Saarlane maksab: Vs ZtS5 .. '/« „ -.. 76 .. maapaötigat „ . 1 „ 6t> „ V- .. !.. - .. '/4 .. -.. sv „ Üksik number S kop. Ilmub kaks korda nZdÄK.iM kesknädalal  ja laupäewal. Toimetus Ku-esaar s, Pilkad uul. Tresse, i majas U kg. Kuulutuste wastntvõtmiue kuni kellu 1 päewal enne lehe ilmumist. Kuulutuste p-tit-rida S kop., lehe eesotsas 2U kop. /k m. Kesknädalal, 11. julil 1907. XXIII. aaStakiiik Saaremaa põllu- ja käsitöö näitus algab ülehomme. See näitus on arwu poolest juba seitsmes, kuid siisgi on tal seekord teine tähendus, ta! on tähendus, mida endistel näitustel mitte juures ei ole olnud. Kuna endistel aastatel näitust suurpõllu  meeste Seltsi poolt üksi peeti, peetakse näitust sel aastal Eesti põllumeeste seltsiga ühes. Küll ei ole ühenduse tingimised mitte niisugused, et näituse kordapanemist just ühendatud tegewuse ettewõtteks wõiks nimetada. Sest sarnasel korral oleks pidanud  ju üleüldine, kahe seltsi poolt walitud näituse komitee olema, «väljaminekud  oleksiwad niisama kahe seltsi kanda pidanud jääma ja puhas kasu oleks jälle mõlemate seltside «vahel ära jagada tulnud. Kuid niisugust ühendust pole eeStulewal wüljanäitusel mitte, ja ei olnud ka mitte wöimalik. Sest Eesti Põllumeeste Selts tahtis iseseiswat Eesti osakonda näitusel fisseseada ja iseseiswalt auuhindasid mää-, rata, ja siis ei wöinud ju niisugusest ühendusest  juttugi olla. Oleks wöimata olnud ära määrata, kui palju näituse kassasse. Eesti näituse tõi"' kui palju suurcpõllumeeste  näituse tõttu raha sisse tulnud. Ja sellepärast ei wõidudgi muud kombel asja korda panna, kui see kordapandi: Suurpõllumeeste  Selts kannab kõik kulud, saab kõik sissetuleku ja annab Eesti P. Seltsile kokkuleppimise  järele teatama summa (400 rbl.), kuNa eestlastel, nagu juba öeldud, näitusel  oma eraldatud koht ning omad hinnamõistjad  on. Kuid seegipärast on siin ühendamisega siisgi tegemist. Sest olgugi, et ülemal tähendatud tingimiste tõttu täielikku  ühendamist ei ole, siisgi wõime eestulewa  näituse tõttu mõlemate põllumeeste seltside ühendatud tegcwuscst rääkida. Ning sellepärast on selle aastasel Saaremaa põllu ja käsitöö näitusel iseäraline tähendus. Aga et näitusel eestlaste tarwis oma koht on, siis on temal Saaremaa eestlaste kohta meel teine tähendus. Siin on meil teiselt  poolt «vaadates peaaegu kui iseseiswa Eesti näitusega tegemist. Sest Eesti näituse  komitee töötas iseseiswalt ja saab ka näitusel iseseiswalt töötama, ning näitus saab Eesti põllu- ja käsitööst iseseiswalt pilti andma. Selles mõttes wõime ka osalt kui esi m csestEesti  näitusest rääkida. —Omal ajal oliwad mõnel pool eestlased näituse wastu. Raha, mida suurpõllumeeste seltsi poolt anti, nimetati „sakste armuanniks", ning kahtlustati seega näitust. Kuid arusaaja mees näeb, et see kahtlustus põhjuseta on. Sest raha, mis Eesti Põllumeeste Seltsile anti, ei ole mitte „armuand", waid on . summa, mida suurpõllumeeste Selts Eesti -.põllumeeste Seltsile kokkuleppimise teel maksab selle eest,' et kõik "näitusest sissetulek  suurpõllumeeste seltsile jääb. Eestulew näitus ei anna meile siis mitte üksnes näitust näitusele toodud asjade poolest, waid ta annab ka näitust esiteks sellepoolest, kudas Saaremaal ühine töö ja ühendus wäike- ja suurpõllumeeste wahel  korda läheb ja teiseks oga ka sellepoolest,  kudas wäike põll. pidajad eestlased Saaremaal põllu- ja käsitöös edenenud on «ing kudas nad näitusest lugupidäda mõistawad. Loodame, et eestulew seitsmes Saaremaa  põllu- ja käsitöö näitus kõigis nendes küsimistes hääd näitust annab ja selleks sovwime temale hääd kordaminekut ja rohket  ofawõtmist. Muidugi mõista, ei maksa meil mitte selleks enam rahwost üleskutsuda,  ühte ehk teist asja näitusele tuua, sest ülesandmiste aeg on juba möödas, aga rohket ofawõtmist soowime selles mõttes,  et igaüks ülesandja tingimata näitusele  tuleks, ning et ka päält maatasa  id rohkesti ilmuks. Sest näitus ei ole mitte üksi wäljapanijate tarwis, waid ka waatajate tarwis, ja see on näituse pääülesanne. Waatajaid tulgu rohkesti  näitusele I Olgu maaomanik wõi maata mees, peremees wõi sulane, maamees  wõi linnaelanik, igaüks tulgu! Za ärgu tulgu mitte üksnes uudishimu pärast,  waid ka selleks, et näituselt midagi õppida- Ning!õpetust annab näitus iga sammG pääl. Kodumaalt. Kuresaarest. Kudä meile teatatakse, olla selle aastasele Saaremaa põllu- ja käsitöö  nmtusele rohkesti loomi ja aSju ÄeS antud, mõisate poolt iseäranis sarwloomi ja talupoegade poolt hobuseid. Minewal laupäewal jäi post tulemata,  sest et ilm tormine oli ja post selle tõttu üle Suure wäina tulla ei saanud. Aurulaew „Surowzew," millega poSti tormisel ajal üle wäina tuua wõiks, ei Streigimurdja. 2 J. Tschesteri jutustus. Eestilanud J. Hää küll, tulge homme hommiku. Aga kõige parem, kui üks tund enne harilijt töö algamise aega ilmute ja tagant poolt jalgwärawast läbi tulete. Ärge unustage ka omale meel üht ülikonda ligi wõtmast. Teie peate niikaua minu juures elama. Minul on hüä kokk ja magamise ruumid korras. Fremvnt tahtis edasi minna, aga jällegi peatas Lengan teda. Mis weel? küsis Fremvnt kärsitult. Tahtsin paluda, herra Fremvnt, kas teie ei annaks minule ühe nädala palga ette? Fremot waatis tale kahtluse pilguga otsa, wõttis aga siis sõnalausumata pakikese  paberi raha taskust ja andis kakskümmendwiis  dollarit. See oli küll rohkem kui tema käest paluti, aga et ta Lengani armsust usaldas,  tahtis ta seeläbi teise kohuse tundmust suurendada. Tänan ! hüüdis masinist südamlikult, ja Fremvnt wõis sest hüüdest märgata, km suur ta rahapuudus oli. Aga wõib ka olla, et ma seda raha ei jõua selgeks teenida, ütles Lengan, mõrudalt naeratate» : M keegi minu seltsimeestest  nägema juhtus, et ma teiega kõnelesin ja iseäramiS weel, et teie käest raha wastu wõtsin, siis on wähe lootust, et teie mind weel elusalt näha saate: ilmaSgi  pole nad meel nii tigedad olnud- Ma ootan teid homme hommikul, ütles Fremont lühidelt ja läks. II- Lengan astus kiiresti ühe suure mustunud  maja treppi mööda üles ja sammus pimedast koridorist läbi oma korterisse, milleks kaks wiletsat toakest oliwad. Waewalt  oli ta käe ukse lingi järele wälja sirutanud, kui see lahti läks ja läwsle kõhn naesterahwa kuju ilmus Ah, kuidas ma rõõmustan, Edi, et sa ükskord tagasi oled. Aga ma mõtlesin juba, et sa enam ei tulegi ja olin su pärast mures. Ära muretse ühtegi, Meeri, ütles ta naesele suud andes. Aga kudas lugu Denuisega on? Õige halb, ütles naene rõhutult. See õhk siin toob temale küll surma. Aga mis sinna parata? Meeri teadis, et last ainult hää sõõm jälle kosutada wõis, aga seda arwamist ei tahtnud ta awaldada, kartes, et mees ta sõnades oleks ehk etteheidet leidnud enese «võimetuse üle, perekonna eest hoolitseda. Mees näis tema mõtetest aru saanud olewat ja pani wastuse asemele raha ta põlwede paate. Edi! hüüdis ta ehmatades, mis sa oled teinud? Sain jälle oma mana koha ja sellega ühes ka esimese nädala palga. Fre«M andis raha minule uulitsa nurga pMI. Esiteks, kui taie lähenesin, et rääkima hakata, haaras ta palitu Laskudest kaiks rewolwrit ja seadis nende otsad minu poole. Meeri kahwatas. Hirm mehe saatuse eest pani teda wärisema. Saada temale raha tagasi. Muidu tapawad  seltsimehed sind ära I Ei tapa, ütles Lengan naeratades ja nagu oma suure jõuu tõenduseks painutas  ta oma laiu õlasid, kuid ta sai isegi aru, et ta wäga kardetawa sammu astunud  oli. Kõige päält nad ei saa mind kättegi, sõnas ta edasi. Ma hakan hommikul,  enne koitu minema, aStun tagant poolt jälgwärawast läbi -vabrikusse ja olengi  päästetud. Meie poisid ei saa teadagi, et töös olen. Näe Pennel käis juba kolmat  nädalat töös, enne kui meie sellest teada saime. Ja et see awalikuks tuli, oli ta enese süü: ta tuli wabrikust wälja ja jõi ennast joobnuks. Sa ise nimetasid siis Pennelit äraandjaks,  tuletas naene aralt meelde. Tema on ka äraandja, tõendas Lengan kulmu kortsutades, ja ka mina olen ära-