Saarlane maksab - '/. - ~ 25 Vä .. -„? s „ maapostiga: „ 1„30 „ V- .. 1 V- .. -. S« .. Üksik «umber J kop. keftnädalal ja laupäewal. Toimetus Kuresaar.s PitkaS uul., Trcffeni majas Ai 13. Kuulutuste lvastuwõtmiue kuni Kuulutuste xetit-rid- õ kop., lehe eesotsas 20 kop. M 48. Kesknädalal, 22. augustil 19V7. XXI», aastakäik. Missugune peab talwene loomade korter olema? Et mitmed loomade pidajad oma loomi taimel liig waewalistes lautades peawad, seda ei saa wist keegi salgama. Wilets elamise ruum on aga loomagi terwisele kahjulik. Kes lauta ehitab ehk loomadele üht teist ruumi sisse seab, mõtelgu Ml juures ka selle pääle, et loomade elu tingimised  oma paraS õhku ja walgust üks nendest tingimistest, on lööma kosumine ja kaSwamine mõjuwali takistatud. Esimene ning tähtsam tingimine  on paras lauda ruumi soojus. Ning ülem looma terwise hoidja  ongi paraS soojus; pääle seda kaitseb tema suurel möödul ka meel toidutagawara, s. o. ta hoiab toim raiskamise eest. Teab ju pea iga loomade pidaja, et mida külmemas lautas loom elab, seda rohkem tema sööb. See rohkem söömine ei anna aga loomale mitte rammu, waid kulub tema keha soojenduseks ära. Looma keha soojus ei tagane ju talgi tema norinal soojuse mõõdust, olgu laut soe wõi külm. On looma ümbruses walimine õhk külm, siis peawad keha sisemised masinad seda rohkem kütma, et uvnnat keha soojus ata! seisab. Küttematerjal pole aga midagi umud, kui kallis looma toit. Teaduse mehed, kes loomade toitmisega alalisi katseid teemad, tõendawad, et lehma lauda norinal soojus 10 graadi peab olema.  Mida alamale soojus 10. graadift ivaibub,  seda rohkem toitu küttematerjaliks ära kulub. Kui lehm 10. graadi soojuses päewaS  20 naela heina ära sööb, siis sööb tema l. graadi soojuses kõige wähem 30 naela sedasama toitu ära, ilma et ta sellest midagi kasu saaks. Rehkendagu nüüd lugeja ise wälja, kui suure kulutama rehnungi külm laut peremehele taime kohta teha wõib. Puhas õhk on igale loomale niisamina  tarwilik kui kosutaw toitgi. Ometigi on puhta õhu puudus sageda-ti lautades maga suur. Kõige päält tulewad mulle siin meelde wiletsad lammaste laudad, mida ma külades küllalt näinud olen. Suure waewaga ja kuluga tehakse ja korjatakse heir.a ning parem sellest antakse lammastele. Aga lambad lähemad siisgi lahjemaks, ei kasivata enam willa, jäämad miünaks kidumls ning paljud lahkuwad siit kurjast ilmast, kus neil puhas õhk ja paras soojus puuduwad. Lammaste lauda õhk läheb sagedasti selle läbi halwaks, et ruum, iseäramis kewade poole juurde tulnud tallede tõttu kitsaks jääb ning kõrge sõnniku kogu läbi hslwa lõhna enesest wälja auurab. Abi wõib siin üsna kergesti ja wähese kuluga leida. Tehtagu kindel laudadest korstnaiene, mille üks ots lauda laest läbi läheb i.mg teine katusest wäija ulatab. Alumisele otsale seatagu wäikene luuk ette, mida tarwilisel korral kinni ja lahti wõib lükata. Niisugune korftnakene, mis mitte enam kui I—2 rubla maksab, wõib terwe lauda õhku puhtaks ning terwet loomade karja mitmesuguste hädaohtude eest hoida. Kus laudad nii kindlad tehakse, et need soojad peawad olema, Ml on korsten tingi- mata tarwis. Wäikene õhu haugukene kusagil lauda seina sees ei ole ialgi nii otstarbe kohane, kui korsten, sest et see sagedasti weotuult sünnitab ning külma õhku rohkeni sisse toob, kui halwa wälja weab. Ning sugugi kallim, kui puhas õhk, ei ole ka lauda walgustus. Kuipalju maksab siis üks wäikene aknakene, mis terwet lauta walgustada wõib? Ning ometigi  peetakse loomi sagedasti niisugustes wangikodadcs, kus nad 200. päewa ööpimeduses  elutsema peuwad. Kui juba iga taimekene oma kosumiseks tingimata päikese walgust tarwitab, siis peame küll uskuma, et loom, kellel palju kõrgem wäärtus on, seda weel enam tarwitab. Antakse loomadele kallist toitu ja ehitatakse neile kallid laudad üles, siis seisab loomade eneste secS kõrge wüärtusline kapital, ning siis lastakse neid soojuse, puhta õhu ja walguse puuduses waewleda. Eks see ole juur hooletus. Ning niisugust hooletust ei leita mitte üksnes wabadiku ja talumehe, waid sagedasti ka suurepõllumehe juures. G. M. Kättemaksmine. Inglis kirjaniku Conan Doyle kriminal 2 jutustus kahes jaos. Ta on wift praegu labaratoriumis. Mõnikord ei ole teda saül nädalate kaupa nüha; teine kord töötab ta hommikust shvlm süäl- Km soowite, sõidame pääle pruukosti sinna? Hüa küll, ütlesin ma ja meie jutt põõriS teiste asjade pääle. Teel Halbournist hospidalisse teadustas Stamford mulle weel mõnda mu tulewaseft kaaSelanikust. Ärge pange pahaks, kui Teie temaga kaubaks ei jaa, Ales ta. Ma sain temaga labaratoriumis juhtumise kombel tuttawats. Teie ise palusite end temaga tutwustada, sellepärast ütlen ma ennast kõigest wasmtvsest  lahti. Kui meie kskku ei lepi, saab meil lahkumine  seda kergem olema, wastasin ma- On see Holmes siis liig järsu iseloomuga  wõi? Olge hääd, ärge pidage mett suus! Raske on seda asja seletada, mis ennast seletada ei anna, waSLaS Stamford naerdes.  HolmeS armastab minu aimamise järele natuke liiga teaduslikka katseid ja on sellepärast rvaheft liig kentsakas. Ma arwan, et ta oma sõbrale wõiks oorrsjoni kange! kihwti sisse anda, mitte sellepärast, et teisele sellega kurja teha, waid lihtsalt sellepärast, et kihwti mõju õieti tundma õppida. Ta wõtaks isegi selleks otstarbeks kihwti sisse, sest ta järeleuurimisc kirg on nii suur. Ta armastab wäga tõsiseid teadusid. Tal on ka õigus? On küll, aga igal asjal olgu oma piir. Kui keegi inimene akademia ruumides surnukehasid  kepiga peksab, kas ei ole see inimene  Teie meelest imelik? Surnukehasid kepiga peksab? Jah, ct näha, missugused muhud pääle surma järele jääwad. Ma ise nägin kord oma silmaga kui ta seda tegi. Ja Teie ütlete, et ta arstiteaduse student  ei ole? Ei ole! Jumal teab, mis ta on. Aga juga oleme kohal ja nüüd tehke ise tema üle otsus. Meie läksime kitsat puiesteed mõõda edasi ja jõudsime läbi wäikese ukse ühte määratu suurde hospidali kõrwal olewasse tuppa. Siit wiis kiwi trepp üles pitkasse korridori, mille seinad walgeks oliwad wärwitud. Meie läksime korridorist läbi ja terme st reast ustest mõõda ja jõudsime Viimati teine pool korridori otsas seiSwa madala wõlwialuse juurde, kust uks lahutusteaduse  labaratoriumi wiis. See oli määratu suur tuba ja kõiksugu klaaside ja pudelitega  täidetud. Laiade laudade pääl oliwad  metallide proowimise torud, mitmesugused  lahutamise aparadid ja Buuseni lambid, mis sinise leegiga pölefiwad. Labaratoriumis  oli ainult üks inimene, kes kummargile ühe laua ees istus ja kõigi mõtetega oma töö juures oli. Meie sammusid  kuuldes, waatis ta ümber ja hüppas rõõmu hüüdega püsti: „Käes Z käes! ütles ta minu kaaslasele ja ruttas metalli proowijat käes hoides meile wastu. Ma olen olluse leidnud, mis hämoglobimga  5) ühendatult ainult soowitud taga» järge annab, aga mitte muuga- Kui ta kulla soone oleks leidnud, ei oleks ta nägu mitte rõõmsam olla wõinud, kui nüüd. Doktor Watson herra Scherlok Holmes,  ütles Stamford meid teineteisele esiteledes. Rõõmustan wäga, wastas Hslmes minu kätt niisuguse jõuga pigistades, mis ma mitte temasugusest ei wõinud arwata. hapnik kehs fitsc l-uli kantud, ' Alk Uh, Kodumaalt. Minewases «umbris hakkasime  Conan Doyie pitkemat juttu tasumine" awaldama- See jutt tutwuStab lugejat esiti Doyle jutukangelase Scherlok Holmisiga ligemalt, kelle tähtsatest uurimistest  siin ja säül ajalehtedes juttusid on awaldatud.  Teiseks tutwuStab see jutt lugejaid mormonlaste usu ja elukombedega lähe--