kogule wiljamuretsemise korraldamise eelnõu  ette pandakse, siis wõib sellele kommisjonile  seadusewalmistaw õigus anda. Shingarew awaldab imestust Nowitski  kõne üle. Kas siis Nowitöki Wcnemaalt  ei olegi, kas tema taliwilja rikkiminemisest  ja haruldastest kõrgetest wiljahindadest,  näljast, mis 22 kubermangule ähwardab tulla, seitsmest miljonist seitsmest  sajast tuhandest rublast, mis wiljaikalduse  waStu wõitlemisekS riigi eelarwesfe üles on wõetud, midagi ei ole kuulnud? Kas siis Nowitski ei tea, et terwel Löuna- Wenemaal külm põua pärast rikki on läinud  ? Lootuse järele jääb Nowitski hääl ainukeseks riigiwolikogus, kes näljast talupoega  mitte ära ei unusta. Würst WolkonSki ja Rodsjanko toetawad  kommisjoni asutamise ettepanekut. Kõnelejate Üleskirjutamine lõpetatakse ära. Talupojad Kusowkow, Komalenko, Saharow  ja Bafilewitsh kõnelewad kommisjoni  asutamise poolt. Purishkewitsh kõneleb parema tiiwa nimel wiljakommisjoni poolt. Wene riigiwolikogu ei wõi mitte külmawereliselt rahwa häda päält waadata. (Käteplagin paremalt poolt.) Dsjubinski paneb ette wiljamuretsemise  asja uuel alusel korraldada, et rahwaasemikud wiljamuretsemise pääle usaldusega  raha lubada wõiksiwad. Nowitski seletab, et tema ainult õiget seadufeandlikku käiku asjale soowitanud.  Kui aga rahalubamisest kõne tuleb, fiis on tema malmis mitte ainult 7 milj. poolt häält andma, waid 77 milj. poolt. Roditshewi parandus oktobristide ettepaneku  juurde lükatakse tagasi. Oktobristide  ettepanek -võetakse ühel häälel waõtu. Rodsjanko põhjendab Väljarändamise  kommisjoni asutamist. Timvshkin, Dsjubinski, Maksudow, w. Wolkonski, w. Golitson ja Panlowitsh toetawad niisuguse kommisjon mõtet- Oktobristide ettepanek wõetakse ühel häälel wastu. Pandakse ette koosolekut kell pool seitse lõpetada. Wõetakse ühel häälel ilma waidlemata oktobristide ettepanek rahwa hariduse kommisjoni  osutamise kohta wastu. Järgmine koosolek määratakse teifipäewa pääle kell 2 p. !- Päewakorrale tuleb truualamlise adreSfi kommisjoni ettepanek, walituste läbiwaatamine ja kommisjonide wolimine, mis tänasel koosolekul otsuseks tehti- Koosolek lõppes kell 6,30 m- p- l. tohi ialgi asjade imelikku seisukorda kuritöö saladusega ära segada. Kõige lihtlabase» kuritöö näitab wahest liig mõistatuslik olema.  et temast seda punkti leida ei ole, mille najal ja mille püüle wõiks teatawad järeldused üles ehitada. KäeSolcw kuritöö  oleks palju raskem järele uurida olnud, kui surnukeha oleks lihtsalt uulitsa päält leitud- Gregson, kes Holmefi juttu kannatamatalt  oli püült kuulanud, ei jõudnud ennast enam pidada. Kuulge, hra Schcrlok HolmeS, meie peame Teid kõik osamaks inimeseks; teil on oma üsteem. Aga praegu on meile meel midagi tarwis, püüle õpetuste ja jutluste. TarmiS on mõrtsukas kinni wõtta. Mina olev oma töö teinud, aga olen, nagu näha, eksinud- Noor Scharpantje  ei wõinud teist mõrtsukatööd teha. Leftrade on oma Stangersoni leidnud, aga ka tema on male teed läinud- Teie tähendate  millegi pääle, nagu teaksite rohkem kui meie j. u- e-, aga aeg on käes, millal meil minu arwates õigus on Teilt küsida: mis Teie sellest asjast teate? Wõite meile mõrtsuka nime nimetada? Gregsonil on õigus, tähendas Leftrade. Meie mõlemad oleme katsunud ja oleme oma katsetega nurja läinud. Äie olete mõnda korda juba awaldanud, et kõik teate, mis tarwis oa. Siis ütelge ometi kord meile. Kui kurjategijat kohe kinni ei wõeta, Ütlesin mina, siis saadab ta ehk meel mõne kuritöö korda. Holmes ei teadnud, mis teha, kui meie kõik temalt seletust hakkasime nõudma. Ta sammus tuba mööda edasi tagasi, pää norus ja kulmud kortsus, wift oli ta liig mõtetesse  wajunud. Enam kuritegusid ei tule, ütles ta wiimati  Seda ärge mõtelgegi. Teie küsisite, tas ma mõrtsuka nime tean. Zah, ma tean. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Kuresaare Eesti Seltsi asjus. Hiljuti algas K. E. S., pääasjalikult just seltsi Hariduse osakond, oma tegewust. Et mitmed tähtsad jõuud ühinesiwad, wõidi südilt hariduse edendamiseks  tööle hatata. Juba on mitmed ettelugemised toime pandud. Neist osawõtmine  kaSwab kordkorrait. Sellest on näha, et nad aja nõudeid täidawad, et nad nagu rahwa tarwidustcst wälja on wõrsunud. Kamatsetakse ka kindlaid kõneõhtuid  toime panna, nii et paar korda kuus ka laialisemaid themasid läbiharutada wõidakfe. Kõnepidajateks on endid mitmed tuntud teaduse mehed, eriteadlased ühes ehk teises ametis üles andnud. Selle tõttu'' on kindel, et K. E. S. hoolitsemisel kure-' saarlastele taime jookjul nii mõndagi jõutakse  pakkuda. Sellest seisukohast K. E> Seltsi tegewuse pääle waadates wöime ainult hüäd näha, wöime Seltsi tegewuse. algust ainult kiita. Aga ka halb külg ei puudu uues ühendatud K. E. Seltsis. See awaldab ennast Seltsi sisemises elus. Ma ei kirjuta seda mitte sellepärast, et seltsi tegelast ilmaasjata kahtlustada, waid sellepärast, et need halbtufed alles hiljuti alganud on ja nüüd alguses neid kõige kergem seltsist eemale tõrjuda wõib. Esimiseks pahaks nähtuseks pean ma seda, et K. E. S. rahapääle kaardimäng imine lubatud on. Kui seltsiliikmete üleüldisel koosolekul mängude asi otsustamise all oli, kõneldi, ei seltsis kõik õnnemängud ja õnnemäng  ude st w ü!j aare nenud wõidu mängud juba põhjuskirjade  järele keelatud on. Ma ei ole isiklikult kaardimängija. Ei tunne selle tõttu ka mänguwiisistd ja seadusi. Paljud teised, kes sel korral koosolekul wiibisiwad, wist ka ci tunne neid. Kui kõneldi, et õnnemängud j aw oidu mängud keelatudon, siis sain ma sellest nii aru, et üleüldse rahapüäle mängimist seltsis ei sallita. Ma usun, et ka paljud teised, kes preftrenci, winti, la mouchi jne. eluilmaSgi mänginud pole, ega nende mängude wiisidcst mitte midagi ei tea, niisama  mõtlesiwad. Alles pärastpoole sain teada, et neid alati rahapääle mängitawat. Oleksin ma seda waremalt teadnud, ei oleks ma oma häält eluilmaSgi nende mängude  lubamiseks andnud. LoodetawaSti paljud teised wist ka mitte- Kaartisid mängida  wõiks seltsis ainult lõbupärüst. Ka seegi on minu mõtte järele juba ülekohus, kui selle käest, kes kaotab, rohkem mängumaksu  nõutakse kui teistelt; rahapääle mängimine on, õigust ütelda, just seesama, mis wõöra waranduse ärawõtmine, ilma et raha wastu kaotajale midagi antaks. Nagu kuulda on ka biljardi mängimist wiimasel ajal raha pääle hakatud toimetama.  Igatahes on sarnane nähtus Seda ja teist. Pruut peigmehe tapjaks. Mõni kuu tagasi telli inshener Presler, Chemnitfis Sakjamaat, oma korterist surnult.  Surm oti tutnud rewolwrikuuti käbi, mis suust sisse lastud. Rewotwer oli surnu  kõrwal maas. Arwan, et Presler on endale ise otsa teinud, ja nil maeti ta maha. Hiljem tull aga Urnsiks, et mjheneri  pruut, 22-aastane Bertha Baier, Brändi  linna bürgermeistri lülar, mõnesuguste kuritegude pärast kahtlane näitas olema ja et teda sel päewal ta Presteri juures nähtud,  kui see põrandalt surnult teilt. Bertha wveti wangi za hakati asja uurima. Tema juurest leiti PreSteri testament, milles see oma pruudile, Bcriha BeierUe 10,000 marka, kui tema, Presler, peaks surema, päranduseks oli kinnitanud- See testament leiti aga wõlts-testament olema, mida Presler  ise mitte ei olnud teinud. Ja neiu Beier tunnistas pea üles, et tema, pääle muude kuritööde ka oma peigmehe  ise olla ära tapnud- Tapmist kirjeldatakse  nõnda: Prum tuli Brändi linnast,  oma kodust, Chemlntftsse peigmeest waatama ja ütelnud jääl, ta olla temake kena kingituse kaasa toonud- Sidugu peig- mees enda silmad kinni, ta seadida siis kingituse iaua pääle wälja- Peigmees ei märganud midagi paha aimata, lasknud enda silmad siduda. Kui nad seotud, siis ütelnud pruut: „Tee nüüd suu lahti!" Peigmees mõtelnud, et pruut kingituse juures naljatab, ja teinud suu lahti- Pruudikene  aga pistnud püstoli otsa peigmehele suhu ja tehtud- Siis rööwinud ta weel 15,000 marka raha ära, mis peigmehel sel korral koduS olnud, keeranud ukse kukku ja sõitnud üra koju tagasi. Seitse tarka ei ole ühe eluwilunud wanamehe wäärt—  Üks lood ettewaatust on seitsmest arstirohust parem. Õigel ajal waikida mõistmine on suur rvoorus—  Pääle muutwuss ei ole siin ilmaS midagi jüädawat. Kergem on rikkal hüüd teha, kui waesel ennast patu eest hoida—  Inimene auuStab kulla wiifil läikiwat  tolmu enam, kui tolmuga kaetud kulda. K a rtli k. Hulgus (keda „ pogrisse" kinni pannakse): „ Palun. pange uks hoolega  lukku, herra kardowoi; siin nurgas olla rohkesti kahtlasi isikuid liikumas!" Naene: „ Kuule, mees, kas sul siis tõesti  terwe päew wa piibunosu hammaste wahel  peab tohlama?" Mees: „Aga, armas naene, kus siis ?" M S 7. Saarlane, 1907