tada Saare ja Ülemaa tegelaste wahel ühise Eesti kultura-mõtte aluspinnal. EsmaSpäewal ennelõunat kawatsetakse wiimaks  awalik EeSti Kirjanduse Seltsi koosolek, Ülemaa tegelaste poolt, toimepanna Seltsi esimehe õpetaja W. Reimani juhatusel, kus mitmete nooremate ja wanemate kirjanikkude poolt kõnesid peetakse, millele läbirääkimised  järgnewad. Ehk annab see koosolek hoogu Eesti Kirjanduse Seltsi Saaremaa osakonna elusse astumiseks, millest küll keegi eemale jäema ei saa, kellel meie rahwusliSte  kultura püüetega SaareS wähegi ühendust! Nii siis wõime täis rõõmsat ootust ja lootust tulewate pidu-päewadele wastuwaadata. Laulupidu kesktoimekond. Esmaspäewal, K. aprillil, on Eesti Seltsi püäkoosolek. Tempelmaksu tahetakse jällegi kõrgendada.  Lihtne tempelmaks tõuseb 1 rbl. 25 kop. kuni 1 rbl. 50 kvp>; maks aktide püält läheb poole kõrgemaks, niisama ka aktsiate ja obligatsionide  päält. Sellest kõrgendusest oodatakse üle k miljoni rubla aastas rohkem sissetulekut. „Wir." Attsekülast. Meie õpetaja läheb tulewal suwel wöõrale maale terwise weele. Nõnda jäeb siis koguda" mõneks ajaks ilma õpetajata. Et meie õpetaja herra kui tubli rahwa mees ja südi seltskonna tegelane igale ühele tuttow on, siis saab tema kauem äraolemine muidugi kahjulikult kohase rahwa elu pääle mõjuma. Iseäranis suurt tähelepanemist tõmbab õp. hra osutatama põllumeeste seltsi läbi enese pääle. Soowitawamat asja ei wõi olla, kui põllumeeste selts on. Põllutöö peab ju meile kõigile ülespidamist  muretsema. „Pöllust tuleb leib." Ja ühendus teeb tugemaks. Põllumeeste selts saab põllumeeste ühinemise läbi sünnitatud. Põllumeeste  selts teeb põllumehed tugemaks. Edu kuulutab tulemit meile ette. Laulu nõiduslikud helid aratawad uinuma seltskonna unest üles. Ja õpetaja hra A. Greinert oli jälle see, kes käe esimesena selles asjas adra külge pani. Palju häüd wõib temast lulcwikuL meel loota, sellepärast  sovwime meie, et ta wõõrsilt peagi term lt tagasi tuleks. Poidelt, lk. märtsil pandi Lewala külas, endistes karskuse seltst ruumides Kuresaare EeSti seltst Waljala haruseltfi poolt pidu-õhtu toime, millest paha tee pääle waatamata, mis mitmeid pidule tulemast keelis, kaunis elawalt osa wõcti. Ettekanti segakoori poolt 8 laulu, mis kadunud Hermanni mälestuseks suuremalt osalt wiimase töödest wälja walitud olirvad. Laulud kõlasiwad rahuloldawalt. Diskanü ja alto hääled oliwad tublid, meeste tenorid ja bassid weidi nõrgad. Näitemäng „Õnne rööwel" kanti LäieSti hästi ette. Näidendil on mõned tehnikalised wead, kuid juhtmõte ilmub temas üleliia selgeltgi. Alkohol on see „õnne rööwel/' kes inimeselt tema inimese kuju rööwib, teda kindlasti hukatusele wiib, oma vhwri mõrtsukaks teeb ja nõrgameelsena  raudus käte ja jalgadega «vangimajas surra laseb. Üliosawa ettekande tõttu mõjus näitemäng  põrutawalt. Päätegelans, hr. Kommel, sai oma raske osaga hästi toime, iseäranis lõppus,  kus ta nõrgameelse osa täiesti loomutruult etendas, mis iseäralist osawust nõudis. Kõrwaliste  osade mängijatest paistis iseäranis hr. Lember silma, kes kahes osas etteastus ja mõlemates  ennast täiesti kunstnikuna üles näitas. Iseäranis  tuleks meel kõrtsimeest ja esimest hobusewarast  kiites nimetada. Ainus nõrk mängis oli „metsasuks." Keda laita tuleb, need on kuulajad, kes kõige kurwemates kohtades oma tundmusi naeruga awaldawad. Suurem osa meie publikumist näib näitemängus ainult weiderdust,  kuna neid pääasjalikult tants huwitab, millest lõpuks kõige hingega osa wõeti. är. Pötde kaubatarwitajate ühisus on möödaläinud aastal 10,758 r. 28'/° kop. eest kaupasid läbi müünud; üleüldse on kasu saadud 1740 r. 89°/ t kop., millest puhast kasu 634 r. 2K> kop. järele jäi. Puhas kasu jagati järgmiselt ära: tagawara kapitali 86 r. Kl°/« k., ojade päält liikmetele B°/° 185 rbl. 15 k., ostu päält tagasi 10°/° 362 r. 60 k. 1 jan. 1909 oli seltsis 102 liiget 2493 r. 65 k. osamaksudega- Seltsi pääkoosolek otsustas Lewala külasse abikauplust awada. Rahwas näikse sellest elawalt osa wötma, sest paari nädala jooksul on ji ba üle 600 rbl- uusi osamaksust juurde tulnud.  —är. Tartust. Raskete aegade järele. „PoSt." kirjutab: 4. oktobril 190 K tuli Liiwimaa  kubernerilt Tartu politsciwalitsuse kaudu kiir nõudmine „kollegia sekretäri Jaan Jaanipoeg  Tõnissoni" „Postimehe" waStutawa toimetaja  kohuste täitmisest eemale tõrjuda, sest et tema esimese riigiwolikogu liikmena Wiiburi üleskutse allakirjutamise pärast kaelakohtulisele wastutuftle on wöetud. Ajutiseks wastutawaks toimetajaks ja wäljaandjaks  astus eemaletõrjutud toimetaja wend kunstaednik Jüri Tõnisson. Rasketel aegadel on tema oma kohuseid täitnud ja sõjaseaduse ajal mõnda tundi ka arrestiollusid tundma pidanud õppima, kui «Postimehele" kindralkuberneri wõimul karistus  pääle pandi. Nüüd on olud sedawõrd selginud, et Jaan Tõnisson jälle waStutawa wäljaan dj a kohuseid enese pääle wõtta wöib raskete aegade järele. Tänu nendele, kes wastutust on kandnud, kui ka nendele, kes kanda on aidanud! WaStutawa toimetaja kohused jäewad ka edaspidi Jüri Tõnissoni kanda, niikaua, kui 1. riigiwolikogu liikmed, kes Wiiburi üleskutse pärast karistatud, walimiseõigusi mitte tagasi ei ole saanud. Tallinnast. Kindralkuberneri sunduslikud määrused kaotawad üheS kindralkuberneri ameti lõppemisega 15. aprillil oma mõju- Nende ase» meie astuwad, kuni waljema walwusekorra kestwuseni,  s. o. 15. septembrini s. a., üksikute kuberneride  määrused, milledest oga, nagu kuulda, mitmed praegu makswusel olewad määrused mälja jäewad. „Wir-" Politseimeister awaldaS politseinikkudele päewakäsu, et »eed rahwaga «iisakamalt ümberkäima  peakfiwad- Tuletakse meelde, et mitte rabwas politsei tarwis, waid politsei rahwa tar- M olemas on. »W. Seda ja teist. Mesilaste-kitt konnasilmade wastu. Kellel meie aja! konnasilmasid ei ole! Wast üksi neil, kes saapaid ei kanna- Konnasilmad on nagu moodi haigus, mida moodsad kitsad saapad sünnitawad. Kellel ei ole mitte tuttaw astumine konnasilma pääle. Kerged on konnasilmad  tulema, aga raske nendest lahti saada. Missuguseid abinõust kõik nende häwitamiseks ei tarwitata! Siisgi on paljudel õige lihtne abinõu, põälegi nii odaw, „mesilaste - kitt" tundmata. Mefinikul ei maksa see rohi mitte midagi, sest et teda tihti pääle tarude lahtitegemise  on sunnitud, kui tülitawat ollust, tarust eemale toimetama. Arstimise wiis on ka õige lihtne. Wõetakse tükktkene kitti linase lapi pääle, tehtakse kitt tule kohal pehmeks ja pannakse konnasilma pääle. Juba teisel hommikul leiab rawitseja, et päälmine kord konnasilmast on lahti löönud. Korrata meel mõni kord, ja konnasilmad ongi kadunud- Kitti wõib ka kollodiumi sees ära sulatada ja siis pintsliga pääle määrida- Kes ei usu, tehku proowi. „Aiatööleht." Pikl. Russwurmi Saaremaa muinasjuttude seas leiame järgmise jutukese: Saaremaal on manast wägew kangelane elanud, kellel «erewefi ümber saare ainult kuni puusadeni  ulatas. Selle suure mehe nimi oli Pi! l. Ülemaalt tuli ta jalgsi läbi wäina siia ja walitseS kaua aega Saaremaa üle, kuni ta wiimaks ühe suure kiwi alla ennast ära peitis. Sääl magab ta tänapäewani alles, kuid mõnikord  ärkab ta omast unest üles ja ilmutab ennast  sellele, kes teda teatawal aastal ja pä-- wal nimepidi kutsub. Nagu näha, on siis Saaremaal pSäle suure Töllu meel teine mägimees  olnud. Kui sul aga tublid tiiwad, Sajad teed sind üles sumad. Kui su teod pole truud, Ei siis usta finu suud. Lätimaalt. Riiast. Balti kindralkuberneri amet kaotatawat,  nagu „Resh" kuuleb, 15. aprillil ära. Kindralkubernen - ameti ärakaotamine olewat  kindralkuberner baron Möller - Sakomelskile  päris ootamata tulnud- Nii näituseks olnud temale Riia lossi keiserlikkude tubade parandamiseks, mööblite muretsemiseks jne. sisemiste asjade ministeriumi poolt 10,000 rubla luhatud. Ka lõppemat ametnikkudele palga maksmine 15. aprillil, mis mitmed wäga raskesse seisukorda iviiwat. Missuguse uue ameti püük baron Möller-Sakomelkki nimetatakse, ei ole weel kindel. Lehtede sellekohased teated käiwad üksteisele wastu. „PoSt." Kaugemalt riigist. Peterburist. Keisri Majesteet kinkis kõigearmulisemalt Wene seltsile maja ehitamiseks ja sisseseadmiseks ja ka gümnafiumi tarwis 100.000 rbl. Nagu „Stolitschnaja Molwa" teatab, saanud endine Mõskma linnapäälik Reinbot 14 tuhat rubla iinnapäälikuna aastas palka. Pääle selle anti temale 12 tuhat rubla, mille kohta midagi aruandmist ei nõutud, majaraha anti 3025 rbl., kantselei pääle 9000 rbl., üleüldse 47,825 rubla aaStas. Endine Mõskma salapolitsei ülem Mois« sejenko sai püäle prii korteri iga aasta 4 tuhat rubla, pääle selle anti talle 21 tuhat rubla tarwitada, ilma et selle kohta tarwis oleks olnud aru anda, kokku 25 tuhat rubla- „Jsam." Narwast. Krenholmi wabrik, Narmas, on Peeter Suure mälestusesamba hääks 10.000 rubla annetanud. Schadrinskist. Peetri-Pauli küla salmilaulja  sõitis 20- märtsi õhtul Schutibini küla preestri juurde, laskis tema pääle kaks pauku ja lõikas ta kõri maha. Pärast haawas salmilaulja  teenijat, wõttis preestri raha 400 rbl. ja põgenes ära. Wäljamaalt. Hispauiast. Andalustas walitseb waesema rahwa keskel hirmus nälg. Kuninga juures, kes Scvillas -viibis, käifiwad igapäew tuhanded abipalujad. Alalised wihmasajud häwitawad põllumeeste wiimaseidgi lootust. Tihti rööwiwad  nälginud rahwaparwed toiduainete kauplused  tühjaks. Walitsuse ametnikkudel ei ole jõudu, näljaseid tagasi hoida. Ühes linnas läks rahwa meeleheitmine niikaugele, et raekoja petroleumiga üle walakwad ja põlema pistsiwad. Juurderuttawat sõjawäge wõeti kiwide ja pommidega  wastu. Häda on nii suur, et üks polkownik,  keda kuhugile mässu maha suruma saadeti, selle asemel, et rahwa püäle lasta, nälgiwale rahwale oma soldatite toidu-portsjonid ära jaotas. Suremine on määratu suur. Surnuaedades  ei ole matmiseks ruumi ja surnud põletatakse lihtsalt põllu pääl ära. „M. K." Konstantinopolist Linn on wabameelse  ajalehe „ServeSti" päätoimetaja HaSsan- Fehmi tapmise läbi, mis Kuld-Sarme silla pääl oli, erutatud. Ajalehe kaastööline Schakirbei,  kes ühes Hassaniga teel toimetusesse oli ja ka haawata sai, tunnistas, et mõrtsukas üksinda oli ja rewolwrist kolm korda lasknud. Mõrtsukal olnud wormiriided läikiwate  nööpidega seljas. Awalik arwamine nimetab  seda tapmist politiliseks ja noor-Türgi komitee tööks. Rahwahulk nõudis Porta ja parlamendi maja ees mõrtsukale karistust. Kõik noor-Türgi komitee wastased lehed andfiwad leinanumbrid wälja. Tapetud ajakirjaniku matusele oli hulk noortsugu, waimulikka ja üliõpilasi ilmunud. Rongile juhtus kogemata suurwefir waStu- Tema tõld jäi rahwohulga sekka kinni ja sai waeauhüüetcga  waStu wõetud. Ähwardati tõlla eest hobuseid  lahti wõtta. Korratuse lõpetafiwad juhtumisi mööda minewad saadikud. Kui ratsawägi  sündmuse kohale jõudis, ei leidnud ta kedagi eest. »Zsam." Londonist. .Reuterile" telegrafeeritakse Tabrisest, et 22. märtsil hakkas Emud-Doule suurtest suurtükkidest liuna Mk armutslt tuld 2g Saarlane ISO9