ja tihtigi sutfffl on. üptf&tfaffe kakk Ähte lAt. kee on ha«mat kütt rohkem tarmltama kui teist. Selle ZaWArg on, et ük» liige rohkent edeneb, kuna teine kängu jääb. Last hoitakse kõigest tööst eemale.- nii et ta rvlimaks tööst Ära wöõrdub ja seda põlgama hakkab. Moralilisclt mõjub teadmata Ja Ilma mõistmata  fasroatus lapse iseloomu peale wäga puhaste. Laps õpib mäletama jne. Lapse iseäraliste wäimnomaduste  mälja-areneMisele tehtakse takistusi/ riisutakse  temalt igasugune iseseffew tegewus. Mieeali- Ms saades ei ole ta ühegi looma töö peale kõlbulik. Kõuele järgnesiwad elaMäd läbirääkimised, millest  naisterahmad rõõmustama! wiistl osa mõtsnvad. Laenu- ja hoiu-iihffuse amamijekoosolek peeti pühapüemal, 15. now., ..Pandorini" seltsi ruumides Sära. Koosoleku amab hr. Kalla. Kõige pealt tehtakse vkjuseks ainult ühisuse liikmeid koosolekust osa wotta lasta. Koosoleku juhatajaks makitakse hr. E. Westel, kirjatoimetajaks hr. Sitzka. Ajutine joimekond paneb ette osamaksujid jao- maksta ja nimelt iga poolaasta 5 rubla. Vsamaksu suurus on 166 rubla. Koosoleku pooilt Möetalse ettepanek wastu. Hoiusummade protsentide asjus paneb ajutine toimekond ette kindlate summade pealt s°/o maksta, jooksma! armel olewate pealt 4'/ s, eh? kõige mähemalt  peaks koosolek protsendi suuruse kohta kindlad pürid määrama. Hr. Hanko teeb ettepaneku seda jasia juhatuse hoolde anda ja Midagi kindlaid piirksid  ära tähendada/ mis ka koosoleku poolt wastu Zciöetakse. Järgmine punkt on ühisuse enese laenude tingi- Miste äramääramine. Hr. Uibopuu soowitab selles asjas juhatusele olsustamisewabadust jätta, sest juhatuse  otsekoheseks ülesandeks on kasulikkude laenu- Svõimaluste sest muretseda: koosolek on nõus. Laenude asjus paneb ajutine toimekond ette. Nende pealt "B—7°/o matta. Hr. Mbopuu, Westel j. t. soomiwad, et ainult ülemmäär kindlaks tehtakse, jmiska koosolek nõus on. Eelarme ja ametnikkude tasu küsimuses tehti ajutise  toimekonna poolt ettepanek/ et ärijuht 660 tbl.. raamatupidaja 486 rbl., kassapidaja 246 rbl. ja teener 126 rbl. aastas palka saaksiwad, siis meel korteri, büroo ja muud kulud. Kokku oleks kulusid '2666 —2500 rbl. Läbikäik oleks aastas 256.666 rbl.. Mille pealt wahelttalituse eest umbes 2566 rbl. saaks, see oleks siis wäljaminekute ja sissetulekute eelarme. Peale selle tuleb harutusele üleüldse ühisuse tegemuse korraldus. Ühelt poolt, hrd. Westel, Uibõpuu, Hanko, foowitawad ühisuse äriaega igapüem kella 16—2 määrata  ja üks tund laupäema õhtul umbes kella 7 —B, selle juures jääks aga juhatusel mõimalus, kui tarwilikuks  leitakse. ?ä teistel päemadel weel äritundisid ta õhtul awada. Hrd. Koba, Remtal, Ansson on selle mastu ja soowitawad ühisusele päewal kaks tundi ja õhtul teist kaks tundi Äri ajada. Põhjenduses tuuakse, et tööliste! ja teenijatel püema ajal wõrinalik ei ole oma asju ajada ja seks ainult õhtu aega leidub.  Siiski leiab koosolek otstarbekohasemaks ja tegelikult  soowitawama olewat äritundisid ainult põewal  ja laupäemak meel üks tund õhtul pidada. lärguemad ametnikkude walimised, mida kinniselt  toimetatakse. Juhatusesse mukitakse häälteenamusega  hrd. Kalla, Sitska ja Treiberg: nõukogusse hrd. Westel, Remtal, RömMer, Roog, Bergmann ja Knitrocl: rewidcntideks hrd. Remberg, Soonike ja Paalmann: juhatuse kandidatideks hrd. Hüüs ja Busch: nõukogu kaudidadiks hr. Jürgens. Tegewust otsustati Eesti kredvtühisuse ruumides 5a Võimalikult juba detsembrikuu hakatusel algada. Peterburi Eesti Wiõpilsste piduõhtu „Esto«ias". Juhime oma lugejate tähelepanemist neljapäewal, 19. now.. ..Estonias" tormepandawa Peterburi Eesti üli'õpilaste  pidu peale. Keegi ei Vaidle Vastu, et Tallinnas  pidusid palju on. aga'häid pidusid on harwa. Peterburi Eesti üliõpilased on omate juba kohuseks tcmud ainult häid pidusid toime panna. Kes nelja- Päeroase pidu eeskawa läbi on lugenud, peab seda tunnistama. Nimed ..Moskalew, Prschebõletskaja ja Dalvetnowsky on Peterburis roaga tutt arvad, kus ometi palju kuulsusi on. Kinnitada wõiroad seda kõik lneW, kes Peterburi seltskonnaelu tuimemad. Juba see, et Saroetnorosky keiserliku Sueorkestri solist, Prscheböletskaja  ja Moskalew „Wene Ooperi" tegeroad lauljad  on, peaks meile kindlustuseks olema. Sellest pidust  peaksime roeel seda rohkem osa roõtma, ei see ainukene  Peterburi Eesti üliõpilaste pidu sel aastal Tallinnas on. Kaks taieste iseseisroat üliõpilaste-seltsi on ühinenud, et iga aasta Tallinnas ainult ühe ja roõimalikult hea eeskawaga piduõhtu toime pannla. Et nreie suwist Peterburi üliõpilaste tööd unustanud ei ole ja tulewal aastal neilt rohkem loodame, seda Näitame nelja väe roal Estonia" saali pidule ilmumisega  üles! Kohtukoda. Ta.'tv sotftallemolutflonSribe kohtiläst algas ella lapilises sõjakohtus. Kaebtuse all on hulk endiseid üliõpilasi  ja looma arstide institudi kasroandikkusid. Asi Vn järgmine i Oktobri- ja noroembrikuul 1997. a. olitoad  maakonna sõjaroäeroalitsuse ja eramajade seintele  proklamatsivnisid kleebitud, niisama ka.uulitsate peale laiali laotatud. Proklamatsionid oliroad „Tar° tu Eesti sotsialrervolutsionäride wõitlusesalga" poolt nekrutitele määratud. Warsti peale selle pandi hulk ■läbiotsimisi toime, kus mitmesuguseid proklamatsivnisid leit!. milles ~sõjariistus Vastuhakkamisele" üles kutsuli  ja õpetust lõhkeroate olluste Valmistamiseks anti. Kohaline partei oli peale selle Peterburi sotsialrervolutsioniliso  parteiga ühenduses ja jaotas oma liikmetele  sõjariistu eksproprierimije otstarbega wälja. Peajuhiks  oli endine üliõpilane Kasdobin. Tema asetäitjaks  oli postiametnik Hugo Reimann. "Mitmetel selle organisatsioni liikmetel läks korda ära põgeneda. Ülepldse  on kaebealuseid 23 isikut, kellede hulgas ka 1 naisüliõpilane. Kaitsjateks on kapten DobrvVolski ja Peterburi Vannutatud adwokadid Kusmm-Kararoajew,  Sotolow, M. ja W. Perelisi amm, Chwvison, Sarudski  ja adwokadiabi Cobolew. Peale selle roeel kohalistest  aorookaiidejt Wassiljew, Poska noorem ja Strandmnnn. Omaroali. 10. noiv. mõisteti ~Tl?tr." teatel 9?aF weres 5. jaoskonna ralmkobtuniku poolt Kropnu tnõija walitseja Blank ning kirjutaja Nuus esi- Menc läheks kuuks ja teine kaheks nädalaks  sellepärast  aresti, et nad omawoliliselt selle mõisa karjase  Jaak läerfeldti korterit oliwnd lasknud rüüstata.  Nad allroad läerfeldti korteri uksed ja aknad käskinud eest ära tõsta, nõnda et selle abikaas lastega  Vihma ja külma kätte jäi. Kaebtufealune Blank seletanud kohtus, et igas mõisas Valitsejad just nii- faWJi. Kagu teMo, teenijaid omä armämise järeie karisrawab. Laewakäiguteated. 16. nowembrll sisse tulnud: Wene aurul. x.Dgmar",  16 reisijaga. Loksalt, teliskiwidega <6566 p.) ia puukraamiga <3616 puuda); Inglise aurul. „Narwa".  Peterburist, täislaadimiseks: Daani aurul. „Ragnar'Pillaust,  Saksamaalt. tühjalt; Wene aurul. tMtos", Kroonlinnast, tühjalt. 16. nowemdrll wälja sõitnud: Saksa aurul. ?,Elbe"/  Memeli, tühjalt; Saksa aurul. ..Wolga", Stet- Liul, segakaubaga <6466 puuda): Saksa aurul. mandra", H amburisse, segakaubaga <36.666 puuda): Soome aurul. „Aamasaffa", Helsingisse, jahudega <14.566 puuda). Peale seda on üks wäike purjulaew  segakaubaga <2466 puuda) wälja sõitnud. Loama.de iväljawedm. „Lib. Ztg." järele on Lbbawi  sadama kaudu oktobrikuu jooksul 4.337 looma wäljamaale saadetud. UjuW VMjakas ..KallbadägMmd" on oma seisukohalt  lahkunud ja Helsingi sadamasse jõudnud. Uhisteqetvus. Ambla Uhls piimatalitnse tegewuse oktobrikuu  aruanne. 35 liikme poolt toodi meiereisse < <.<99 toopi, millest wälja töötati: pressitud koort <62 puuda 29 naela, 720 —800 k. puud pr. kohn>piima 33 „ 4 „ 200 —240 „ „ Raha on oktobrikuul saadud: kaupmeestelt 9<4 r. 62 k. seltsiliikmetelt <4 „62 „ kokku 929 r. 2% k. Oktobrikuu kulud: Kuu korteri-üür ... <0 rbl. kop. palgad | 40 „ „ 4 sülda puid ja wedu . 26 „ „ Pakkimisepaber ... „ 50 H Tünnide katted .... < n 80 „ <8 tünni, A5O kop. . . 9 w » Wedu raudteel .... 30 „ „ Voorimehe weotasu . . 6 „ „ Sõidud raha järele . . <2 „ „ Summa <35 rbl. 30 kop. Kaupmeestelt ja seltsiliikmetelt sissetulnud summast 929 rbl. 24 kop. wäljaminekisumma <35 r. 80 kop. maha arwates jääb ärajaotamiseks ?94 r. 54 k. järele, mis <<.<99 toobi peale jagatult 7 kop. toobi kohta wälja teeb, kuna tagawaraks weel <0 rbl. 6< kop. jääb; endisega 54 rbl. 4l kop. kokku 65 rbl. 2 kop. Karjakaswatnse-kursused. Karjakaswatufe instruktor  hr. Brindfeldt peab 22. nowembril, kell Va 4 Amblas „Sõudja" saalis kõne „Karjakaswatusest", kuna järgmisel päewal kursused algawad ja kuni 29. now. kestawad. (Dsawõtmise eest wõetaw mgks on wõrdlemisi õige wäikene. Tööstus ja kaubandus. —ej TÄWWÄM Tallimn» weck»vitöõstllfes> millest  meie umbes nädala aja eest oma lehes juttu, tegime/ näib iga päewaga ikka suurenevat ja suurenewat.  Praegu ei leidu Tallinnas enam ühtegi metallnvabrrkut/ kust mehi lahti ei lasta, kus pooled päewad tööd ei tehta jne. Wiimaste pä-ewckde jooksul  on meie metallitööstuses Wegi järgmised muutused,  Muidugi pahemuse poole.- ette tulnud. Fr. Krulli masinaehituse Vabrikus on 18 Valajat üles öeldud, enddte meestega kokku 26 töölist: peale selle on ka katlamajas jällegi 10 mehele  löpuanved palgaraaMatutesse sisse kirjutatud, endistega  kokku 30 töölist. Kuulutused on juba wälja pandud, et 18. no» «lembrist peale Valajad, katelsepad ja wasesepad 6 tundi päewas tööd hakkawad tegema (hommiku kella kaheksast kuni peale lõunat kella kaheni, ilma lõunatunnita).  Wiegandi Vabrikus lasti möödaläinud nädala  lõpul katlamajast 3 Meest, sepikojast 4 meest ja Vasesepp ade hulgast 6 meest lahti. 11. no- Vembrkst peale töötab roabrik 7 tundi päewas. Ka ..Volta s", kus peaaegu köÄ mehed pooled päewad ehk kaks kolm päewa nädalas tööd teemad, lasti hiljuti jällegi 5 lukusseppa ja 4 puurijat 'lahti. Kroonu portus on 46 mehele üles öeldud. Maieri teemiawabrikus hakkawad lukussepad  19. uowembrist peale ainult 12 päewa kuus tööd tegema. Nähtus, mida Vabrikus Varemalt ilmaski  ette ei ole tulnud. Raudtee wabriku wagunikuuris lastarvat kaheksa  meest,- mis. suwel määramata aja peale tööle wõeti, nende päewade sees lahti. Sepipajas ja treimisejaoskonnas  on töö Vähene. Schwarzi plekkriistade ja kilutoofide Vabrikus lasti kuus meest lahti ja 9. nowembrist peale teeb Vabrik kolmweerand päewa (7 1 / 2 tundi) tööd. Peale selle on meel Väikestes töötubades lahti-- laskmist ette tulnud. Kõiki neid lahtilaskmist kokku Võttes ja endiseid juurde arwates, näeme meie, et tööta tööliste hulk kolme nädala jooksul umbes kahesaja mehe wõrra on kaswanud ja ühes sellega ka nälg ja wiletsus tööliste ridades. „Pönk" uiaguniwabrtk on Viimasel tegewuseaastal  232 tuhat rubla kasu saanud, millest 150 tuhat rubla diwidenditeks on määratud. Uus twrulnew Tallinna kalapüügiäris. Minewal nädalal jõudis aurulaew ..stkikolai", nagu „Wirulanc"  teatab, tursa ja kamelja lastiga Põhjamerest Tallinnasse.  Muu seas oli lacwa peal ka üks haikala (6 jala piNune) jkahe pojaga näha. ~Nikolai" on. wcna. Malahawide talaari poolt 30 tuhande rubla eest Inglismaalt kalapüüdmifeks Põhjameres ostetüd.  ~Nikolai" ei näita wäljaspoolt suuremat kuju, ta on aga iseäralikult kalapüügi jaoks suure mere peal ehitatud ja ta masinad on iseäranis kõmad ja laewakere paneb suurematele tormidele wastu. püütakse Põhjameres suure põhjanoodaga, mis korraga,  kui saak hea, 300—350 puuda kala kahe tunni jooksul wälja tood. Muidugi on teada, et püüdmine Põhjameres suurte ~ raskustega on ühendatud, sest harrva tuleb ette T et meri seal wagane on. Niisama on ka püügikoht lähemast sadamast umbes 700 kuni 800 wersta eemal, nii et saadud kala müügile wiimine palju aega ja raba tarwitab. Tähelepanemisemäärt  on see asjalugu, et Vennaste Malahawide katastri  cjinicnc Wencmaa äri on, kes Põhjameres anrnlaewaga  kalapnüdmist alustanud on. Nagu lugejad mäletama d, käis täh. äri teine laew „Brat" minewal  aastal Põhjameres kalu püüdmas, nüüd aga on täh. äri tarwituse mõjul weel teise laewa „Ni° kõlar" juurde muretsenud. Laewa „Brati" oodatakse ka warsti kalakoormaga Tallinnasse tulema. /.Nikolai" saab neil püewil oma noosiga Mustamerele jõudma,- kus tema uute täiendatud wõrkudega püüdm isekatseid tegema hakkab. Magu kuulda,- olla Tallinnas Üks eessolts asunud,- kes omale ka sarnast äri asutaba? s. t. aurulaenm kalapüügi jaoks Põhjameres soetada tahab. GdWrmmud aurnmaistnate ehituses. Meminseneri Hilligeri uuematel katsetel,- mis Berlini aurukatlas remlderimife-sektsis R. Wolfi poolt Magdeburg- Buckaus ehitatud 100 hobusejõulise kuumaurumasina juures ette Võeti? tuli ilmM, et masin tunni aja jooksul Ühe hobusejõu sünnitamiseks ainult 0,404 kg. süsa tarwitaS, see on wähem Wetarwitamine kui seda seni teiste aurumasinate ja -turbinide juures tähele on Võidud panna. Witiaimirattaninlo sõjamäe tarwis. Wvna sõjawäenng  konna moonamuretsemisewalitsus annab teada,  et tema suuremal hulgal rukkid, rukkijahu,- tangu ja kaeru otsekohe Valmistajate poolt tahab ostai Ostutinginrisi wõib Kuramaa Majanduse-ühisuse kaudu ilma postikuluta teada saada. Adress on: Miitarvi.  Palee uul. nr. 32. Segasõnumed. Hooleto trüvkoja asjas, kes ehitatama teatri kohta käima raamatu pildi trükkimist andeksandmata rviisil nädalate kaupa mi irvitanud, nagu mere lehe laupäewases numbris teatati, on mõnelt poolt arwatud,  nagu oleks J. ja A. Paalmanni trükikoda süüdlane. Arwame tormiliseks seletada, et Paalmanni juures ainult raamatu sisu ja kaaned trükitakse, millega  mingisugust wiiwitust ei ole olnud: miiwitust tegi pilditrükkija. Selle töö oli üks teine trüki? koda oma peale Võtnud. wgijatele. kes eilasest numbrist ilma jäimad. Et lugijad lisas Kmuwad jutud täielikult kätte saaksiwad, laseme eilase ..Päemalehe" lisa uueste laduda ja trükkida ning saadame ühe ligema numbriga  lugijatele kätte. RaMnalApidaja tinnimStmtue. Tallinna polAsei on, nagu „R«w. Ism." teatab? Peterburi Rootsi- Amerika ärist ärapõgenenud raamatupidaja Hermann Troppi ühest Tallinna restoranist, kuna ta seal joomapidu  pidas, kinni Võtnud ja Peterburi ära saatnud.  MeresöitzatM tähelepammiset». Loksa sadama Mere poore on punakasroalge keerlew sadamatuli! üles seatud. Tuli põleb päikese loojaminekust kuni tõusuni. Tuli seisab Vaatepiirist 16 2 / 5 jalga kõrgemal ja paistab 4—5 penikoorma kaugusele. ..RemJsm." nr. Ähismaja «Aitamise mõte on kitsamas ringis liikumas. Kawatsetakse Soome eeskujul maja ehitada? kus Iga üüriline ühtlasi ka oma ette majaomanik on.. Kui ühemõttelisi tarwiline jagu kokku saadaks, siis hakatakse  maja ehitama, kus elukorterid eeskujulikult sisse on seatud. Malmis maja ei soomita mitte osta, sest et praegused majad äritegemise põhjusmõttel üürikasarmuteks  on ehitatud ja ajanöudeid ei täida. Mõeldakse kedagi Helsingisse saata, kes sealsete ühiselumajade ehitamisega ja majawalitsemise wii siga lähemalt ennast tutwustaks ja siin sealse eeskuju järeie  asja korraldab. Mhade atwA W-Mendsmwe. Selle küsimuse üle kõneles Peterburi politikalises klubis W. Andrejemski. Ta tõi hulga näitusi teistest riikidest, kus pühade arw palju Väiksem ou kui Wenemaal. Näituseks ou Saksamaal 60 püha, Prantsusmaal 62, Schweitsis 58, Ühisriikides 1 — 59, niisamasugused armud on ka teistes riikides? kuna Wenemaal terwett 91 —94 päewa pühitsetakse. Arwatakse? et iga tööpäew 50 —60 miljoni läheb maksma. Nõnda oleks Wenemaal aastas  pidude eest iy 2 —2 miljardi kahju k anda. Selle küsimuse kohta on riiginõukogus eelnõu kokku seatud. KohakuuttnÄe-Wltwrite tegewuse kohta on kohaotsijate  teenijate keskel sagedaste nurinat kuulda. Kaebatakse?  et nad teenijatelt.suuremalt osalt ainult raha ära korjawad? tõsist kasu aga neile wähe toomad. Nõnda nimetatakse Dunkri uulitsal olewat proua Kühne kohakuulamise-kontorit kui teenijate peljat asutust.  .Iga teenija, kes kohta soowib saada, peab kontorisse  50 kop. sisse maksma. Kontor aga hoolitseb ainult selle eest, et teenijatelt sissemaksu s aada. Edaspidise  teenijate saatuse üle ei murra ta sugugi pead. Teenija Võib siis igapäem kontorist järele Mida, kas ehk mõni koht saadumal on? Ja nõnda käib mõni teenija kolm kuud igapäem kontoris, ilma et tal niisugusest käimisest Vähematki kasu oleks. Asi iukeks  nõnda sisse seada, et kontor ainult siis raha teenija käest mõib nõuda, kui ta teenijale tõeste koha muretseb. Praegu aga lubab iga niisugune kontor teenijale, kes 50 kop. sisse maksab, niisuguse koha nagu tahab. Lubab ainult seda, aga lubaduse täitmise  peale ta ei mõtle. Ja kui siis ka mõnel Vähesel õnneks läheb kontori läbi kohta saada, siis on koht enamaste niisugune, et teenija seal maewalt üle 24 junni wõib teenida, sest et kontor selle järele sugugi ei küsi, kes ja missugune inimene enesele teenijat otsib. Nõnda mõib juhtuda, et waene, ilma kohata teenija kontorile oma Viimased kopikad ära ohrverdab ja siiski ilma kohata jääb. Enne sellele asjale parandust ei tule, kui linn omale töökuulamise-kontori arvab, mis töökuuiamüt maksuta Soowida jääb, et soe Varsti siinniks.  Praegu aga peaks linnawalitsus järele Vaatama, kas olemad kohakuularrnse-kontorid küllalt ustawalt ja erapooletult oma tööd teemad, sest siin on enam kui kusagil rnujal kuritahtlist tegemast karta. s. MälerMiUn ringreisi paneb tuttav, malemängija  Mieses Tallinnas, Tartus, Pärnus. Riias ja Liibamis sisemiste asjade ministri lubal toime. Õnnetused ja kuritööd. Kä?a«neeste kadumine. Õöl waslu reedet on Wmdawist  rvätja sõitnud kalameeste paadid jälle tormi kätte sattunud. Mõned nendest on aurulaemad ~Reptun"  ja ..Kolgmann" tagasi toonud, kuna kaks paati pilhapäewa hommikul weel puudustwad. k. Äkiline su nn. Eila leiti 44-aastane Kehtna walla talupoeg Tõnis Maripuu oma korterist,' Tom- Waestekooli uulitsal, woodis surnult lamawat. Surnukeha  juures wõetakse arstline jarelwaatus ette. f. Wargits. Eila roarastati järeltehtud rnõtme abil Allemani uul. nr. 62 Matwei M. korterist rnitmesuguseid  riideid ära. Kirjad toimetusele. Austatud ..Päewalehe" toimetust palume alistusroale  õiendusele kohe ruumi lubada: „ Päewalehe" e ilases numbris seisab teade, et J. A. Rahamägi „Wirulase" toimetuse liikmeks on tuinud.  See teade ei ole mitte õige. Hr. Rahamägi teeb ainult lehe korrekturi ja õiendab ärilisi asju, lehe toimetamisest ek wõta ta aga milgi kombel osa, e: önwTfcff toimetusetüö peak mingit mSja ega w toimetuse ruumides. Tallinnas. 17. now. IR>9. r.Wirulase" toimetuse liikmed: M>. Kubel,- P. Õlak, loh. ReMhal. Otto Peterson. A. Kamps, P. Erünfeldt. Toim tähendus: Ka meie usu me 7 tf hr. ,-.Wirulase" ärilisi asju õiendab. Mis sellesse puutub,- et korrekturitegija mitte toU Inetuse liige ei ale, siis on senini Eesti' ajakirjanduses teises arroamises oldud. Kuulutustes on wähemalt 7,Wirulane" ise endiseid korrektorist hr. Cvlli kui ka hr. Weskit toimetuseliikmete hulka lugenud. Pealegi ei töötanud Viimastest kumbki toimetuse ruumides. Austatud "Päewalehe" toimetus! -Lubage mulle siin Teie tähelepanemijt Ws haluni ajaloolise mea peale juhtida, mis ..PaeroNlehe" nr. 262. numbrisse „Tükikene kroonikandjate elust" on sattunud. Tähendatud Iman Antonowitsh ei olnud mitte 111, nagu teda (isegi tähtedega /.kolmas") mitmes  kohas Teie kirjatükis nimetatakse, maid VI (kuues) ja Wallises nimelaudu 1740—41, Iman 111 Wassiljewitsh  walitses aga 1462—1505. Et siin mitte enam trükiweast juttu ei rdõi olla, oleks wist küll footofe totu, kui toiga moalikult ära õiendataks ajaloo-> tikkude ekstarwamists kõrwajesaatmiseks. Austades K. Satter. Telegrammid. Peterburi telegrafi agenturi poolt ) Poterhtrist. Peterburi poole peal Võeti salakoos-! oleku pealt 100 inimese ümber kinni, nende seas ka ükH riigiduuma liige. Keisri Majesteet käskis, Soome peasõjakohkt ärakaotamise mõttel, Soome senati selle kohtu ärakao» tamise KeiseÄiku käsukirja eelnõu kokku seada. Bakist. Öösel mastu 16. noroembrit tungisnoad 3 sõjariistus isikut Shibajemi nastawabrikusse. sidu-> siroad wahimehe ja ahjukütja kinni, rõömisimad plch» tinast nõu, mis 13 tuhat rubla määrt õu, Üra fct kadusiwad. : Ltibawist. Siin saadi rewolutsionilise organAat» sioni jälgedele: peale 40 inimese roõeti mangi. Peterblucfft. Riigiduuma liige,- keda salakoosolse kutt kinni Võeti, lasti pärast isiku kindlakstegemU lahti. ! - Soome kindralkuberneri abi kindralmajor Seiit on Soomemaa kmdralkuberneriks nimetatud. Sõjakohus maatas talupoja Beljajemk süüasjal läbi keda linna pandimaja kassapidajanna katlale tungimises süüdistatakse ja Mõistis Beljajeroi surma. Madridist, Ministrite nõukogu otsustas Atlateri mäe oma allamõtmife puhul sõjamäe jägufidi Afri-» kast kodu tooma hakata ja niisuguse korra! jqreleZ kudas kindral Mann seda Võimalikuks arwaA Konstantwopolist, Persia piirilt tulewad! teated tõsiste kokkupõrkamiste üle, mis Türgi sõjamäe jch kurdide Vahel on olnud. Palju kurdlasr on surma saa-> nud, nende seas ka kaks peajuhtt. Türklased kao-» tasrwad 60 meest lmawatütena ja surnutena. TawrWt. Mõne päewa eest saatis kindralkuber-» ner Rahim-khani wastu 300 ratsaniku Välja. 16b now. tuliwad salga laiali pillatud jätised,- karagefidtl ratsanikkudest tagakihutatud,- linna tagasi. l6. noVembril oli Anas maa» Värisemine, mis 7 sekundi kestis. Majade korstnad langeswad koku. paljude majade seinad lõhkesimav»' Ilma- (meteorologia-) teated. Talliuiia sadama meteorologiajaamast, 17. nowembril 1909. Seda ja teist. ISjurm naeru tagajärjel. Iseäralik surmajuhtumine oli. nagu ~Daily News" teatab. ühes Birmmghamj lõbustusekohas. Seal andis kunstnikkudetrupe etendusi.- mis pealtwaatajaid wäga huwitasiwad. Kuulajais hulgas oli ka üks wana naisterühmas. kes nalja osal etendaja üle nõnda naeris, et ta minestusesse langes. Juurdekutsutud arst iv õis ainult südamerabanduse ta-s gajärjel juhtunud surma kindlaks tunnistada. Üle-- aru lustisine kuulajanna oli juba 61. eluaastas. ..JZllstkettnd" sa«. Parifis sünnitab praegu asumaade  walitsuses ettetulnud kentsakas juhtumine õige palju nalja. Prantsuse asumaade miniSterium kolis ümber, kus juures walitsuse aktimaterjali seas huwitawaid dokumentisid  leiti. Nendes leiti terwe uus asumaa üles. Jutt on siin nimelt Panama l ligidal olemast tibatillukesest  Klippenjoni saarest, mille PrantsuseniaU 1883. a. oma alla mattis, ilma et edaspidi sellega tegemist oleks teinud. Alles hiljuti mõttis Mehiko riik saarekese oma alla. Selle juures ettetulnud diplomatilise  konflikti juures ei suutnud Prantsusmaa oma õiguseid saarekese kohta küllalt tarwilisel mõõdul dokumentide abil põhjendada, nõnda et saar kaotatud näitas olema. Nüüd leiti lõpuks ümberkolimise juures kallid aktid üles. mis Prantsusmaale saarekest? peale ümberlükkamata eesõigused annawad. ~Weel üks Ümberkolimine ja meie asumaade riik suureneb kabekordselt!"  armas keegi naljahammas ministeriumis selle äkitselt tabama leiduse puhul. Kudas mdM frhah ennast lõbustad. Troonilt äraheidetud Persia schab tunneb ennast Odessas päris  kodus olewat. Pea igal õhtul wõib teda kobwimajadcs näha. Ka tsirkuses käib ta õige sagedaste, kusjuures tck millaski ära ei unusta lõbukohtade direktoritele ettekannete  üle oma rahulolemist awaldada. Iseäralist humitust näitab schab kiwitrükkimise ja muu nUuguse  tõõstule wastu üles. Mobamed All on õige õpihimuline, ta wõtab Wene ja Prantsuse keele tundisid  ja uurib ka muid asju. Schab labkub warstt Odessast. Ta olla Krimmis omale toreda losfl osknuv. Nr. 2«4 PKSWORsht. 1909. Wastutaw toimetaja G- E. Luiaa. Väljaandjad J. Luiga ja B. ManS. Ella k. 1 p. Eila k. 9 5. Täna k. 7, h. Barometer m/m. . 755,9 757,4 758,5 Termometer 0 . . —5,2 —7 —11 Niiskuse % . . 71. 83. 86. Tuule siht ja — SW N kiirus Om. 1 sek. lm. 1 sek. 3 m. 1 seks Sademed m/m f 00 (X) 0,0