennMtjri päemakäsk. Politseimeister ork pristawitele käsu andnud selle järele walwata, et masade  peremehed uulitsatele tekkinild augud ära tasandaks.  mrnnWm fSjawSe teenistuses. Kuulujuttude järele  pearoad edaspidi sõjawäeko õlide lõpetajad enne ohwitseriks saamist weel wabatahtlistena teenimas Selle uuendusega tahetaroat soldatite ja ohroAseridch Vahekorda loomulikumaks muuta, et ohwitserid alamwäeliste  seisukorda õigemine tundma õpiksüoad. Maakonnapolitsei Mursndami». Pärnu maakonda  on weel kolmas politseiosakond kteisiülema abZlise  jaoks asutatud? mille alla 9 walda jääraad. < Senati othas. Wana-Ottenis oli keegi talupoeg, mõisa maa peal roeski ehitanud. Lepingu järele aga ei ole wäike-talupidajatel õigust oma maa peale weskit  ehitati, selle peale andis mõisaomanik senatisse kaebtuse sisse. Senatis tuli kaebtus lõpulikule otsustamisele,  mille järele rlleskiomanik oma mõisa maa pealt ära peab koristama. Kinnitatuid KffÄ, Postiwalitsus ott ringkirjas teada andnud, et kinnitatudkirjade krviitungite pealei ka kirjasaaja nimi Üles tähendatakse, kuna nüüd ainult  linna nimi on. ? Kongressi irffu». Tööstuse- ja kaubandufe-asemikkude  kongressil on otsuseks tehtud Valitsust paluda põhjuskirjasid,  äri seisu jne. ainult ühes rahammisterrumi häälekandjas kuulutada lubada. Kooliõpetajate fõidmaha alandamine. Rahwahariduseministenum  kawatseb kooliõpetajatele sõiduhinda  raudteedel alandada, mis juba uuest aastast ehk maksma pandakse. Kirik. Ramm MMi koguduse õpiaja F. Tanneberg on yühapäewal ära surnud. Möödaläinud nädalal joli keegi woorimees õpetajale. kelle termis juba ennegi nõrk olnud, peale ajanud- põrutuse tagajärjel ongi surm tulnud. Kool. Koolide rewiderimine. Uus Eestimaa rahwakoolide  direktor J. Rogosinnikow rewiderib praegu, nagu -.New. Ism." teatab, oma all oleroaid koolisid. Iseäranis paneb ta rõhku selle juures wenewelfe õpetuse peale. Kä koolide ruumisid, museumisid ja raamatukogusid pn ta järele waadanud. ~Rew. Isw." loodab, et uus rahuiakoolide-direktor ka kooliõpetajate majandustest seisukorda uurimise alla roõtab. sest Tallinnas ei ole nende seisukord kuigi kindel. Seltsielu. HaridAslisk ZttslUMmists asjas on meil ellasele kirjale niipalju juurde lisada, et Tallinna karskusettlralorium  hr. Topmanni ettepanekul Eestimaa Rahwahariduse-seltsi  poolt ettepandud haridusliste ettelugemiste  plaani tagasi on lükanud ja otsustanud iseseksroalt  ettelugemist toime panna. Pidud ja koosolekud. Kö-neõhtu, ..WHwMs". Pühapäewa õhtul oli ..Walmajasse" hea hulk rahwäst kooliõpetaja herra T. Kuusiku kõnet emasüda ja kaswatus kuulama; kogunud. Koosolijatest oli suurem osa naisterahwad. Sütitawal sõnal juhib kõneleja pealtkuulajate tähelepanemist  mõnede Varjukülgede peale, mis praeguses  lastekaswatamise-wiisis sklmatorkawalt nähtawale  tulewad. Meie naisterahwa liig puudulik haridus ja suurema  osa emade täieline teadmatus ka kaswatuse algõpetuses  mõjuwad selleks kaasa, et emalik õrnus ja hellus lapsekasmatamffe-tõõs mõistusega wastamist lähemad. Püha emaarmastus läheb oma lapse eest hoolitsemises nõnda kaugele, et last alati üleliias soojuses peetakse, nõnda et temast lõpuks lawataim Välja sirgub, kes kõige Vähematki tuulepuhumist rvälja ei kannata. Emasüdamele on walus kuulata kui laps "Ulab, temale topitakse waigistamiseks midagi suhu.- mis igakord mitte puhtusenõudeid ei täida ja laps jääb haigeks, kuna karjumise läbi lapse kops paisub ja kaswab. Hella ema topib mõnikord lapsele nõndavalju  toitu, et selle tagajärjeks lapse seedmnise rij» Vtt. ZGM BSS WKk sh t» 1909,