olnud liiwaga laaditud, tulnud Kopenhagenist ja sõitnud Soome. Hiiumaalt, kirjutab „Postimees" Juba Kõrgesaare «väljarändajad tulewad tagasi I Kihutastwad kcwadel Kaukasiasse, lootsiwad maad saada, aga ei saanud. Ja nüüd, kui oma waranduse natukese ära on raisanud, tulewad nad kodu tagasi. Jälle hoiatuseks nendele, kes ülemate hoiatusest hoolimata oma pääd wälja rändawad, nagu nimetatud K. mehed kcwadel. Aga ega see weel koduseid kohuta. Nagu jonnakad lapsed, kes kord mõnest mõttest waimustatud on, tahawad kcwadel uued hää põlweotsijad wälja rünnata. Teiste tagasitulekut seletawad nad nõnda: „Ega see lugu nii hull ei ole, nagu näitab. Saks on nad ära ostnud, et nad oma tagasitulemisega teist kohutaks . . Tallinnast. „Rcvalsche Zeitungi" toimetaja  hra Chr. Mijkwitz pühitses 31. augustil 25-aaStast juubelit. Riiast. Llewimaa kuberner kindralleitnant  Pashkow on 2. septembril, nagu ajalehtedest näha, Peterburist Wirballeni kaudu Berlini sõitnud. Säält sõidab kuberner JtaliaSse. Riiast. Läti laulupidu komitee wiimasel koosolekul harutati piduliste rahwariiete küsimust. Pidu-komitee awaldas soowi, et lauljannad rahwariides pidule ilmukstwad- Seatakse iseäraline riietekommisjon,  keS asjatundjate osawõtmisel riiete joonistused malmis teeb ja laulukooridele  kätte saadab- Neile lauljannadele, kes rahwariidcid ei suuda muretseda, soowitati  walgeid riideid. Shlokist. Alalise wihma mõjul on Kuura-Aa jõgi mitmes kohas Ne kallaste ÄuSnud ja põllud ning heinamaad oma alla matnud Liiwüttaalt. Iseäraline auuanne.  Liiwimaal W. linnakoolis, kus H 5 poissi käib, küsiti kord, kui paljud endid sakslasteks nimetawad. Wastati, et lähemale pooled endid sakslasteks nimetawad. Pärast nõudis kooliõpetaja: „Kui palju on Saksa sugust õpilasi?" Selle pääse selgus, et mitte ühtgi sugu poolest sakslast toolis et olnud. Lhibatvist. Juutide wäljarändamine.  Liibawist sõitfiwad ühel pSowal 2lv juuti mere teel Louna- AhwrikaSse. Peterburist. Üleüldise rahwa lugemise kohta toob „Wal. Teat." sõnumi, et lugemise materjali läbitöötamise tähtajaks 1. juuli-kuu päeiv 1905 kõige waljumalt kindlaks on määratud. „Wal. Teat." arwab sellest järjeldada wõiwat, et kõik lugemisetööd seks ajaks malmis saamad. Sinna ajam oleks siis üleüldise rahwalugemise  töö terwclt BVs aastat ära tarmitanud. Uue nuhtluse - seaduse maksmapanek ei olewat „Birsh. Wed." teatel, nagu keegi kohtuprcfident asja harutusel selle kohta awaldanud, mne «viit aastat oodata. Asjalugu käib sellega kokku, et uue seaduse järele nMratud nuhtluste täidesaatmise paigad aZeS puuduwad ning nende asutamiseks sega ja raha kulub. Wäljarändamine. Tänawu aaSta esimese wiie kuu jpoksul on 86,902 Wese alainat wäljamaale reisinud, kellest 57,298 isikut tagasi tuliwad, Sellesama aja jooksul tuliwad 118,993 wäljamaalaft Weuemaale ja 79,917 inimest sõitsiwad  ära. Peterburi postiametis s« iseäraline kuritöö Avalikuks tulnud mis näitab, et kirjakandjad, kelle hooleks kirjade kättetoimetamine usaldatud, igakord mitte ei tunne, et neil wõõra omandusega tegemist. Üks postiljon wõeti kinni, kui ta parajasti kirjast ära häwitaS, mida ta oleks pidanud kõrgemale kui maja kolmandamale korrale kandma. Juba 35 niisugust kirja on kirjakandja ära häwitanud, ilma mõtlemata, kui suur wastutus selle pääl on wvi kui palju õnnetust ta see läbi teha wõib—  Jälle uutmoodi kelmus. Peterburis tuli 10 aug. kusagile majasse keegi mees. Teenija juhtus talle uksel wastu ja küsis, mis tal tarwis on. „Ma tulin külaliseks," wastas wõõras ja läks ruttu tuppa. „Perenaene ei ole kodus." „Kahju, aga siis tooge mulle klaas wett ja ma lähen ära." Teenija läks käsku täitma, aga kui ta weega tagasi jõudis, oli wõõras ja temaga ühes laualt kuldne taskukell, sõrmused ja mitmed hinnalised ehteasjad kadunud. Moftwast. Haruldane loosimine.  Kinnituseselts „Rossija" mõtleb oma maja, Moskwas, Sretenka ääres, wälja lossida ja on selleks luba palunud. Nagu teada, on see maja üks kõige suurematest Moskwas ja arwatakse 3 miljoni rubla makswat. Wälja antakse 600,000 loost, mille hind 5 rubla on. Homelist. Rahutused. „Wal. Teat." kijutab: Õhtul 29. augustil algas Homeli turul üks talupoeg kaupleja Juudi naesega lüli, mis warsti suureks kakeluseks juutide ja wenelaste wahel läks. Korra jalaleseadmise juures wisati politseinikku kiividega ja laSti üks pauk rewolwrist, mille püäle politseiametnikud sellega waStafiwad, ei nemad vhku laskfiwad. Kakeluse juures haawas üks zuut üht wenelast surmawalt, üks zuut sai kerge kuulihaawa ja 7 inimest kiividega wigastada.  1. septembri lõuna ajal kordasiwad korratused. Wene töölised, kes minema päewa sündmuste pärast juutidele kätte maksta tahtfiivad, panirvad korratuse toime, kuna nemad Juudi poodisid ja korterid puruks peksma hakkasin. ?d. Kakeluse juures saiwad mitmedkümned inimesed wiga. Korra jaluleseadmiseks kutsuti sõjamäge  kohale, keda juudid rewolwripaukudcga wastu wõtsiwad, mis tarwilikuks tegi tuleriistu tarwitusele wõtta; selle järel läks rahwahulk õhtupoole laiali. Haawatuid  on haigemajas 5 kristlast ja 9 juuti; surma on saanud 4 kristlast ja 2 juuti. Tamara linna «volikogus pani „Sam. G." teatel üks wolinik ette, pagana-usu kombeid «volikogust ära kaodata. Lugu on nii, et ära surnud «volinikkude mälestuseks püsti tõustakse. Ettepaneja soowib selle asemel „Wetshnaja Panijat" laulda ja üks kord aastas hingepalwet pidada. Odessast. Sisemiste asjade minister on konsul RostkowSki prouale teatanud, et KeiSri Majesteet temale riigikassast iga aasta 3750 rubla paiukit on määranud. Tema poeg saab kuni täicealiseks saamiseni iga aasta 1250 rubla, tütar abielusse astumiseni iga aasta niisama 1250 rubla. Wäljamaalt. Saksamaalt Musu soldati jaoks. Ühes Lõuna-Saksamaa linnas jutustatakse järgmist lugu: Oobersti herra elab majas ükfipäinis; puud kaswawad maja pääukse ees, mis aia poolt sisse läheb. Ühel õhtul on ooberstil wõõrad; .kutsutud Võõraste hulgas on ka üks prints, kes kui majaperemehe waua sõber seekord paar minutit enne määratud aega aeda ilmub. Et ilm natuke wihmane, siis kannab prints mantlit ja tahab praegu kella tõmmata, kui uks korraga lahti läheb ja ilus köögitüdruk ukse pääle ilmub. Ta pistab imeStawale sõjamehele midagi pihku, annab temale ruttu südamliku musu ja ütleb siis: „Siin on sulle 20 penni ja tükk worsti; täna õhtu ei saa ma tulla, sest meil on wõõrad." Siis lahkub ta jälle ruttu ja lööb ukse oma taga kinni. Imestades  silmitseb prints oma pahemas käes olewaid pennisid ja paremas käes olewat worsti. Mu Jumal, niisuguseid asju ei saa üks prints iga päew näha: ka musu tundub ta suu pääl alles soe- Siis aga teab ta, mis teha on. Ta läheb wälja uulitsale ja näeb warsti kõrwalmaja juures üht ootawat sõjameest. „Keda Te ootate, mu poeg?" „Teie käsu pääle, kõrgus, oma neidu." „Ja kus ta teenib?" „Teie käsu pääle, kõrgus, siin kõrwal oobersti herra juures." „Noh, siis olete õige mees. Siin, mu poeg, saadab Teile Teie neiu 20 penni ja ühe worsti ja mina pean ütlema, tema ei saa täna tulla, sest neil olla wõõrad. Aga pea, mu poeg," rääkis prints edasi, kuna soldati nägu kõiksugused muudatused läbi tegi, „pea mu poeg! neiu on mulle Teie jaoks ka ühe musu andnud, aga seda Te wististi minult küll enam tagasi ei taha?" „Äie käsu pääle kõrgus, ei!" „Noh, siin, mu poeg, on Teile selle eest 5 marka!" Berlinis peeti hiljutu sülekoerade näitust, kus neid õrnasid elukaid üle paarisaja kokku toodud — üks karwasem kui teine. Teadagi on need neljajalgsed sada korda paremat hoolitsust saanud kui seda inimestele enamasti osaks saab. Halpimiseks asi ka. Londonis, S. sept. Ammugi kõneldi, et ministrite mõtted tollide asjus lahku lähemad, aga sellegipärast tuli see ootamata, et Chamberlain ametist lahkus ja kuningas selle hääks kiitis. Lahkumise põhjus on, et enam jagu ministrid, nagu Balfour'gi, tagasihoidlikud oliwad. Balfour arwab, et ta uued walimised kewadeni wõib edasi lükata. Chamberlain ütles, tema uskuwat kindlasti, et tulewik talle õiguse saawat andma. Roomast Paawsti õed, kes Wenedigus temal perenaeSteks oliwad, jäiwad esiotsa wennast eemale, kui see omale kolmekordse krooni pähe sai. Wististi oli mõlematel üks teise järgi igatsust ja nüüd on mõlemad Pius X neiust-õed ka Roomas oma kõrge wenna juures. Oma koduse lihtsuse on nad aga sinna ligi wõtnud. Wensdigust teele minnes ostnud omale kolmanda klaSsi piletid ja tahtnud ühes muudega sõita. Aga raudtee jaamas tuntud nad ära ja antud neile iseäraline peene wagun. Rooma saades sõitnud aga mingi teatamata woorimehega paawsukojasse  Püha isa ette aStudeS tahtnud küll muude moel ka tema kasi suudelda ja põlwili lasta, kuid seda er sallid paawst, waid suutelenud õdesid palgele ja lausunud: Teile olen ma ikka seesama Bepi (lühendus Pius X. ristinimest Giuseppe) kui ennegi. Kuresaare kiriklikud sönumed. PühapSewal Sl. septembril. Eestikeele jumalateenistust, kellu Vsl2 peab M.M, Saarlane 1903. Wastuta» teiinetaja Hartwig East, eavä, vee. xoi.