tööline, Peeter Spee? |..Vildiste" toiTNetaja), Gottlieb  Ast. Friedrich Karlson ja Jaan nende islkiiie süüasja harutamine on protsessist Välja* Jäetud; 7 ülejäänud läebtnseoluse wnstu ipeale Teemandi) on kohtuprokurör 13 tunnistajat ette kutsunud. Kohtu asja harutati kinniste uste taga; meie sai- Me ainult niipalju teada, et eila tunnistajate ülekuulamine  on lõpetatud. Täna algaliwad kaitsekõned. Kohtuotsust ei ole enne homset päewa oodata. ic. Nähtustest ja mõjudest Väljaspool kohtuk  o d a kirjutatakse meile: Juba ammu enne kella 13 on sõjakohtu hoone esine Karjawärawas ja terwe tee kuni Wene uulitsast saadik ootajat rahmast täis; kõik tahawad adwokat  I c m auti näha. keda ühes teiste kohtualustega täna Wene uulitsa Vangimajast sõjakohtusse toodama  peab. luba tulebki oodatud salk. Ees ja taga ratsutawad politseimehed hobuste seljas, ümberringi käiwad sõjamehed ja keskel on Vangid. Herra Temanti körmal sammub üks teine herra lõuahabeme ja prillidega.  ..See on endine ..Wirulase" toimetuseliige Kotsar". tunnewad mõned ta ära. „Näe, neil on teisel teine käsi koos raudu pandud", hüüab suru-- tud häälel üks Vastutulijatest. Mitmed teretaioad adwokat Temanti ja tähendawad sinna juurde, et ~sce oi! esimene kord nelja aasta pärast, et ma herra Temanti jälle teretada saan." „Kui halliks ta selle aja sees läinud on", kuulukse mõnda uudishimulikkudest hüüdma. Kohtualused wiiakse  Bclomorski polgu ohwitseri klubisse, kus seekord söjakohut peetakse. Kohtualuseid on kokku kümmekond inimest, kellest suurem osa wauginides ja jalgraudus on : need on ringkonna kohtu poolt Tartu poolsete mõisate lõhkumise pärast mitmesuguste tähtaegade peale sunnitööle mõistetud ja pea ivad nüüd siin sõjalõimis  weel keelatud seltsidest osawõtmise pärast wastust  andma. Peale selle on Veel mitmed kaebe aluste sugulased Tartust ja Tallinnast ilmunud; neid lastakse kergoste kohtusaali pealt kuulama. Pealtkuulajate huigas  on näha Temanti abikaasa ja elatanud isa, misgisuguse  mälcstusrahaga nööbi augus, peale selle mitmed  Temanti ametiwennad, adwokadid Strandmann, Karlson ja t. Walitsus. Sqnaii Welw mmKKude mnjahe koht». Senat on seletanud, et ..roalwus awalikkude majade üle sisenii?te  asjade miniskriumi määruse järele politsei hooleks jäetäfle. Politsei annab nende majade anmmiseks  luba ja määrab koha, kuhu., neid ehitadä.' "Linnawolikogul ei ole mingit seaduslikku õigust aivatillude  majade kohta linnas ara määrata." tllammoäeltst, kes sõjawüeteenistusest eemale hoia- Vad. tahetakse edaspidi maljemä karistuse alla panna.  Nad antawat sõjaka Istu kätte. T«»ristusest kahtÄasVmiwr. Is?kud, kes Riia-Orelli raudtee peal toimepandud streigi pärast Peterburi kohtupalati poolt süüdlaseks mõisteti, on praegu kõik teenistusest lahti lastud ja nende asemele uued pailaatud.  Kool. Riia õxeriuyknma Lmiütsr mag. Prutshenko on ameti aslns mitmeks päemaks Tartusse sõitnud. Kirik. Piiskop Freifeldt paneb oina öpetaja-ameti Pekrburt  ow. Liit. Anna koguduse juures, nagu „Pet. sw. Piihopäcroaklst" teatab, lähemal ajal maha, jääb aga kindrallonsistoriumi abipresidendi ametisse edasi. Ca,ml Jaan Lirtlif on, nagu ~Nig. Lircheiibl." teatab, Wiljandi praoskonna abiõpetajaks nimetatud. Muusika. Paula Vrehm on ometi otsuseks teinud' Soome wäiffematesse linnadesse kontserdireisile minna. Nagu ..Post." kuuleb, annab ta lähemate päewade sees kontsertisid MMelts, Jisalmes ja KuõMs ning sõidab  siis kodumaale tagast. Pidud ja koosolekud. ökõUeõiWn ..WüSwDjas". Püha cm ema õhtul kõneles  hr. T. Kuusik ..Wallvajas" laste tähtsusest abielus.  Kõneleja peutab sõna 7, abielu" tähenduse juures ja leiab,- et selle sõnaga teatud mõiste woi aine õige hästi ja trehwamalt, puremine kui teistes Võõrastes keeltes, ära on öeldud. Kuid selle sõna tähendusest ei pea mitte kitsas mõttes, ühekülgselt oru saama. Ei ole mitte õige, kui armatakse, nagu oleks abielu otstarbeks ainult see, et üksteisele eluteel, eluraskustes  abi anda, waid abielu peasiht ja ülesanne on °inimesesugu  edasljätkamme. Kõneleja tuletab mana Hebrca rahmast meelde, kelle juures abielupaaril kingimata  lapsed pidiwad olema. Asi läks koguni nii kaugele, et abielu ühe poole sugulise Võimetuse korral  abielu teine pool järellulema soo muretAmise otstarbe! ka teistega wöis sugulisesse ühendusesse astuda,  ja niisugusel korral ei loetud seda mitte abielu-- rikkumiseks. Näituseks tõi kõneleja Abrahami mahewcra  selle teenijatüdrukuga. Meie juures ei olda aga igakord sellega mitte rahui,  fui abielu tagajärgedeks lapsed on. Lesel, kes uueste abielusse soowib astuda, olla lapsed takistuseks teel ees, kuna nad selle ära nnustawad, et abielu peasiht  laps ongi. Edasi anvab kõneleja, et lastega perekond Ühistunnet  kaswatab. Perekond on ühistunde alg-aste. kus kõige pealt andma ja jagama õpitakse ja kus selle mõttega ära harjutakse .et mitte üksinda iseenesele  inimene ei ela, ega ainult enese kasuks ei tööta. Siin harjub inimene seltskonnast lugu pidama. Ilma seltskmidlise ühistundeta on inimene kniwmind wiljapun sarnane, mida tuleroaks peab andma. Abielupaar leiab lastes oma elu-ees märgi, mille heaks nad Võitlema ja töötama on sunnitud. Need kohused sunniwad neid termet tahtejõudu tegewusesie panema, kuna ilma lasteta inimesed hooletuks  jääwad, sest et neil ainult enese eest hoolitseda tuleb. Ka abielutruuduse suurendamiseks ja kõmendamlleks  mõjumad lapsed kaasa. Wähese tähtsusega ei ole ka laste mõju abielupaari  üksteisewahelise hea läbisaamise peale. Iga umnem soowib oma lapsele ainult head. Laste juuresolekul on nad sunnitud Viisakad ja lep- Itkud olema, et lastele Nritte paha eeskuju anda. Kõnele  iärgnesiVad elawad läbirääkimised. Aine, mida kõnes käsitati, oleks Võinud praegustd ja tulemast emasid läbirääkimistest wahest rohkemale osawõtmisele  meelitada. Pisikesed ruumid oliuxid puupüsti rahmast täis. Seltsielu. Eesti KKStsMW peaDoosvlehU 27. noro. otsustati  peale jõulut Võimalikult mitmekesise eeskawaga piduõhtut seltsi kasuks toime panna. Edasi kisti otsuseks raamatukogu asutamiseks luba paluda, luna hr. E. Wimberg rattinatukogu juhatajaks waliti. Tuleival  aastal mõtleb selts kunstitööde näitust Võimalikult  laia eeskawaga toime panna. Dtsustatakse Eesti ringkondasid ka Väljastpoolt kodumdad, iseäranis  soomlasi näitusest osa wõtma kutsuda. Lõpuks teatab esimees, et tema nimeta küsimisekirja  saanud,- milles seletust nõutakse, kas ei kasiva uuema aja männilisest päemapildist kunstile wõisim jat. Selle peale Vastab hr. Ki V i,- et kunst miflfc looduse koperimine ei ole, xxi id ainult looduse najal oina mõttekujutuse Väljatöötamine. ..luguloomlne loodusest" on, nagu Laipmann Ütleb. Wene teadlane Lllnatsharski Ütleb õieti, et kunst nreile elu ennast kovuwõetud Vormis pakub, et Vaataja kunstitoode najal rohkem ära elada saaks, kui see tnüidü elus lühi- Mc ajaga Võimalik olcfs. lkhes kunstitoode? Võib kõik see kuju leiduda, luis kunstnik, Wõib olla, terwel eluajal läbi on elanud. Raffaeli madonnadest on mõned 12 mudeli järele maalitud kõigilt neilt mudelitelt cn kõige ilusamad kehaosad laenatud ja üheks uueks, idealiseritud kujuks koondatud. Kui aga kunst ajaloomalda  ja iseäranis müthologiasse astub, siis jääb kunstniku mõttelennu enese hooleks kujusid luua,- mille samasid loodusest iialgi ei olekd leida. Seda kõike wõib ainult kunstniku waba Võimine, aga mitte päemapilt.  Kui meil niisugune masin oleks, mis jookswat  elu loomutruult üles Märgiks, ei saaks meie sellest masinast weel ilukirjanduslist toodet, uudisjuttu  wõi romani; niisama ei wõi meie ka päewayildi abil olgugi rõõmulise päewapildi abil  kunstitöö  de id saada. Neidsamu mõtteid toetab omalt poolt hr. Päts ta lisab /uurde,- et põewapiltlikud üleswõtted tõsi-, sele kunstitöödele küll aineks wõikiiwad olla. Peale selle on kunstil ülesandeks tehnikaga iseäralisi wärwflisi  effektisid lüüa, näituseks wärwide pealepanemisewnsigä  jne., nagu see impressionistide ja puänti-- listide juures ilmsiks tuleb. Kohukodu. J. XaHtniM ringkonnakohtu tsnoil jaoskonnas oli 23. nowembril muu seas Karl Leesmanni nõudmise asi Riia wastastiku.se kinnituje-seltsi wastu harutusel. Lee sm anu nõudis nimetatud seltsilt 4.000 rubla tõõwõimaluse kaotamise eest. Nõudja kasusid kaitses adw. Jürine, kiu nitusese Iksil aga adw. von Sievers twanem). Asjaolud on järgmised: S\. Leesmann teenis juba kauemat aega Rakmere kreisis olema ..Asserim" tjemendiwabrikus tu.ük mafeb seitse aastat aga fui ~elektri sisseseade järelwaatäja"  ning sai 40 rubla kuus palka, L. nowemfrril  1908. a., kella pool 11 ajal, hommikul, kui Leesmann  puulreppi mööda pumbahoones oleroasse artesiaui  kacrou minna tahtis, et seal vlewat moiori särele waadata, murdus äkitselt tema jalgade all üks trepiaste katki ja ta kukkus 5—6 jala kõrguselt alla motorirmtmi. Kõlas roalt kiljatus. Masinist ja teised töölised tõttasiroad õnnetusekohale, tõmbasiroad Leesmanni  august roälja ja fandsiwad ta wabriku haige majasse. Uurimisel selgus, et puruks läinud trepiaste täitsa mädanenud oli. Leesmann oli peale selle mitmets  arstide juures ja haigemajades ramitsemisel olnud,  põrutuse tagajärjel jäi ta erguhaigeks (Neurasthenia),  mis tema täitsa tööroõ imetuks tegi. Arstlik kohtukomisjon tunnistas, et 2 . tööroõimalus  60 protsendi mõrra on wähenenud. Wabriku inspektor aga, kes adro. lürine nõudmise peale asjatundjana  kohtusse kutsuti, tõendas, et Leesmann täitsa tõöroöimetu on. Ringkonnakohus mõistis Riia mastastikkuse kinuitamise-seltsk  Karl Lossmannile eluaegset paiuki 400 rubla suuruses igal aastal, õnnetusepäewasi saadik arwates, ja peale selle roeel L. kasuks 240 rubla kohtukulusid kandina. C. SBaitai põMNKmffe protsess. 23. jaanuaril, käesolewal aastal miisiroad RaasM malla mangiwedajad  lohannes Kurberg ja Martin Tomingp Tallinna uurimisemangimajast mangi Jaan Haaberit Raasiku wallawalitsusesse. Polgu uulitsa ääres pani erariides olem wang Haaber nende käest jooksu, kargas läheda l olema söidumoorimehe nr. 379 peale ja sõitis edasi linna poole. Kurberg ja Tomingv hatkasimad moorimeest ühes maagiga taga ajama, kusjuures ka linnaroahl nr. 31 neid aitas. Kuid kõik nende püüded j äimad tagajärjekaks; tagaajajate ..seisa" hüüdmise peale andis moorimees hobusele piitsa/ nmg kadus põgenenud mangiga tagaajajate silmist. / Sõkdumoorimees nr. 379 MiA Meier fimlatt politsei poolt üle, ning asi anti Zohtu-uurijS . seierit roangi põgenemise kaasaitamises süüdistati. Ülekuulamisel seletas ta. et ta tõeste kedagi  tundmata isikut 23. jaanuaril Polgu uulitsalt lmna poole 25 kop. eest on sõitnud. Hüüdeid tagcfc MMate poolt pole ta kuulnud ja tagaajamist põlg ta namud. Kohtu-uurija andis asja Tallinna-Haap-- salu 9. jaosk. rahulohtunilu kätte, see ei leidnud ttfoo* rwehe juurest seesugust süüd,- mis ringkonnakohtu karistuse alla käiks. Mõni aeg peale selle juhtumise läks salapolitsei ülemal korda põgenenud toongi Polgu uulitsal nr. 8 Rapsi õllepoest kätte saada. Ta tunnistas, et temg wahtd mõlemad joobnud olnud. Teine nendest ostnud  W. Tartu maantee! Viinapoest weel poole toopi tmina, mida nad on hakanud tühjendama. Polgul uutma lähedal jooksnud ta ära,- karganud tundmata  Voorimehe peale ja sõitnud kusagile õllepoodi. Tähendatud lugu tuli 23. nou>. 9. jaoskonna! rahukohtuniku juures harutusele. Kaebtusealune woorimees  ei tunnistanud ennast süüdlaseks. Tunnistajad tõendasiwad oma endiseid ütelust. Rahukohtunik mFistis Voorimehe Mikk Meieri kohtu poolt õigeks. Õnnetused ja kuritööd. Pommi leidmine r<mdt«wog«nts. üleeila leiti Viitas, Dünaburgi jaama tulnud rongist 3 pommi, klhes kolmanda klassi wagunis oli pakk ja kui ses lahti tehti, Vuliwad 3 lõhkepommi nähtawale. Kaks nendest oliwad pikergused ja üks ümargune. 1 f. Õ!met«s, Eita juhtus Tallinna parketiwabriku? õnnetus. Töölisel Aadam Jtalil lõikas töötaja hööiv. Innajin parema käe neli sõrme otsast ära. Ha arvatu, wiidi hospidalisse. k. Tüli tagajärg. Eila sattusiwad Küti uul. nr. 15 August Roorma ja Richard Poomann tülisse. Enne seda oliwad nad tubliste wiina wõtnud ja jõudu katsunud, kui Poomannn alla kukkus, sai ta selle üle nii ägedaks, et ta oma Vastasele nõnda raske noa--! haawa lõi, et see meelemärkuseta olekus hospidali pidi wiidama. k. Margused. Neil päewil teatati järgmiste wargusts  üle: Soo uul. nr. 13 Varastati riideid 5D rubla Väärtuses. Kopli uul. nr. 10 pesu ja jalcknõusid,  Teliskiwi uul. nr. 4-ll tööriistu ja Malmi uiul? nr. 3 hobuseriistu. Telegrammid. Peterburi feSepafl agenturi poolt.) PetevbuM. Kohtupalat mõistis professorid Kowalewski,  Iwanjukowi ja Gusjakowi. keda Gurko laimcnnijes  süüdistas, õigeks. LondoM. ..Reuterile" teatatakse Teheramst, ct Persia rvalitsus pool miljoni sterlingnaela suurust laenu  soowib teha: selleks olla juba Wette ja Inglis saatkondades tarwilisi sammusid astunud. Tahrisest. Kindral-kuberneri käsu peale poodi % mõrtsukat Üles. üks nendest oli Eattar-Ühani sugulane. Fidaid rjiisusiwad Cerabu Ümbruses olervad ÜUaZ paljaks. BrÄssetist. Kuningas Leopoldi termis on pahema?- läinud. KlVschvtwopoUt. Haridufeminister Rail lahkus ametist, tema asemele astus noortürgi komitee liias Musisid. TsWW. 30 hektari suurune linnajagu põles maha- 9?r: «77 ÜJ H t ftt «t t « t 1909 WaStutaw ioimetaja G. E. Luiga. Wäljaandjaö H-oä. J. Luiga ja B. Mäns> Karskulefelts ,BJalwaia' tal intruiiib 1910. aas|a peale oma SS imes sunrcö scltsimajaö nnrlkiiiiPidajat. kirjalikult 15. Oelfcmb. f. o. sisse saata. Lahemaid teateid annab seltsi esimees £>. Sl nt. Uuel turul nr. %. Esimees H. Ant. 3rl 51 irjatoiaietaja M. Zlitsam. Hpüajisl luõrtoStfr Heibiõmbiufe tööde peale ivastu, S. Arehaa uul. nr. 38, kori. 1. fioorrt titetiipfrt wõimad pefuõiublemift ja juurdclõilauiisi  põhjalikult ära õppida wähesc malsu eest. uul. nr. 2, loti. K Cildraiiiit on tarivis maale. Küsida Maalri uul. nr. 23. poest, ncljap. leita I—3. " liifcrultul, kes Saksa ehk Wene Teelt räägib, on tannis 6. Roosikrantsi uul. nr. 16. Wmkilt on tarni» Telliskopli uut. nr. 20-o. Hchulzi tn. Jföaatiibriikiit, kes mähe Wene teelt räägib, on üksiteenijaks  tarnsiS sitiesenkampsi uul. nr- 1). tort, 3. Maalt tulnuil tnbrnit mmb kohta saada Magasini u. nr. 38. VsHmine, kes _alja keelt räägib, wõib ennast teatada siiataskacmu uul. nr. 16, kr!. 4. .51 cS toaffa feelt ei mõista, ei xrurnri tulla. 1273 16-—t7--n. Mariast, kes Saksa teelt räägib, on 5 lapse truude tarmis ssLana Posii m>l. nr 7, sort. 3. £ mblcja suurde on Mmt õmblejat pifema aja peale tantsis, ka paar õpilast  mõetakse wastu. Aiunga uul. »r. 4, fort. 3. Wene uulitsa ligidal. Tarwitatakfe Sppinud aaisterahmst mütsitegiia suurde, Harju u. nr. 29,13. | Tikin tekkW Suure ?luhkentali uul. nr. 38, f. 3. Poissmeest tarwitaialse maale karja söötma ia puhastama, tari on 20 tooma ümber. Pakkumised kirjal, s. l. t. „J. K." all ära anda. 1 loaga Korter on wälja üürida Riesenkampsi uul. nr. 45. 1250 2 porterit on wälja üürida, üks rooorimehele. Vnrgafini uul. nr. 25. pinke korlrr on saada W. Amerika uul. nr. 17- Ksrier kahe toaga wälja üürida. W. Pärnu m. nr. 23. 1215 Tuba on oda roalt wälja üürida E. Amerika uul. nr. 15. 1237 2 möblerLM taba, eraldatud sissekäiguga, on 1 wõi 2 meesterahwale wälja üürida Uue u. nr. 23, I. 1241 Möbleritlid tuba kostiga on kohe ära anda Wene ja Munga uul. nurgal, Kühne majaS, nr. 4, k. 6, Cayä. Hiilib iioor iiiimcif soowib wailsesse perekonda oma ette wäikest tuba. Kirjal, leat. Olirgcnsoni  uul. nr. 1. k. 2. 1236 Pood, roaga uaojilifu koha peal, Uue! turul ilma kaubata, on ära anda. Küsida S- Roosikrantsi u. rtr. 1, Metsise poest. Iflltp l« ff f ««miö wälja üüriva. M. Pärnu m. nr. 23. Ptiivvitcige juhtumist! Calamata ärareisimise pärast antakje dnoli kasntoow kauplus lctwaah judcga >a lõige ingwen tarigu ära. i'«MiniifiF nädalas umbes 1000 rbl ja raha tarwiab unrbes 2000 rubta. Teatust saab Tallinnas, Paltiski m. nr. 3, poodiö. I 1021 Ollkpot r»mik. 6. Kompasna uul. nr- 29. üüritakse wälja söömamaiaks eht voebi. Teatust  saab W. Pärnu m. nr. 25, Paide vllelaagris, 12ZS 1 Kõige moodsamaid JJ 3 :□ iilisMl ja l ittflettill, 2 * suures noäljawalikuZ, m JJ soowttab odawalt JJ : o(i)waid, »J Suurel tur»l nr. 4, x « g Dunkri u. nurgal. * j Juhtumist müüa ligi 47 dess. suur. mõisa osa, Nowgor. kub., Waldai kreis., Njutino wallas, mis 16 w. „J.HHOIIIHHO" jaain, Dctfolai raudt. Wäga head põllud sa jõeäärsed heinamaad, ehituse- ja noormets  köit ühestükis. Uued elumaja ja muud ehit- ilusal, kõrgel, kalarikka jõe kaldal! kinnitatud 1600 rbl. peale. Kükiwd head seltsi taliwikk. nisu ja rukis. Maa küntud. Wäljamksta 1750 rbl.: ülejääk—panga wõlg. Tubli iniventar  kokkuleppimise teel. Kirjad ka Eesti keeli: lkle-mmai. Paa. ry6. IlTHmißOauOMy xoaaHcTßy. V Oodatud naisterahiva « » disM-mM, « A kõigeuuemas fasongiS on saanud H >», suures ivalikuS ja soowitab õ A F rbl. 50 kop. peale. Peale selle j§ I boast, mulimlst mitmesuguses fa- > songis, meesterahwa müistfid ja d F laStegarniturisid kõiksugustest na- » haselistdest, soowitab kõige oda- R l| wamste hindadega z J | M. JHramfmm m Tallinna kübarate, mütside ja m ? lasukakaupade erimagastn. j | te 17, iiri nui- M 17. | kauvluse ruumiga on müüa Kaupmehe  uul. nr. 24. Lkl 1173 Mööblid, kõiki suguseid, müüdakse odawalt nagu kapid, kummutid, peeglid, woodid, madratsid ja palju pruagitud mängu riistu: gitarred, maudolined, hea grammofon ja palju muid asju. Wiru uul. nr. 11. Telefon Jft 552. Püi-dttjahu, 6 koo. nael, ««karonifid, S, 10 ja 12 kop. nael, heeringaid, 10 kop. nael, kuninga heer, 8. 10 ja 12 f. tükk ja kohwi, suures wäljawalitus, lm * Ub A. Mifttscv. Harju uul. nr. 21. Kellel on tvürtSpoe patent müüa? Teatada Kütti uul. nr. 15, k. 1. 1249 StllliüiKdlid ja 2 reformwoodit on odawalt müüa Uue uul. nr. 22, k. 0. j pilaffi J Iklfiiiriiifii! X müüb mitte kallilt ' X | H. Cnnp, I |J I" E. Karja uul. nr. 7. jj On ilmunud ja foountame, iseäranis  jõulukingituseks : Noor-Eesti 111. album 290 Ibf., hind 2 rbl. Kunstnikkude 91. Triik'i kaanepilt, 51. 9t a udl eesleht  ja A. Tasa winjektid. Kunsti kaaSanneteno: 2-'. Triik: Kunstnik K.MSginäovili  ; 3f. Triik: Dlorta maastik; ü>. Trii!: A! nastik; J. Koort: Mure; Koort: ZAclanholia: J. Koort: Maastik. KirjanduSline stsu: Kr. J. Pe - terf o n: seitse luuletust; J. Randiv  ere: Ruth; G. Suits, B. Grünt  b a k ja F. Aamil: Prantsuse bukett; Eduard Wilde: Kuiwal; Fr. Tual a s: Eduard Wilde ja Ernst Peterson; r. Tuglas: 2Lilkum tuli; 21 in o Kallas: Liitse muu rin; Nenhard Linde: Üiemüüri iä'lino Kallase luuletuse töine); A. L>. Tammsaare: Süüta armastus  ; Vernhard Linde: OiaicSmaal  (Mõtled lirjnnduse ja elu üle); Bernhard Linde: .Katkend nowellisl:  „Hallid juuksed"; Aamil: Kaks sonetti; Lauri Kettunen: Paar sõna HZä, pää hea, vea küsimusest  ;Leena M udi: Kolm sonetti; Marie Under: Kaks luuketust;  Jaan Oks: Kolm luuletust; ,jaan Oks: Kriitilised tundmused Eesti wanemat ja uuemai kirjandust lugedes; Zutz. Jürgens: Kaks luuletust. 2kl 970 Noor-Eesti kirjastus. -Käterätikuid: 5 liljiiillfiifcli» ■ JJ uuemates mustrites, praegu JJ m saanud. z J, : 6 d GcbW' x *■»— L JJ Suurel turul nr. „ Dunkri uul. nurgal „ ;■_...:■ y.-z Metsaheiuu on odaivalt müüa Liimalata uul. nr. 1206 Heinu on müüa S- Tartu m. nr. 25, f. 1. to Uartulid on müüa Harju uul. nr. 46, tellida piimapoest. pioobi- 3 S kattjjlus. Soowitan oma töötoast korralikult tehtud, kõige odawama hinnaga nickel torn ja traatpõhjaga woodisid,  S ja t inimese randwoodifid,  lahtitõmmatamaiS traat-, wedru,  inrrerohn- ja matshalkamadratsid.  Tallinna klubi  ringkonnakohtu  waSias. Telefon W nr. 561. 53? Aug. liirgens. 13. matmifekassa sslkmeõigus on müüa Wittenliofi uul. nr. 34, k. s>. KMa Masi. dMvkd ostab Paalmanni trülitoda, S. Karja uul. nr. 23. 1268 J- Peeglite ladu X' 3t>l.i. Lisdemann. Ratas- faeinu uul. nr. 8, Tallinnas. <» ♦♦+{!♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦♦ Särewere mestis, Türi kihelkonnas, on suurem tagawara roaga häid adralimffeil  «Liin, kõige parematest JLrmamaa odradest eeskujulikus linnaksekaswatuses  ja kuiwatuses tehtud. Linnaksed saamad enne jahmatamist lõik mafinatega  puhastatud, nii et õlu klaar saab. Suuremal mõõdul tellijad saawad  puuda 10 kop. odawam. Peale selle müün kõige paremate Järwamaa  mõisate Ulm-nisujahu (Me sõela tehtud) ja rukijahu. Kirjad ja tellimised  tulewad saata: CT. A-UEMAMK. Oeppwhep-b, J. Wiirmann. 3kl 1023 Ärareifimise parast on odawalt MÜÜK: söögitoa ja magamisctoa mööbel ja kopeerimise presti. Laial uul. nr. 49„ k. 1, kella 11—j. 2c 1239 Suures wiiljawalikus ühe- ja kahehobuse pöörsahkast, raud- ja puutiisliga, ilma tiislita ühehobujcsahk  maksab nüiid 4 t. 50 L, kahchob. 5 rbl. Wäga sooivitaivad wedruäkled, kartulimuldamise sahad. WOr Kirwed ja kiwid.-M» Ristikauptuses, S. Karja w. nr. 21. m 362 Th. Gicheu w—» Hotdke petlikkude reklamede eest! «*-%«< ,J s jLJt See on Teie teha; kui teie Peterburi ärisid ei usalda, kes nmnVt I Warssaw. kõige vahemaid uurisid ostawad ja Teile mängum  I uurisid ühes üleSkiidetute, kasuta ja koguni ilma wäärtuaiiliai  I seta kingitustega saadawad, aga kuna Teil toredaid ja wastupidawaid uurisid ta rivis on, siis tellige neid Parifist, niisugusest ärist, kelle Äkesandeks on Weuc publikumi Peterburi ja üleüldse Wene äride pettuse eest hoida, v. DWe 1 siis olete Teie rahul. 200 rbl. kulduuri asemel pakkume f toreda kinnise kolme kaanega, mcester. „Scccsfia" uuri, mis nõndasama ilusad on kui kulduuridli, sest et nad elektri abil 14% kulla korraga on kaetud. Eht Shweizi mehanismus, lõlaw kiwide real fätistJceim takse nupust 40 tunni sees üks kord üles. Need ebt uuest kullast uurid, miS oma headuse eest paljude kuldaurahadega on kroovitud. Hind 5 r. 35 L 2 t. 10 rbl., 4 t. 19 r. 50 f. Niisamasugune lahtine uur S r. 75 fvp H 2 t. 7 rbl., 4 t. 13 r. 50 I. Uurid saadetakse punkti pealt Zigeste seatud käigu, fi a. wastutusega. järsimaks, ilma käsirahata kätte. Saaimisekulu ühe» tollimaks. >N k., Siberisse 90 k. Adr. wõib wäljalõig. ja ümbriku peale kleepida, PARIS. lIA PHIK'I. 1. S. Htrumfelil. Une Monge 29 liis. Hinnata antakse kaasa tore uuest kullast kett brelokiga ja seemisknahkne uurikott. Tellimised wõib Wene keeles kirjutada. Kinnise kirja peale 10 k. ja lahtise kaarti peale t kop. mark kleepida. 2? TMWlsml on müüa end. Kcauspe supelusmajas. Meel uks I ppMiiltwis c EEEEW flauflli p on odawas Ivllljamüügis jj MM" Peterburi S kaubamajas, s Suurel turul nr. 41 —-Ki. jj naDgataaszsßszva IHwblawer ja tahweltlawer on müüa Liiwalaia  uul. nr. Il), k. 6. 77< oktawiga, ilusate helidega klawer, peegel, seinakell ja lamp on oda» Tüölt müüa ffiüiiflt tiuL nr. 16, r. 8» gtSba kella lO- 1 S. õige odawalt roäüda&fe wähepruugitud sohwad, kummutid terwe sissesead mööbleid, turgitiiwars, suured ja wäikesed reeglid, ouöwetld, Wieni toolid, lastewoodid, PUtfO» mööblid, riiulid, ümargused lauad, -esukapid. hanesuled, theemastn, wafl kastrulid, laualambid köstmaftn. sobmalmiad,  raudwoodid, köteräiikuhord» lad. suur kast, pasfilik keldrisse, lett tre. Narwa m. nr. ü «öõdiilaupl.