Saksamaal kestab söekaewanduste tööliste tõrkumine edasi ja tema lõppu ei paista weel mitte kusagilt. Saksa töölist tulewad  teiste maade töölised toetama, nimelt selleläbi, et nad oma malitsustele, nagu Inglismaal, ära keelata katsuni, küte mäljawchu SalsamMe suurendada, wöi aga selleläbi, et nad ise ka tõrküW hakkaÄab. Nii on Belgia söetöõlised selle üle nõuu pidanud, mis sellest upsakast mustusest arwata, mis Saksa mäekaewanduste peremehed oma töölistele osaks saada lasknud. Wõeti nõuuks ka Belgias tõrkuma hakata, et selleläbi kiwisöe hinda meel kõrgemale tõsta ja terme Saksa äri-ilma pääle rõhku awaldada, et tööliste nõudmised täidetud saakfiwad. Ka Prantsuse ja Böömi mäetõölised on otsustanud selle eest hoolt kanda, et nende maadest mitte enam kiwisüsa Saksamaale ei mudaks. Pääle Ruuri kaewandusts hakkawad nüüd ka teised Saksa kaemandufsd  tõrkuma, nagu Mannheimis 800 meest ja Bceslaus  400 meest. Msgi. aga wõimalik. et Rums töölised peagi töösse halkamat», sest PreU mäliksus tahab üleüldist mäetõöliste kaitseseadust maksma panna ja selles seaduses saamad juba mitmed mäetõöliste nõudmised täidetud, nagu näit. see, et tööaeg mitte pikem kui 9 tundi olla ei tohi, kus juures maa alla laskmine ja maa alt ülesse tulemine ka tööaja sisse rehkendatud saab. Edaspidi lubatakse tööaeg tunni pääle lühendada. Prantsuse Maal on endine mimsterpresident Combes oma arwamift praeguse Prantsuse riigi ja Rooma kiriku wahekorra üle awaldanud. Ta usub kindlasti, et parlamendi suur enamus ka praegu meel riigi ja kiriku lahutust foowib, ja et tema ajal tema toetajate arm ainult sellepärast  kokku sulas, et nad mitte teda enam ei tahtnud,  kuna nad aga tema pöhjusmõtteid alles nüüd meel aun sees peamad. Et praeguses walitsuses endine ktrikuwastaline maim edasi walitseb, näib sellest, et sõjaminister  Berteau sõjamäe höspidalitest kõik haigete rawitsejad  lahti lasknud on, kes waimuliku seisuse liikmed  oliwad. Omalt maalt. AöMste tõrkttmwe. Tööliste tõtkumms ei taha ikka weel mitte lõppeda, maid mitmelt poolt laialisest riigist tulewad sõnumid, et töölised ikka weel mitte töösse ei ole hakanud. Kogum teistmoodu tõrkumist on ette tulnud, nimelt keskkoolide ülemate klasside õpilaste hulgas. Nii läksi- Saratowis günmasiumi ja realkooli kõrgemate klasside õpilased õpetunnist ära ja nõudsiwad, et ka tütarlaste gümnasiumis õpetus ära lõpetataks. Kjeltse gümnasiumis  Poolamaal pamwad õpilased koolidirektorile nõudmise ette, et õpetust Poola keeles antaks ja kooliõpetajateks  ainult poolakaid seataks, ühtlasi ka juulisid ilma piiramata kooli wastu wõetaks. Ka Kjeltsis tahtsiwad  gümMsiumi õpilased tütarlaste gümnasiumis õpetust seisma,, panna. Üleüldse on Poolamaalt praegu kõige enam sõnumid tõrkumist? üle. Warssawis on ühe surma saanud üliöplase matuse puhul, millest hulk rahwast osa wõttis, mitu inimest kinni wõetud. üleüldine  surma saanute arw Warssawis on 57 inimest, nende HUgas 6 naesterahwafi ja 3 last. Suures Poola wabrikulinnas Lodsis on rahwahulga ja sõjawüe wahe! kokkupõrkamist olnud, kus juures 6 immest surma ja 48 haawata saanud. Ka Kalishis ja Kattowitses on tõrkumised käimas. Mohilewis on mõned töölised löö seisma jätnud ja rahutust teha püüdnud, kuid kuberneri Vaheleastumise tõttu ei ole see neil mitte korda läinud. Riias on uuesti meöleawaldusi toime pandud, kus juures kokkupõrkamist sõjamäega ette tulnud on. Kolme päewa jooksul, (20., 21. ja 22 jaan.) olla säül ligi 40 inimest surma ja 100 inimest haawata saanud; surma saanute hulgas olla 12 üliõplast j 5 soldatit. PärnuS  kestab tõrkumine edasi, kuid töölised peawad end siin wäga korralikult üles ja ei ole sõjawäele. keda siia saadetud on, mitte osja andnud, end wahele segada. Ka awaliku maja põletattune karjamaa ääres ei olla mitte tööliste süü, maid sääl olla koguni teised isikud tegewuses olnud. Töölised on omale asemikud walinud,kes  rvabrikuwalitsusega läbirääkimisi pidama peawad. Kaugemalt riigist. * Peterburist. Pääle Jurjewi ülikooli on lõik teised Wenemaa ülikoolid kinni pandud. Nagu „Russ" teadustab, nõuab Peterburi kindral-kuberner Trepom kõrgemate õpeasutuste ülematelt, et nad Ib. weebr. õpetust jälle algaks. Polütehnikumi direktor würst Gagarin  tähendas, et tema hooleks usaldatud õpeasutus fits soowitawal wiisil edasi mõik töötada, kui ülikooli tegewus walitsuse poolt puutumata jääks. Teised ülikoolijuhatajad  oliwad sellessamas arwamises. »Nordl. Ztg." - Wene kirjanik Maksim Gorki sai tööliste  rahutuste puhul kinni wõetud, mis pääle Väljamaa  kirjanikud ja õpetlased, nagu „Now. Wremja" teatab, hulga allkirjadega nõudmist awaldasiwad, et Gorki wengist lahti lastaks. Selle pääle oli kord kuulda, et Gorki lahti lastud olla, nüüd aga tuleb wülja, ei Gorki weel mitte waba ei ole. Soomemaalt. Meie minemas lehes ära trükitud telegramm senati  prokuröri Johnssom tapmise üle oli nagu poolik, sest et eelläiw telegramm mitte pärale ei olnud jõudnud.  See telegramm aga teataö, et Soome senati prokurör Soisalon Soimnen, lelle wmi enne aadeliseisusesse  tõstmist Johnsson oli, omas korteris rewolw- riga maha lastud oli. Prokmor Johnsson oli Vanasoome  partei poole hoidja. Tema mõrtsukas on ühs õpetaja poeg, endine Helsingi üliõplane. Missuguseid järeldust see hirm s mõrtsukatöö Soome politika kohta üWaldama saad, seda ei tea praegu ette arwaw. -s. J. L Runebergi 111-aastast sünnipäewa 5. meebr. (23. jaan.) pühitseti nagu hariliselt pidulikult. Juba laupäewa õhtupoolel oliwad kõigi suuremate kaupluste aknad kuuse okste ja Valget ning sinist märwi linikutega kaetud, millede keskel Runebergi kujud  oliwad paigutatud. Pühapäema hommiku kella 10 kuni hilise õhtuni moolas rahwast Esplanadi puiestikus  Runebergi mäleswsesamba ümber. Seltside poolt saadeti pärgasid mäleswsesamba jalale ja laulukooride  kui ka rahwa poolt lauleti Runebergi luuletatud  laulusid. Rahmas pidas ennast eeskujulikult üles. Õhtul pölefiwad mälestusesambaümber ilrstuled ja kõigi äride kui ka erainimeste majade aknad oliwad küünattega wMustatud, kuna kõikides suuremates ja paremates seltsides tublide eesküwadega piduõhtud oliwad  ja teatrites Runebergi näidendist stentaü. * Hoomelift. Hoomeli suur ja kuulus juudiprotsess  1903. augustikuul olnud juudi rahutuste pärast on lõpule jõudmas. Tunnistuste ülekuulamine, keda päält 1000 oli, on lõpnud ja juba on prokurörid omad kõned pisanud. See protsess on tähtis meel selle pärast, et mõne nädala eest kahtlusealuste adwokadid  kohtusaalist wälja läkstwad ja tagajärel Hoomelift  hoopis minema sõitsiwad, sest et kohtu president ühele tunnistajale mitte luba ei andnud säält maalt oma jutustust algada, kust tunnistaja maja armas olemat,  maid nõudis, et tunnistaja oma jutustust teatud päemaga alaku, seda aga, mis enne seda juhtunud, mitte ärgu puudutagu. Kodumaalt. -o. Jürist. Pühapäew 23. jaanuari! pidas Jüri karskuse selts «Truudus" Rae walla Otsa talu ruumides  oma aaõta-koosolekut. Koosolekut awas Rae kooliõpetaja hr. Feldbach kõnega, milles La karskuse tähtsusest ja inimese tõsise elu Väärtusest pikemalt rääkis.  Sellele järgnes uute liikmete sissekirjutamine ja aasta-aruande ettelugemine. Lõpuks oli uue eestseisuse walimine, milleks järgmised isikud häälte enamusega saiwad: Esimeheks J. Rass, abiks O. Kilgas, kassahoidjaks  K. Põldmäe, abiks J. Remmel, kirjatoimetajaks  A. Feldbach, abiks Ehrenseldt, eestseisuse liikmeteks J. Roots ja J. Witismann. NeViderijateks Valiti hrad Riiner ja Tominga?. § Palm sest. 21. skp. hommikul leiti Lahe küla ligidalt, umbes Verst maad külast eemal tee pääl üks mees, nimega Kouküla, surnult. Õnnetu oli ju kaks aastat Lübawis krosnMsnistuses, kust ta nüüd haiguse  pärast kodu parandusele lasti - aga enne weel, kui ta koju jõudis, lõpetas surm ta elu. Ülemus artvas hääks alles 25. skp. kohale järele Vaatama sõita. Järwamaalt, 20. jaan. oli Ambla põllumeeste selts kohalise uue pritsimaja ruumides koos. Pääls protokolli kinnitust Võeti mitu uut liiget wastu ja täiendati eestseisust. Hr. Prinkmann püüdis ära seletada,  kui tarwilik põllumeestele seaduse tundmine on. Tuumaka kõne ..kunstsõnnikust" pidas kooliõp. hr. J. Lubi. Kõneleja näitas selges pildis, kuidas kunstsõnnikut, nagu superwoswati, toomasjahu, pudreti jm. Valmistatakse.  Pühapäev? 23. jaan. pani Ambla karskuse selts „Sõudja" omas uudes korteris, pritsimajas, esimese piduõhtu toime. Laulukoori esimestes häältes oli lahku minewaid häülefid kuulata, kuna pass hoopis nõrk oli. Ka mängukoor jättis paljugi enesest soowida. Näitemäng „Karu" mängiti rahuloldawalt. Hr. Nrtiss Viiulimäng klaweri saatel kõlas hästi. Sissetulek kuuldi 40 rbl. ümbsr olemat. '„?icwttne." >V. Palamuselt. Meie wäikene ja enne nn wailne Palamuse  saab aina kuulsaks, ja seda leev nimelt mere uue kõrtsi paal olew suur kiidetud saal, milles talwel nn hää pidusid on toime panna; sest kus leidub muidu maai näitemängude ja kontsertide tarwis tal nel tündsac, a - arat ruumi? Keskmisel jõulupühal pani meie oma noorcahwas meie end. kihell. koüliöp. hr. Tammanni juhatusel koh. tulelörj s. häW pidu toime. 9 jaan. käisiwad siin Wotdi tutetõrj. s. näitlejad pidu andmas. — Paari näd. pärast tulla Laiuse ja siis jälle paan näd. pärast Maarja-Magdaleena näitlejad. Ütleme kõigile tulijatele  südamest tere tmemast ja täname külakaku eest! Jõulu teisel pühal pakuti meile laulu ja muusikat rohkesti ning pääle selle etendati kals naljamängu: «Waat see oli suure linna ilu" ja ..Wukimine. ehk uus adi-nõuu paaris rahwa elus " Mõle. mad ke .ad tülid ja saiwod läbistiklu hästi ette lamud. Waldi-af-d kaudsiwad näitemängu «Halastaja õde" ette. Waheaegadet ja tantsuks mängis Soolaga pasuna-koor. Osawõtmme oti mõtematel  kordadel üsna rohke. Küll on siin igal pidul einelaud ilma joowastawate jookideta, aga et apteek ainult magu maad pidusaalist eemal on, siis tlmdub inimeste seas wänget liikwa lõhna. Räägiti ka ühest sala wiina-müüjast saali ees wäljas. Loodame, et niisugused ärimehed siit kaduma halkamad. Viljandi suuremate äride sellid on ühisel koosolekul  otsustanud oma äride peremeeste käest tööpäewa lühendnst paluda, nimelt nii. et ärid pühapäewiti ainult 2 tundi lahti olelsiwad ja suwel argipäewade! kauplused õhtu kell 7 kinni pandaks. Post". Meie Wastemöisa «metsanurgas" oli warguste  poolest mõnda aega kaumS rahuline asi. Nüüd tänawu meie nurk selle poolest iseäranis rikas. Et Me ühte nadawgi mööda, kui jälle kusagil ait ära lõhutud ei ole. Jseäranls wäga tihti tuleb aida ette. Wrrgustc jalgrls ei ole aga seniajani keegi weel põllumeestel on tänawu aaLta üks kehwe- sugise-poolne suwi oli nulu jamihmane, mis ladr nnli hiline walmima oli ja sügisesed septembri öölwmad  nnljasid, mis enamisti haljad oliwad, ära wõttis. Hiliseks  jäänud iviljokorislamise ja la wihmasc sügise vürast jäi kärsa komus rohkesti kündmata, mis kewadisele põllutööle juuroe tuleb arwata. Ka wiljasecmne puudus teed siinsetele põllumeestele  muret. Memullu ühiselt kroonu käest laenuks tellitud wujasetme on alles maksmata, kuna tänawu jälle paljudel omast käest seemet cr ole põllule panna. Loodame ikka. ehk särgnewad  k.hwematels aastatele paremad. Jänesed on noortele õunapuudele juba rohkesti kahju hakanud tegema. -s. Pärnumaalt Saarde võllumeeste selts r-idas 23. jaan Kilingl-Nõurare seltsi laaks oma ioaSolclut. seltsi liilmed rohkel armul ilmunud oluvad. Kõige paalt loel:, koosolijatele seltsi möödaläinud aasta tege-vus ja aruanne ette. Millele nöuupidamine miljaseemne muretsemise lohia järgneb Nüüd tuli seltsi eestseisuse malimine: uueks esimeheks waliti  kooliõpetaja Kiirats, tema abiks kirjutaja Olting, kassahoidjateks  kohaomanilud Gerberson ja Woort, kirjatoimetajateks kooliõpetaja Ruber ja kroonu wimamüüja Semper. nöuakogu liikmeteks Pati mõisa rentnik Talts, kohaomanikud Pukk ja Palu, kaupmees Wiitack ja sepp Tomson, rewidentideks  köster  Kikas, kooliõpetaja Sttska ja kohaomanik Mets. Surma läbi lahkunud seltsi endise nõuukoga liikme Tõlla Meltsa mälestuseks laulis selts püsti tõustes: ..Mu elu KriZ. tus ise." Pääle selle pidas külalisena kohaomanik Liebus Hallistest .mesilastest " õpetliku ja huwitawa kõne, mis kliduaw sibamistega seltsi poolt wastu wõeti. Lõppeks soowis endine seltsi esimees, et seltsiliikmed põllutöösse  puutnwat ajakicjandust elamamalt tellima hakakkfiwad, milleks ta iseäranis ..Põllumehe" ja „E:sti Postimehe teaduste eralisa" sündsad arwas olewat. Seega loppis koosolek. Seltsil on praegu nime järel 93 liiget. L, 0 Karksi Nuijaft. Pidu. Pühapäewal 2. jaan. s. a. pidas karskuse selts ..Imatum" omas mazas  pidu ära. Pidu eeskawas oluvad kõne, laulmine, muusika ja näitemäng ..Mängumehe laulud". Iseäranis huwitaw oli kõne. Temas näidati meie naesterahwastels. kuidas mujal maades, nagu Soomes, Rootsis ja Norras naesterahwad oma asju ajawad ja edasi jõuawad. Ka karskuse hääks soowitas auuStatud  kõnelejannu naL-terahwaid kaasa töötada. Sellest ei olla meel küllalt, et meie naesterahwad suuremalt osalt ise karsked on, nemad pidada ka kõike oma mõju kokku wötma ja seda nii meeste pääle awaldama, et wiimased wiha-wett pö-gama hakkaks. Kõnelejannale sai elaw kntus osatS. Soowitaw oleks, et nuustakud kõnelejanna oma kõnet kusagil ajalehes trükkida laseks. Pidu suurem osa, laulmine, meeldis rahwale. Laulud, nagu „Tu!e koju" ja „ Isamaalt lahkudes" oliwad  otse sütitawad, nii et rahwas tungiwalt nende kordamist  nõudis. Pead tunnistama, et see laulukoor üks meie parematest maal olewatest laulukooridest on. Iseäranis mõned lauljad on täielist kiitust ära teeninud,  kuna ka teiste kohta laitust, awaldada ei wõi. Suur tänu koori juhatajale, et tema meid sellel pidul nii lahke ja armsa lauluga rõõmustas. Pidu muusikaga oli lugu kogunisti teine, kui laulmisega.  Siin tuleb soowida, et rohkem harjutatud saaks. Näitas La ju seda ka sellel pidul, et temast harjutamise! eluwõimuline loor wüib saada. Mis näitemängu .Mängumehe laulude" kohta ütelda, sits läks tema üleüldse keskmiselt. Mõnede näitlejate  juures nähti kartust ja ka osad ei olnud kõik ära õpitud, nii, et etteütleja liig tõwa häälega oma kohust pidi täitma, mis muidugi mängu mõju mahendas. 5.1. 1' Kaarmalt Nääripäewa õhtul, oli kohaliku õpetaja poolt Õöbja uue külakooli maja õnnistamine.  Pühalikku toimetust ülendas Kaarma pasunakoor Enne pidi kool enesele ikka kellegi majas korteri üürima, mis muidugi halb oli, sest et need koolimaja jaoks polnud ehitatud. Nüüd on Õöbja mehed oma lastele ehk küll wäikese küla kohta palju kulu läks täiesti ilusa koolimaja saanud. Tulekahju. S. jaanuari hommikul põles. Kaarma-Uuemõisa elumaja maani maha. Sees elawa mõisa aidamehe, tallipoisi ja kubja kraam päästeti suuremalt jaolt kõik ära. Omaniku kahju muidugi suur. Tule hakatus teadmata. Kahekümne aasta jooksul on ta juba kaks korda ära põlenud. Tallinna elu. Tallinna linnawolikogu erakorralisel koosoleku! 26. jaan. oliwad enamasti Valimised päewakorrai. Walimisel läkftwad Eesti partei poolt ette pandud kandivad  kõik läbi, kuna Saksa kandidadw wühsmusesse jüiwad. Koosoleku enese üle teatame meie ainult lühidalt  kohaliste lehtede järele: Eestimaa kuberneri ettepaneku pääle wöetakss maksuwalitsuse eesistuja walimine ette. Walnakse A. Johannson.  Kubermangu linna asjade komissioni liikmeks  malitakse 43 häälega 14 h. wastu lw. wannmatud  adw. J. J. Poska. Linnasekretäri palga määramise!  pandakse lw. Poska poolt 3000 rbl., lw. Mickwitst  poolt 3500 rubla ette. Hääleandmise! antakse 3500 rubla kohta poolt 18 ja wastu 39 häält, 3000 rubla kohta poolt 44. wastu 17 häält. Sellega on siis linnasekretäri palk järgnema nelja aasta kohta 3000 rubla, luna ta waremalt 4000 rubla suur oli. Teiste walitawa ametnikkude palgad jaäwad endisteks. Kahe ametist lahkuma linnanöuuniku herrade Hõrschelmannt ja Baetge asemele tulewad uued linnanõuunikud walida.Lw. Temant paneb kandidaatideks ette lw. Len derit ja lw. K. Pätsi linnanõuunikuks walida, kuna wiimasel  ka ühes linnapää asemiku kohused täita oleM wad. Lw. Mckwitz paneb ette, et endised linnanõuunikud,  HSrschslmann ja Bäetge tagasi walitaks. Häälefid faawad lw. Lender 37 poolt ja 21 wastu. Päts 38 paolt ja 19 wastu. Mickwltz palub oma kandidaatide  kohta mitte enam häälefid Võtta, nii et siis Lender ja Päts sellega linnanöuunilkudeks on walitud. Linnasekretäri kanbitaadiks paneb lw. Temant lw. M. Panga ette, kuna Mickwitz endisi sekretäri ametisse soowib  walida. Pung saab 34 h. poolt, 24 wastu, lw. Beneke 26 h. poolt 30 wastu. Nli on siis lw. M. Pung linnasekretäriks walitud. Sellejärele walitatse tööstuse ärajaotamise kommissioni liikmeks hr. Beljagin. Sellejärele Valitakse kohaliku hindamise-, majanduse-,  teede-, ehituse-, waestemaja-, söjawä? korteri-,  Luletõrjumise, aedade ja puiesteede-, liikumata waranduste hindamise- ja jaoskondade komisjonide liik- Rr. 8, Eesli Postimees.