walitakse eelarwe ja rewisjomkommisjom / weewärgl ja tapainaja rewidenj/  tto'nmmaksu jagamise iomisjom Mkmed. Siis aLgsete ehituste alalhoidmise komisjom- «oia wnäsjom-, tmukomisjom-, priihospidalikomis- komisjoni-, kubermangu korterimaksu ja waestelaZtskohtu liikmed. ° «w Pssta loeb kirja ette, kus meie linnas wiimaeite  tulnud kui ka weel praegugi olema tööliste üle mitmesugustes tööZtuseajutustes ta tagajärgedega, uus meis terme linna hää käe-z  NKM nii Lchjusilult mõjub, tähelepanemist juhi- A jr linna Volikogu palutakse selles küsimuses nöuuia  abm uus-d otsida, et sarnased nähtused enam »i's et tuleks. Sellepäüle loetakse Esstimaa kuberneri ikt ette, milles seletatakse, et lm. Poska etiepantud üiimuse üle woliwgu nendel tingimistel nõuu pidada, '! 'äbiröäkimised ainult Tallinna lõctumiste kohta lliks, ja etwvõetQWad korraldused ainult Tallinna i,M jaoks olla tohlwad. Lw. Poska lisab oma ette- seletuseks juurde, et ta ainult Tallinna tõrkuolla  mwanud. Tallinna linna Valitsus olla seda !'nam kohustatud selle asja püüle oma iseäralist tühsle- Mzumist juhtima, sest et ta ise kahe suurema tööstus- Mluse omanik olla. Akende nähtuste põhjused tulla Mele urrida ja kui nad leitud olla, siis abinõuufid ja ixeftd otsida, et sarnased wrmad juhtumised enam sün» Ma ei wõtts. Sellep. paneb ta ette, asja eeskomis- Mj Me anda, es kuu aja jooksul oma nüuupida- Me otsuste üle Volikogule aru annaks. Lw. Wmttz räägib selle ettepanekule wastu. Ta ei usu, el sellest midagi Välja tuleb. Selle ettepaneku Wastu- Mlnise läbi saada asjata ootusid ja lootufid äratatud, Ms täidewiimine Unnuwalllsuse Võimupiiris ei seisjal  Wiimase nädala tööliste tõrkumine ei olla kmkohalik  nähtus, mida just selsamal ajal mi mitme Me riigi linnade törkumised tunnistada, üleüldist ä'Hõuu olla raske leida, mis uut tõrkumist takistada ioUs, sest et see üleilma ennast laiali olla laotanud M kuulsad riigimehed asjata selle Vastu olla tööta- Aet töö ja kapitali Vahel lepitawat ühendust oleks Uutada Võinud. Ka lw. Hoerschzlmann räägib Ma ettepaneku Vastu. Lw. Pars leia.., et linna- Mtsus küll -oahemehe osa enese kütte Võiks. Võtta, agu omal ajal magistrat seda olla teinud. Lw. Normann  lühendab, et praegu Vabriku inspektorid ja llekohased rmuusused seda osa täidansad. Lõpeks pab  lw. Poska rlte komisjoni walida, mida ka häälte x '.amusel wüÄlu Võetakse. Komisjoniks walitalse linnalolinikud  Roterman, Mickwitz, Höerschsimann, Päts. ja Poska. Höerschlmann ei wõttmd walimist !l>iLtu; tema asemele Valitakse Dchio. Mõisniknte maapäew algas, nagu meie Viimses  lehes juba nimetatud, 25. jaanuaril. Neljapäevi  kinnitati, nagu meie kohalistest Saksu lehtedest Mme. metsahindamise määrused, mis maksuwõt- M suures juhtnööriks tulewad pidada. Teede tegemise  orjuse kohta tuleb aga metsahindamist tähele- Maemala jätta, sest et see uut teede jaotamist tarwiliiv,s  teeks, mis suuri kulusid sünnitaks. Edasi olsus-as  rüütlikogu päämeest ja rüütlikogu komisstoni wolilkda  nigiwalitsusega ühe keskkooli LVamise parast läbirääkimisele astuda. Koolil peakstwad riiklilad  õigussd olema, kuna rüütlikogu asemikkudel õigus psals tooli põbjusseaduft wälja töötada. Selle Meie peeti uõuu terwishoiu parandamise ule ma o. l, mls kesknädalal poolikule jäi Maakonna-saadüute  ettepanek, rüütettogu ja maa Väljaannete sekka lt>,ooo rubla r-rwiShoiu o ude parandamiseks määrata, köeti kõige nelja maakonna poolt Vastu. Sellest ruhast tuleb 15,000 rubla 25—30 arsti amettsse seadunseks tarwitada, nii et igaüks 400—500 rubla palka saab. 7000 rubla arwali 50- 60 ümmamanda  ametisse seadmiseks lubada, igaühele 50—75 rubla, 8000 rubla otsustati haigemajade ja arstide elukorterite  hääks. Esimesel aasta! larwilamata jäänud raha vMtati tohtrite elumajade hääks laenata. Lõpeks sai ot- Mlatud terwiSolude üiewaatamiseks rüütlikogu päümchx  juhatamise alla komisjon asutada, mille liikmeteks tml maakonna liiget, üks arst ja üks asjatoimetaja 'uge on, kes rüütli Volikogust wulitud saamad. Asjawlmetc-jakS  liikmeks wõwa ka arst olla. Aastal 1897 M otsus tehtud rüütttkogu ühist kassat ära jaotada ja möisnikkude-seisuse kassa, suursmaa omanikkude ilMa za üleüldine maa kassa asutada. Sellekohase ettepa'lelu  püüle lubati Eestimaa mõisnikkude põllumeeste stusile 500 rbl. abiraha. Mõnedest abirahadest olgu weel nimetatud: H. v. Wmttsri keemia labralocium saab 250 Nchla; uaestcr. klinik 300 rubla; Paide linna haigemaja 1250 rubla, Rakwere linna haigemaja 1500 -übia. Wündra tuminade koolile 500 rubla, Jsaki ki- toolile 200 rubla, Türi-Allilu koolile 200 rubla sa Kasperwiku ntere«neeste koolile 200 rubla. Kaebtns linnapää walimise asjus. Nagu valikud Saksu lehed teatawad, on 25. jaan. Unna- wähemuse liikmete poolt kgebtus ülemale pMe amyd, et tõsist riigmöuumku Hiatsintowi mitte unnapüäls ei kinnitataks, sest et temal seaduslikku öt- M.i llnnapääls Valitud saada ei ole olnud. Tallinna Saksa teater jättis tööliste ottumiSte puhul omab etendused seisma, ja teatri i!? Sundt larwitas seda juhtunust, et kunstnikkudega Mud tontrahusid üles tuulutada. Tsamasjast ei direktor ka muud midagi saanud kui kahju, uuo on kunstnikud nõuuks wõtnud omal jöuul etenusr  edosi anda ja õnn paistab neile naeratamast sest simesed etendused, mis kunstnikud ilma direktorita uosiwad, on hulga päälttoaatajaid kottu meelitanud. , Jäämurdja ..Sampo' Tattiuaas. Et roh laewu sadamas seistwad ja puksu jää pärast wälja peasenud, Tallinna oma jäämurdja „Stadt Rsvai" wäeti oli teed murdma, siis paluti, nagu kohatised lehed teatawad,  Soome sinaü käest Helsingi jäämurdjat „Sampot" siia saata, uus pakwe ka lahkesti kuulda Võeti. Jääd on aga meie sadamasse mi palju kokku uhtunud, et ..Sampo" ms küll mängides jääst läbi murdis. Vähe kasu on saatnud. 28 jaan. on jää Paljassaare ja Naissaare Vahel liikumas, nii et laewadel Väljapääsemine Võimata on. Ligemal päewade! oodetakse Lsibamist jäämurdjat „Jermcsiut"  siia. Tema siia tulemine on seda soowitawam, sest et 9 aurulaewa reidil ja 24 sadamas wäljasõi!- misele malmis on. Uuemad sõnumid. Wene-laapani sõdcr. „Düna-Z." teatab Parist lehe „Jomnali" järele et pützjusmötteMutt otsuseks olla tehtud Kurooatkin  i t Mandshuriast ära kutsuda. Kindral G cip - penberg tahta Võimalikult ruttu Wmemaale sõita, sest ia! olla tähtsaid asju teatada. Teine Parist leht „Ech) de Paris" teatab Peterburist: Mitmed jutud on käimas, et Kuropatkin ja Grippenbsrg tülisse olla läinud.  Grippsnberg olla päüstaMle teatanud, et ts mitu korda Võitlust pidamas olnud, ilma Zt Kuropatkin  temale õigel aja! abi andnud oleks. Sellepärast olla ta taganema pidanud ja selle juures 10.000 meest kaotanud. »Matin" toob teate, et Kuropatkini  ärakutsumise jutt ikka kindlama kuju °saaö. Nagu kuulda, saada uueks ülemjuhatajaks kas kindral Linewitsch wõi kindral Grippenbsrg. * Harju Jaani õpetaja A.lfred Christoph on lühikese halguss järele südamehaigusesse ära surnud. Domkooli ülemkooliõpetaja Heinrich Cristophi pojana sündis La 30 juuli! 1838 a., käis Dom-gümnasiumis. studesris Tartus efitiks keele-, hiljem usuteadust. 18ä8 aasta! oli ta Esstimaa asetäitja õpetaja, kust ta hiljem 1869 Harju-Jaani õpetajaks kutsutt, kuhu ta oma surmatunnini jäi. ..Rev. Beob." Wiljandift. Ka Wiljandis oa, nagu „Düna-Z " teatab, tööliste tõrkumine käimas. Nimelt on sääl Whishowi lmaaida töölised, enam kui 100 meest, tööpaiga körgendust nõudnud, ja töö seisma jätnud, sest et palka kõrgendada ei lubatud. Ka Lepiku katalsepa  töökojas on töölised hiljukesti soowi äwaldanud, st nende palka kõrgendataks. Rahu ei o'e riwmdi Pärnust- Läinud teifipäewal makseti puupap! mabriku töölistele nende palk Välja ja anti teada, et ei 8 tunnilist tõöpäsVa sisse ei seata, ega ka palka ei körgendata. Kesknädal ja neljapäew hakkafiwad mõned töölised tööle ja tööle pakkujaid on küllalt. Kui rahu alal hoitud saab, siis Võib wabrik peagi täiel jõuu! töötama hakata, kui aga rahurikkumisi etts tuleb, siis ei saa Vabrik enne kui 4 nädala pärast tööd uuesti alata, sest keemia jaoskonda ei saaks mitte Varemalt korda seadida. Korda ei ole teifipäewast  saadik nlutud. Politsei käib sõjamäe patrulliga mõõda uulitsaid ümber. Sebülke rauüwabrik algäs teistpäew tööd, Frõhlingi jaeweski neljapäew. Austri torgiwabrik kesknädal, Wyshuizmi saewabrik reedi; ka teisteD töökodades on töö käimas. „Pern.-Zsit." * Peterburist. Preester Gavoni aSjus- Nagu Peterburi kmdral-kuberner Trepow Pariisi „Figaro" kaastöölisele olla seletanud, ei teadwat ta praegu mute, kus preester Gapon wiibiwat. Wististi olla ta kusgi! Wenemaal peidus, kust Trepow teda peagi kätte lootwad saada. „Post." * Batumist, 24. jaan. Rahwaliituniine algab uue jõuuga. Pääle ühs seisawad kõik Vabrikud.  Palju magastnifid ja poodisid on kinni. Kah?üd on suured ja toiduhinnad lähewad kalliks. Raudtee ärarikkumise pärast on sõjawägi wälja saadetud. Samtredti  jaamas on kraami- ja inimeste Vedamine seismaS. „R.Rundsch." * Lodfist Lodsis on Vabrikute omanikud tööliste tõrkumise puhul otsuseks wõtnud tööliste seisukorda  parandada. Selle tõttu on tõrkumine lõppemas.  Kõige päält teatas kergitustest aksiaselts Karl Schsibler oma töölistele. Selts määrab oma töölistele 1) 10-tunni!ise tööpäewa Või kui walitsus lubab, koguni 9 tunnilise; 2) töölised, kes siiamaani 2 rbl. 75 lop. saiwüd, saamad cdcspidi 5 rbl. nüdalis: kes B—l 2 rbl. nädalas patta scsiwad, ka nende palka kõrgendatakse; 3) Vabrikutööl tehakse kemade poole suuremaks; 4) töölise haiguse korral antakse tema perekonnale  pool patta wälja; 5) tohtrid ja rohud on töölistele  ja nende perekondadele ilma hinnata; 6) üüriraha  wabriku majades alandatakse 18 —20 rbl. pääle üisiku loa eest aastas; 7) tööliste jaoskonnad Valuvad omale asemikud, kes iga nädal ilma mingisuguse Vahemeesteta  wabrikuomanikule enesele iööuste tarwitufi teada annawad; 8) naistööliste jaoks seatakie naisarstid  ametisse; 9) peagi ehitatakse uued elumajad, terwisehoidlist nõudmisi tähele pannes Kuna herra Scheibler neid parandust teada andis, walttses kuulajate  tööliste tuhändale hulgas haua Vaikus; mitte ühte meistrit, direktorit wõi ametnikku ei seiSnud hr. Schsibleri ja tööliste Vahel. Oma teada andmist lõpetas hr. Scheibler järgmiste sõnadega: ~Need parandused  Võin ma teile lubada. KaS teie nüüd omad nõudmised itta alles ülemal peate ja tah te, et ma mõne kuuga pankrotti jääma pean, wõi lähete teie rahulikult tööle ja olete sellega rahul, mis ma teile lubada wõisin?" Waimustatud huraa-hüüved olirvad Vastuseks kõne pääle. Siis makselt töölistele täis nüdalapalk  wälja. Karl Schsibleri akstaseltsis algab esmaspaew  töö jälle täiel jöuul paäle. Et kõik Lodst Vabrikuomanikud  hr. Schsibleriga ühes arwamises on, siis on Lodsi tõrkumine lõppenuks lugeda, sest teiste töölistele lehatse needsamad kergitused ja kindlasti oa Ma rchul. Me woime õnnelikud olla. ütleb ..St. Peterb. Zsit." krjasaatja. et meie linnas nn suuremeelsed  za targad mehed on. Ka töölised on end enamasti  rahulikult ülesse pidanud ja ka see on HM mõju awaldanud. „Rsv. Znt."' Telegrammid. Peterburist. Ametlik. 28. ja 31. drts. isoi a. hsrMH Iõ.gekörgema .Wkrrja kaheksandat punkti, mis trükisõnale kindla, seaduses Lratähsndatüd piiri panemast lõreleb. Ministrite nõuukogu wnniStab õigeks, et nüüdne trükiseaduS, mis mõttete trükis awaldamiseks Paljugi kitsendawqih  takistust tegi, siisgi pais suutnud kahjuMV Zpetutzte ilmumise sa laialilaotamise eest ära' ' Ühendatud nähms on praeguse trütiseaduse orgamliSte puuduste tagajärg. Seadusi on tarms põhjalikult läbi waadata ja neid selgekssaanud elunöuetega kokkukõlasse seada. Röaukogu olsusms: I. Makswats tsevsuri- ja trükiseaduste Zübiwaatamijeks ning uue sellekohase seaduse-eelnöuu kokkuseadmiseks iseäralist komoerentst asutada, mille eesisWjM M on, keda Kõigekõrgem  usaldus rilgiameMitkuds keste!?,' kes oma elu:Mvsega  küsimuse selgitamiseks kaasa aidata wõiWad, wälji Valib, m:ll: liikmeteks akademikusi, täh samaid kirjanikku za ajakicjanikta niag kohaliste ametiiohiade assmikka nimetatakse. 1) Eesistujale antakse õiguS istumistele isikuid kutsuda, kelle poott kasullkka teateid ja seletusi mmb loota, nende keskel ka maakonna-ajakirjanduse tegelasi. 2) RöuupidaAisel Valmis tõõawd eelnõ u ochkohs riig'nbuukogule etls panna. H. Kõigekõrgemat ära kaotada, mill;: järele sisemiste asjade ministrile õigus antakse, ajalehtedes kauwtuste  avaldamist üra keelata; ajutiste Väljaannete ühe isiku käest ws- Mne Minemist nn korraldada, A susele s ücft wana ja uue Väljaandja allkirjaga " Kamba  tuleb. 111. Ajutiselt kästakse ajalehtede üksikute numbrile müüna keeldust nii mõism, et keeld ainult uulitsatel, raudteejaamades ja avalikkude! platsidel, mitte aga raamatupoodides  ja lugemiselubades müüdawate ü Isikute numbrite kohta käib; minister võib lehtede toimetusse käest kirjatüki  kirjutaja nime sel puhul teada nõuda, km kirjatüki kirjutaja  vastu kaelakohtulikku kaedmst tahetakse tõsta, ehk kui Münster seda riikliku julge oleku pärast tormiliseks arwab. IV. Köig-körgemat luba paluda, et kahjultse po.itiiise sisu pärast äm keelatavad raamatud tsaduSte cckademia ja teiste õpetatud kollegiumide kätte läbi vaadata ja otsustada  antaks. V. Sisemiste asjade ministri h ivleks anda, Wimstrite uõuukogu poolt väljaantud ajutise tsensuri määrusi läbi vaadata, tui ta meid määrusi, mis ajalehtede toimetustele ära keelavad, ajutiselt tmnipandud ajal.h cde asemel teisi lehti tellijatele !ä te saata. VI. Rahvahariduse ja sisemiste asjade ministri hooleks anda kitsendavaid määrusi läbi vaadata, m s.HO',!:-Wens keelsete raamatute Väljaandmise keelutzse punnivas. Nöuukogu otsus su 21. jranuarl 1905. Kõ g tö.g>wa kiunituie osaliseks- . Teau" Shanghsist, 2õ. jaan. Seisukord Hum jõe äärcS oa väqa wäge muiunud. Wenelased kaitsevad eud d, jaapanlased  ei võla ka suuri pääletuNgiwisi ette. W. r. s. Wladiwostokist, 26. jaan. (Oma sõnum.) Poisslaste güAnssium viidi NertHivskiSje. Idamaa keeleteaduse mSutudi  Valitsus soovitab lastevanematele abmõuusid tarvitusele  võtta. et kooliõpilasi Nsrtshmskisse saata. Op wse algis  on 7. veebr, pääle määratud. W t. s. Wieuift, 25. jaan. Andrajfi jõudis siia, et keisrile asjade pracgaft seisukorra üle aruannet ette panna. s W. t. s. Wieuist 25. jaan. Austria valitsus andis teada, et ta kaudebp nguid Wenemaa, Serbia ja Bulgariuga enam ei W. t. s. Tvkiost, 25 jaan. Wene vangid seletasiivad, et i". oleks üleüldist edasitungimist alanud, kui Grippeuberai  möõõaMinMise-liikumine vähegi kordu oleks läinud. " ' W. t s. Peterburist, 25. jm a. Kõigekõrgema käsukirjaga on z avVlije raumatukogu dir-ktõr Ksbeko stsutatuwa nõuuptdak  mise eesistujaks nimetatud, mis praegu maksvat trükiseadust ! tädi peab ata ma ja uue sellekohase eelnöuu kokku seadma. Nmukogu liikmeteks oa L-iSte keskel kr ,Westaik Jswropõitoimetata  Smssulevitsh, ajakirja .GrashLanini* toimetaja WÜrst M asalche toimetasr Pihus ja aial .Navoe Wremja" toimetaja Suvorm nimMtud. W. ts. Odessast, 26. jaan. Tüua sõius Wens seltsi laev !. Nku a " Port-Said'. kiadr.-adj. Stõsseli, 135 ! odwuject ;» 130 muu teenija järele. Laev saab 1. tttbrucrils  W. t. s. ! Parisist, 2i« jaan M nistrid võ.sivad valitsuse eel»  nõua ,a rugi lahuthuus-: asjas vestu. W. t. s. z Tokivst, 26. jaan. L Utdon s kuulujtttude ! pääle ruh.ug-mije üle vMaS wälimisle ksjahe minis?  terium, et tema sell: küsiÄt-se kohu» nimgisugust ametlikku l märkest pole sraund. Üleüldise orWamise järel: ei vm raha ! läbirüäümjsi enne alustpda kui Muköeni all vee! üks suur ! lahing vu löö Md. W. t. s. j Sujantnuist, 27. jaan. Kolmandana väe r-u m! õn t snsukord «Adine, wuhete vah:l lastakse suurtüklidegn. 25. . jaan. käis kmdral Kuropatkm Pare-na! tiival, vaatas töö) üle, M s koobastes, katsus toitu, ja jagrS ordumSrtisid. Külma vn 5. Berlinist. Ruuri sõ.kaevandust: tööuftd osiuSwft. vab tõrtumsit lõpetada ja jälle <öössc hakatu. „Dana-Z. Eesti P o s t i m Z e s. K 0555 Wasmtawad toimetajad c«o«!. D. KitvKk j« A»S«K