Sakala Mikjanäis, 6. G^tobril. 1905. llmub kaks korda nädalis, liga eSmaspaew ja uekjapaew 28-as aastakäik. Politika, kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hind - aaStaS poSttga S rbl. V 0 kop. poStita rbl. Sv kop. knn pääle » , F » » RLiljamaale aastas k „ pooles aaStaS Zt . «v » Ükfik nummer maksab ii kop. Kes 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata ehk 7 protsenti. Toimetuse adresS: „Sa?alk" toimetusele, Wiljandis. Wenekeeles: kH rsssru SH HvüXSSH. Kuulutuste petitria ruum maksab S kop lehe eesotsas 1S kop. Üles peremehed! Nagu lugejad minewasest numbrist leidsiwad,  on Wana-KaristeS ilma maata talupoegade  ja põllutööliste koosolekul otsuseks tehtud, ühte ülemal tähendatud rahwaklaSsi asemikude kongressi novembri kuu lõpul Wiljandis kokku kutsuda ja on ka juba selle kongressi päewakord välja kuulutatud. Eelkoosolekul wälja walitud aSjatalitajad isikud on ka juba Liian- ja Eestimaa  kuberneride juures, kui ta Peterburgis lubasaamise  pärast tarwilisi sammust teinud. Oma iseloomu poolest on seesugune ettevõte  meie kodumaa elus suutu uus nähtus ja et sellel meie põllulise majanduse kohta wäga suur tähtjas on, siis on tingimatult waja, selle nähtuse  pääle kõige suuremat tähelepanemist põörda. Kui meie siin kohal peremeestele üleskutset avaldada otsustasime, fiiS seisis meist see mõte kõige kaugemal, nagu tahaksime kuidagi viisi ilma maata talupoegade ja põllutööliste waStu wälja aStuda, just viimaste eest oleme alles käesoleval  aastal ja ennegi kõige suurema kindlusega wälja astunud. Et aga meie lugejate suurem hulk talu peremeestest ja sellega ühtlasi palgatud  töö jõuudude pidajatest koos seisab, siis ei võinud meie teifite, kui et endid nende poole pöõrda ja neile südame pääle panna, et nad praegust tähtsat silmapilku mitte tuimalt  mööda minna ei laseks Ja seda ei tee meie mitte üksi pöllupidajate-peremeeSte, vaid terve kodumaa majanduSlise hää käekäigu ja kõige otsekohesemal joonel just ka palgatud põllutööliste eneste kasude pärast. See oleks eksitus ja ajanõuete võõriti mõistmine,  kui tõendada tahetaks, nagu ei tarvitseks palgatud põllutööliste olukord mingit uuendust ega parandust Parandusi on tööandjate, kui ka tööliste mõlemapoolseteks kasudeks tingimatalt waja. Milles seisavad aga need parandused, mis mõlemate pooltele ja ühtlasi kodumaa põllumajanduSlise  HSS käekäigule kasulikud on? Waat, see on küsimus, mille pääle peremehed praegusel ajal waStust otsima ja andma piawad. Peremeestel ei ole sugugi asja, põllutööliste ja ilma maata talupoegade ühendamise pääle vaenulikult waadata, päalegi tuleks see ükskord  ikka, sest ajaratast paigal hoida ometi ju ei saa. Aga kuna töölised korraldatud koguna Välja aStuwad, siis piawad ka tööandjad korral- datud olema. Kui see mitte nii ei ole, siis võib ainult kahjatsemife väärilisi kokkupõrkamist ette tulla, mis mõlemate pooltele, sellega ühes terve kodumaa põllulise majandusele ainult kahju võiks tuua. Meie ei taha siin kohal sugugi nõuuandma hakata, mis peremeestel eneSte kasude kaitsemiseks tegema tuleks hakata, see on peremeeste eneste asi. Meie soowirame soojalt ainult seda, et peremehed  võimalikult pea endi keskel kokku astuksiwad, et ühisel nöuul kindlat programmi üleö seada ja selle programmi läbi viimiseks kõiki tarwilisi sammust aStuda. Asi piaks sellepärast seda rutemalt  ühise läbirääkimise alla võetama, et põllutööliste  ja ilma maata talupoegade koosolekul, kui see teatud tähtajal ärapeetud saab, põllumeeste seltside asemikud ka peremeeste ühiseid arvamisi kuuldavale wöikfiwad kanda. Peremeeste seisukord on, üleüldiselt vaadates,  praegu palju tõsisem, kui töölistel. Töölisel on päaaSjalikult kahte asjaolu silmas pidada: palga suurust ja töö tingimisi; peremehele paneb aga elu hulga ja mitmekesiseid nõudmisi ette. Kes nende nõudmistega valmis saada ei oska. langel; muidugi möiSta. et langemine veel rohkem kasvaks,  kui nõudmised vee! mitmekesisemaks ja raskemaks lähaksiwad ja peremehed endile mingisugust  ühiseid pääseteest otsinud ei oleks. Ka seda ei hakka meie nõuuandma, kus ja kuidas peremehed oma olust arutusele wötaksivad, - see sünnitaks vahest enneaegseid ja üleliig, seid sekeldusi. Otsustagu ka seda need. kelledesse asi otsekohesel joonel puutub, ise. Kuid üles piawad peremehed astuma, ühiseid edenemise teesi otsima ja enestest nii kindla ühisuse looma, mis ajatormidele waStu suudaks panna ja meie maa pöllulist majandust kardetavale kõikumiste eest hoida. Ja mida laiemalt peremehed selles asjas  ühisusesse astuvad, seda parem! i Linna- ja semstwo tegelaste kongress. Nagu lugejad teadvad, peeti selle kuu keskel Moskvas linna- ja semstwo tegelaste kongress ära, mille töödest ka oma lugejatele juba lühidelt  teadustanud oleme; ometi on selle kongressi tööd ja otsused nii tähtsad, et neid laiemalt tähele panema piame. 15 septembril oli kongressi lõpulik  istumine. Juhatajaks oli selkorral krahv Heideu, kes ette pani. majandusliSte küsimuste arutamise juurde tagasi pöörda. Kõneleja prohwessor Manuilow  seletas,  et büroo, kes oma endist otsust alal hoiab ja oma ökonomistist programmi teatawate kohtadesse  ette paneb, seda praegu ümber töötatud kujul uuesti ette kannab Büroo soowitab selleparast,  seda programmi kuulatada, ja kui kongress  selle arutamist wöimal>kuts piab, siis seda, edespidiseks väljatöötamiseks laiali saata. Uuesti läbitöötatud majanduslik programm on, Herzenfteini seletuse järele, kolme osasse ära jaotatud: esimeses on põlluline (agrar) küsimus ja pruugitama maa platsi suurendamine, teises tööliste küsimus ja kolmandamas  üleüldine  rahaasjanduslik politik (maksusisteemi muudatus)  puudutatud. Põlluline küsimus. Uue programmi määrused on järgmiste punktidesse kokku wöetud. Esimene jaoskond: 1) Niihästi ilmamaata ja wähafe maaga, kui ka teiste wäikeste maaomanikude pruugitama maa platsi suurendamine, mis isiklise töö alustele on põhjendatud, kroonu maade Välja jagamise läbi, kuna tormilisel korral walitsus aga ka era maaomanikude käest maid ära wõtma piakS, selle eest, õiglase hindamise järele, selle praeguste omanikudele  tosn andes. 2) Lahti-ostu maksude ära kaotamine. 3) Laialine riiklise abiandmise korraldamine Väljarändamise ja Väljarändajate majanduslise olu korraldamise juures, missuguseks otstarbeks talurahwa põllupanga tegewus uuendatud piaks saama. 4) Rendi olude seaduseandline korralda» mine; renditama maa pruukimise lihtsamaks tegemine;  rentniku õiguste kindlustamine nende kulude  kättesaamiseks, mida ta renditama maa parandamise  juureS kannud, aga mida ta enne rendiaja lõppu tagasi pole saanud, ja üleliigse rendi hindade tõusmise waõtu töötamine nende korraldamise läbi. 5) Põllutööle palkamise seaduste uueSti labiwaatamine,  selle otstarbega, et mõlemate lepingu tegewate poolte ühesugune öiguS kindlustatud saaks; põllutööliste kohta wabriku tööliste seaduste  maksma panemine, pöllutõöStuse tingimist silmas pidades.