laewaweo ärid, millede päält mitte wühem kui LOO rubla tööstuse põhjusmaksu maksetakse  ; teistes linnades esimese kahe järgu kauplused, tööstuse ärid wiie esimese järgu patendiga wõi laewaweo ärid, mille päält aaStas mitte wähcm kui S 0 rubla tööstuse põhjusmaksu maksetakse; e) kõik need, kes oma isiklikkude linna piirides olewate  tööstuse äride eest esimese järgu tööstuse  põhjusmaksusid maksawad ja ä) kõik need, kes linnades riigi korterimaksu, kümnendast  järgust pääle maksawad. 20. Neis linnades, mis § 1. punkt b on üles loetud, asutatakse iseäralised walimise  jaoskonnad, mis linna politsei jaoskondadega  täiesti peawad kokku sulama. Otsekohesed walijad jagatakse linnaameti poolt jaoskondade pääle, selle järele, kui palju igas jaoskonnas ülepää inimest elab. Niisugune otsekohene walijate ärajaotamine üksikute jaoskondade wahel peab kuberneri wõi linnapääliku poolt kinnitust leidma. 21. Kui mitmel inimesel üks ja seesama  liikumata waranduS ühiseks jaotamata  omanduseks on (Z 12. punktid u, d ja e, § 16. punkt u ja Z 19. punkt u), siis on igal ühel kaasomanikul ainult niipalju hääleõigust, kui palju just tema omandus lubab. 22. Igas walimise jaoskonnas, kogus wõi koosolekul ei tohi kellelgi enam kui Lks hüäl olla. 23. Üleüldine järelwaatus walimitzte juures seadusetäitmise üle antakse sisemiste asjade ministri juhatuse! kuberneride wõi linnapäälikute hooleks. Wiimastel on õigus walimise asjust osawõtwate asutuste ja ametnikkude käest aruandeid ja teateid walimise  käigu ja korra üle nõuda, niisama wõiwad nad ka walimise aSjajamifi rewi- deerida ja juhatusi anda, et eksitusi körwals  hoida. 24, Selle üle otsustajaks, kas walimised  korra jürel on sündinud, niisama ka -valimiste kohta käiwate märkuste ja kaebtusie  läbiwaatamiseks asutatakse iseäralised kubermangude ja kreiside walimise kommisjonid.  (Järg tuleb ) Emat palus ta liigukawate lihtsate sõnadega,  et ta talle andeks annaks, et ta elu enam edasi ära kannatada ei jõuda, ja et ta talle seda iseotsitud igawest rahu armulikult  lubaks. Jsat wannutas ta et ta ometigi oma süüdi üles tunnistaks, ennast selle nuhtluse alla heidaks ja siis kui teine inimene uut elu algaks, oma elu perekondlikkude kohustele ohwerdades. See olla ta ainus palwe, millega ta ennast oma haua meere! meel tema poole pöörda ja lõhkenud südamega temaga jumalaga jätta. Peigmehele ütles ta ainult lühikeste sõnadega jumalaga, teda paludes, et ta teda hääS mälestuses peaks. Siis pitseeriS ta kirjad kinni, kirjutas adresstd pääle ja pani nad laua paale ritta, et nad kohe silmi puutuksiwad. Nüüd oli ta malmis. Walmis eluga! Lukku pandud minewik ta taga, omatud igawese elu tume wäraw ta ees. Weel käis korra hirmu mürin ta ihust läbi, ta noor elu puikles ära häwitamife koleduse wastu. Ometi nõrkes elu wahwus ta ei jõudnud, la ei tahtnud enam edasi elada. Mis ta ette wõtnud oli, pidi sündima. Tuletikud oma pruunide päädega ootosiwad laua pääle malmis pandult. Ta pani nad klaasi mee sisse, mis ta moodi esise lauakese  pääl seifis, jättis siis rahulikult magajate  lastega, neid palawalt suudeldes, jumalaga. Selle pääle hakkas ta ennast aeglaselt riidest lahti wõtma. Weel korra waatas ta lihtsas ruumis ümber, milles ta ilmale sündinud oli, milles ta oma terme elu ea elanud milles ta Nüüd ka surma minna tahtis. Armsad pildid ta lapse põimest õõtsustwad ta maimu filma eest mööda ja tegiwad talle elust lahkumist raskeks. W>el raskem oleks oga tulenni ära kanda. Ta lruwis lambi tule wäiksemakS, heitis ema moodisse, milles ta nüüd ikka magas, ja jõi klausi täie kihwtist wett ühe sõõmuga ära. Kesk öö ajal ärkas Poldi raskest unest üles ja woaias segaselt encse ümber. Oli see uneS olnud, et ta hoigamist oli kuulnud? Ta kuulatas, hinge tagasi hoides maitsesse kambrisse, milles ta õde wennakestega magas. Sääl tungis jälle ja õieti selgesti kole umiscw hoigamine ta kõrmu, mis talle hirmuhigl otsaesisele ajas. Ja siis uus kvhutaw sahin, nagu keerleks üks keha inetumas  piinas kusagil asemel. Ta weii tarretas tal soontes, ta ei julgenud  ennast liigutada. Mis oli sündinud? Oliwad rööwlid majasse tunginud. Ta armas tundwat, kudas tal juuksed pääs endid püsti ajasiwad. Ta kohmetus kadus, kui nõdrameelses hirmus kargas ta woodift wälja, pani wärisewate kätega riided selga, ja tõttas ulse juurde. Säält wahtis ta weikse prao läbi teise tuppa. Ei ühtegi wõõrast ega rööwlit näha. Mõlemad maitsed  lapsed mogasiwad rahulikult. Aga Johanna! Jumala pärast! karjatas Poldi nii waljusti, et mõlemad wennad üles ärkasiwad. Jumala pärast Johanna, mis sul ometigi  on?! Meelemõistuseta lamas Johanna asemel, tumedalt hoigades, sinine näost, inetult krõmpsu tõmmatud näojoontega. Liikmed kokku tõmmatud, keerles keha hirmsates  krampides sinna ja tänna. (Järgneb.) Rahu. Kas wõib Jaapan ra hülepingu  wastu wõtmata jätsa? „Now. Wremja" seletab, et Jaapani konstitutsioni 16. paragr. järele sõja ja rahutegemine mikado asi on. Rahulepingu tagasilükkamise scadusliseks põhjuseks loetakse  : 1) -volinikud aStusiwad oma wolipiirist  üle; 2) parlament, riiginõuukogu wõi mõni teine sarnane asutus ci ole lepinguga rahul; 3) kui asjaolud rahulepingu  allakirjutamisest- saadik põhjalikult muutuwad (näit, -valitseja surm wõi tema troonilt lükkamine); 4) km -volinikkude kallal rahulepingu allakirjutamise tarwis wZgiwalda pruugiti ja 5) kui kokku lepimine  -volinikkude petmise wõi eksituse lübi toime sai. Ajaloos on palju juhtumisi teada, kus rahul.ping kinnitamata jäi, näit. Wene ja Prcjsimoa -rahel 1762. aastal keiser Peeter IH. surma tõttu. Sõjawäljal Mandshurias tegiwad 31. augustil Wene ja Jaapani -volinikud lepingu, mille järele sõjaline Lcgewus seisma jääd. Mõlema sõjamäe -vahet on 8 wersta laiune maajoon, mis erapooletuks maaks on tunnistatud. Selle maakoha piirid märgitakse kaartidel ära ja kumbagi sõjamäe ülemus saab ühe niisuguse  kaardi. Isikud, kes sõjamäes tecniwad,  er tohi selle maa pääle minna, Söja- riistade rahu hakkab 3. septembril maksma. Eelwahid taganewad mõlemal pool kolm wersta tagasi. Sõjamäed jääwad endiste kohtade pääle seisma. Nii on siis rahu ka sõjawäljal tehtud. Koreas ja Sahalinis on sõjariistade rahu alles tegemata. Hiinamaa nõuab kahjutasu.  Parisis clawa Hiina saadiku seletuse  järele tahab Hiina walitsus Wenemaa  ja Jaapani käest, kui rahuleping on ära kinnitatud, Mandshurias kordasaadetud hüwitusiöö eest kahjutasu nõuda, et neid Mandshuria eianikka aidata, kes soja läbi waeseks on jäänud. Isamaalt. Kuresaarest. Meie oleme juba kord selle üle teatanud, et Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts tulewal suwel põllu- ja käsitöö näitust tahab toime panna. See saaks siis esimene Eesti põllu- ja käsitöö näitus Saaremaal olema. Mõnedel wvib ehk siin juures kahtlus tõusta, kas Saaremaa  eestlased suudawad sarnase asju toime panna. Aga see kahtlus kaob, kui meie selle pääle maatame missugune wöim Ülemaa  Eesti näitustel oiu Sääl läheb näituse  asi suurepäralifelt. Näituseks Tartus. Nende ridade kirjutajal oli wõimalik selle aastasest Tartu Eesti näitusest osa wõtta. Tõesti selle näituse kordaminek oli suurepäraline.  Tuhandate oli asju wälja pandud, tuhanded inimesed käisiwad näitust waatamas. Pühapäewal, 7. augustil, oli 15. tuhat piletit ära müüdud. See peab wöim olema, mis niisuguse hulga inimesi kokku ajab! Ja mitte üksnes waatajate hulk ei olnud suur, waid ka tegelaste hulk. Tegelasi oli sääl pääle 200. Sääl oli meesterahwaid, sääl oli naesterahwaid, sääl oli haritlasi doktorist ja muid kõrgema  haridusega mehi, sääl oli ka lihtsaid isikuid Kõik oliwad endid ühendanud ühe eessihi kättesamiseks ettewõetud asja hääks kordaminekuks. Kui näituse lõpul tegelased eine lauale kokku kogusiwad, siis oli päris rõõmustan?, päris waimustaw seda suurt ühemeelsusega ühendatud tegelaste  hulka näha! Za kas sarnane asi ei waimusta ka mitte meid meie Saaremaa Eesti näituse ettewöttele, ja kas see ei anna ka mitte meile julgust selle ettewötte läbi näimiseks! Laskem siis ennast Tartu tublide tegelaste tööst sütistada, astugem ka meie niisamasuguse südidusega, niisama suguse ühemeelsusega oma ettewõtte kallale külap juba ka siis meie asi läheb! Kuda kuulda, olla Saaremaa Karskule  Selts otsustanud, hästi korda läinud rahu tõttu eestulewal suwel üleüldist maakonna laulupidu toime panna. Riigi wolikogust. Liiwi kubermang saab 4 rahwasaadikut ja pääle selle Riia linn weel ühe, kuna Eesti kubermangu  saadikute arw 3 on. Talupojad waliwad igas kubermangus oma keskelt ühe rahwasaadiku (riigiwolikogu  liikme). Selle järel waliwad nad linnade ja maaomanikkude asemikkudega koos weel teised rahwasaadikud, see oleks Liiwimaal 3 ja Eestimaal 2. Liiwimaa walimisekoosolekul (kes riigiwoiikogu  liikmeid walib) on 6 l-est häälest talupoegadel 21, maaomanikkudel 25 ja linnadel 15 häält. Eestimaa walimise koosolekul on üleüldine  häälte arw 45. Neist on talupoegadel  10, maaomanikkudel 21 ja linnadel 14. Walijaid mehi on nimelt: Liiwimaa walimisekoosolekul; 37 Saarlane, 190 S