Saarlane maksab: >/g „ I„SS V» .. - . .. maapostiga: „ T„SV „ V- . 1» - .. Vt .. - . St» ~ Üksik number Z kop. -H kesknädalal jaJlaupäewal. Tr-ffcni majas 13. Kuulutuste tvaStuwõtmwe kuni M 7G. Kesknädalal, 2L. oktobril 1908. XXIV. aastatliik. Seltskondlik elu. Seltskonnaks nimetatakse üht liiki inimesi,  kes enam-nmhem ühesugustes tingimiStes  clawad, s. o. kellel Ühesugune seisus,  haridus tine järg, »>mandusime seis ja sagedasti ka peaaegu ühtemoodi elukutse wõi amet on. Kõikidel ühe seltskonna inimestel on suuremalt jaolt ka ühised eiutarwitused, ühised nõüded ja huwitused. Seltskondlik elu on täistaSwanud  inimestele oma tähtsuse  poolest sedasama, mis alaealistele  perekond. Nii kuidas perekond  ja kool lapsi kaSwatab ja harib, niisamuti  teeb seda seltskond läeeeuUsre zuures.  Seltskonna eesmärk on laialisemas mõttes seesama, mis pcretondgi: ka seltskond  tahab oma liikmetele hariduse saamist kergendada, tahab oma liikmeid ühe ehk teise aSja poolest tugewamaks ja paremaks kaSwatada. Nn on siis seltskonna eesmärk suur ja kõrge. Nii on ka seltskonna  ja seltskondliku elu tähtsus rahwa elu? wäga suur: mida wähem korraldatud seltskondlik elu kusagil maa! on, seda madalamal seisab rahwas oma haridusliste ja ka majandusliste nõuete ja järje poolest. Wõtame näitusi elust enesest: 1) Metsikutel  rahwaStel, nagu näit. Australia buschmenidel, ehk ka Afrila hottentmlaStel on küll perekonnad, aga seltskonda neil ei ole. Selle järeldusel puudub neil seltskondlik  ja ka riiklik korraldus täiesti, ühistegewuseft ja kaastundmusest ei ole neil aimugi: igamees wõtab ja sööb süült, kust ta aga saab, igamees teeb seda, mis just temale isiklikult küeSoleival silmapilgul  hää ja tarwilme näitab olewat, sellepääle  waatamota, et teised perekonna liikmed  ehk ka wõõrad selle läbi sagedasti kahju saamad ja selle all kannatama peawad. 2) Haritud, kultuma rahwaStel, nagu manadel greeklastel ja roomlastel, niisama ka praegustel kultuura rahwaStel: prantslastel,  inglastel ja sakslastel, on seltskondlik  elu wäga wälja arenenud ja edenenud  : nemad ei mõista üksikult, ilma seltskonnata,  sugugi enam eladagi. Neil on igal pool oma ühisused, seltsid, kompamod ja trustid. Ja nende riiklik elu, tööstus ja majandus on nii kõrgel järjel, et mcis seda enesele sugugi ette kujutada ei mõista. Ühisus onjõud, ja kus see puudub, sääl ei ole ka elu ega edu. Ka meil, eestlastel, on wiimastel aegadel  oma seltskond tekkinud, omad seltsid ja ühisused. Aga kõik see on meie juures ainult arenemas, on kõik alles saamas,  lapse kingades. Küpsed asju meil weel ei ole. Minu nõu oli siin lugejatele lühidalt näidata 1) mis nimelt meil, saarlastel, seltskondlikus elus puudub ja 2) mis meil praeguste sekside elustamiseks teha tuleks. (Järgneb.) Riigiwolikogu. Koosolek Iõ. okt obril. Enne koosoleku algust peeti Katarina saalis piiskopi lewlogi poolt esiti tänupalwet  vaheajal ürasurnud duumaliikmete eest ja pärast jumalateenistust; pärast laulti riigiwolikogu liikmete mitmekordsete soowide pääle riigilaulu, mille pääle ühel meelel „hurraa" hüüti. Koosoleku awab esimees Homjakow kell l 1.12 min. Antakse seaduse-eelnõu teada, mis Kõigekõrgemalt  poolt kinnitatud on ja mis riiginõukogu  poolt tagasi lükatud. Siis loeb esimees suwise wahsaja jooksul ära surnud liikmete nimed üles. Kadunute mälestust austatakse püsti tõusmisega. Wam mate nõukogu poolt wälja töötatud tööplaani, mille järel igal esmaSpäewal, kesknädalal ja reedel koosolekuid pidada tuleb, wõtab riigiwolikogu ilma waielusteta  wastu. Esimees annab teada, et kaks suuremat seaduse-eslnõu on, mida arutuse alla wõib wõtta; need on: ühisest maapidamisewiisift wäljaaStumise seadus ja kohaliku kohtu uuendamise eelnõu- Esimees palub esmaSpäewal  otsustada, kumb nendest eelnõudest ennem arutusele wõtta tuleks. Pmischkewitsch (koha päält): Palume seletust awaldada. Antakse 35 parempoolse saadiku seletus teada, kus nad ühisest maapidamisewiisift lahkumise eelnõuu esimesena arutusele wõtta paluwad, sest et see asi kõige enam talupoegadesse  puutub- Päewakorral on hommikul sisse antud arupärimine sisemiste asjade ministrilt läbirääkimiste  keelamise üle 14- oktobril pärast professor Pogodini kõnet- Arupärimine annab asja olukorra lühidalt teada ja päritakse sisemiste asjade ministrilt järele: 1) kas on talle nimetatud asi teada ja Nelja märk. I? Conan Doyle jänle eestistanud J. Piklep> Ta näitis mulle wäikeft, mitmekarwalistest  rohtudest põimitud kotikest, mis oma suuruse ja wormi poolest sigantoost sarnane  oli. Selle seest leidsime poole tosinat mustast puust nooli, mis ühest otsast teritatud,  aga teisest otsast ümargused oliwad, nagu seegi, mis Scholtoie surma tõi. Põrgu tükid! ütles Holmes. Waadake ette, et Teie end nendega ei haawa. Mul on hää meel, et ma nad kätte sain; wift ei ole tal neid rohkem, sellepärast wõime loota, et meie kumbgi neid edespidi oma naha sees tunda ei saa. Kuulge, Watson, kas wõiksite praegu kuus penikoormat jala ära käia? Küllalt I Aga Teie haige jalg? Ei ole wiga l Noh, siis, koerakene I Mu armas Tobi! Nuusuta, Tobi, nuusuta! Ta sirutas kreoiotiga märjaks tehtud rätiku koera nina alla. See nuusutas rätikut,  ajas nina püsti ja käpad laiali, nagu mõni asjatundja. Siis wiskas Holmes rätiku ära, sidus nööri koera kaela rihma külge ja wiis ta waadi juurde. Tobi hakkas kohe waljuSti haukuma, tõstis nina üles ja pani kõigest waest jooksma. Meie jõudsime Narmalt ta järele. Ilm läks walgemaks ja meie wõisime juba mõncd aSjäd tee pääl näha. Määratu suur maja oma pimedate akcnicga ja kõrgete  müüridega jäi meie selja taha. Meie läksime nüüd wälja mööda edasi, aeg ajalt üle aukude ja kiwide hüpates. Kõik ümbrus  oli prügi hunikute ja wiletfate põõsakestega  kaetud, mis meelte pääle kurba ja paha mõju awaldaS, aga eilase kurbmänguga  hästi kokkukõlas seisis. Marsi jõudsime puu aia juurde; Tobi hakkas huluma ja mööda aida edasi jooksma,  kuni ta wiimati ühe pukspuu juurde seisma jäi- Siin oli aia all olewa müüri seest mõned kiwid wälja kistud, mille läbi müüri sisse auk sündis, kust nähtawasti mitu korda oli läbi käidud. Holmes ronis üles ja waatis teinepoole aida. Siis laskis ta koera müüri august läbi minna. Näete, kuS puujalaga mehe käe jälg on, tähendas ta, kui ma tema juurde läksin. Waadake seda mere märki krohwi pääl. Kui hää see on, et eilasest saadik wihma ci ole olnud l Jäljed on meel selged, ehk lilli mõrtsukatööst 28 tundi mööda läinud on. Ma pean tunnistama, et ma siisgi kahtlane olin, sest Londoni uulitsatel on määratu liikumine! Kuid Tobi ei kahtlenud silmapilkugi- Nähtawasti oli kreosoti lõhn teistest kangem. Ärge arwaks, ütles Holmes, et ma oma lootuse, kurjategijat kätte saada, ainult selle juhtumise pääle rajan, et üks mõrtsukatest  kreosoti sisse astus. Ma tunnen asja ja wõiksin kurjategijaid ka teisel teel kätte saada. Kuid see tee on kõige hõlpsam ja meil on wõimalus seda tarwitada, sellepärast  ei ole teist teed meil praegu tarwis. Aga selle eest on osi oma keerulise külje kaotanud. Ma mõtlesin esiti, et see asi pidi mulle kuulsust tooma, aga nüüd läheb ta koguni lihtsaks. Tõendan Teile, Holmes, et Teie siiSgi kuulsaks saate, ütlesin mina. Selles asjaS panete mind weel rohkem imestama, kui J>.fsersvn Hope asjas. Scholto tapmine on mulle täiesti arusaamata. Mil põhjusel wõite Teie nii julgesti puujalaga mehe wälimuft kirjeldada? Noh, mu sõber! See on ju üsna lihtne! Ma ei taha küll kiidelda, aga tühine asi on ta tõesti! Kaks ohwitseri, kes sunnitööliste  üle on, saamad tähtsa saladuse kaasteadjaks, mis suuresse waranduseSse puutub. Koha plaani joonestab neile keegi inglane, nimega Jonathan Smolle- Mäletate,  seesama nime nügime plaani pää!, mis pärast kapten Morestani surma tema mapist leiti. Smolle kirjutas sinna pääle