Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. M 17. Teisipäewal, 25. aprillil 1906. XXI!, aastakäik „ maksab: krso,,«poStiga: 2 ~ - kop^ V- ~ !„ LS .. > V» ~ -„ maapostiga: „ 1 „ A>O „ V- » ! - » V» » ' ~ s« „ jlksik number s kop. Ilmub ükskord nSdalaS, igal teifi- Piiewal. ' Toimetus Kuresaarcs PitkaZ uul. Tresfeni majas 11, Kuulutuste waStuwõtuiine luni Kuulutuste p-tit-rida Z kop., lehs erSotsaS AO kop. Riigikodanikkude õigused ja kohused  konstitutsionilises riigis. A. li. D s h i w e l e g o w'i järele. Konstitutsionilijeks ehk õigusliseks nimetatakse  harilikult niisugune riik, milles rahwa saadikute kogul õigus on seaduste andmise  ja maksma panemise üle lõpulikku otsust anda. Uute seaduste läbiwiimins tcgewaSse elusse antakse iseäraliste ametnikkude hoolclekG,  kes, ministritega ühes koos, maa otsekohetifi  watitsusi sünnitawad- Rahwa saadikutel  on pääle seaduse andmise wcel õigus, ka selle järele walwata, et seadused korralikult täidetud saamad. > — Niisuguse täieöiguSlise korra kindlustuseks on tingimata  tarwis, et kõik riigikodanikud isi kii» selt ja settSkondliselt wabad oleksiwad. Ilma selle tingimiseta on -võimalik, et seaduste  kokkuseadmises ja terwe maa elu korralduses  tegelikult mille rahwaS ise onia saadikute lübi - maid walitsew wõiai omawolilisett o on. Kui viigis sõna ja trüki wabuduft, ega isikupuutumatust pole, wõib walitsuS kunstiks: l teel niisugused  rahwa saadikud kokku saada, kes seda ainult nime poolest on, kuna nad aga iseeneselt  mitte midagi rahwa kasuks teha ei taha. Mis kasu oleks siis niisuguleft suurcwõimulisest  wolikogust. Walitsuse meelest  kõlbmatuid wotunchi, k.da rahwaS selleks walinud, wõidakss mingisugusel põhjusel  mangi panna; wöidakje niikaua kinnipidada,  kuni wolikogu toasistumised löpewad  Walitsusele waStumeelsed ajalehed wõiivad kinni pandud saada; juba wolimeeste  walimisi wõlb politsei segada, koosolekud  koost ära ajada. Kõike seda silmas pidades, on küllalt selge, kui suur tähtsus ifiklise! ja seltSkondlisel wubadusel konstitutsionilise  walitsuse wiifi sisseseadmises on. Kui kusagil riigis alleS konstitutsioniline  walitsuS sisseseatakse, siis on saal rohkesti elanikkusid, kes sellest riigi pöördest walitsuse mi isi muudatusest õieti aru ei saa. Et niisuguste riigialamate meeli selgitada, et neid, kes seniajani üleüldistest  riigi ega seltskonna oludest midagi ei teadnud, ega lugu ei pidanud, isemõtlejaks,  politikast arusaajaks riigikodanikuks teha, teatawad rahwasaadikud kõigile selleks enda poolt kokku seatud —õpetusi, inimese kui kodaniku õigustest ja kohustest  Isiklise ja seltSkondlise wabadusc õigused  on nnsuguStc õiguste kogu, millede kaitsel igal üksikul isikul ütsi olles, ja seltskonnas  wiibides, täieline tcgcwuse wabadus on. Jfikline wabadus seisab isiku ja elumaja  puutumatuses, aga ka selles, et walitsuS posti teel saadetud kirsasid olgu ka saladuSlisi awada ei tohi. Mitmes riigis on niisugune kord sisseseatud,  igsl aastal määratud armu erakirja- wõtta, et sel teel walitsuse sala waenlafi teada saada. Ka liikumise wabadus  ja waba woli igasuguse tööpõllu wäljawalimiscS käib isiku puutumatuse seaduse kaitse alla. Praegu on aga selle- poolest mitmel pool ja mitmel wiifil takistusi  ees. Settvkondline wabaduS awaldab  ennast südametunistuse, sõna, trüki, koosolekute ja ühisuste asutuse wabaduscS. Kõik need õigused peuwad konstitutsionilise riigi põhjusseadusteS kindlaks määratud olema. Inglismaale tuli isikupuutumatuse õigus juba XIII. aastasajal. Inglis kuningas  oli rahwa poolt sunnitud järgmisele kirjale alla kirjutama: „Ühtegi waba inimest  ei wöi kinni wõtta . ega wangitorni panna, ega õigustest ilma jätta, ega seaduse  kaitse alt ära heita, ega mingil muul teel temale ülekohut teha; ja ei lõhe meie tema pääle, ega saada kedagi teist, muidu kui ainult kohru otsust mööda, ehk maa seaduste järele." See isiklise wabaduse alus jääd igawesti muutmataks. Belgia ionstitulsias on ta järgmiselt ülestähendatud  : „Jsik!ine wabaduS on kindlustatud. Keegi ei mõi tohtulise walwamise ja iärelwaatamise  ega tagakiusamise alla sattuda, paale riigi seadustes ära määratud juhtumiste  ja ainult waduSlisel teel. Pääle kinniwörmise kuritöö päält, ei wöi kedagi muidu, kui ainult kohtuniku iseäralise käsu järele, mis kohe wangiwötmije korral, ehk 24 tunni jooksul pääle selle antud peab olema wangis pidada." Daam, Grccka ja Hispania ronstitutsiaS on aeg, kui kaua politsei inimesi wõib kinni pidada, ära määratud. Elumaja puutumatus on tingimata tarwilik täiendus isiklise wabaduse juurde. Jnglisemaa seadused lubawad politsei ametnikkudele  kolmel juhtumisel erainimese majasse tungida : 1) kui majas tagaaetav? kurjategija peidus on; 2) kui majas just kuritegu korda saadetakse, s. o. kui majast kisa ja appihüüdmised kuuldumad ja 3) kui maja cianikkusi hädaoht tule, wce ehk mõne muu looduse jöuu poolt ähwardab. Kui kusagil eramajas kohtu seadust mööda läbiotsimine ette wõetakse, siis tehakse seda kindlates ärumäüratud piirides. Inglis seadused nõuawad niisugustel juhtumistel oma ettekirjutuste täpi päält täitmist. Põhja-Alnerika Ühendatud riikide konSiitutsia  nõuab, et läbiotsimise käsus ära tähendatud peab olema, kus kohal läbiotsimine  peab sündima ja missugused inimesed  ning asjad sääl juures kinni pandud  wõiwad saada. HiSpama konstitutsioniS on punkt, mille järele läbiotsimisel alati majaperemees ehk teised perekonna liikmed jääl juures peawad wiibima. Kahjuks ei ole aga weel kusagil kirjade lahtiwõtmist selle kohaliste riigiametnikkude poolt ära keelatud. „KaS woib jääl loomulist, seltskondlist edenemist olla", räägib Tjlawclcgrw, „tus efimise kahtlustuse wöi salakacbtuse läbi täiesti ilma suuta inimene kinni wöetud ja wangi pandud woib saada; kus isikut, kellel mitmed rasked ülesanded ja wastusused  kanda, wõib politsei poolt peksta; kus inimene, kelle ainuke süü ainult selles seisab, et ta oma arwamisi salajas ei pea, niisketes inetutes kindluse kambrikeses kas wöi ära lastakse surra; kus keegi shandarmids  ega teiste eest julge si wöi olla, kes igal silmapilgul tema korterisse wõiwad  ilmuda, lapsi surmani ehmatada, kõike segi ajada ja siis ära minnes seletada, et neil kahtlustus selleks põhjust annud- Kas wõib sääl edenemist olla, kus õigust ei tehta, kus õigust otsida üleüldse Võimalik  ei ole". Südametunnistuse- ehk usuwabaduS on inimese iseseiswa waimu kes ennast ühegi sundimise alla ei taha heita  jõudsam  edendaja. Iga inimene usub nii nagu tema meelest õige on. Mitte see ei ole tähtis kuidas, ja missuguse nime all inimene oma usku wäljaöpidiselt üles näitab, waid tähtis on, et inimeses üleüldse osa Jumalast leiduks, et ta hinges kohuse täitmist, kaastundmust  ja armastust oleks- Ja selles ju ometi õige usu südame usu awaldus peaks seisma. Aus, õiglane pagan saadab elus enam kasu, tui ujtmata ja kurjasüdamega  ristiinimene, kes sagedasti jumalust  koguni maha salgab. - KaS oli manal ajal, kui ristiusku mitte üksi ei sallitud, maid koguni walitsnste poolt taga kiusati, kas oli sel ajal usklikkuid, Kristuse järelkäijaid inimesi wähe, kes —et mitte oma usust lahkuda malmis oliwad tuleriidal ehk tapapingil märtri surma surema. Riik, mis ühte usku riigiusuks nimetab, ainult ühe usutunnistuse poolt on ja seda kaitseb, ainult selle usu liikmetele  riigi- ja todanlises teenistuses paremaid  ning tähtsamaid kohtasid teenissuses jagab, loob selle läbi palju silmakirjateenrid.  Paljud on ainult sellepärast riigi usu liikmed, et selle läbi elus mitmesugused eesõigused on. Seda silmas pidades on Põhja- Amerika Ühendatud riikide seaduSieandaw kogu riigiusu sisseseadmise omal maal täiesti ära keelanud. Seda keeldu «maldas nimitatud asutus järgmiselt: «Keegi ei ole kohustatud ühe kiriku liikmeks olema, ega üht usutunnistust omaks tunnistama; iga üks tohib alati oma hääkSarwamise järele usku wahetada; lapsi wõib igasuguses  usus laSwatada; iga üks wõib awalikult uskuda mida tahab, wõib oma usulisi waateid kaitsta ja keetmata laiali laotada ning usu kombeid oma usu nõuete järele eksitamata täita. Südametunnistuse  wabadus toob seltskondlisesse elusse palju elawust ja saadab mitmed ülekohtud  ja kannatused mis riigi usust lahkumimmise korral igapäevased nähtused  on, kõrwale. Kõnelemine Saaremaa maamarschalli,  kammerherra O. R. von Ekesparrega. „Tor. Prom. Gaseta" toob järgmise kirjelduse: Hiljutise! «valimisel riiginõuukogusse sai Saaremaa rüütlikomia asemik O. R. von Ekesparre suure häälte enamusega