ning mõistis ta rahatrahwi maksma LO kop. ehk maksu jõuetuse korral 1. päewaks aresti. Laada päewal, 16. märtsil, oli Aleksander  Wäli mitme teise nokastanud seltsimehega  linna uulitsatest suure kisaga läbi sõitnud.  Et kaks hobust ree eeS oliwad ning nobedasti sõitfiwad, siis kukkus kolmas, wana hobune, mis ree taha oli kinnitatud, maha ja lohistati kahe esimese hobuse poolt tükk maad järele. Linnawahtide nõudmist tasamini sõita, ei pannud ta mitte tähele. Politsei poolt anti asi 1. jaoskonna rahukohtuniku kätte, kus see 8. aprillil harutamisel oli. Wäli tunnistati selles süüdlaseks, et ta üleüldist rohu on rikkunud,  politsei nõudmist mitte ei täitnud ja ilma põhjuseta loomi on waewanud ning mõisteti kuueks päewaks aresti. Paberosside ja sigarite päält wõetawa aktstfimaksu kõrgendus hakkab 1. maist maksma.  Ennem sisseostetud kauba äramüümiseks antakse kaupmeestele weel kuni 15. maini aega. Kaarmalt awaldab „Jsamaa" pitkema kirja, milles õp. hr. Passi tegewuscst pitkemolt räägitakse. Kirjutatakse kiitwalt uue oreli muretsemisest,  hariduse seltsi asutamisest, tangakudumise ja majapidamise kursuste toimepanemisest. Lõpuks tähendatakse  selle pääls, et nimelt wiimasel ajal Kaarma õpetaja ma>aS haiged abi, waesed toetust  ja igaüks tahket nõuandmist leiob. „Ja see on nii mitmelcgi suureks kergituseks. Seda kõike silmas pidades wöime küll ütelda, et K. õpetaja ja ta proua neile pakutama auStumise ja tänu õigusega ära on teeninud, sest „töö kiidab tegijat, ütleb wanasõna." Pühast. 28. paastu k- p. sõitfiwad kolm Pihtla meest linnast koju. Tee paal on üks nendest, W S- ühelt oma seltsiliselt 23 rubla ühes kotiga ja teisel pudeli wüna ja 1 rubla raha taskudest ära waraStanud. Warastud raha on W- S- käest osalt kätte saadud. Et wargus tee paäi edasi liikumise ajal toimetatud on, läheb asi ringkonna kohtu harutada. Karjast. 23. ja 24 paastu k. p. s. a. oli Leist walla wolikogu koos walla maksusid jagamas. Wallamaksu jagamise kord sünnitas wolikogu liikmete wahcl elawat waielust. Pätile pika nõupidamise jõuti häälte enamusi ga otsusele,  et iga maksumaksja peab käesolewal aastal  1 rubla 50 kopikat wallamaksu maksma, puuduw summa tuleb aga maade pätile ära jagada, nõnda, et iga kronnuwalla majapidaja iga teSsatini päält 15 kopikat ja päriswalla mees iga tessatini päält 10 kopikat wallamaksu maksab. Wäikjemad kohad alla 1 tessatini arwatakse terwe tessatini eest. Kroonu walla wolimehed nõudsiwad ägedalt, et kroonuwalla  maaomanikud päriswalla maarentnikkutega ühesuguse maksu alla saalsiwad pandud, aga enamus oli püriswaldade wolinikkude käes, sellepärast ei saanud kroonu walla wolinikud oma nõudmist läbi wiia. Tähelepanemise wäärt oli see, et ka üks kroonuwalla wolimees päriswalla  meestega hääletas, kuna aga enamasti ikka iga mees selle eest wälja astub, mis tema omale näitab kasulik olewat- Patile ülewel nimetatud maksu on wcel usulised maksud. Iga õigeusuline wallamaksu maksja maksab külakovliõpetajate palgaks 10 kop. ja iga Lutheruse usuline maksja 30 kop. Pätile selle maksab iga õigeusuline kroonuwalla maa omanik  IV- kop. tessatini päält ja päriswalla maa rentnik 1 kopik tessatini päält, kuna Lutheruse usulised maa omanikud K kop. ja maa rentnikud 4 kop. tessatini päält maksawad. Hariduse tähtsusest saawad Leisi walla esitajad ka hästi aru ja astufiwad hariduse tõstmiseks  sellega sammusid, et nad Õigeusu küla (abi) kooliõpetajatele palka suurendafiwad. Nüüd saab igaüks nimetatud kooliõpetajatest küla poolt oma terwe ümarguse summa 10 rubla aastas palka. Lutheruse usu külakooliõpetajad ei saanud küll käesolewal aastal selle rõõmu osaliseks, sest ct nad juba oma 30—40 rubla aastas palka saawad ja mõne wallaisa arwa» mise järele olla see juba küllalt suur palk. Pääle selle olla kooliõpetajal kerge ja lõbus amet, pole tarwis talwel külmaga kuhugile wälja minna. Wõib olla, ehk naeratab Lutheruse  usu kooliõpetajatele tulewal aastal õnn wastu, sist ühe korraga ci wõi ju ka wäga suuri hüppeid edu poole teha. Kergesti wõib ette tulla, et teised wallad edespidi hariduse asjas Leisi wallale järelegi ei jõua. Kuid wiletsemat  elu pole wist kooliõpetajatel praegu mujal kusagil, kui Karja kihelkonnas. —X. Põidelt. «Hääle" «N. 17 seest lugesin Poidelt sõnume, milles 27—28. küünla kp. Uuemõisa wallamajas rahukohtuniku tohtukoosolckutel  korrapidaja strashniku kohta keegi „wi" pilgates kirjutab, et ta ei ole nõnda usinat korrapidajat, kui siine strashnik on, weel kusagil kohtusaalis nägema juhtunud- Lahtine taskuraamat  käes, käib ta saalis olejate wahel ja küsib kordamööda nende nimesid, mida ta siis taskuraamatusse, ei tea mis tarwis, üles tähendab.  Eeskujulik! hüüab hr. „wi" lõpuks. Ja tõsi hra ~wi"- Korrapidaja oli täiesti omaS ametis, mis tema pääle pandud oli, hoolas ja korrapidamine oli eeskujulik. Seda tunnistas ka rahukohtunik mõistmise lõpul ja tänas strashnikku  hüä korrapidamise eest. Aga mis hra „wi" küsimise kohta «ci tea mis tarwis strashnik saalis olejate nimesid taskuraamatusse üles tähendas"  puutub, siis ei taha „wi" sellest küll mitte sellepärast aru saada, et osi tema oma kohta käib. Hra ~wi" kirjutab, et ta mõndagi korda kohtu saalides on wiibimid. Kuid fiisgi ei tea ta weel mitte, et kohtu koosolekul peab saalis» olijatel nii palju hariduse ja auutundmist olema,  et nad mitte isekeSkes jutustada ei tohi. Aga „wi", kes oma hariduse poolest teistest pügala kõrgemal seisab, lubas enesele kohtu saalis selefilistega juttu ajada; ka paluti „wi" ühes oma seltsilistega, kui päältkuulja, kohtusaalist ruumi puuduse pärast wälja minna, sest kohtusse kutsutud rahwast oli wäga palju. Aga „wi" ei pannud seda tähele. Et nüüd korrapidaja „wi" nime küsib, M on ju see kaunis arus aadaw.  Ju nüüd „wi" sellest ka aru saab- (odaliskide) iseeneSte wahel alati kiusu ja riidu teemad, mis mõnikord sultanilegi hädaohtu toob. Aga sultan ei wõi haremit lõpetada, sest siis oleks ka tal enesel ots. Iga riigi-ametnil püüab oma Mariele odaliski au haremis, sest et neiud haremis hulga kaaiawars ja würstinna aunime saamad. Harcm on alati kiusude, jonnide, riidude ja tempude pesa, ja sagedasti lähemad siit kurjateod ja wannutused wüija. Praeguse sultani Üle on odaliskid muidugi pahased, sest et ta neid küllalt tähele ei pane ega kallista. Ehk küll aastas umbes sada odaliski  teisele mehele läheb, eh! muidu haremist lahkub, jüüb nende liignaiste arm ometi täieliseks,  sest nende asemele astuwad kohe jälle teised. Sultani ema kingib tale aastas 20 odaliski, kellrst kõige ilusam sünnipäewal sultani ette tuleb. Iga odalisk saab haremist lahkudes 75.0 W kuldrubla kaasaraha. Kui uus odalisk haremisse tuleb, fiiS antakse talle tore ja hiilgan»  neljmhobusega tõld ja 6 teenert. Haremis tehtakse alati 6000 inimesele süüa, ja ülem kokk on terme mäe alamate kokkade ja tüdrukute walitseja. Ülfi kalade toimetamise osakonnas on 20 inimest, kes kalu peawad ostma, sest talu kulub nädalis 6000 naela ära- Üks kokk on aina sultani enese söögitegija. Keegi ei tohi sellesse kööki minna, kus suurele herrale sööki walmiStatatse. Sultan sööb kuldtatdrekutcft  ja suitsetab paberossi ja lschibuki (Türgi wecpiipu). Suitsusutamise ajal ei tohi keegi tema ette tulla, üksnes oma naestega ajab ta siis mõnikord, kui tahab, juttu. Lambal süda wistist häa, kuid lammas  siisgi lambapäü. Kus koormat õlgadel ei lasu, ei sääl ka kondi jõud ei asu. Mis, Dr. L. on teil üheainsa konnasilma  lõikamise eest 25 rubla wõtuud. Ma oleksin Teil selk raha eest kas terme pilli ära lõikauud Lätimaalt. Riiast. Möödaläinud märtsikuus mõistis Riia ajutine sõjakohus 1 isiku surma, 31 in. sunnitööle, wangiroodu 3, kindlusewangi 2, wangi 1, Siberisse asumisele 7, alaealiste kurjategijate  parandusemajasse 1 inimesi. Hariduse tõstmiseks Vallimaal püüdwat,  nagu „Rig. Zig." kirjutatakse, õpe« konna kuratov S. M. Prutshenko hoolega töötada,  kuna ta oma all olewasse õpekonda paremaid  õpejõudufid ja ka rahasummasid püüab nõutada. Nii olewat ta oma «viimasel Peterburi  sõidul riigiwolikoguliikmetega läbirääkimisel olnud ja lootwat walitsuse poolt õige suuri summasid saada. „Wir." Kaugemalt riigist. Peterburist. Pääministri Stolppini Peterburi  sõitmist oodatakse suure põnenmsega, «ida oodatawate sündmuste abil seletada wõib. Oma ärasõidul ütles Stolypin, et ta 7. aprilliks tagasi jõuab. Nüüd on ministrilt aga teade tulnud, et tema termis wcel küllalt paranenud  pole. Päämimster jõuda kõige hiljem IS. aprilliks Peterburi. Talwewiljaoraste seisukord ja tulemase lõikuse lootused on teadete järele, mis üle riigi statiStika-keskkomiteesse, Peterburisse kokku tulnud,  60 Wenemaa kubermangus talwemiljaorased  hästi üle talwe läinud: igal pool on lumi neid külmade eest rahuloldawalt worjanud, kaebtufi kewadese wce- ja jääkahjude üle pole meel kuuldawale tulnud. Et suuremas hulgas kubermangudes orased sügisel häükorralises olekus  talwelatte alla läksiwad, siis on lootused praegu tulemase lõikuse kohta rahuloldswad. Moskwast. Suur tulekahju oli öösel wastu Lihawõtte wiimast püha Mõskma linna pandimajas. Ärapõlenud asjade «väärtust hinnatakse 89—100,000 rubla pääle. ühtekokku  oli pandimajas tulekahju puhul IV- miljoni  wäärtuseS asju hoiul. Nowotscherkasskist. Doni jõesuus on kalapüüdmije komando ja rööw-kalapüüdjate wahel tulewahetus olnud. Palju wõrkusidon ära wõetud. „Wir." Astrahanist. Üks waene kalamees püüdis  wöikese küsiwõrguga ühe suure, marjatäis, 60. puudalise beluga-kala kinni. MeeS müüs oma püügi 1200 rubla eest ära. Tschernigswist. Jäitegi Sawitski. Tükk aega waikmud rööwel Sawitski on ennast jälle kuulda annud. Wiimased „wägitükid" on samasugused hulljulged nagu endisedgi. Worobjewka mõisas, Nowosõbkowki kreisis, peeti hämariku. Oli kell S õhtu, ja wiinawabriku töölised, 50- 00 inimest, walmistasiwad oma kasarmus une wastu. Korraga ilmusiwad kasarmu uksele kolm inimesekuju.  See oli Sawetski oma kahe seltsilisega. Sawitski  hoidis kummagis käes rewolwrit. Waadake, wennad, ütles rööwel töölistele, istuge rahulikult paigal ja ärge näidake oma nina nälja . . . Paha teile ei tehta. . . Wastupanijatele saab kuul osaks. Nende sõnadega lahkus Sawitski kasarmussst ja läks herraStemaja poole. Sääl oli kuus inimest kooS: mõisaomanik Petuchow, walitseja, wiinapõletaja, selle sugulane ja kaks linnast mõisa sõitnud isikut. Kui jutuajamine täies hoos oli, astusiwad riisujad sisse, igaühel rewolwer käes. Seiske püsti! Käed üles! Näidake sõjariistad kätte! käskis Sawitski. KooSolejad kuulasiwad sõna. Kui sõjariistad ära korjatud oliwad, algas riisumine. Ära wõeti 720 rubla raha, kasukas ja pesu, mida rõõwlitele nähtawasti Iseäranis tarwis läheb, sest et nad juuremajao aega metsas mõõda saadumad- Kui kraam kokku oli otsitud, saadeti kõik koosolijad kõrwaliseSse  tuppa. Petuchowile oga ütles Sawitski. Aga sina seisa nurka. Sa oled minu poolt surma mõistetud. Eksploaterid talupoegi, mispärast ma sinu maha lasen . . . Petuchow, rewolwri otsa ees hirmu pärast mürisedes,  hakkas tõendama, et tema cktploatator ei ole. Talupojad wõiwad tema juures talwel tööd leida ja niimoodi oma majapidamiseks toetust teenida. Ei oleks mul suuremat majapidamist, lõpetas peremees, keS teab, kas talupoegade elu palju kuldsem oleksgi. Sawitski mõtles tüki aega ja laskis siis rewolwri alla wajuda. Sul on peaaegu õigus, ütles rööwel. Jätan su õige elusse. Aga homme wii linna Wl> puuda wilja ja jaga «vaestele minu nimel wätja. Siis laskfiwad rõõwlid hobused ette rakendada ja sõitsiwad minema, kuna peremehele wiljawiimist weel meele tuletati. Petuchow ei julgenud käsku täitmata  jätta. Järgmisel päewal wõifiwad Nowosõbkowi sinna tva-std kingitud leiba süüa. »3sam," M 25, Saarlane ISO9