2) kas wõetakse 4. märtsi seaduste kindlustamiseks  ja täitmiseks mõnesugused abinõud  tarwitusele? Maklakow põhjendab arupärimise rutuliseks  tunnistamist. Waewalt saab ta kõnetooli  astuda, kui Purifchkewitsch tähekesega esimehe koha juurde tormab. Pärast Maklakowi kõnet on sõnaõigus Purischkewitschil, mille see aga tarwita» mata jätab. Et arupärimise rutuliseks tunnistamisele keegi waStu ei kõnele, siis otsustab «volikogu  ühel häälel eelnõu rutuliseks tunnistada. Kell 12,12 min. kuulutatakse «vaheaeg. Kui koosolek kell 12,40 minutit uueSti algab, paneb esimees ette. arupärimise sisu kohta kõneleda. Et kõnelejaid ei leidu, wõetakse arupärimine ühel häälel waStu. Koosolek lõpetatakse kell 12,4 S minutit. „Jsam." oma ja oma seltsimeeste nimel: „ Nelja märk", nagu see imelik juhtsõna on Selle plaani abi! saiwad obwitserid, ehk teine neist, ivaranduse kütte ja tõiwad ta Inglismaale,  kuna aga tingimisi, mis nende «vahel tehtud, mitte ei täidetud. Mikspärast ei mõtnud Zonathan Smolle ise warandust ära? Wastus: Sellepärast, et tema ja ta seltsimehed sunnitööl oliwad ja neil «võimata  oli ära põgeneda. Plaani püäl on seesama aasta nummer, mil MoreStan sunnitööliste  «vangimaja otsekohene ülem oli. Ses on aga paljalt arwamine, ütlesin ma. Wecl enam! Sce on ainuke hypothese, mis sündinud lugusid seletab. Edasi- Maior Lcholto elaS mõne aasta saadud waranduscga  rahulikult. Korraga saab ta Indiast kirja, mis teda hirmsasti ehmatab. MiS wms küll selles kirjas olla? Teade, et need inimesed, keda La pettis, wabais on saanud- Ehk üra põgenenud. See on töenäitlikum, sellepärast, et tema teadis, mil nende sunnitööl olemise aeg ümber saab ja nende Nahastamise teade ei oleks teda mitte ehmatanud  Mis ta nüüd teeb? Ta pruugib kõiki abinõusid ühe puujalaga eurooplase NaStu, pange tähele, sest ta laseb eksikombel  isegi kaupmeest. Plaani pääl on ainult üks europlase nimi, teised on India ja Muhamedi nimed. Sellest wõime julgesti  järeldada, st puujalaga mees ja Jonathan Smolle üks ja seesama isik on. La mu otsustamine Teie meelest ekslik? Koguni mitte, Teie räägite täieSti arusaadawalt.  (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest Kuresaare gümnafiumi poolt on nimetatud gümnafiumi kaSwan» dikkude tarwiS haridusliite reis korda pandud ja 17. oktobril sõitfiwad fiit Riiga gümn. 22. kaswandikku üheS gümnafiumi  direktoriga ja ühe kooliõpetajaga, et sääl tähtsamaid kohti ja asutusi waadata.  Niisugused sõidud laiendawad märksalt  koolikaswandiikude silmaringi. Ühel Kuresaare majaomanikul oli koer, kes ööseti ulus. Minewal «ädalal hammustanud ta kahte isikut nimetatud majaomaniku teenijat tüdrukut ja ühte meeSLerahwast hr. Wildenbergi wabrikus. Koer on maha lastud ja on arstlisel läbiwaatamisel  leitud, et ta marutõbine olnud. Koerast hammustatud isikud on Peterburisse arstimisele läinud. Kardetakse, et tähendatud  koer ka teisi koeri hammustanud olla. Sellepärast oldagu koerte omanikud oma koertega ettewaatlikud. Et «inewal aaStal Saaremaal lambaid  palju ära suri, siis on siin lambaliha hästi kallis. Selle tõttu tõi keegi kaupleja siia Riiast umbcS 40 tapetud lammast ja müüs need siin ära 10 kop. nael, kuna lambaliha siin harilikult 16.—17. kop. nael maksab. Nagu näha, ei ole Riias oinad mitte kõrge hinna sees, mis läbi neid nüüd ka Kuresaares näha wõib. Kuda kuuleme tahab tähendatud kaupleja edaspidi Kuresaare tarwis meel lamba liha tuua. Mitmesuguste awalikkude häätegewate asutuste pääle andis Kuresaare linn 7,911 rbl. ja omawalitsuse ametnikkude pääle, kuhu hulka ka linnaameti liikmed ja linna waestelaste  kohus on arwatud 5,632 rbl. wälja. Kihelkonnalt Nii kuidas .Õigus" teatab, on Dr. Talwiku jubelipäewal Kihelkonnal  ka ühine theelaud walmistatud. Lauakõnes tuletati clawalt hr. Talwiku töösid ja ettewõtteid meelde, ei jäetud ka waenlaste hulka nimetamata, kes küll iga sammu pääle tema tööle püüdsiwad tõkkeid ette seada. Oma wastukõneS teatas hr. Talwik sõnume, mis kõikide meele kurwaks tegi; hr- T. teatas, et arstide jaoks mitte abiraha ei anta, ja sellega üheS on ka siis Dr. Talwiku Saaremaal elamisest kriips läbi tõmmatud. Ei taheta aga siisgi weel hr. Talwikut Kihelkonnalt nii ruttu lahkuda  lasta, katsutakse wecl midagi ette wötta. Hr. A. Thom lubas omalt poolt prii korteri, teised jõudu mööda raha kokku panna. Lootust annab ka supelusmaja mudawannidega, mis praegu ehitusega poole pääle on jõudnud ja tulewal suwel loodetawasti  käima hakkab. Karjast. Weel üks .punaste" ohwer. Nagu teada, mõisteti mehed, kes Leisis Tõmba kroonu wiinapoe ära lõhkusiwad, kokku üksteise eest waStutusel 500 rubla kroonule tss» maksma. Sellest rahast on 200 rubla selle läbi tasutud, et süüalune Wiht, kellel 200 rubla salogikS seeS oli, ära on põgenenud, mille tõttu nimetatud salok tähendatud rasu maksmiseks tarwitati. Ülejäädam summa nõutakse aga nüüd üheainsa  mehe käest sisse, sest et see kõige jõukam on. Juba on tema puumaa pääle nõudmine pöörtud. Olgu küll, et sellel mehel pärast wöimalik on teiste käest nende  osa tagasi nõuda, fiiSgi on wüga küsitan-,  kaS ta seda tagasi saab, sest et paljud  kaassüüdlastest waesed on ja neil midagi ei ole- Mehed, kes ülemal tähendatud  kurjatco korda saatnud, uskunud .Uudiste* juttu, kes ju teatawsSti uskumata  julgusega rahwoft üleSse kihutas. .Ega kiri'p maleta* arwanud mehed, kuid kiri maletas ometigi. Nüüd on meestel küll silmad lahti, aga kahjuks hilja, kuna mees, kes .Uudiseid" luges ja neid ka külameestele ettelugemaS käis, ise ära põgenenud on. Olgu see rahwale näpunäiteks,  et mitte kõike, mis ajalehes trükitakse,  uskuda ei wõi, ehk see küll kõdistam lugeda on. Nüüdsel ajal ei wõi meie mitte enam ajalehe kohta öelda .ega kiri'p maleta",  sest paljudes asjades luiskawad nüüd ajalehed rahwale ühte ja teist ette, nii et rahwaS juba niisuguste ajalehtede kohta ütleb  : .Waletab, nagu trükitud raamat." Pärnust. Kontorist Schmidt on omale uue laewa nimega .Nordküster" omandanud,  kes Pärnu ja Riia wahel hakkab sõitma. Aurulaem .Dagmar" on Musta» mere laewaseltfile ära müüdud. Tartust. Seaduse-eelnõu Baltimaade maaomawalitsuse kohta. KudaS kindlast hallikast kuuleme, on seaduse-eelnõu Eesti-, Liiwi- ja Kuuramaa omawalitsuse kohta Seda ja teist. Raudteerong põlemas metsas. Amerikas on tänawu koledad suured metsadepõlemised olnud. Suwel möllafiwad nad Kanadas ja KaliforniaS, wiimastel päevadel tegiwad nad oma häwitusetööd  Michigani ja Huroni järweds äärses metsarikkaS maajaos, kus metsade wohel ka neli wäikest linna, Metz, Pulaski, Millersburg ja Posen, tuleroaks saiwad. Ka inimesi on leekides otsa saanud. Raudteerongis,  mis ülemaltähendatud linnade elanik ka põlewate metsade wahelt päästma läks, saiwad umbes 200 inimest tulesurma. Selle rongi otsasaamisest teatatakse järgmist:  Metzi linna jõudes leidis rong ainult  meel 40 inimest eest, kes wee sisse kastetud riiete wahel ennast löömawa palamuse  eest kaitsta püüdfiwad. Süült meel edasi «inna oli wöimata, sest et ka raudtee  liiprid juba põlefiwad. Kõige suuremal kiirusel kihutas rong tagasi, aga igast küljest  ähwardas põgenejaid tulemeri. Selle sõidu üle teatab rongi wedurijuht, kes mõnede wäheSte hulgas ära pääses, järgmist:  sTäie auru all tormasime meie edasi, mu iõrwu tungisiwad waguniteft surmakarjatused, kus õnnetud sõitjad koleda palamuse käes ära lämbufimad- Nowivcki küla juures tuli koledale sõidule meel koledam  lõpp- Üle põlema silla minnes wajus sild weduri raskuse all kokku ja ümbritsevad  leegid matfiwad wagunid oma wahele. Edasiminekust ei wöinud enam juttugi olla ja õnnetute hääks ei wöinud enam midagi teha- Ahjukütja, rongijuht ja mina otsisime weduri katlas warju, kuna wefi ka selle sees palamaks läks ja meid wälja sundis minema. Meelt heites otsisime meie rongijuhiga  pääseteed. Kahe sõitjaga, kelle hulgast  teine pärast surnult maha jäi. roomafime  meie suitsupilwede sees ja õõgawa maa pääl, mis üleni körwes ja suitses, edasi. See oli kole aeg ja kole käik, kuni wümati Posenissc jõudsime." Kõik kolm oliwad Posenisse jõudes rasketes tulehaawades,  teised kõik aga oliwad leekides ja palamuse wahel otsa saanud. Kohe säül, kus rong seisma oli jäänud, leiti ahjukütja ja 16 teise sõitja surnukehad. .Õlg." Liim nahkmasinarihmade ühendamiseks.  Wõelakse hariliku sa Amerika kalaliimi.  iga üht ühe paisu, leotatakse 10 tundi wee sees ja keedetakse stis parkhapuga nii paksuks, kui kana muna walge. Pruukimise juures tuleb soojalt päSle määrida. Üks pool- kelmi ja teine p o o lkelmi  on kokku kaks kelmi. Iga hää inimese süda on osa paradiisist. Kes õiguse puud raputab, sellele langeb sõim ja waenluS kaela. WiisakuS auustab meest ja ei tule midagi maksma. Kooliõpetaja: „Juku, mida sa näed pää kohal, kui sa üleS waatad?" Juku: .Taewast." K o o liõpetaja: „Wäga hää l aga mis näed sa siis, kui taewaS pilwedega kaetud on?" Juku: 76 Saarlane 1908