näikse Kurejaare elanikud inglaste sõja sõnumitega ühe pulga pääl seiswat. Iga aaSta hüdaldatakse siin, et „patisaksu" ikka palju wähem olla, kui endistel aegadel, aga siisgi on neid siin üsna rohkesti näha. Inglased karjuwad ka et nii ja nii palju burisid ära olla tapetud ja kinni möetud, ja siisgi on burisid weel küllalt, kes inglastele  meele tuska teemad. On näha, et niisugune „karjumise" haigus üsna ülcüldine  on. Sel suwel wõetakfe meie Ew. Lutheruse  kirikus suurem parandus ette. -- Esimesel Nelipühil oli siin kõue-wihma, mis ärakuiwanud loodusele wähe uut nägu andis. Siisgi oli wihma wäga pisut, nõnda et põllumees  praegugi weel kurwal meelel tulewikusse waatab. Sel korral lõi ka wälk Schmidti jahuweskisse  sisse, mis küll suuremat kahju ei teinud. Sõrioest. Aurulaew „Triton'' jäi 18 mail Riiast Hamburgisse sõites Sõrme kaldas  liiwa sisse kinni. 20. mail päästeti ta jälle lahti- Laewal oliwad milt ja munad  pääl. Esimesel nelipühil oli ka siin kange kõue ilm. Wälk purustas Kargimõisa  aias kaks puud ära süütas 14 kalameeste  maja põlema ja on weel muud kahju teinud. Kihekomml lasknud soldat nalja parast ühe nooremehe maha. Räägitakse et soldat purju? olnud. Ühes talus hakkanud ta siia ja siia püssiga  laskma. Wiimase püssitäie sihtinud ta selle päälc, keda la maha lasknud. Kui mees näinud, et ta Päälc sihitud, kummardanud ta küll maha, aga selle läbi oligi kuul just pähe tunginud.  Asi on uurimise all. Teisel nelipühil läks rittmeistrr T. hobune Taawi kõrtsi juures kargama. Rittmeister  ise hüppanud wankrilt kahjuta maha, aga tema kutsar, üks soldat, wisatud nii õnnetumalt maha, et see oma sääre luu ära purustanud- Õnnetu soldat saadeti  linna sõja-laatsaretti, kuhu ta öösel kellu 3 jõudis. Hobune wöeti Kerla ligidal kinni, kus ta üleni märg oli ja wiidi Kerla wallamajaSse. Karjast. Leisi endine kroonu kõrts muudetakse rohma thcemajaks, kuhu kõik EeSti ajalehed tellitakse ja ka raamatukogu asutatakse. Ka saab sääl teekäijatel öömaja  odawa hinna eest saada olema- Mees, kes sinna sisse asub, olla juba kaubeldud; ta saada 60 rubla aastas palka- Maja saada, kuda „E. P." teatab, Saaremaa karskuse-kuratoriumi poolt abiraha ja saada ka kuratoriumi walitsuse all töötama—  Jälle on tükk ilusat metsa meie pool kauplemise all, mida üks seltskond tahta ära osta ja wäljamaale toimetada. Nii lähemad meie Saaremaa ilusad metsad kõik aastate jooksul wäljamaale, kuna nende asemele kõrbenud ja oksapuruga kaetud lagendikud  jäämad ja meie Saaremaa aegamööda  Sahara kõrbe sarnaseks muutub. Et meil saarlastel enestel edespidi ka puid majaehitamiseks tarwis on, selle pääle ei mõtle meie metsade omanikud sugugi. Mustjala kihelkonnas, Küdeme rannas, ehitati möödaläinud suwel kolm uut lacwa, mida sel suil loodetakse merde saata. Kewadel  on jällegi kolme uuega ehitust alustatud.  Enamisti on kõik Wõhma küla meeste omandused. Triki rannas ehitawad Hiiumaa mehed ka suurt tublit laewa, mida ka sel suil tahetakse merde lasta. Laewal saab osalt tammepuu wärk olema. „E-P " Jurjewist. Wõlga jäänud wallamaksude sissenõudmine talupoegade käest, kes mõisamaa pääle elama asunud, sünnitas seni mitmeti segadust. Wallawanemal ei olnud, kui ta mitte ühtlasi ka mõisapolitsei kohusid ei täitnud, õigust niisuguste talupoegade käest wõlga jäänud wallamaksusid sisse nõuda ja mõisapolitsei ei olnud selleks kohustatud; sellepärast anti niisugused sissenõudmised maakonna-politsei kätte- Et aga see maa- saab, niipea kui märkab, et meie sõja wastu Valmistame, meile kaela langema. Sina ei saa, kui sina ka tahaksid, oma käewarrega oma isamaad kaitsta, sest sul ei ole ju teda. Meie kõik peame isamaad teenima ja tema eest wälja astuma, olgu see oma ihu, raha, ehk ka auuga ja sina peaksid meel rõõmus olema selle üle, et omalt poolt ka meel isamaa kasuks töötada wöid. Meil ei ole ju wõimalik muul teel oma saladust marjata. Sina saad meie käest nii palju raha, kui suli aga tarwis läheb, lähed wõõra nime all Euroopa, toimetad sääl meie tarwilikusi sisseosteid ja tuled tagasi,  kui sulle selleks käsku ja luba anname. Mina jätan sind nüüd pooleks tunniks üksi, et asja üle järele mõtelda wöid. Jumal  olgu sinuga ja pöörgu sinu südant meie ettewõtte poole. Krüger läks toast wälja ja Dommers aStus akna juure ja wahtis jäält wälja, pilguga, Millel ühtegi arusaamist ei näitnud olcwat. Mis praegusel silmapilgul tema isalik sõber, president Krüger ja isamaa temalt nõudsiwad, oli tema meelest palju hirmsam kui surm söjawäljal. Ning, ometi tema pidi sõna kuulma. Just kui soldat  wiiwitada ci tohi, kui tema ülema kask teda surma suhu saadab, nõnda oli ka temal ainult sõna kuulda, ehk temalt sel korral küll raskemat asja nõuti kui surma minemist. Tema kannatuse aeg ei pidanud küll igawesti kestma, aga mida saamad tema sõbrad ja sugulased temast mõtlema, kõigepäält Anna?! Tema Dommers, Anna filmis, üks petis ja waraS! Ei, see läks üle tema kannatamise jõu! Parem ka kõige hirmsamad surma surra, kui tema silmis auutu olla! Dommers langes maljuSti ägades tooli pääle, surus käed meeleheitlikult silmade ette. Ja kui isamaa selle läbi inglaste kätte langeks, et sõja wastu ettcwalmistamine enneaegu teada saadi, mis siis? KaS fee ei olnud siis tema süü läbi? Tema wõis ju ometi aidata ja ei teinud seda oma kasu püüdmise pärast. Wnda istus tema wesl hirmsas hinge-- piinas, kui president jälle tupa tuli. Krüger nägi tema hinge piina wiltu kistud näo joontest, et tema weel otsusele jõudnud ei olnud. Krüger astus tema juure. Tema nägu oli pehme ja kaastundaw- Tema pani oma käe Dommerssi terwe käe paale ja surus seda soojalt. (Järg tuleb.) Möndasugust. Uutmoodi sõidunõuu on keegi soomlane  wälja mõelnud. See on wene, millel sukse moodi jalased all ja purjud pääl. Sellega wõib hää tuulega lume mõösa edasi sõita nii et tuisk taga—  Naestc-õiguse taganõudjad on Norras  suure wõidu saanud. Riiginõuukogu on naesterahwaSte kange päalekäimise mõjul otsustanud, et edespidi laulatamisel enam ei nõuta, et mõrsja peigu „oma abikaasaks ja isandaks" wastu wõtab, watd ainult abikaasaks. Norra naestel pole siis enam waja „meeste sõna kuulda." Eks saa näha, kas ja millal see uuendus ka mujal maad saab. Inglise kadunud kuninganna Winoria oli laulatuse korral küll otse soowinud,  et „isanda" sõna laulalusetöotusest mitte wälja ei jäetaks, mida laulataja küll tahtnud teha, arwates, et see walitsewale kuningannale ei sünni, kedagit teist „isan daks" saada. Aga kuninganna arwas teisiti. skuna uit wanas rimas „naesterahwa wabaStajad" oma püüetes sammu edasi on saanud, on nad „uueS ilmas" Amerikas, kus see ju õige kõrgele järjele jõudnud, tükati läbi kukkunud. Amerikas otiwad ju ivaga paljudel ametikohtadel naisametnikud. Kuid nad on kaalutud ja kergeks leitud; ning nüüd hakatakse neid enam ja enam jälle ametist eemale hoidma. Süüks antakje, et nad oma riiete kohendamisega  ja peeglisse wahtimiscga liig palju  aega wiitwat. Suur leidja Edison on tükk aega nagu puhanud, nüüd aga olla temalt uus asi tulemas, mis wist oma tähtsuse poolest kõik muud üle lööb. Ta olla uue akumolaturi (jõuuhoidja) walmistanud,  kuhu tormiline arm sõudu wõib sisse pannu, nagu silgud karpi ja siis seda ligi wötta, ning sääl tarwitada kus ivaja, nimelt aurulaewadel, raudtee wedurites, rehepeksu masinates jne. Sel moel wõib siis aur üsna ainelist lahti saada, kiivisüte  wäljakaewamine ühes kõige selle juures oleivate  hädaohtudega saab asjataks, kõik tarwiline jõud, aga ka soojus ja walgus, sigitatakse suurtes ciektri-tööstustes, kus! siis iga mees oma akumolaturi  täidab ja selle nagu jahuwaka meskilt koju wiib, ning sellest aga seda märki siis nii palju wõtab kui süda kutsub. Igas majas on oma jõuu, walguse ja soojuse ait. Oh põlwekest, mis siis küll tuleb! Amerika ühendatud riikides elab 3838 millionäri, päälegi niisugust millionäri, kellel igaühel mitu millioni -varandust on. Läbistiku tuieb iga 20,000 elaniku pääle üks millionär. Üleüldse on neil millionäridel kuuSteistkümmend milliardi dollarit warandust. Naljaks. Koolitoas- Koolmeister: „Kuidas on mees paljuses Anni." Anni: „Mehed." Koolm.: „Õige aga laps paljuses?" Anni: „Kaksikud." Kõrva pauk. Soldat: „Need uut moodi püssid on ikka riistapuud küll need paugutawad hästi kaugele." Kütt: „OH, seda ma tean! Ei minugi püss nendest taga ole. Kord läks mul püss kogemata lahti ja kuul lendas maa sisse nädal hiljem kuulsin, et mu pauk NjmJorkis ühe koera maha sirutanud-" Mõtte-terad. Lapsed õpiwad lühikese ajaga kõnelema; waikimist  ei jõua aga nii mõnigi terwel eluajalgi ära õppida. Alandust auustab ja nõuabgi igaüks, aga uhkust taga ajades leiab hariva mõni esimese tarwitamiseks aega ja mahti. Kui süütegusid niisama põlataks, nagu neid karistatakse, siis neid küll wist ei leiduksgi. Naene on taewa kõige parem ja kõigi iviimane anne. M 22 Saarlane, 1901