turupäewal käijad üsna rohkesti tarwitswat. Turupäewadel joodakse kole rohkesti ja selle järeldusel ollakse ka siin ja sääl pikali maas ehk sirutataks? muul teel tontisid. Kui palju õnnetusi ei ole juba turupäewal joomise läbi ette tulnud ning kui palju ei saa neid «eel mitte ette tulema. Sõitsin hiljuti Pöide poole. Juhtun tee pääl hobust reega nägema. Reel on wäike tütarlaps ning meesterohwas, kellel pää ree päül ja jalad säält maha ripuwad. Laps nutab ja hüüob: „Taet, tõuse nüüd üles, tact, kuule, tõuse nüüd üles". Aga taat ei kuule, ega tõuse. Küsisin postipoisilt, mis sääl juhtunud on. Postipoiss wastab. „AH, mis sääl on, mees tuleb „Orisaare laadalt!" Waat niisuguseks nähtuseks on Orisaare turupüew  juba saanud, et sarnast ülikurwaStawat nähtust nagu igapäewaseks aSjaks peetakse. Mis peab sel kombel meie rahwa kombelisest elust saama? Meie, Põide-Orisaare nurga kombelise  elu parandamiseks on tingimata tarwis: laotatagu siin monopolipood ära, ehk kui seda ei taheta, siis peetagu ta kõigewähemalt turupäewadel  kinni, wõi kaotatagu turupäewad ära. Rahwa hää käekäik nõuab seda I Orisaare turul oliwad noored muhulased mööda läinud turupäewal alkohili abil teiste turuliste rahn rikkunud ja poiitseimehi teotanud,  mille eest mehed wastutamisele on wöetud. See ei ole Orisaare turul mitte esimene kord. Muhust. Kuiwaste sadamast IV- wersta põhja pool leiti 2b. skp. tundmata wxhe surnukeha,  keda enam näost ära tunda ei wõinud, sest et tema stlmanägu täiesti rikutud oli. Riiete  järel arwati ta Aas Adamkewitshi oma olewat,  kes 11. oktobril KuiwaStes ära uppus. Leidmise üle anti Tallinna kalaseltst kauplusele, kelle kirjutajaks uppunu oli, teada. WarSti jõitfiwad  nimetatud kalakoupluse seltsi poolt kaks isikut kohale, keS surnukeha Adamkewitshi omaks tunnistafiwad ning politseile täielist kahtlust wägiwaldse surma üle awaldafiwad, ja nimelt sel põhjusel, et uppunul oma surma päewal ligi 2000 rubla raha kaasas olnud, kuna -fur-- nukeha leidmise korral tema juurest midagi ei leitud. Asi on uurimise alla wõetud. Nagu würskematest sõnumetest selgub, olla surnukeha ümber olewad riided merest täielt ära lõhutud ja taskud kõik katki õõrutud. Seega on arwata, et taSkudeg olewad asjad ja ka raha surnukeha laenetes olemise ajal meresse on kadunud. Ka on säält ümbrusest, kust surnukeha leiti, mõned paberi rahad leitud, mis kahtlust wägiwalla töö üle wähendawad. Aga kuld sõrmuksed, mis Adamkewitshil uppumise päcwal sõrmedes olnud, on kadunud. Tartust. Seltsidele tähelepanemiseks. Hiljuti ilmus lehtedes üleskutse, milles Juhan Liim austajate tähelepanemist kirjaniku wiletsa seisukorra pääle pöörati ja helde inimeste südame  pihta koputati, et nad mehele, kes oma peenemaitseliste ja kaunikõlaliste töödega neile nii mõnegi lõbusa tunni walmistanud on, käe abi andes wastu sirutaks. Mitmed on seda juba teinud ja saamad kirjanikku jõudu mööda edaspidigi  toetama. Aga seltsid? Kas siis nemad waikideS päält waatama jääwad? Mis oleks, kui nad mõne pidu-õhtu toime paneks, mille sissetulek õnnetu kirjaniku hääkS läheks? Üks pidu ei wähendaks kes teab kui palju seltsi sissetulekut. Ehk jälle wõits seltsid oma saali hinnata tarwitada anda, kus sarnane pidn kirjaniku  austajale poolt toime pannakse, kui seltsid ise waewa näha ja hoolt kanda ei taha. ,Jsam.' Raha- ja kirjadesaatjatele tähelepanemiseks.  Et igal inimesel aasta algul ja lõpul posti ja telegrafiga rohkem tegemist on kui harilikult,  siis wõiks nii mõnelegi paar näpunäidet, mis „N. Ztg." kokku on seadnud, tulu tuua: 1) Tulema aasta 1. januaril lõpeb mitmesuguste  postmarkide käimise tähtaeg. Osalt pandakse nende asemele uued postmargid käima. Et mitte teada ei ole, missugused postmargid oma makswuse 1. jan. kaotawad, siis peaks stlleks ajaks igaüks oma eratagawara ära tarwitama. 2) Kellel raha saata on, see tehku seda mõne panga kandu, wõtku Mlt makfutäht ja saatku see kinnitatud kirjas rahasaajale kätte, kes siis tähe eest mõnest pangast raha wõib saada. See on lihtsam ja odawam kui postiga rahasaatmine. Ka Lelegrafiga rahasaatmist wõib pankade abil toimetada. 3) Hinnalisi pakkisid ei wõsta posti pääle wastu: kui paki kest Ühe ja sellesama paelaga kinni õmmeldud ei ole, kui paki kast mitmesugusest  puuseltfist on tehtud, kui adress iseäralise  riide pääle kirjutatult paki pääle on kleebitud.  „Elu." Tallinnast. Puhvetitega seltsa, nagu „Rew. JSw." teatab, tahetavat vähendada. Tulevikud mõeldavat ainult niisugustele seltsidele kangetejookidega puhveti õigused anda, kellel mitte alla 300 liikme ei ole. Seda ja teist. MöödaZäinud suwe! rööwiti Tiraspoli, Odessa ja Ananjewi kreisides õige sagedasti talupoegi  uimastamise ja kihwtituse abil. Rööwlid ilmusiwad külasse ja palkasid hobuseid kuskile teise külasse wiimiseks. Teel pakuti hobuse peremehele  wiina juua, millel ikka mmaStawaid ollust  seas oli. Kui teine mõistuse kaotas, wisati  teda wankrilt maha ja rööwlid ise kadufiwad  üheS hobuse ja wankriga. Hiljuti langes nende ohwriks Trofim Boitjenko. Nimetatud külasse tulnud üks meeste ja üks naesterahwas ja palunud T. 8., et see neid lähemasse külasse  wiiks. Teel korrati temaga sedasama, mis paljude teistegagi tehti. Paar päewa pääle selle ilmus PawloSki kohakesesse kahe hobuse wanker, milles ülemal nimetud T. B. rööwlid iStusiwad Mõlemad üratafiwad kohaliku politsei  tähelepanemist oma pääle. Küsimise pääle lust nad wankri ja hobused saanud, ütlefiwad nad neid ostnud olewat, ka lubastwad tunnistusi  selleks tuua. MecsterahwaS -läks neid tooma, kmd ei tulnud enam tagasi. Naesterahwas  kes ennast Anisja Tschernowiks «nimetas.  tunnistas walju nõudmise järele üleSse, et ta T. B. tapmisest osa on wõtnud. Teistest rööwtöödest ei teada ta midagi. Politseil on aga teada, >et nimetatud salgas just naeSterahwaS  Mtegelane olla ja arwatakse, et wiimane see ongi. m. Looduse hääl on wäba ja püha. Schiller. Misgi ei ole Viletsam, kui see mees, kes kõik tahab ja midagi ei wõi- ElaudiuS. See on kõige mõistlikum mõistus, mis pimedas seista ja walguss pääle oodata teab. Hegener. Kõige õnnelikum, olgu ta kuningas wõi kerjaja, on see, kellel oma koduS lahkus ja lõbu osaks on. Goethe. Lätimaalt. Riiast. 3500 rubla ära varastatud. Nende päevade sees ilmus Riia börsepanka Georg Hollmanni puuäri 16 aastane õpipoiss, et oma peremehe käsul pangas 9000 rubla sisse maksta. Taoti ühe laua ääre-istunud, et soowikaarti valmis kirjutada. Oli see sündinud,  märkas ta korraga, et tema rahakott 8500 rubla paberirahaga laua päält kadunud. Ta oli ära varastatud, kuna 500 rbl. kuldraha  taskus alles oli. Arvatakse, et varas juba teisest pangast hakates, kus poiss raha välja oli võtnud, tema järele oli luuranud. „Wir." Nagu Pet. tel--tal. teatab, on senat põllutöö-pääwalitsuse ettepaneku päiile, Poolamaa  ja Baltimaa põllutöökoolides Soetust kohalikkudes  keeltes anda, eitama otsuse -andnud. Mntawist. Mõned päewad tagasi oli siine elamk Martin D. oma naese politseisse toonud za öelnud, et ses temalt 200 rubla raha ära waraStanud. Temp oma soowil anti vaesele  ihunuhtlust, kuid raha ei leitud. Asja üle on protoko! tehtud ja naene saab ilmaasjata süüdistuse üle mehe pääle kaebtust tõstma- m. Liibawist. Linna wäljaminekute eelarwe komitee o« otsustanud S uue algkooli asutami- seks tarwilise summa anda ja maksuta õpilaste arwu 40°/° päält 42°/° pääle tõsta. m. Goldingenist. Möödaläinud suwel pani kohalik lihunikkude selts Saksa Seltsi ruumide» pidu-õhtu toime. Keegi piduwõõraS B. oli werande pääle läinud, et säält paremine tantsu päält näha. Wiimane ei teadnud, et werandel ySchilleri-õhtu" tõttu ühest küljest wõre oli ära wõetud ja kukkus IV- s. kõrguselt ivast» maad, kus juures ta pääst wiga sai. B. Md rawitses kreisi arst Kupfer. Nüüd andis B. Saksa Seltsi pääle kaebtuse sisse, milles b rbl. rohtude kulust nõudis. Et kaebtuseS süüdlase nime ei olnud üles täheudud, siis andis rahukohtunik  aSja politseile uurimiseks edasi. Kui suur oli aga B. imestus, kui awalikuks tuli, et süüdlane  maja ehituse seltsi esimees hra Dr. Kupfer on, seesama kes B. Md rawitses. B. wõttis kaebtuse tagasi, kuid käsile wõetud kohtuasja ei wõidud enam seisma jätta. Asja läbi waadates, leidis rahukohtunik K. süüdlase olewat ja mõistis  teda 25 rubla trahwi maksma, wõi maksujõutuse  korral 5. p. aresti. m. Kolbergift (Wolmari kr ) Kohalik elanik L. tülitses sagedasti naesega. Kord lõi ta wiimast koguni piitsaga. Naene läks kõrwalisesse  tuppa ja lõikas habemenoaga omal kõri maha. Tülide põhjuseks olnud ikka mehe ema, kes poega minija wastu üles ässitanud. Leinama  jäiwad 3 alaealist last, kelledest üks kõigist paar nädalat wana on. m. Kaugemalt riigist. Peterburist. 10. sulil 1910. aastal hakkab keskkooliõpetajate uus palgaseadus maksma. Selle järele saab algaja kooliõpetaja keele- ja muude teaduslikkude õpeasjade õpetamise eest 900 rbl. 12 tunni päält aastas; joonistuse- ja ilukirjutusekooliõpetajad  saamad sellesama palga 15 nädala tunni eest. Iga miie aasta järele tõstetakse  palka 200 rbl. wõrt. Lisatunni eest maksetawat palka tõstetakse 75 rbl. pääle aaStaS.  Igal kooliõpetajal wöib nädalis kõige rohkem 24 tundi olla. Teenistuses olles kooliõpetajad paiukit ei saa. Kooli juhatuse palkasid on märksalt kõrgendatud  : direktor saab 3600 rbl. ja prii korteri  (praeguse 2000 rbl. asemel) inspektor 2700 rbl. KlaSsiülewaatajate armu tahetakse suurendada. Naesterahwaid wõetakse poisslaste keskkoolidesse  ainult „kõrwaliste õpetuseandjatena" ametisse, neiftgi wõiwad kõrgema hariduse omanikud  ainult neljas alumises klassis õpetust anda. Palk on neil 60—70 rbl- aaStatunni eest, ilma körgenduSteta. Kawatsetaw uuendus keskkooliõpetajate palga asjus nõuab 7,453,273 rbl. lisakulu. ftWir." Riigiwolikogu eelarwekommisjon wühendas  sisemiste asjade ministeriumi eelarwet 589,062 rubla wõrra. Wähendati pääaSjalikult  politsei pääle määratud summasid. Wene walitsuse poolt anti määrus wälja, mille järel Mandshurias selle maariba pääl, mis Wene raudtee alla käib, Wene ametnikud  linuamaksufid peawad sisse nõudma. Hiinamaa on selle määruse! wastu Väljamaa saatkondade ees proteSterinud ja seletab, et see PortSmouthi lepingu waStu käib, mille järel maksuwõtmine Mandshurias Hiina ametnikkude asi on. „PoSt." Kaugest idast saadud teadete järeldusel ei taha SrewuS -Wene ajakirjandusest ja seltskonnastkaduda.  Otse selle waStu suurendas ärewust see tõeasi, et Jaapani ..rvMtsuS wiimaötel  päewilmitmete-Europariikide wabrikutest  oige suurel hulgal sõjamoona tellis, kui ka fee teade, et jaapanlased Kamtfhatka randadel nagu omas kodus toimetasiwad, sõjalaewadelt sadade kaupa mehi ajutiseks maale saadawad, et sää! mitmesugust mõõtmisi ette wõtta ja Mlsetels  elaninikkudele seletafiwad, et see maa juba ammugi Jaapani päralt olla. Meie wälimiste asjade miniöterium seletab, et sõja kartuseks kõige wähematgi põhjust ei olla,  kuna Saksa ajakirjandus omalt poolt selle kuulujutu lahti laskis, nagu oleks Wenemaa ja Jaapani rvayel tähtsa lepingu tegemise pärast läbirääkimine käimas. Niwiifi katsutakse fiitz M 89 ,Saar l a n e 1209