Saarlane maksab - Vs . 1 SS .. .. -„7S .. maapostiga: „ I. sa „ V- .. l V. .. -„sa ~ Üksik «umber S kop. ZlM»b kakskorda nädalal, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus Kur-saar-S Pilkas Kuulutuste wastnwõtmine kunj Kuulutuste petit-rida E kop., lehe eesotsas 3V kop. SÄ. Laupäeval, 32. septembril 1907. XXIII, aastakäik Mis peab ühe lehma üle talwe pidamise juures tähelepanema? Teab põllumees ehk mõni muu loomade pidaja, kui palju toitu üks lehm terwe talwe kohta ära tarwitab, siis on kerge wülja rehkendada, kui palju toitu lehmad selle aja sees ära kulutawad. Lihtne loomade pidaja Ütleb, et tema lehm üks koorem heinu kuu sees ära tarwitada.  Nii õige, kui see lihtsa arwuZtaja ütelus  ka on, ei ole ta siisgi küllalt asjakohane. Sest üks loom on suurem ning teine jälle palju wähem. Nõndasama on lugu ka heina ja muu põllu koormatega. Üks koorem wõib 15 puuda, teine aga 18—20 puuda raske olla. Täielisem rehnung wöib järgmiselt tehtud  saada. Kõige päält peame teadma, kui suur, teise sõnaga, kui raske keegi loom on, keda meie toidame. Looma suuruse ehk raskuse järele rehkendatakse alles paremini wülja, kui palju loom toitu ära tarwitab. Nagu igale loomade pidajale juba tuttaw, sööd weikene leha. wähem ja suurem rohkem  toitu ära. Iga 100 naela rohkem raskust tarwitab kõige wähem 3 naela heinu öö ja püewa kohta enam ära. Kui suur ehk raske keegi lehm on, takseerib harjunud põllumees ehk muu asja tundja juba silma waatamise järele. On tal aga loomade kaal käepärast, siis on kerge oma arwustust ka selle järele kindlaks teha. Weikene lehm, mille raskus arwata 600 naela wälja teeb, tarwitab iga 24 tunni sees kõige wähem 21 naela häid heinu. Sellega on siis keskmise suurusega lehmal, kes 800 naela elusalt kaalub, selle aja sess 27 naela sedasama tarwis ning suurel lehmal, kellel armata 1000 naela raskust on, 83 naela. Sellest selgub siis, et suur lehm (1000 naela elusalt raske) 12 naela rohkem  heinu päewas ära tarwitab, kui weikene  600 naelaline, ning see teeb 200 päewa  kohta, mis talw pitk on, 60 puuda heinu wälja, mis loomade pidaja mitte tähelepanemata ei tohi jätta. See and on loomale tingimata tarwis, wõib aga ilma kahju kartuseta paar naela päewa kohta ka rohkem anda ning kui loomal priitahtlikult toit ees on, iseäranis weel külmas korteris, wõib tema palju rohkem ära süüa ja seda ka ära seedida. Nagu katsete teadlased tõendawad, raiskab loom külmas lautas ainult oma keha soenduseks  üks kolmandik põhku enam ära, kui soojas ruumis. Hää hein olgu sellepärast toidu kogu normalmõõtjaks, et selle toitmise  tõttu lehm, kes mitte ei lüpsa, rammu ei kaota, ega sellega ennast ka mitte ei nuuma. Muidugi on heinte wäärtus rammu  olluste poolest mitmesugune, mis wäga tähele tuleb panna. Antakse aga heinte asemel hääd ristikheina, siis läheb lehm rammusamaks ehk annab rohkem piima, kui ta lüpsetaw on. Annab aga keegi heinte kõrwal oma lehmale päewaks weel mõned naelad jahu ehk muud rammu toitu, siis wõib tema niipalju põhku ehk heinu wähem rehkendada, kui rammu toit naela armu järele wälja teeb. Siisgi ei tohi tarwiline jagu põhku ehk heinu ialgi liig puuduline olla, sest et lehma suur kõht korraliku seedimise pärast parajalt täidstud  peab olema. Halwema toitude andmise korral on tingimata tarwis puuduwaid toiduaineid rammu toitude, nagu wilja terade, jahude ja kookide anniga tasuda ehk täiendada. Heinte ehk põhu kaalumine ei olegi nii kunstlik ja täütaw töö, kuidas mõni ehk arwab, kui seda praktikaliselt toimetatakse  Korwid ehk rüpid wõiwad kaalu aset ära täita, kui need kord kaalu järele täidetud saamad, mis kindlaks teeb, mitu naela heinu ühegi rüpi wõi korwi sisse ruumib. Mahub näituseks ühe rüpi sisse 21 naela heinu, siis on ühe weikese lehma terme päewane jägu selle sees, millest tale 3 korda ette wõib anda ehk jälle, mis 3 weikese lehma kätte korraga ära jagada tuleb- Küsime nüüd lõpuks: Mis kasu on kaalust ja tema tarwitusest loomade toitmise  juures? 1) Wõib iga lehma ehk looma pidaja selle järele täieliku eelarwe malmis teha, kui palju temal heinu ehk põhku terme taime kohta tarwis on. 2) Näitab kaal, kui palju weiksele lehmale ja kui palju sellest tingimata enam suurele toitu ette antud peab saama, f. o. ta teeb weikese ja suure lehma toidu andmise juures kindla mahe-3)  Kaitseb tema kallist toitu ilma asjata raiskamise eest, sest sagedasti antakse ilma kaalu armuta loomale niipalju toitu ja põhku ette, et ta sellest hulga jalge alla tallab. Kättemaksmine. Inglis kirjaniku Conan Doyle kriminai- 11 jutustus kahes jaos. Kihwtiga, waStas Holmes lühidalt ja läks temast wälja. Weel midagi Lestrade, lisas ta end salapolitseiniku poole pöördes juurde: „Rache" on Saksakeelne sõna ja tähendab „lüuemalsmine", sellepärast ärge waewage end Raheli nimelise naesterahwa üle järelemõtlemisega ilma aegu. Nende sõnadega läks ta edasi, kuna Gregson ja Lestrade tolle ammuli suudega järele waatafiwad. IV- Mis John Ranes meile jutustab. Oli pärast lõunat kellu ühe aeg, kui meie sellest koledast majast lahtusime. Echerlok Holmes läks telegrahwi kontorisse, kust ta pitka telegrammi ära saatis. Siis wõtstme «voorimehe ja sõitsime Lestrade poolt antud adresfi järele John Ranesi juurde. Midagi ei ole parem, kui need teated, mis nende käest on saadud, kes asja oma silmaga on näinud, tähendas Halmes, Ülepää olen ma juba kindla armumise selle asja üle kokku seadnud, ega wõimalik siisge,  et meie weel misgi teada saame. Teie panete mind imestama, HolmeS, ütlesin ma. Kas olete ise tõesti sellepääle julge, et need näitused, mis Teie selle asja kohta andsite, täiesti õiged on? Eksida oli wõimata! wastas ta. Kui meie maja juurde sõitsime, panin ma kohe kahekordsed wankrijäljed tähele, mis kuni würawa juurde läksiwad. Nädali jooksul ei ole wihma olnud, waid ainult minewal ööl, selle järele pidi wanker, mis niisuguse sügama jälje järele jättis, säält minewal ööl läbi sõitnud olema. Siis panin ma hobuse jälgi tähele ja nägin, et üks jälg teistest sügawam ja selgem oli. Nähtawasti oli hobusel üks raud uus. Kui wanker pärast wihmasadu wärawa juurde sõitis, aga hommikul teda Ml mitte näha ei olnud, nagu Gregson tõendab, siis on ta öösel sääl käinud ja nimelt selle wankriga on mõrtsukas ja tema ohwer tulnud. See on nüüd küllalt lihtne asi, ütlesin mina, aga millest saite mõrtsuka pitkust teada? Keha pitkust wõib inimese sammu pitkuseft  aru saada. See on silmapaistev? ja arusaadav?, sellepärast ei hakka ma Teid armudega waewaga. Mõrtsuka jäljed oliwad  aedas hoowi pääl ja toas tolmuse  põranda pääl näha- Siia juurde lisan ma meel selle arwamtse. Kui inimene seina pääle kirjutab, hoiab ta oma käe loomu sunnil just silmade kõrgusel. Sõna „Rache" oli kuue jala kõrgusel seina pääl. Üsna lihtne asi! Aga ta wanadus? küsisin ma. Kui inimene ilma wähema waewata nelja ühe poole jala pitkuse sammu wõib teha, siis ei wõi teda weel manade meeste kilda lugeda. Ta oli aedas nimelt nii laia wcellombi üle astunud. Peenikese saapa jäljed oliwad ümber lombi läinud, aga suured saapajäljed lombist üle astunud  Siin ci oli misgi saladuslikku, nagu näete. Ma wõtan niisuguste asjade järele uurimiste juures oma järeldamise ja tähelepanemise  põhjusmõtte tarwitusele ja saan nende abil seda teada, mis teistel wõimata on, nagu ajalehes juba kirjutasin. Mis Teid weel imestama paneb? Küüned ja Trichinopoli sigar, wastastn ma. Mõrtsukas kirjutas seina pääle esimese sõrmega, mida ta weresse kastis. Suurendamise  klaasi abiga nägin ma, et sääl juures sõrmeküüs on krohwi kriimuStanud,  järelikult on mõrtsukal pitkad küüned. Ma korjasin põrandalt tumedat karwa helmesarnase  tuha ära. Niisuguse tuha annab ainult Trichinopoli sigar. Ma olen täiesti mitmesuguste sigarite tuhka tundma õppinud  ja ka sellest terwe raamatu kirjutanud. Ma wõin kiidelda, et ma igakord sigari ehk tubaka sordi selle tuha järele wõin ära