tis. ja paadi järele karjuma hakkas ning lasta lubas,- fui tema sõna et kuulda. Mi lapsed ülestöstewd rewolwrit  nägimad, mille ots nende poole oli pöördud? ehmätasimad nad ära ja oleks segaduse pärast peaaegu  mette hüpanud. Wesi 01l seal kohas kaunis silgaw.  Madrus katsus lapsi maigistada ja kinni hoida, et nad mette ei hüppaks. Selle aja sees oli tuul lootsiku  kaldalt wähehaamal kaugemale ajanud. Seda pidas wihane sandarm sõnakuulmatuseks ja oleks peaaegu  laskma hakanud. Õnneks läks madrusel korda lapsi maigistada ja paadiga kaldale jõuda. SaUdarm möttis sedamaid kõik ..kurjategijad" kinni ja ajas neid sandarmiwalitsusesse, et seal protokolli  reha. Pilt oli üsna suurepäraline: salkkond poisikesi, kelle hulgas ka 8-aastaseid jõmpsikaid oli, astuwad nõtkuwate jalgadega edasi ja waatamad kartlikult saudarmi  peale tagasi. See ei ole rahul, et lapsed nii pikkamööda lähemad ja aitab neid oma mõõgaga tagant järele. AZihnaks jõudsimadki sandarmiwalitsusesse.  kus protokoll tehti. Wihane sandarm oli ka siin liiga südikas. Protokolli  järele oliwad lapsed ..kroonu küüni" sisse murdnud,  ..kroonu luku katki murdnud"? ~kroonu paadi" ära rikkunud ja teda, sandarm Mörosowi sõimanud, kes teenistufekohusid täitis ja enese rinnal auraha kandis, mis Keisri herra püha isikut kujutas. Kui sadamawalitsus selle protokolli kätte sai, oli seal imestus suur. Aga ta pidi ometi tahes ehk tahtmata  otsust tegema. Lõpuks tuli mälja, et sandarm ka tunnistajaid ..suurendanud" oli, sest need ei tahtnud  seda tõeks tunnistada, mis protokollis nende Ütlemise järele kirjutatud pidi olema. Ka meremäe prokurör ei tahtnud sandarmi kärpses elewanti näha. ..Retsh." N aiste r ahma ste-üh isus. Hiljuti teatasime,  et Riia naisterahwasteselts kinni on pandud,  nüüd teatab ~L. Atb.", et Kuramaa kubermangu seltsiasjade osakond ..Liibawi Läti Naisterahwasteühisuse"  põhjuskirja registrerinud on. Kohalik elu. Walitsns Wale-wõidulaönupaberid. Juba mitu korda on riigimalitsus meelde tuletanud, et wäljamaade mõidulaenupaberite  sissetoomine ja müümine Wenemaal keelatud on. Aga inimesed ei pane seda tähele ja saamad selle läbi palju kahju, sest et niisuguste paberitega  ainult raha mälja petta tahetakse. Nüüd seisab kubermangu ajalehes kuulutus, et mitmed wäljamaa  pauga-asutused male-wöidulaenupaberid mälja annawad ja neid iseäranis Wenemaal müüa pakuwad. Alati tuleb wäljamaa konsuli - ametitesse kaebtusi. milles teatatakse, et mõni kõlama nimega firma neid petnud on. Sellepärast rohkem ettewaatust I Aukõrgendused. Tallinna posti- ja telegrafikontori  ametnik Kellner on ~3Lal. Teat." järele õuenõunikuks  nimetatud. Rakwere posti- ja telegrafikontori  ametnik Schmidt on kollegia assessori ja Haapsalu posti- ja telegrafrkontori ülewaataja Ko kme  ii on kollegia registratori ausse tõstetud. Kubermangu  sekretäri aunime wääriliseks tunnistati Tallinna  postkontori ametnik Jegorvm. Eestimaa kuberneri kautf«iketao»et«jk Otto Martinson  on ~E. kub. lehe" teate järele oma palme peale Eestimaa kroonukoja 1. jaoskonna ametniküks nimetatud.  Kool. Riia Aleffaildri Mnmastumi W«ne keele kooliõpetaja  P. SosiwVski on Riia lehtede teadete järele Tallinna Peetri realkooli inspektoriks nimetatud. Teelvnd ümber maakera. Meie linna jõudis neil päewil Prantsuse keskkooli-õpetaja, keeleteaduse-kandidat  hr. Henry Bausr. kes Parisi ülikooli poolt selleks suurema abiraha on saanud, et teekonda ümber maakera korda saata. Seesuguste teekondade etteroõtmiseks  antakse Parisi ülikooli poolt nimelt iga aasta kaks stipendiumi ehk abiraha niisugustele Prantsusmaa  ha riduseosalistele roälja. kes ülikooli heade tagajärgedega on lõpetanud toõi pärastises hariduslises  tegewuses oma tublidust üles on näidanud. Sealjuures  ei kohusta stipendiumi - andja ülikool reisileminejat  mitte mõne kindla ülesandega, waid jätab reisijale täieliku roabaduse teekonnal oma teadustehulga  laiendamiseks seda tähele panna.- mis teda ennast isiklikult huwitab. Ainult enne teeleminemist annab stipendiumisaaja oma reisiplaanist ülikoolis suusõnal aru. niisama ka peale reisilt tagasijõudmist. Muidugi on reisi kordasaatjatel waba rooli oma tähelpanemistest  ka ajakirjades kirjeldusi tuua. Reifk lestwuseajaks ou harilikult IV2 aastat; Hr. Bauör astus mullu augustikuul Amerika poole teele. Pikemat aega on ta oma reisil nimelt Kanadas. Põhja-Amerikas ja Jaapanis peatanud. kuna ta Siberist lühema aja jooksul läbi sõitis, sest et ta Wene keelt ei mõista. Peterburi kaudu.- kus ta umbes nädalapäewad peatas, on ta nüüd meie linna jõudnud, kuhu ta umbes 4 nädalaks mõtleb jääda ja siis mereteel lääne poole edasi purjetada, et eestulewal  sügisel oma kodumaal jälle koolitegemusesse asuda. Laewakäign teatev. 9. juulil sisse tulnud: Saksa aurul. ..Lucida"? kapt. Grau, Flensburist, tühjalt,- Saksa aurul. „Anrerika",  kapt. Sterung, Eupatoriast, Lõuna-Wenemaalt, soolaga: Wene aurul. ..Konstantin", kapt. Johanson,  Riiast, segakaubaga ja reisijatega: aurul. „Dagruar",  kapt. Männapsoo. Loksalt, teliskiwidega. 19. juulil sisse tulnud: Soome reisijate-aurul. ..Wellamo," kapt. Lmdfors, Stettmist, reisijatega: Saksa aurul. ?,Avona"? kapt. Meiländer? Eupatoriast, soolaga: Wene aurul. ..Henrielte", kapt. Koost,- Soomemaalt,  tühjalt: Eesti kaljas ..Matti"? Wainupeakt, palkidega: Soome purjul. ?,Lahia"? .Peterburist, miljaga.  9. juulil wSljq sõitnud: Saksa aurul. ..Lucidia", Luugasse, puude pealewõtmiseks: aurul. ..Linnea", Helsingisse, reisijatega,?Daani aurul. ..Gracia"? Wiiburisse  tühjalt: Inglise aurul. ?,Grodno" kapt. Collmanu.  Riiga, ülejäänud kaubaga: Wene aurul. ..Konstantin",- Peterburisse, reisijatega ja segakaubaga.  10. juulil wälja sõitnud: Soome reisijate-aurul. ?,Wellamo". Helsingisse. Rannasõidu-purZulaewu päewa jooksul sisse tulnud  9, mälja sõitnud 17. Oodata on Wene aurul. >,Riiga"? Gahlnbäcki kontori nime peale, segakaubaga. P. Õp. Kohtukoda u. Sõjalohtu Wvlt mõisteti eila piirnvahisoldätid  Nikolai Kalaschnikom, losep Feodorow ja Iman Earanin igaüks 2 kuuks ja 1 nädalaks söjawäemangi, sest et nad talupoja Lambuti küünist ilma küsimata kaks kana mõtsimad ja oma joomapidul ära sõimad. s. Sõjakohtu poolt 23. juunil Pärnu kreisis oleroate  mõisate Kõnnu ja Enge rMstamise pärast surma  mõistetud Mart Närele on Peterburi sõjamäeringkonna  ülemkomanderi-abi selle karistuse 15-aastaseks  sunnitööks ümber muutnud. 1 SegasSnnmed. Kolerakahtlane juhtumine Tallinnas. Schieni uul. nr. 15 on täna hommikul keegi Muhu saarelt aurulaewa  ..Riiga" peal siia jõudnud naisterühmas äkki haigeks jäänud. Kuna haige juures koleratundemärkisid  tähele wõidi panna, toimetati ta kolerabarakki. Termishoiu?komisjon on kõik tarmilikud abinõud käsile  mõtnüd. s. Kolera. 2. juulil sõitis Peterburist kaupmehe lesk Aleksandra Petromna (45 a. m.) Narwa-Jõesuusse ja jäi seal 5. juulil kolerasse haigeks. 7. juulil suri ta haigemajas ära. Teisi haigeksjäämisi ei ole ette tulnud, sest et kõik ettemaatuse-abinõud tarwitusele wõeti. Wimazmm. Kui suur janu mõnel inimesel miina järele on, näitab järgmine lugu: Eila pillas keegi pooletoobilise wiiNapud>eli kõnnitee peale purugi. „Kallis roedelik" woolas mööda kiwa laiali ja wakgüs  minnaks kiwide mahele praosfe loignkeseks kokku. Seda nägi keegi miinasõber. Ta käis sealt mitu korda mööda ja waatas haleda meelega, kudäs uulitsal wedeleb. Wiimaks leidis mees nõu. Ta lauges  kõnnitee äärde uulitsale põlwilk, kastis sõrme miina sisse ja maitses, kas see ka tõeste miin on ning korjas siis pudelitükid Vedeliku seest ära. Selle peale kumardas moes kohe silmili maha ja imes läbi paberossi  otsa miina tilgatumaks ära. Oli wanapoolne mees, laulatuMõrmus sõrmes ja mitte wäga maewaselt  riides. Lugu juhtus Pikal uulitsal nr. 36 maja ees. Juhtumist oli hulk inimesi pealt waatamas. Pikje-hädaoht milnestele. Selle pealkirja all kirjutab  „Rig. Tgbl." järgmist: Praegu, kus kõue-ajajärk  kätte on jõudnud, ei ole üliliigne mõni sõna hädaohu üle rääkida, mis pikse läbi inimestele sünnib.  Surmasaamisi pikse läbi tuleb palju wähem ette kui seda harilikult armutakse. Maal on see hädaoht  suurem kui linnas. 50 aasta jooksul korjatud arwustiku-teated näitamad, et s elle aja sees ühe miljoni  inimese kohta piksesurma läbisegi ette tuli: Preisnnaal  4,4, Badenis 3,8, Prantsusmaal 3, Hollandis 3, Rootfimaal 3.1 ja Inglismaal koguni ainult 1. llngrias aga on 1 miljonist inimesest 16 piffesurma saanud. Suurtes linnades katuse all olles ei ole seda hädaohtu peaaegu sugugi olemas. Teisiti on aga lugu maal lahtise tarna all. Piksewihma ajal otsiwad inimesed seal ikkagi, kõigi hoiatuste peale waatamata, puude all marju. Arusaadam, et kõrge puu lageda koha peal pikset enese poole tõmbab. Ka on mankri peal möi ratsa sõites rohkem mõkmälust  pikselõögkst tabatud saada kui jala kätes. Seiswad  wõi liikmoad inimestekogud tõmbawad enant pikset ligi kui üksikud inimesed. Seda nähtust seletatakse  sellega, et inimeste peade kohal hingamise läbi tõusnud aurupilm heaks piksewardaks muutub. Wälimisi  raskeid wigastusi tuleb pikselöögi juures õige harma ette: suuremalt osalt sünnib surm nerwikama halwatüse läbi. Niisugusel korral on surm silmapilkne. Professor Dr. Eockels kirjutab oma kirjatöös pikse üle. et inimesed, kes pikselõõgist pärast toibusiwad, peaaegu kunagi ei mäletamld, mis nad löögi silmapilgul  tundsiwad. Suurem osa nendest ei ole wälku näinud ega müristamist kuulnud. Ainult üksikud teawad  tulekuulidest rääkida, mis nende peale olla hüpanud.  s. Keila raudteejaanla terwislised olud. 1906. aastal tegi Tallinna kreisipolttsei Keila jaama raudteetammi  mööda jooksma kanali terwisemastalise seisukorra  üle protokolli ja saatis selle raudteewalitsusele.  Kanalisse woolas wäljahetteid ja muud mustust raudteejaamast. Selle järele pani raudteewalitsus torud  natukene kaugemale ja arwas, et asi nüüd korras vn. Aga Keila terwishoiu-komisjonile tungis kanali hais ninasse ja ta tegi 6. oktobril 1903. a. selle üle uueste protokolli, mis tormilisesse kohta edasi saadeti. Senmi ei ole meel midagi ära tehtud ega ka wastust antud. Waheajal imbub mustus maa sisse ja rikub ümberkaudse õhu ära. Nüüd on politsei uueste jälle protokolli teinud: wõib loota, et see praegn, kus kolera ukse ees on, enam mõju awaldab. Eesti ? Stockholmis, Rootsimaal, kiuni wõetud Wene remoluksionäride hulgas nimetati ka kedagi Eesti lehtede sõnumisaatjat E. Ornetit. Kohalik  Saksa leht teadis jutustada, et nimetatud isik ühes teiste Stockholmis miibiwate Wene põgenejatega  kõrgete Isikute elu kallale kippumise plaani septtsenud.  Kaks tema seltsimeest Selsteroroitsh ja Sershon pidanud paadi muretsema. Ka seisnud Ornet anarhisti  Wanyiga, kes kindral Beckmanui maha laskis, elamas läbikäimises. Ta olla 1333. aastal Liimimaal  sündinud ja 1906. a. Stockholmi tulnud, kus ta Aleksander Tibanose nimelise passi peal elanud. Eilases ..Wirulases" oN kellegi isiku kiri ära trükitud,  kes OrNetiga 1906. a. Tallinnas tuttamaks olla saanud. Ornet astunud sel aastal Tallinna! seltsides kui näitleja ja küploelaulja Üles. Ametis olnud ta Toompeal kubermanguwalitsuses,  kuid igal pool tuutud teda kui ..punast". Sügise  poole hakanud aga jutud liikuma, et ta prvwokätor  olla. Selle tõttu saanud ta ka paar korda peksa. Kui J. Puhk 1906. aastal Tallinnas kinni wõetud,  läinud Ornet selle ema juurde ja petnud miimase  käest 260 rubla mälja ja lubanud mangi selle eest mabaks päästa. Tal olla see agent tuttam, kes J. P. mangi wõtnud. Kuna ta aga raha tagasi pole andnud, kaebanud Puhki isa ta kohtusse: Kohus otsiwat praegugi meel Ornetit taga. Rootsimaalt saatnud ta eestikeelsele Saksa lehele  ..Noorusele" Tibanose nime all sõnumeid. 1907. a. olnud Ornet juba Tartus, astunud seal i.Taaoas"  ja .Sürgermusses" Eduard Jourle nime all üles. Ornet vn Tallinna kreisis Keila mallas sündi- Nüd. Ta gskada Eesti. Saksa. Weue. Soome ja Rootsi keelt. Rootsi tõõliste-erakonna häälekandja >,Social-Demokraten" tõendas tohe peale kinniwotmist,  et Ornet muud ei ole kui promokator. NüM tõendcnvad ka teised Rootsi lehed sedasama, annetused ja kuritööd. s. TuleWttamine. 3. juulil põles Mäetaguse walla piirkonnas Pagari mõisa äri päralt olem küün ühes rentniku Ludmig Kase warandusega maha. Mõisa kahju oN 360 rbl. suur, rentniku oma aga umbes 1030 rbl. Tulesütitamises aimatakse sulane K. süüdlane  olewat, kes küüni ära peidetud rentniku raha 336 rbl ära on Varastanud ja sel teel oma kurktegu  on tahtnud muti katta. sadamas. 10. juulil leiti sadama  idapoolse pulwärgi tagasi Johann Silbergi surnukeha.  J. S. oli sadamas paatide omanik ja uppus  24. juunil selsamal kohal, kus ta keha 10. skp. Veepinnale tõusis, merde ära. ?. op. Eila letti Kalamaja lähedalt mererannast üks täieste mädanema läinud sündinud lapse surnukeha. See toimetati lahtilõikamise-hoonesse. Öösel wastu 10. juulit Varastati Baltiski uul. nr. 61 lahti jäetud akna läbi Luga linna kodaniku Anna Alewt korterist õmblusmasin ja muid asju kokku 73 rubla määrtuses  ära. 27. juunil toodi priihospidalisse talupoeg Aleksander Woo, kellele Lasnamäel mitu haama kiwiga  pähe oli löödud. Eila suri Woo oma haamade kätte. Uuem post. Wõitlus tähtsa rSSwli ia mõrtsukaga. Riia salapvlitseil  oli möödaläinud ööl ühe röõmliga äga Võitlus. Ruttu uulitsas Nr. 4 leiti Miitawi arestimajast  ärapõgenenud mõrtsukas Karl Fritsson. Ta oli enese pööningu, peale ära peitnud. Kui teda sealt kinni taheti wõtta. laskis ta rewolwriga politseiniku Koretski maha. Salapolitseinik Seisis tungis mõrtsukale  kallale, aga ta tõmbas enese selle käte wahelk lahti ja tahtis arg põgeneda. Selle järele hakati tema peale rewolwritest laskma sa ta lastigi" maha. Korteriomanik Krausis, kelle korterist mõrtsukas kinni mõeti, olemat 1905. a. reroolutsionilisest liikumisest osa Võtnud. i Sa«r«maa rüütelkonna maayZsm awatalse, nagu »Ar. Woch." teatab. 15. juulil. Protest. Mõned Ukud. kes oma. asju Pärnu näitufele  wälja paniwad, ei ole näituse auhinnamõistjakomisjoni  tegewusega rahul. Mõned neist on kaebtufe  lelle Ae walitsuse-asutustele sisse andnud. Leedumaalt. Strukernist. Kardetam ametikohuste  täitmine. Nagu Tgbl." leotab, on keegi talurentnik öösel oma aidas, müra kuulnud. Arvates, et margad aita lõhkuma on tulnud, wõtnud ta pilssi kaasa, kutsunud sulase Ühes ja läinud välja. Kui peremehe hüüdmise peale Ühtegi vastust ei tulnud.  lasknud see mitu pauku aida poole. Seal kuuldud siis kiljatust ja selle peale jooksnud kaks aitsisiametniku mundrit kandjat meest wälja ja kadunud pimedusesse.  Selgus, et 3 aktstsiametnikku wargsi aita on läinud, et salakaupa kätte saada: sealjuures on üks nendest rentniku kuult läbi surma saanud. Laskja wõeti kinni, kuid lasti peagi jälle wabaks< Telegrammid. (Peterburi telegrafi agentai*! poolt) Petrosawodsksit. Lubermangu-semstwo poolt waliti  endine riigwõukogu-liige Sawelwo sellesama ameti peale tagasi. Parisist, 11. juulil. Fallieres tegi Briandils ettepaneku uut ministermmi kokka seada. Vriand \u<- bas järgmisel pärnal wastast anda. Londonist. 11. juulil. Türgi parlamendi saatkonna  auks on walitsuse poolt pidusöök wime pandud Wälimiste asjade minister Erey rääkis sõbralikus' wahekorrast mõlemate riikide wahel ja awaldas seal juures joowi, et see wahekord ka edaspidi muutmataks jääks. New-Jorgift, 11. juulil. Suur torm on Houstonis  suurt kahju teinud. Telegrafi-ühmdus teiste linnadega on ära rikutud. Seniste teadete järele on 13 inimest surma ja 20 raskeste haawatud saanud- Lahju suurust arwatahe ühe miljoni dollari peale. LonstantinoMlist. H. juulll. Ajalehed termitawad  Bulgaria üliõpilasi, kes sika konstitutsioni aastapäewale  on llmunud. Siinsed perslased pühitsewad uue schahi troonil'' astumise päewa. Scherh-ul-islam on Vaimulikkudele ringkirja saatnud.  milles neid kannatlikud olla ja üksikute rahnuste Ahendamiseks tööd kästakse teha» Lonstantinopolist. 11. juulll. Lonstitutsioni esimese  aastapäewa pührtssnine läheb rahulikult ja pkdÄßllt  mööda. Äuba wara homtnikul hakkasimad suured rahwahulgad ..Wabaduse Lünkale" kokku koguma,  kus wabaduse eest Võitlejatele ausammas üles seati ja sõjawägede parad ära peeti. Uulitsatel pandi rongikäiknsid toime. Rongide ees söttsiwad s öjawankrid,  mis lippude, Alpide ja lilledega ära oliwad ehitud.  Lell 3 hommikul ilmus sultan. Selle järele tuli sõjawägede Llewaatamme ja ausamba uurgakiwi panemine.  Lell 11 sõitis sultan ära Selamliki. Sõja- Vägede ülewaatnse juures oliwad troonipärija Jusufiss-Eddin,  khehediwe ja terwe dipiomatide korpus. Qhtul oli sultani juures Dolmabahtshe lossis pidusöök.  Qösel põlewad Bosporuses ja linnas ilutuled. Pildimöistatsse seletajatele tähelpanemiseks.  JSrelseiswat lehenurka tuleb seletusesaatmlse ?orrai  tarwitada. m 154» ? e te <y \ e te f ('.tao Wastataw tsimziaja G. Saiga. Wäljaandjad Dr. med. J. Saiga ja Ä. MänS Oma austatud töötarwitajatele annan teada, et olen oma KMmise-töStoa Uue Kalamaja uul. nr IL, Troonipärija  lmlwarile nr. 7-», herra Luha sauna majasse üle wiinud. Kõige austusega 9948 H. Walkuer. Ostan lastud mtsaliuduiid partidest peale, põldpüüsid, tedrefid, mets-kitsesid ja ka wähkisid. Tallinnas.  Liimalata uul. nr. 55. B. Mihailow.  1061 Meester. pruugitud ülikond ja palitu on ovamalt müüa Söörenst uul. nr. 12, krt. 7. 4065 Matmisekassa liikmeöigus on müüa Toom-Waestekooli uul. lrt. 5. 1001 Head hane- ja ud«sulepadjad o n odawalt müüa Kana uul. nr. 6, kori 6, hooiviwärawa juures esimene ttcpp. 1016 l ' Singcri perekonnajalagamafin  vn odawalt müüa S. Arehna uul. nr. 21, krt. 2. 1050 Kaks pruugitud rätsepa-õmblusemafinat  on wäga odawalt müüa. liäha esmaSpäewast peale kell L W' Hjuhtentali uul. nr.^^ Puutvilla lõnga, musta, pruuni, halli, pleegitud ja pleekimata.wabrik. hinnaga, soowitawad  Oed Böckler, Pikal uul. nr. 37. Sukakudumise tööd wõtaine  wastu. K? 831 b Mitmesugused mööblid on wäga odawalt müüa Narma maant. nr. 30. 2t 1036 2 klaaskapp! on müüa, postkaartide ehk päewapiltide  tarwis. Küstda Waksali promenadil  Austri kioskist. 1035 Ehitusest ülejäänud MM on odamntt miia S. Amerika uul. nr. 30. 1062 praagil. Daina on imeodawalt müüa Wittenhofi uul. nr. 3, krt. 4. 1016 foüdu! Kõiksugu moodid ja madratsid suures  wäljawaltkus, mitmesuguseid mööbleid, lapsewankreid ja pesunõusid müüb odawalt Narma m. nr. 13, 2t 1037 E Scharapow. Bofliflji? jTpatent" on Ärilõpetamtje pärast odawalt müüa Lüie uul. nr. 7. Odawalt! Päewa- ja wihmawarjustd, grammofouifid, patefontfid ja wiimaftid uudiseid, eestikeelseid kahepoolega  gramm, nootistd soowttab suures wäljawalikus y f. »nWW Biru uni, nr. 1» Alööbli- I riideid ■ soowttab Jlrtrrburi Mmaja [ Suurel turul. ! Riidekapp on müüa, hind 30 rubla, Alemcumi uul. nr. 23, krt. 2. 9985 I hea Islawer on ruumipuuduse pärast müüa Suurel  Pärnu maant. nr. 33. 9988 > MM" gUrtuir stiil u tüiiii -üm on odawalt müüa Soo u. nr. 1, k.3. Vvnaseiö ahjupoWd . on müüa Väitiski maant. nr. 7: I külida kommebelt. 99W> Iseäraliku juhtumise pärast sm wiiljamuk - 60.000 rulli tapMd ° müüdakse wabrilu hinnaga wälja. Palan waatama tulla. Kl. Cliwl 1 81 Soome tapedikaupluk' Wiru wärawas nr. 3, Tallinnas. Meesterahwa »»»»» ! pesii) ■ j kraesid, . 20 kop. peale /BSISu ' ' maniskaid, |||ij| ; 28 kop. peale f|fjj !!? I slchsttfid, MK ' l 15 kop. peale, iIRjH ; " sokihoidjaid, MP® { pesuriiet » sooivitab Õed B öckler. Pikal uul. nr. 37. Häid farrn müüb Tallinna amuweski Riemer, : Rannatschok ja Ziegel Uue! Sadama 6 Utti. nr. 2. 9992 Lõpulik «väljamüük Müün ilma kasuta kõiki sorti saapaid "HPD Näituseks: tneester. kroom haakidega & r. 25 kov-, naister. riidest saapad 2 r. 50 k., kingad 2 r. 25 kop. s. n. e. Kaup hea ja wärske töö tugew. S. Pärnu m. nr. 14, H. Männik. Loomsele föõgilfa ja kofu* tamife pulber ~€ e$ 11 m a a", mis ministeriumi poolt lubatud ja kinnitatud on. on kõige tähtsam roht loomapidajatele. Annab hobustele, lehmadele ja [igadele head söögiisu parandab lehmade haiglast piimaandi  ja aitab, kui nad knva ja konta näriwad. Karbthind S« kop. Saada igast aptegist ja rohukaupl. , tga karbi peal on minu nimi Arthur - hlmann ja wabriku märk hobune maduga. Sr 777 Aupaklikult Arthur Ahlmaun. Aptegi- ja rohukauplus, PaideS. Abielu bfllfttiewng"; Kunst, kuidas abielus õige õnnelikuks j wõib saada. Hind 25 kop. Postmar- - kide wastu saadetakse raamat ilma postikuludeta soowijatele koju kätte. < Hinnata saadetakse weel kõige täielikum  näitemängude ja uuemate raa- ! matute nimekiri. Tellimise adress: ; 1 <be.uißni>. H. Leokele raamatukauplus, f Ilma hinnata talu näol, 30 pSewu jooksul, sellest päewast peale arwates. Ku«A»iKKudk-fttts päewapiltide walmistamiseks sooivitab  kõigile lugejatele kunstliselt walmistatuo  kallihinnalise väewapildi, elusuuruses igast päewapilvist tiiieSte ilma maksuta, kui ainult selle ilusa pildi saaja kunstnikkude-feltsi sugulastele  ja sõpradele sooniitab. Palume oma nime ja adresst oma päeivapildi  tagumisele küljele kirjutada ja seda siiS postiga järgmise adr. saata: Oömecriso 0e m h 9 m aji r., Fotllepad! Saksamaa tööriistas on siin. 9997 Suur oda (nopiuut) ilma tupeta, tähtedega JL F." on maikuul ara kadunud. Palutakse seda waewatasu eest ära tuua sadamasse, mtinipaat nr. 214. Suur present on Nooflkrantfl uul- ära kaotatud. Kahte woorimecst, kes selle sealt üleS wötsiwad, palutakse seda ära tuua Tatarski  uul. nr. 29. 1000 SnuPitS (KjanuiTyßx) ära kaotatud mere promenadilt  Russalkani ja Narwa m. Rohelise aasani nr. 18, Katzmanni majani krt. 1, kuhu leidjat palutakse seda waewatasu eest ära tuua. „Perekonnalehe" 28. numbris ilmunud pildimõistatuse seletus on järgmine: Tänasel uumbrel on Riia kaubamaja W. Meslini uzasinateilri kuulutus kaasas» 00000000090 Igaüks teab, et minu juures kõrge paremad Põewaptldid  ja suurendused ime odamatt  walmistatakse. I Põrnu käsitööna  tusel I auhinna suure kuldaurahaga  kroonitud. Päewapiltnik Alcx. J»rich, Pikal uut. nr. 49. TaklinnaS. 00000000000 Pass ja linikult jilrt on Stromi ja Tallinna ivahelt leitud. Kätte rvõib saada Karja uul. Silberai puusärgikauplusest. 1043 Pood lewaahjM on ära anda W. Amerlka uuT. nr. 14. Küsida kori 2. 2n 0765 Pölioriin|aTO ilrali Wilgeoe taha. Juhatrlseraamat wäljerändajaleie sa kõikidele, kes Siberi maade ja eluoludega  tuttawaks tahawad saada. Raamatuga llheS tuleb Wenc-Afla kaart ja iseäralliic lisa Eesti asunduste  üle. /Peoladu Tallinnas, Ploompuu ja PardeS, K. Ebrsnwerti  raamatukaupl. Hind 4S kov, Aorfis wõtad „Päewalcl>c" tellimist wastu hra S M. Wrlibach.