Ma jäin seisma ja ootasin, mis tuleb. Wiiinascl silmapilgul wõifin ma weel natuke edasi jooksta ja siis oleks ma nende käest päästetud olnud, igawesti päästetud. Mongomcri ähkis kiirest jooksmisest. Ta nägu oli higine ja punane ja juuksed sassis.  Moro, kes nüüd ka teiste juurde jõudis, nähti wähcm wäfinud olema- Ta mõlemates kätes walkufiwad haljad rewolwrid  ja suured piitsad. Põõsaste Lagast Kvhtifiwad mõned elukad wälja. Ma kogusin jõudu ja kisendasin: Teie tahate teada, mis ma teen? Lubage  wastata: ma tahan ennast ära uputada. Mongoineri ja Moro waaiafiwad teineteise  otsa, siis küsis wiimane: Mispärast? Sellepärast, et ma parem suren, kui end teie kätte piinata annan. Näete, »a ütlesin teile! tähendas Mangomeri  Mõrale ja wahetas temaga mõned laused. Kes Teile ütles, et ma Teid piinata tahan? Kust olete niisuguse arwamise -võtnud? küsis Moro. Säält, kus Teis eile minu silma ees kedagi pimafite, rvaStafin mina. Ja pääle seda on sellest küllalt, kui nende õnnetumate pääle waadata on, et. .. Wait! kisendas Moro ja tõstis käe rewolwriga  üles. Ei, ma ei ole wait! Nad on ka inimesed  olnud, aga milleks olete Teie nad teinud  ? Kuid mina ei soowi mitte niisuguseks saada ! Ma suren parem I Põõsastes läks elamaks. Mõned kogud ustufiwad mere äärde, kellede hulgas ma Mongomeri musta teendri, oma ahwikuju- Ilse juhataja ja walge riiete sisse mässitud sõud>ad ära tundsin. Nende õnnetumate siinolek äritaS mind ja ma rääkisin edasi: Ja, mina suren parem! Waadake nende pääle: nemad on kord niisamasugused inimesed  olnud, kui mina ja Teie, aga Teie tegite nende kalla! oma äraneetud katseid, tegite nad wigaseks, tegite neid oma orjadeks,  täitsa õnnetumateks, ehk Tele küll neid praegu meel kardate! Jah, Teie kardate mid! Ja elukate poole pöördes kisendasin ma Moro ja Mongomeri pääle näidates: Teie kuulge mind! Kõik I Kas Teie ei näe, et need inimesed teid kardawad, et nad teie ees wärijewad? Mikspärast teis nende sõna kuulete? Sest teid on palju, aga neid . . . (Järgneb.) Ei jäia wist keegi haridusesõber pühapäewal, 27. aprillil, pakutawat etendust waatamata, mis hiljuti Kihelkonnal õige ladusasti üle laudade libises. Ka ei tohiks takistuseks olla see teadmine, et pidust osawõtmisega toetust pakutakse meie noortele  haridusepüüetels: puhaS sissetulek läheb Kihelkonnal  asutatawa kõrgema emakeelega algusloolt  hääks. L. M Saaremaal on see wana isaisade pruuk tarwitusel,  et linuseid kangaid kusagil kõrgel õuest eemal nii kaua pleekida lastakse, kuni need täiesti walgeks läinud on. Seda pruuli tarwitawad aga margad oma kasuks. Igal aastal tuleb nende  ivargust eite. Ka sel aastal ei ole margad kangaid  tähelepanemata jätnud. Nõnda on öösel, 4./ S. aprillil, ühel taluperemehel Pühas 40-küünart limaraslatud.  Et õnnetust eemale hoida, oleks soomitaw, et perenaesed, kelle hooleks ju kangaste plcegitowine on, neid õhtul wäljast ära tooksiwad ja hommikul jälle wälja panekfiwad. See nõuab küll mähe rohkem tööd, oga hoiab ka kahju kõrwale. MiS ütleb aga perenaene, kui tema ja ümardajate  talwine töö karraga kadunud leitakse olewat. Soolapuhujate ja wee pääit waalajate juurde minna, nagu seda kangaste warguste juures sagedasti  ka tehakse, siin midagi ei aita. Need on niisamasugused kelmid, kui kanga wargadgi. Pühas juhtunud kanga märgus on aastal esiwaai  mitmed kanga wargused korda saadetud. Selle pärast oleks perenaeSlei ikka parem ettewaatiikum  olla ja kangaid mitte ööseks wälja jätta. Mustusest kirjutati M 24. Selles kirjas on palju tõtt sees. Sest meie taludes on tõesti suur puudus puhtusest- Meie oleme ka juba enne selle püäle tähendanud. Pääasjalikult on see perenaeste süü, kes ju majas puhtuse ja korra üle peawad walwama. Kuid selle juures peame tähendama, et perenaeste puhtuse puudus mitte sellest ei tule, nagu olekfiwad nad nii hooletud ja armastakfiwad  just mustust. Seda küll ei ole- Sest meie taluperenaene on töökas ja murikas- Kuid et puhtuse eest mähe hoolt kantakse, siis tuleb see puhtuse tundmise puudusest- Aga kust tuleb siis see tundmine, kui selles aSjas  mitte õpetust ega juhatust pole antud. Siin peaks meie agar Põllumeeste Selts jälle appi tulema. Ta on ju mitmed kursused  toime pannud ja palju hääd juhatust andnud, kas ei wõiks ta mitte selles asjas naeSterahwaste hääkS midagi teha. Nimelt wõiks siin ühe naeSterahwaste koosoleku kokku kutsuda, kus sellekohalist õpetust antaks,  ehk sellekohane kursus toime panna- Hää oleks, kui siin lihtsalt ja puhtalt kokku seatud talumaja sisseseade näituS korda pandaks, kus igaüks oma silmaga näha wõiks, kudas talumaja õige sissesead peab olema. Sarnane näitus tooks Kuresaare  elule jälle midagi uut ja annaks enam juhatust, kui kõik suusõnalisel, õpetused  kokku. Ansekülast. Hiljuti tuliwad kaks nöörimeest  J. ja P. Koimla külast, kus nad tööd otsimas käistwad, kodusse. Paha tee tõttu käisiwad mõlemad jala, sest wankriga sõit näis wõimata olewat- Juba oli õhtul pimedaks minemas, kui J. ja P- Kuldi külasse jõudjiwad, kust nende tee läbi läks. Nad tahtsirvad põhjata sügawa ning porise külatänawa tallamata jätta ja tuimemat körwalist teed otsida. Seda eesmärki silmas  pidades, ronis J. üle aia, aga kukkus oma õnnetuseks, aia päält maha hüpates, teisel pool aida seiswaSse kaewu, millel rakked puudufiwad. Kaew oli laialine ja sügaw. Silmapilgul kadus J. jääkülmasse wette. Õnneks mõistis ta ujuda; peagi toibus ta omast ehmatusest. Ka sai P. oma seltsimehe kardetawast seisukorrast aru ja tuli temale appi. Nagu jumalikul juhatusel  puutus P.-le tubli teiwaS peosse; ta ulatas teiba otsa J-Ie ja tõmbas ta siis kuiwale.  Kui hädaohtlik kaew ilma rakkedeta on, paistab meile kirjeldatud juhtumisest selgesti silma. Sellepärast peaks küll igaüks oma kaewule hääd rakked muretsema. Selle eest peoks ka kohane politsei hoolt kandma. Meie leeripoifid wõeti sel aaötal 30. märtsil wastu. Endistel aastatel sündis see suurel reedel. Oleks soowida et ka tütarlaste leeri kewadel peetaks. See oleks mitme põhjuse pärast kohasem ja mõnusam. Koolide katse on meil nüüd mööda. Peaaegu kõik koolid olnud kaunis rahuloldawad,  ainult Leo olnud kehw, sest et sääl lapsed kole mähe koolis käinud. Üleüldse  on meie koguduses koolis käimine milets. Salmel näituseks puudunud iga laps läbiStiku pääle 50 päewa, kunas koolipäiwi umbes 125 olnud. Kui juba nii palju koolist pnudutakse, mis peab siis õppimisest wälja tulema. Lootuse järele katsutakse aga selles aSjaS tulewikuS parandust  tuua. Kihelkonna kooli, mis juba 8 a. seisnud, tahetakse uuesti elule kutsuda. Muhust. Muhu oStuühisuS algab oma tegewust  meiukuuS. Ostuühisuse eluiekutsumisest on siiaajani suure südidusega osa wõctud. Umbes poolteistsada isikut on ennast osanikkudeks üles andnud. Juba 2000 rubla on koos. Müüja maksab ka SOO rubla saloki sisse, nii et siis SSOO rubla eest kaupa kohe puhta raha eest osta wöib. Ühisuse osanikkudeks on enamiSti Muhu jõukamad mehed, kes rohkem ostuivõimulised on miS mõne siinse kaupleja kaes wõla pääl oli, wülja wõlma. Ühelt kauplejalt on selle tõttu, tema enese tõenduse järele, juba ISOO rbl. wälja nõutud. Ostuühisufe asutajatel enestel on ka suured lootused ja nad arwawad, et kauplused ostuühisusega mitte wõistelda ei jaksa. Kuid oStuühisuS, nii kasulik, kui ta rahwals ka on, peaks ikka selle wanarahwa targasõna järele käima:  ela ise ning lase teist ka elada. Wiljandist. Wümasel ülestõusmise pühal oli WiljandiS E. Põllum. S. saalis „Eesti Kirjanduse Seltsi" koosolek, millest Seda ja teist. Maailma rahwaste rikkus.  Maailma rahwaStest on pranslased kõige rikkamad, sest iga pranslase pääle tuleb läbisegi 300 franki. PranslaSte järele  on hollandlased jõukam rahwas; iga hollandlase kohta tuleb 195 franki, iga sakslase kohta 125 franki, iga inglase 110 franki ja iga ühe wenelase kohta 50 franki. Kõlge waesem rahwas on hiinlased,  sest iga Hiinariigi elaniku pääle tuleb ainult luV> franki. Üks frank on Z7V- kop. Ühe aastane tunnistaja kohtu ees. Kõslinis Saksamaal kutsuti ühe aastane poisikene kohtu ette teiste sekka tunnista»», kas tema ema kaebtus õige on, et keegi ohwitser poisikese isa olla. Poisikene  wõis muidugi ainult oma näojumega tunnistada, aga ta sai kohtu kassast teiste tunnistajatega ühte wiisi päewapalka. E hi tus e kunsti „k a r ut ük k.« Ameriklased saiwad hiljuti selle wägitükigs malmis, et 9S päewa jooksu! üheksa kordse suure wõõrastemaja malmis ehitasiwad, ja nii, et koli aga sisse. See hotel ehitati ühe liiwase põhjaga saarele, kuhu New-Dorgi elanikud hüümeelega suwitamaS käiwad. Hoone kere wõi „küljekondid" on terasest tehtud ja telliskiwidega täidetud. Aga mitte rohkem, kui 160 meest tegiwad selle hiigla töö malmis, muidugi öösi ja päewa, ikka teist 80 meest wahstadeS. Hotel on umbes 20 sülda pikk ja iga kuue aru poolt 7 sülda lai. Mõned mehed hüüdwad walju: „rahma  armastust meil paljul" Kui on lugu tõesti mi, siis ma tean selgesti: Rahwa liikmed pole nad, sest et üksteist wihkawad. Ei kõige suurem õnn end hõiskes peida, ei kõige kangem walu mahu nu« tusse; neid mõlemaid me wõime ainult leida sest pisarast, mis weereb palgele. Selge tundemärk. Hans «Kas su wend jälle terme on?" Peeter: «Wististi küll, sest täna sai ta isa käest juba peksa." Möödamineja (isikule, keda politseijaoskonda wiidakse): «Kuule, Juhan l Kuhu sa nüüd lähed ?" „Ja, linnawaht kardab üksi politseijaoskonda  minna, sellepärast pean mina teda saatma!" > .N 29 Saarlane, IVOB