Uuemad sõnumid. Hlteütdisod teated. Tallinnast. Laupäewa õhtul jõudis Kroonlinna  protohierei Joaun Tallinnasse ja sõitis waksalist otseteel uude kloostrikirikusse, kus ta palwet  tegi. Selle järele sõitis protohierei Kadrintali lossi, kus ka Riia-Miitawi piiskopp Agafangel korteris oli. Esmaspäewa õhtuse rongiga sõitsiwad  Tallinnast jälle ära Riia-Miitawi piiskopp Agafangel ja Kroonlinna protohierei Joann. „Rew. Jsw." * Tagamata-merewäe-meeste harjutused. Kõigekõrgemalt poolt 18. märtsil s. a. antud käsu järele kutsutakse osa kipparid, tüürimehi ja lootsmannisid, kes I. januarist 1901 ja 1902 tagawara - mäkke arwatud, 1. nowembrist 1902 Lubanusse Aleksander  111. sadamasse harjutusele. Kokkukutsumise  ringkonda käiwad Peterburi, Eestimaa, Liiwimaa ja Kuuramaa kubermangud, mille juures mereministeriumi otsustada jäeti, missugustest  maakondadest nimetatud kubermangudes  tagawara-wäelist kokku kutsuda. Nüüd awaldab „Wal. Teat." sellekohase kutse ühes muude harjutustele mineku Lingimistega,  mille järele harjutused 1. nowembril algawad  ja 6 nädalit kestawad. Harjutustele kutsutakse tagawara-wäelised järgmistest maakondadest: Peterburi kub. Peterburi, Peterhofi ja Jamburi maak.: Eestimaalt  Harju-, Wiru-, ja Läänemaalt. Liiwimaalt Pärnu, Wõnnu, Wiljandi ja Riia maakondadest. Pääle selle kutsutakse harjutustele ka need, kes 1900. a. harjutustelt ühel möi teisel põhjusel  ära jäiwad. B." omanduse-õiguse kohta teatati „Postimehele" hiljuti, et raamatukaupleja G. Paju lehe ära ostnud ja hr. H. Prants „ Linda" toimetusest 1. oktobrist lahkuwat. Nüüd tuleb eespool  nimetatud lehele „Linda" wüljaandjalt hr. A. Jürgensteinilt lähem seletus, et hr. Prants tüll „Linda" toimetusest lahkud, aga lehe omanduseõigus ei ole mitte weel lõpulikult hr. Paju kätte läinud, kes tehtud lepingu järele alles siis lehe omanikuks saab, kui tema selle wäljaandjaks on kinnitatud. Seni ajani ei ole aga seda kinnitust mitte weel tulnud, nõnda et hr. Paju esiotsa ainult „Linda" Wäljaandja asjaajajaks on. * Wal g a - Marienburgi-Stockmannshofi  kitsarööpalisel raudteel hakkawat rongid oktobri-kuu esimestel päewadel käima, nagu „Rig. R." teatab. Tulekahju. Esmaspäewa õhtul 7 oli Mrongowiuse wabriku ligidal Tehkeri majas tuli lahti pääsnud. üks kingsepp olr lambi põlema süütamise juures ettewaatamata olnud ja säält oligi tuli alguse saanud. Km tuletõrjujad sinna jöudsiwad,  oli maja ju lausa leegis. Tööle pandi kaks käsipritsi ja puumilla wabriku suur auruprits Maja seinad jäiwad küll seisma, on aga söele põlenud. „R. B." Margused. Kaupmees Blinowil warastati  raekoja all olewast poest Pühapäewal taskuraamat  ära, kus wäärtpäberid, 315 rbl. raha ja üks 200 rublaline weksel wahel oliwad. Pristaw Allajel läks hoolika otsimise järele korda warast üles leida see on Goldingeni kodanik M. kelle juurest ka warastatud raha üles leiti. Heina uul. elawa Anna T. korterist warastati 21. sept., kui ta ise kodust ära oli, muukraua abil 25 rubla eest riideid ära. Politseiametniku Mühlbergi agaral tegemusel saadi Margad kätte. „R. B." Õnnetus. „Teatajale" teatatakse järgmisest  õnnetusest, mille ohwriks üks Naissaare kalamees  oma sulasega saanud. ' Nimetatud kalamees J. B. tulnud minewal reedel Naissaarest 20 mõõdu kiludega Tallinna poole teele, kuid siia ei ole ta mitte jõudnud. Nende lootsik on Paljassaare kaldalt  üles leitud, kuna laened ja tuul korwid Wiimsi alla randa on ajanud. Arwata on, et kange tuul, mis minema nädali lõpul puhus ja merel nii mõndagi  kahju tegi, ka nende kalameeste sõiduriista ümber lõi mõi Mett täis paiskas, ning sõitjad ise põhja mattis. Mehi ei ole meel kusgil nähtumale  tulnud. * Tapalt kirjutati 20. sept. „R. B."-le: Täna kell 10 e. l. pääsis siin Busse puumajas, milles üks söögiasutus seisis, tuli lahti, mis, nagu öeldakse, teenijate hooletuse ja pliida wea läbi pidada sündinud olema. Ägeda tuulega oleks tuli kergesti suuremaks minna wõinud, õnneks aga ei seisnud ühtgi maja tuule all. Kahetunuise tubli töö järele suutsiwad kohalikud tuletõrjujad tuld edasi minemast takistada. Maja oli 1200 rubla eest „Põhja" kinnituseseltsis  kinnitatud, kuid kahju on wististi suurem kui 3000 rubla, sest et inwentar kinnitamata oli. Ambla tuletõrjujad, kes kõne-raadi kaudu appi kutsutud, ilmusiwad ka, ei tarwitsenud aga enam tööle hakata, sest et siis enam hädaohtu polnud karta. * TlMvastust. Liiwimaa arstide koosolekul  Wiljandis 2. —4. septembrini räägiti palju muu hulgas ka Tarwastu pidalitõbistest. Rääkimisest  ilmus, et Tarwastu pidalitõbiste arw ju Wähenema on hakanud. Aastal 1885 leidis Dr. Hellat Tarwastus 37 pidalitõbist; aastal 1895 oli sääl Dr. Pallopi tõenduse järele 94 pidalitõbist,  kellest 7 haigemajasse wiidi. Sestsaadik hakati haiguse wastu hoolega wõitlema,nii et 1899 aastal haigete arw ju 87. pääle langes, kellest 23 pidalitõbiste majas wiibisiwad. Tänawu on Tarwastus  Dr. Pallopi teatuse järele ainult weel 80 haiget, kellest 25 pidalitõbiste majas wiibiwad. „R. B." 486 Lesti postimees.