Sina ei wõi mitte! Ei wõi, ei wõi! Aga, lase mind minna ja anna see rätik mulle tagasi! Ei, mina ei luba, et sina nõnda lähed, mina kui maja peremees ci salli niisuguseid asju mitte oma katuse all, ei salli mitte et ühe minu kodakondse pääle sõrmega näita tohitakse ja sellepärast nõuan mina nüüd, et sa kõik üleSse tunnistama pead! Julia kargas püsti ja astuS ülesse tõstetud  käega tema ette, otsekui oleks tema teda lüüa tahtnud. Sõrmega minu pääle näita? hüüdis tema- Roettger tõmbas Julia ühwardawu käe maha. Tuleta aga meelde! KaS sina ei kandnud  seda rätikutsellel õhtul, kui sinu wend seltsimaja saalis kõnet pidas? Eksin ma selles, kas wõi ei? Ütlld sina ei, siis oled sa waba ja ma otsin kedagi teist, kes rätikut omaks tunnistab. Sellepärast wasta,  kas wõi ei? Julia pää langes järsku norgu. See on minu rätik, sosistas tema waewalt kuuldumalt.  Ja, kes see oli, kes sinu juures oli? Seda ei wõi mina mitte ütelda. Sa ei taha seda mitte ütelda! Ei taha! Nüüd wõttis keew wiha tohtri üle wõimust. Mina ei ole seda ialgi wõimalikus pidanud, et sina walguft pelgawal teel käid, mine mina ei taha sind mitte enam nähagi! hüüdis tema pvlgawalt. Julia wankus rätikut käes hoides toast wälja. Ukse wahel ajas tema ennast järsku sirgeks ja läks majast wälja ja ajast läbi otseteed oma wenna juurde Krautnerile. Wend oli omas toas seljali sohwa pääl suitsetas ja luges- Kohkunult waatis tema õe kahwatanud, ähwardawasse näosse- (Järg tuleb ) Kuresaare priitahtliku tulekaitse seltsi 35aastaseks alguspäewaks. 11. pritsijaoskond on lendama kolonne ajast saadik. Teine kolonne pidi asutataw koolipoiste kolonne olnna. Kahjuks keelati aga see kooliülemuse poolest ära. Enne oliwad koolipoisid mitmetes kolonnedes, ka direktor Bystrow lubas koolipoissisid seltsist osawotta, aga tema järeltulija wõttis selle loa tagasi ja kas nõuukogul peaks kordaminema  keiserliku wenetulekaitse seltside päänõuukogu läbi kooliülemuse käest seda luba saada, on meel teadmata. Koolipoiste jaoks pidi meel üks uus prits muretsetatama, sest suurte tulekahjude juures ei olnud neist kolmest pritsist mitte küllalt ja nõnda nimetatud manade linna pritside pruukimiseks, mis wahete wahel ka wälja toodakse, läheb palju rohkem jõudu tarwis, kui seltsil seda wöimalik anda on. Lootuse järele saab see nõuukogu püüetel korda minema suuuremnd abinõusid seltsile muret' seda. Kaua on tal juba nõuks olnud neljadat pritsi meel juurde muretseda. 11. pritsi jaoskonnal on ka oma ülemad. Esimene ülem oli hra Schönefeldt 1899 1900 siis hra A. Kumetz 1900 1902 ja praegu hra A. Nagel 1902 aastast saadik. Selle pritsi jaoskonna päralt olem lendaw kolonne kutsuti 1895 aastal R. Messi läbi elusse. Sellele kolonnele nvuukogu poolt antud eesõigused olinmd järgmised: 1) Oli neil õigus oma kolonnesse  uusi liikmeid ise malid,; 2) oli neil see õigus oma riiete moodi ja wärwi ise oma tahtmise järele määrata. Kuna tulekaitseseltsi  ümbermuutmise ajal teine õigus neil kaduma läks, laiendati selle wastu esimest õigust seega, ei lendama le kolonnele iseäralisi koosolekuid lubati pidad, ise oma kassa asutada, ja ülepüä mitme suguseid kolonnele kasulikusid asju sisse seada, mis aga mitte üleüldiste seltsi põhjuskirjade wasta ei käi. Lendamas kolonnes on enanusti meie linna noored kaupmehed, kes enne seda juba alamalt tegewate liikmetena seltsi asjast osawõtsiwad. See lootu? ja ootus selle kolonne asutamise ajal oli et ta igapidi wahwust, osawust ja tublidust pidi üles naitma, on tema seitsme aastase kestwuse ajal täiesti täide läinud, ta on ettewalmistuse kooliks olnud teiste kolonnede  juhtijate ameti pääle. Kahjuks ei luba elutingimised paljudele noortele meestele  mitte kauaks meie linna jääda ja nii peawad siis tulekaitse seltsist lühikese aja järele jälle tublid ja wahwad jõud lahkuma.  Juhtijateks on ses kolonnes järgmised herrad olnud: 1. C, Schönefeldt 1895 - 1899, 2. V. Lange 1899 1901 3. C Schmidt 1901 aastast saadik. Rottmeistriks selles kolonnes oliwad: 1. E. Löwenberg 1895 1897. 2. V. Lange 1897 1899, 3. F Trautmann 1899 1901. 4. E. Peterson oktobrist 1901 kuni oktobrini 1902. 5 A, Campe oktobrist 1902. Iseäranis jaoskond seltsi ümbermuutmisest saadik on weejaoskond, kes iseäranis ülema weemeistri all seisab- Selle ülesanne oa tulekahju kordadel selle eest hoolt kanda, et pritsides tarwiline jagu mett on Selles jaoskondas on 2. kolonnet: I. juurdewcdajate  kolonne jm 11. weemehed. Selle jaoskonna esimene ülem oli hra Freundlich, kes juba enne weemeistri ametit pidanud oli. 1902 aastast saadik on herra F. Weidenbaum weemeister. Wee-juoskondas on keige päält weemuretsejate  kolonne asutatud 1888. aastal. Temal on kõigist teistest kolonnedest kõige raskem ja wahem Huwitaw töö. Eemal tulekahjust ja tema juures olemast huwitawast  läbisegamine sõelunnsest peab ta kusagil, sagadasti üsna marjulises õuenurkas töötama ja ei jõua suure igatsusega soowitawat  weejägu muretseda sest et kaewud meie linnas mitte palju ei kõlba. Selle kolonne juhtijal ja meestel peab oma kohuste täitmiseks rohkesti rahulist meelt ja kannatust olema. Õnneks on aga tõesti selles kolonnes kõige rahulisemad ja waiksemad  mehed, sest silma paistaw on juba see asi, et ses kolonnes mehed endid kõige wähcm wahetawad, selle pärast oli sääl hilja aja eest meel kõige wanemaid mehi. Selle kolonne juhtijateks oliwad järgmised herrad: 1- E Jacobson 1888 1891- 2. E. Heldt 1891 1896. 3. H. Redikson 1890 1899. 4. R. Krepp 1899 1902. 5. A. Sternberg märtsist kuni oktobrini 1902. 6. E. Peterson noorem oktobrist 1902. Rottmeistriteks selles kolonnes oliwad 1. F Jürgens 1888 1891. 2. H, Ilmest 1891 1894. 3 H. Szydlowsky 1894 1896, 4. R, Krepp 1896 1899. 5. M. Thomson 1899 saadik. (Järg tuleb.) Kirjandus. Kolm sõpra. Maailmaa kuulus tarkmees  Aleksander von Humboldt on öelnud: „Hää raamat on kallis jöber." Ka raamatu  kohta läheb rahwa sõna tõeks: „Ütle mulle, kes sinu sõber on, ja mina ütlen sulle missugune sina ise oled." Waata siis oma raamatukogu - kui sul seda olemas on läbi. Mis tunnistawad sinu raamatud sinu olemisest? Praegusel ajal on niipalju halwu raamatuid, et ei tea, mida enam peab kahjatsema, kas seda, et nii palju halwade raamatute kirjutajaid on, wõi seda, et nii palju halwade raamatute  lugejaid on. Aga seda tean, kui poleks halwade raamatute lugejaid, siis kaoksiwad ka niisuguste raamatute tegijad ära. Mõni oStab omale kogemata ühe halwa raamatu, ta usub kiitjaid. Sellepärast  peab tähele panema, kes kiidab  ja m i S asju tema kiidab. Täna nimetan sulle kolm raamatukest, Saaremaa Karja õpetaja K.Wöhrmanni kirjutatud: 1) Noored wennad wõidelge! juba 2 korda trükitud, 2) Õrnad õed eluteele! ka 2 kord trükitud ja 3) Kallid kaasad, kaunist rahu! mis sel aastal ilmunud  Iga raamatukene on hää, ta juhatab  usule, pühitsusele, armastusele ja õnnistusele. Pühast kirjast pannakse sinu silmade ette inimestest piirisid, mis waral kõik õpetus wäga selgeks saab. Igal raamatukesel on ka niisugune päälkiri, mis otse naelapää pihta lööb. Noorte meeste päralt on kõige päält kangus, nende kohus on siis ka w õ i d e l d a kurja wastu hää pärast. Noored neiud on õrnad, nemad peawad ka ennast õrnad hoidma, siis jõudwad nemad meeste südamed pehmeks  teha ja nende elu ilustada. Ja kaasad on kallid, aga ainult fiis kui nemad teine teisega rahu peawad. Perekond on see hallikas, kust rahwa elu woolab; missugune perekond, niisugune on ka rahwas. Ja rahu kosutab perekonna  elu ja muudab kõige rahwa elu kauniks. Meie peame õpetaja Wöhrmannile südamest tänu andma, et tema käest need raamatukesed oleme saanud. Igaüks kolmest  saab sellele, kes teda loeb, armsaks ja auusaks sõbraks, kes temal tõtt tunnistab  ja teda parandab. Jõul on käes, kingituse püha; kui tahad teisele hääd teha, mis ühtlasi suurt kulu sinu käest ei nõua, siis osta 25 kopt. eest üks kolmest, ehk 75 kop. eest kõik kolm. Kihelkonnal. L. M. Möndasugust. Põrgu kirikus. Neapolis pidas üks õpetaja  rohkel armul kokkutulnud rahwale jutlust ja seletas wõimalikult täielikult põrgu ivalust. El aga oma sõnadele weel enam mõju anda, oli tema altari taha mehed üles seadnud, kes mitu korda koleda häälega hulusiwad ja ahelaid raputasiivad.  Nahwas oli selle üle nii hirmunud, et ta kohkumisest nagu meelelu kirikust wälja ruttas. Politsei keelas aga tublile hingekarjasele niisuguse teatriliku põrgu ivalu etenduse ära. Mehele mineku sundmuS. Kuna mitmel maal püütakse wanu poissa maksu alla panna, on Japan tähtsa uuenduse korda saatnud sellega, et nacsterahwastele luba andis mitte mehele minna. Seni maksis „üleStõuSwa päikese maal" seadus, et iga naesterahwa» pidi enne Sö aasta manuseks saamist abielusse heitma. Kui see tähtaeg möödas oli, ilma et neiu oleks mehe saanud, siis määrasiwad ametipalgad temale kohase abikaasa. Keiserliku käsu läbi on see hirmus kombe lõpetatud ja japanased mölinad senikaua neiupõlive pidada, kui ise tahmad, 5l Saarl a n e. 1902,