jutt k. p. Awaldusi wõtab wastu prl. Niit Kurcsaares, Kohtu-uulitsas nr. 21. Jürg>ns'i majas, igapäew pärast lõunat kellu 5—6. Et kooliasutajatel juba warakult tarwilik teada, kui palju lapsi kooli saaks tulema, siis on soowitaw, et lastewanemad oma soswisid kohe awaldakfiwad. Sel aasta! ei ole Saaremaa Kurttummade  Selts mitte luba saanud, basaari kurttummade hääks wanas kindsuses ära pidada. Kus pool basaar ära peetakse, ei wõi praegu weel mitte ütelda. Igatahes saab aga basaar ja niisama ka tulewärk 9. julil ära peetud, kus selle üle antakse tulemas numbris teatust. Kasakad on Hiljuli siin ühe naesterahwa  armetult läbi peksnud. Juhtumine sünnitas Kuresaares ärewust ja laseb paljugi mõtelda. Kas ci oleks küll kord aeg käes, kasakaid siit ära saata- Üleüldiselt  imestatakse selle üle, miks siin, kus rahwaS nii rahuline, kasakaid weel peetakse. Kasakad isegi kaebadagi, et neil siin midogi teha ei olla. Laupäewal, 17. junil jõudsiwsd Saaremaa „politi!ised" wangid Kuresaarde. Nagu ustawalt poolt kuulda, on nad sõjakohtu  alt wabaStatud ja lähcwad kodanlise kohtu alla. Nende asju uurib Saaremaa kohtuuurija. Nii ei ole meie politilistel wangidcl mitte oma elu üle karta. Mimwascs numbris tõime Peterburist ametliku sõnumi, et käsukiri awaldatud olla, mille järele Läärumertinaa koolides õpetuseandmine kohalikkud S keeltes sisse seatakse. See sõnum pole mitte õige, ehk teda küll ametlikuks nimetati. Käsukiri, millest jutt, käib ainult erakoolide kohta- Teised koolid peawad ii kagi meel edaspidi nende kitsenduste all ägama, mis meie koolidel nooresoo hariduses suureks raskuseks on. Meie loodame oga, et see aeg mitte kauge! ei ole, kus meie rahwa koolides emakeel valitseda wöib ja kus valitsus sellest vaatest lahkub, nagu wõikZ ainult Wenekcelt rääkija ustaw riigikodanik  olla. Saaremaa Karskuse seltsi poolt müngitakase 16. juulil Kurhauses näitemängu  „Lecni", mis siin paari aasta eest suurt osawõtmist ja rahulolemist leildis. Kuresaare Saksakeelses nädalalehes kirjutab keegi järgmiselt: „Mikspärast" on parkis rohuplatside pääle pandud hoiatuselavdade pääl ainult Wene- ja Eestikeelne  kiri?" Selle küsimuse pääle, mis juba mitu korda minu poole on põõrtud, woin :na wastada : 1) Et pracgu pruugiks on, nagu seda teistest kuulutustest näha, Saksu wälja jätta; et sakslane wõõra omandusest enam lugu peab; et tema siia ajani see olnud on, kcs pargi eest hoolt kondis ja tal mitte soowi ei ole, ise oma tööd rikkuda; et ta enam õppinud on ja sellepärast muidugi Wene ja Eesti keelt lugeda oSkab ja lõppeks et ta harjunud  on ise oma ärwamise järele toimetama  ; 2) kaks pääikirja on sellepärast tarvitatud, et siiaajani peaaegu ainult nendest kreisidest (s o. nende keelde rääkija rahwaSle liigist S- t) pahategijad wäljatulnud  on; et nende juures ka ükSgi hüüdmine  ega jutt ei aita; et nemad awalikku omandust priiwaranduscks peawad ; et nende juures lapsed teha wõiwad, mis nad tahawad  ja lõpuks, st tüiskaswanud ise sagedasti  hää eesmärgiga eeskäiwad, mida ma tähele olen pannud; —3) et ma enesele JndiaS olcwat Kalkuta taimeacda eeskujuks olen wõrnud, kus ka niisugust d tahwlid ülesje on seatud, kus aga paälkiri mitte HeSgi India keeles ei ole, waid «nutt Venekeeles, mi siis Lks tõendus, et Kuresaar  selles asjas mitte üksi ilmas ei ole." Sooh l Nii on siis meile selgeks tehtud, mis saksad enestest ja eestlastest ning wcnelaStest arwawad. Talurahwa asjade kommissaride kohta olla Liiwimaal ligemal ajal muudatusi  oodata. TulewikuS pandawat nende kohtade paale ainult niisugused ametnikud, kes kohatisi keeli tunnewad ja kel ka teatud  määral warandust on. Oma! ajal, kui hr. Babanow Saaremaa talurahwa asjade kommissariks nimetati, tahtis saarlane"  selle üle tähendada, et hr. Babanow ka Eestikeelt mõistab. Selle tähenduse kustutas tsensur maha. Nüüd hakatakse oga kommissaridelt EeStikeelt juba nõudma. Nii muutuwad ajad. Pühast, -j- 13. junil suri Püha õpetaja hr. Grohmann ära. Teda jäiwad 9 wäikest last ja noor abikaasa leinama. Matmine sündis eile suure hulga leinaja rahwa osawötmisel.  Õpetaja Grohmann oli südi tegelane  kurttummade koolitamise asjas. Tulewas numbris loodame õpetaja Gcohmanni  regewuse ja matmise üle pitkema kirjelduse tuua wõiwat. Jamajas anti 11. junil Anseküla tegelaste  poolt iluS piduõhtu laulu ja mänguga.  Kanti ette tosin laulusid ja näitemäng  „Isa isa wiisi-" Laulu juhatas kooliõpetaja hr- Arg e. Kõik läks hästi. Pärnust Usuõpetaja Pärnu gttmnafiumi  juures cuuä. tllsol. Nigol on Riia õpekonna kuratori poolt ametist lahti lastud  ja kindral-major Wcrschinini poolt Liimi kubermangust wäljs saadetud, nagu ,Birsh. Wcd." eratelcgrammift näha. Oanä. Nigol oli Eesti edumeelne meeS ja on rahwa ssaS suures lugupidamises. Wiljandist 8. juni õhtul wabaStati Wiljandi wangimajast, pääle õkuuse kinniistumise,  Eesti Aleksandri kooli inspektor vr. aZr. Raamot ja sellesama kooli kooliõpetaja  O. Liigend, kumbki üOOrublalise kaoiSjoni waStu. Kuida niisugune wangiStamine  inimese püüle mõjub, näitab juba see, et isegi niisuguse waimu märskuse  ja elu jõuuga mehel, nagu noor Or. Raamot, 30 aasta wanadusel hallid karmad habemesse on saanud. Wiljandi kreisis tulemad „Balt. Tag." teatel Arusaare kroonumõisa laialised  heinamaad ilma maata talupoegadele andmiseks jaotamise alla, milleks maamõõtmise  töödega juba algatud on. Wiljandi rahwakoolide inspektor nõuab selle kohta teateid, missuguseid ajalehti kooliõp loewod jne. Tartust Eesti nooresoo kaSmatuss seltsi põhjuskiri, mille mõte Tartu linnas kaua liikunud, on ülemale poole kinnitada saadetud. Tallinnast. Keisri ihuarst tõsine salanõuumk  vr. G. v. Hirsch jõudis 10. junil Tallinnasse ja asus Kadriniali paleesse elama. Amblast. Ihunuhtlust soldatite poolt sai siin weel minemal nädalal teegi noormees,  kes ühte mõiSnikuprouat oli sõnadega teotanud. Talle antud kakskümmend rihmahoopl  püSti jala pääl. Lätimaalt. Riiast. Iseäralised kompmekid. Mõni päew tagasi käinud Riia lehtede järele Düna ääres turul tundmata mees ümber ja jaganud soldatitele, kes ilma sõjariistadeta  turul kõndinud, kompwckka. Nii mõnelegi  soldatile puistanud ta mütsi päris täiS. Mõned soldatid katsunud aga säälsamas  sõbraliku mehe kingitust. Meeste imestus olnud suur, kui nad kompwckkide asemel kokkurullitud mässulehti leidnud. Et soldatite! sõjariistu ühes ei olnud ja nad arwata wõisiwad, et mees ennast naljalt wastupanemata kinni wõtta ei lase, läinud nad mehele silmanäolt järele ja andnud ta wiimakS mõödaratsutawate kasakate kätte. Mehe taskutest leiti weel palju sarnaseid asju. - Ajakirjanduse järel walwamiseks saadetakse Riiga üks tscnsuriwalitjuse ametnik,  keS kohaliste ajalehtede tegswust peab silmas pidama. Niisugused ametnikud saawat  wecl Odessasse, Kiiewisse, WarSsawisse  ja Harkowisse saadetud. Miitatvist. Surmaotsus. Walga «aakonnast  pärit wennaSte AnS ja Friedrich Ohsolini pääle oli kaebatud, et nad detsembri-kuuS  möödaläinud aastal Suckenhauseni postkuntorisse rööwimise mõttel sisse tunginud.  Asi läks sõjakohtusse ja see mõistis Ans Ohsolini 7. junil poomise surma, kuna wend Friedrich wabaks tunnistati. AnS Ohsolini nuhtluse pehmendamiseks on kohtuotsus kindralkuberncrile ette pandud. Kaugemalt riigist. Peterburis, S. junil. Riigiwolikogu liige Shtihepkin awaldas kirjas, mis rahwawabaduse  erakonna poolt Loubet'ile saadetakse, mõtteid, et teisejärgulised walitsuse agendid, pristawid, jaoskonnaülewaatajad ja linnamähid,  rüüstamiSte asjas püüsüüdlased on, kõrgemad kohalikud ametikohad on tegewuseta  olekus ja hooletuses süüdi, kuna keskwõim  ainult selles süüdi on, et tema ei osanud oma kindlat tahtmist awaldada, et tema rüüstamiSte waZtu on. Südametunnistuse wabadus.  Nagu „Torg. Prom. Gaseta" teatab,  on sisemiste asjade ministerium uue seaduse-eelnõuu südametunnistuse wabaduse asjus malmis teinud ja tahab nüüd ligemal  ajal riigiwolikogule läbi waadata anda, nagu seda seadus nõuab- Uue seaduse-eelnõuu järele olla kõikidel wõimalik oma usku oma hääksarwamise järele wahetada. Selle järele woiwat Greeka öigeusuline takistamata Lutheri usku minna, Lutheri usuline Katoliki usku, ja ümberpöördud. Isegi pagana usku minemiseks ei tehtawat takistusi, kui aga usu wahetaja 17 aastat mana on. Nooremad  ei wöi oma usku mitte wahetada. Lühidalt: tulewikus wõib igaüks seda usku omaks tunnistada, mida ta ise tahab, ilma et teda keegi seda tegemast keelaks. Ainult niipalju nõutakse, et igaüks mõne koguduse nimekirjas ülemal peab seisma. See on sellepärast tarwilik, et muidu keegi sündinute  ja surnute armu teada ei saa. Kirikkise  laulatuse kõrwal pannakse ka kohtulik laulatus maksma, nagu see wäljamaal juba ammugi wiisiks on. Kui usulahkufi tekkib, siis wõib neid usulahkufi kahel wiisil maksmaks tunnistada: 1) kas riigiwolikogu sellekohase akti, wõi 2) sellekohase kinnitatud seaduse põhjal. „Birsh. Wed." toomad teate, nagu oleks sõjaminister Keisrile kirja saatnud, milles seletatakse, et sõjamäes Närimine õige laialt maad wõtad. Seda silmas pidades olewat raske rahutust alla suruda, mis siis iseäranis suureks wõiwad minna, kui riigiwolikogu koju lastakse. Käärimine politseinikkude keskel. Peterburis on juba mõni päew jutud eelseiswa  linnawahtide streigi kohta liikumas. Wiimased annawad suurel armul palvekirju  fisse, et neid raskest teenistusest wabastataks, sest rahwaS mwewat mnds M 25 Saarlane, 1906,