olek peetakse sellekohaste ajutiste seaduste põhjal ära. Nendest seadustest on ringkirja tz 3 üles tähendatud: „Koosolekul ettepandawate  küsimuste hulgas ei tohi neid küsimusi ja kõneaineid olla, mis kooli administratsiasse (walitsus) ja ka teiste määruste ja scltSkondliSte asutustesse puutuwad ja üleüldse neid küsimusi, mis kooliõpetaja tegewuse piirkonnast oma koolis  wäljaspool on. Miitawist. Kui palju kroonu Kuuramaa  koolide pääle aastas ära kulutab. Nagu „Kurl. Gub. Wcd." teat., anda praegusel ajal kroonu 200,000 rubla Kuuramaa koolidele aastas. Selle hulka tuleb rahwakoolide gümnasiumide, kooliõpetajate  seminaride ja ministeriümikoolide walitsuste ülespidamise kulusid arwata. Liibalvist. Keegi majaomanik leidis oma krundi pääl kraami kaewates kahe nartsu sees haruldasi manu rahasid umbes 1000 tükki. Need on wase segist hõbeda sarnase karra korraga. Ühel pool on „(Zluistina" nimi, teisel pool kahe püäga kull 8 numbri ja „LoliäuB lõvanig," kirjaga. Aastanummer puudub. Leidja ei taha rahasid mingi hinna eest ära müüa. Peterburist. Lektoriks walimine. Ajalehed teatawad, et Peterburi 7. gümnasiumi  Saksa keele õpetaja muA. Karl Recha Peterburi waimutiku akademia Saksa keele lektoriks walitud. Senini oli ta juba siinse ülikooli juures era-dotsendiks. UsA. Recha on ka Eesti kirjanduses katseid  teinud ja sellepärast on ta nimi laialisemalt  tuttaw. Sõda rottidewaStu. Peterburi linnawalitsus  on Odessa eeskujul ka rottide waStu sõda kuulutanud, et need loomad juhtuma! korral katku edasikandmise poolest linnale kardetawaks ei läheks. 31. oktobril oli see küsimus linnawalitsufes harutamisel, kus otsuseks tehti asja wolikogule ette panna ja tormilist summa paluda, mis seks otstarbeks wõiks wälja anda. Moskwast. Waeste perekondadega naeste tarbeks asutatakse waeste eest Hoolitsemise  seltsi poolt Moskwas töötuba. Suurema osa raha on selle tarbeks krahwinna Bobrinski annetanud. Majasse seatakse mitmesuguste tööde ruumid sisse, kuhu naised päewal tööle tulewad. Nende laste tarbeks on iseäralised kambrid, kus lapsed ülewaataja ülewaatuse all mängirvad. Töömuretsemise on keegi herra Voss oma pääle wõtnud. Ka pandakse krahwinna Bobrinski poolt neile töötajatele lõbuõhtud  toime. Moskwast. Riiete-hoidmise raha. Kui palju Moskwa teatrites riiete-hoidmise eest maksesakse, seda näitawad järgmised arwud kõige selgemine, mida keegi Moskwa leht on korjanud. Solodownikowi teatri riidehoidmist  peab 100-liikmeline artell, kus igamees esimesel kuul 36 rubla jootraha sai. Nad arwawad, et igamees nendest S kuu jooksul 400 rubla jootraha saawat. Riidehoidmise õiguse eest maksab artell 30,000 rubla. Esimeste kahe kuu sissetuleku järele arwates, wõib artell 60.000 rubla talwe sees sisse wõtta. Nn maksawad moskwalased ühes teatris ligi sada tuhat rubla riiete-hoidmise eest; aga Moskwas ott üle kümne teatri! Saratowist. Kahju huntide läbi. Nõndanimetatud sadamametsades, 14 wersta  Saratowist eemal, sünnitawad noored hundid ühes manadega koduloomade seas suurt hawitust. Wähemad loomad purus-- tatakse ära, kuna suuremad ja wanemad loomad harukordadel puretud haawadega peasewad. Jelisatvetgradist. Kroonu posti rööwimine.  Nagu „Sew. Sap. Sl." teatab, langenud hiljuti rööwlid kroonu posti kallale mis Bobrimsist Jclisawetgradi läks. Rööwlid on 12,000 rubla raha ära riisunud.  Postiametnik, kes moega ja rewolwriga  ennast kaitses, on õige raskeste wigastatud. Riisujaid olnud 8 meest. Warsrhawist. Uus sissetulekuhallikas. Keegi Warjchawi ettewõtja on linnawalitsust  valunud, et see talle lubaks laternapostide  külge arstide, adwokatide, kontorite ja teiste äride kuulutusi kleepida. Ta tahta selle luba eest linnale 2000 rubla aastas maksta. Wäljamaalt. Londonist. Buuri kindralid Botha ja Delarey käisiwad, nagu teada, neil päewil Chamberlaini jutul. Inglise lehed teatasiwad,  nad käinud ministrit selle 8 miljoni sterlingnaela eest tänamas, mis walitsus hädas olewatele buuridele lubas. See pole õige. Botha, Dewet ja Delarep on märgukirja walmistanud, milles kõiki Buuri juhatajate nõudeid, mida walitsus täita ei taha, pikemalt põhjendatakse, ja selle kirja ou nad Chamberlainile ära andnud. Botha seletas kirja sisu enne suusõnal ja palus siis ministrit, märgukirja punktisid põhjalikule  läbikatsumisele wõtta. Ühtlasi palus Botha, et Inglise walitsus buuride Europa saadikutele Wessels'ile, Fischsrile ja Wolmarans'ile  luba annaks, Lõuna-AhwrikaSse tagasi pöörata; see palme on siiamaani mitu korda tagasi lükatud. Botha tähendus,  lord Kitchener öelnud temale rahutegemise  juures, ei ole waja seda tingimist lepingusse kirjutada, sest saadikute tagasitulemisele  ei tehtawat mingisugust takistust. Kuulu järele lubanud Chamberlain asja üle järel mõtelda, kuid enne tema tagasitulekut  Lõuna-Ahwrikast ei oodata selles asjas mingit otsust. Lõpeks andsiwad kindralid oma teekonna üle Europas ja Amsterdamis owaldatud üleskutse (rahaannetustepalwe)  kohta seletust. Kuulu järele reisiwad Botha ja Delarcy warsti Amerikasse. Schalk Bürger on Krügerile Mentonesse wõõrsile läinud, kust ta mõne aja pärast Lõuna AhwrikaSse tagasi läheb. „Uus Messias" on Londonis „üles astunud." Tema nimi on Pigott. Minewal  pühapäewal pidas ta awalikult jumalateenistust. Hoonet, kus see sündis, piirasiwad 4000 kuni 5000 inimest, kes Pigotti ta tulekul ja minekul kisa ja uilgamisega terctasiwad. Jutluses seletas Pigott, et ta tõsine Messias olla. Waieldi wastu. Wiimaks taheti mehikesele naha pääle anda, ja ainult suure waewaga läks politseil korda teda kaitsta. Londonis asuwa „Juudi asumaade panga" aktsiate müümine Wenemaal ja wäljamaalt sissetoomine on keelatud. Põllukiwi suuretükikuuliks. Dresdeni  sõjakohus mõistis ühe suurtükiwäe soldati kolmeks kuuks wangi. Soldat oli manöwrite ajal ühe põllukiwi laetud suurtükisse  pannud, et näha, kui kaugele suurtükk  kiwi wirutab. Kiwi on aga suurtüki, mis mitu tuhat marka maksab, nn ära rikkunud, et seda enam parandadagi ei saa. Paristst. Kirjutamise masina pimedatele onüks teaduste akadeemia liige Parisis wälja mõtelnud. See masin kergitada pimedatel kirjutamise ja rehkendamise äraõppimist ja temast loodetakse pimedate waimuwalgustamiseks  hääd abi. See on pimedatele, aga kui palju on ka weel hästi terawa nägemisega lapsi, kellede tarwis ei kirjuta- mise ei rehkendamise õpetamist ei ole, kes muretseb nende waimuwalguse eest? Kakskümmend korda ennast ristida lasta  on wististi kaunis raske tükk, aga sellegi poolt on keegi wenelane Parisis sellega hakkama saanud. Näib nagu oleks ta oma usuwahetusega äri ajanud, sest ta heitis ikka waheldamisi protestandi. Rooma ja Greeka-katoliku ja juudi usku ja olewat see läbi kaunikese sissetuleku omandanud. Roomast. Paawstl kõne 220 usurändajaid  kes Marlandi pääpiiskopi kardinal Ferrari  juhatusel teekonda Jtaliast Palestinasse algada tahtsiwad, on paawst järgmised sõnad kõnelenud: „Kui teie Jerusalemma lähete, siis juhtige pühast paigast oma pilgud Ztalia, Roma, Watikani poole. Mõtelge selle pääle, et, nagu Õnnistegija kannatanud, nii ka tema asemetäitja maa pääl kannatama ning oma waenuliste wõimualuste wangistuses iga päew kannatuse  karikat tühjendama peab." Kirjandus. (Lõpp.) Ükski inimlik töö ei ole ilma weata. Nii ka Kodukooli toimetamise töö. Mõnede wigade pääle, mis esialgul silma puutunud, juhin siin raamatukirjutaja  tähelepanemist, et neid puuduseid tulewaseS trükis mõimalik ära parandada oleks: lhk. 6: „ui" ei ole sünnis hüüdmise sõna, parem oleks „ai"! Lhk. 5: „vun" pilt on halb. ~õnn", „oinas" on piltide alla kirjutamata  jäänud. Lhk. 6: „Sein" pilt on halb. Lhk. 29: mis on „õle wori"? Wori on wähemalt mulle täiesti tundmata sõna. Üleüldse ei ole häälikute pikkuse järkude näitused mitte nii hästi õnnestanud, kui esimene jagu. Parem oleks olnud niisuguseid sõnu wõrrelda, mis muidu kuju poolest täiesti ühenäolised on, aga hääliku pikkuse poolest täiesti lahku lähemad, nagu: kalu, kaalu (sina), kaalu (otsima), meri, meeri, weerida (on raske j. n. e. Lhk. 30: mis on „mäele söõrdu panema"? Lhk. 33 : „kaera lipled" ? On ometi „libled"! Lhk. 49 : „Numred" õige on „numbri d". Lhk. 99 : „Jumal, keisrit kaitse Sa" tõlge ei ole hää. Lhk. 191: „Waikne öö" tõlge on puuduline, kui teda sellesama wiisiga laulda: „Püha õõ, õnnistud öö!" Wõi on see täiesti mõni teine laul^ Lhk. 194: „Lugema õpetajale" wõiks raamatu eesotsas olla: paistaks kergemine igamehe silma. Oleks parem kui kirjatähed joonte wahele kirjutatud  oleksiwad, siis saaks laps neid kergemine pärast kirjutuse raamatus jälle kirjutada. Sõnad ei ole aabitsas mitte igas kohas silpide kaupa trükitud. Ses peaks esialgul tugimata olema: kergitab häälikutest sõnade sünnitamist. Aegamööda wõiks silpidesse jaotamine küll ära jääda ja nimelt kordkorralt, et laps aegamööda sorawamalt lugema harjuks. Nende puuduste pääle waatamata jääb raamat ikkagi kõige paremaks meie aabitsatest. Ei wõi nimetamata jätta, et raamatu lõpul 2 lehte liikuma aabitsa tähti on: terme leht tuleb papi pääle liimida ja tähed wälja lõigata, siis wõiwad lapsed nendest kõiksugu sõnu kokku seadida, just kui tähtedega mängides. Raamatu hind on 30 kop., kallim kui senini ilmunud aabitsatel, aga seda mõrd on see raamat ka kaunim, kõwaSti poogitud, ja peab wist kauem wastu, kui kümme „Kuke-aabitsat," sest et laps hääd ja ilusat raamatut ka suurema hoolega hoiab. J. K ir ot ar, kooliõp. Toimetusele saadetud raamatud. Peerud- Esimine pundar- Kokku köitnud Aleksander Liblik- Tallinnas trükitud ajalehe Walguse (J- Kõrwi) kirjadega. 65 Ihk. 25 kop. Raamatus leidub Eesti paremate  luuletajate ja kirjanikkude, nagu A- Reinwaldi, M. J- Eiseni, O. GroSsschmidti ja teiste töösid- Sisuks on ilusad laulud, jutud ja hästi kordaläinud pildid. Lugeja leiab säält toitu maimule ja ilu silmale. Raamat oU pääle seda hääl paberil puhtalt ja ilusate tähtedega trükitud. 45. S aar l a n e. 1902