püüete pärast teinud oleme. Minema „Saaelasc" numbris „Poslimehcsi" wõctud sõnum Muhumaalt näitab aga seigesli, kui tarwiline meie hoiatus on olnud, ja kui tähiis ta rohiva elu edendamises  on olnud. Wüljarändojate elu on wöörsii kibe ja kole ja nad kurdawad suuremalt jaolt tõik kodumaad taga. Olga Muhu wäljarändanud  isikute kare saatus kõigile neile mõjumaks hoiatuseks, kes meel mõtlema praksuvad kodumaad maha jüiin ja wöõrsil õnne otsima minna, kus Rahwa seas walitseb arwamine, et wiin soojust anda. Teaduslikult on selgeks tehtud, et sellel arwamisel mingisugust  tõepõhja all ei ole. Seegipärast ei taha rahwaarwamine taganeda ja külma wastu kaitseks wöetakse ikka häämeelega oma tubli „pits" ära Nendele, kes külma waStu rohtu otsiwad ja seda wiinast arwawad leidwad. söönuksime ühte teist, lihtsat abinõuu:nad joogu selleks külma wett, ja soojust on neil enam kui tarwis- Külma mett külma wastu juua, seda on mitmed hääde tagajärgedega läbi katkunud. Kuresaares näituseks oli üks posteljon, kes talwcl kange külmaga teele minnes, ennast külma wastu mitte „kärakaga" ei karastanud, waid mõne klaasitäie külma weega, ning kõigel oma ameti wältusel ei ole ta külma ajaga sõites ialgi külma üle kaebanud. olud üleüldse haiwas seisukorras, aga tütarlaste koolitamisega on siin lugu kõige pahem. Sest Saare tütarlapsed peawad ainult walla wõi külakooli  haridusega leppima. Saarema külakoolide halw seisukord on juba üleüldiselt kuulus ja seega on siis ka kõigil selge, missuguse haridusega Saare taiutütarlaps elusse peab astuma. Sellest ka tuleb, et haridus Saaremaal nii wisa on tõuSma, sellest ka tuleb, et woorus siin kastn on kasivama. Saare talutütarlast harjutatakse maast madalast kehalikku lööd tegema, tema maim jääb harimata, tütarlaps jääb waimliielt nüriks. Niisugune tütarlaps  saab pärast lasteemaks. See pole ju siis ime, kui ta scesamasugust maimu oma lastes edasi külmab. Mis peame siin tegema? Kas peame Saare tütarlastele linnakooli astumist soowitama? Ei sugugi mitte! Sest linnas koolitatud tütarlaps jäüb linna tütarlapseks, ja temast ei saa mitte Saare ialuperenaest, kelle õlade pääle Saare taiurahwa hüä käekäik on pandud. Meie peame siin asja nii korda seadma, et Saare tütarlastele maal, talu elu tingimiste juures haridust antaks, kus tatulast talu elus ja olus taluperenaeseks kaSwatotakse, ja talle selle kohast haridust antakse. Selleks ei ole mitte tütarlaste gümnasiumi ega ülikooli tormis, maid selleks on meie kihe!k a nna  koolid hüüd küllalt, kui neid mähegi ajanõudmistega  tasakaalusse wiia püütaks. Nendel, kelle! Saare rahwa hääkäckaik kallis, kellel Saare rahwa hariduse edendamine armas, need katsugu Saare tütarlapsed maimu tarkust ja majapidamise õpetust saada wõiksiwad. Nad katsugu töötada selleks, et meie eestulewal noorel soo! emad wõiksiwad olla. Ühe rahma hää käekäik seisab tema emades  sülitagu  kõiki lähisa asja tormis kätt adra külge panema ja Saare tütarlaste hariduse hääks jüdisti töötama. Kurcsaarest. Riia ringkonnakohtu wäljasmtja kaelakohtuline osakond peab siin 17. ja 18 septembril oma istumisi, kus kokku 14 süüdistuse-aSja harutusele tuleb. WiieS kohtuasjas istuwad kaebtufealused  wahi all kinni. Nekrutifid wõetakse tänawu terwest riigist kukku 320.832 meest. Sellest summast langeb Liiwiinaa pääle 2836 meest. Saaremaa maakonnas tuleb liisu alla SBS meest, kellest IS3 meest tegewasse teenistusesse wõetakse. S i i d i ka S w a t u s K u r e saares  ja S a a r e m a al. Kuresaare Saksakeelne  nädaleht teatab, et Kuramaa siidikaswatuse  seltsi president G. v. TrentoviuS Saaremaal siidikaswatuse katseid teinud, mis niisama hästi kui enne kooliõpetaja Simonsoni katsedgi korda läksiwad. See teeb lehe ütlemist mööda kindlaks, et Saaremaal selle uue sissetuleku hallika tarwis kõige paremad tingimised olemas on, mispärast Saksa lehe toimetus otsuseks on teinud, selle asja juhatust enese pääle wõtta ja nendele teoga ja nõuuga abiks olla, kellel tahtmine peaks olema enese juures siidikaswatust sisse seada- Ka urm alt. Hiljuti uppunud süäl wäikene laps hoowi pääl mee lõiku ära. Ema läinud linna ning andnud lapse teise peresse hoida. Säül mänginud laps wee augu ääres ilma järelwaatamiseta. Kui last otsima hakatud, leitud teda kummuli, surnult wceaugust. Eit I a st. Pitanäputöö. Noormees palunud wabadiku juurde öömajale.  Teda wõetud lahkesti wastu. Ööseks andnud peremees wõõrale talipinsaki katteks pääle. Öösel kadunud mees ära ja wõtnud wabadiku pinsaki ning uued saapad kaasa. Kaarma kiriku juures «varastatud jutluse ajal hobuse pääsl suitseb ja ohjad ära. Teise! päewal leitud nimetatud asjad kiriku lähedalt prügi alt. Kihelkonnalt. Wiimafe tormi ajal on Tagamõisa juures Rootsi laew „Friheten" randa läinud ja hukka saanud. Mehed on laewa päält päästetud. Laew ning seda räägitakse weei kui harilikku asja, aga kes tohib siis rahwa tooruse ja rumaluse  üle kaedada, kui tal niisugused eksitajad on. Häbi peaks olema inimesel niisugust mustust suust Välja ajades. Ta ütlemised ei puudu stin mitte ülsi tema ifiklikuSse aimamisesse, waid nad möjnwad ühe terme seltskonna inimeste kohta. Waese mehel ei tohi auu, ei auutundmist ega woorust olla, tema! ei tohi ilmas muud midagi püha olla kui Jumal. Kui kõige paremad ja rikkamad  Vooruslikult nii hukka on läinud, mis peab siis ühest alwcmast ning wähem haritud  inimesest lootma? Ning see inimene, kes seda ütles, ei punaSta midagi ära sel wiisil kiideldes, ning toetab ennast selle juures  weel oma nime, oma perekonna, manuse ning puhta were paale. Ühte tütarlast rahwa keskelt omale naeseks wõtta, riisuks tema auu hirmsasti, aga sadasid jalge alla tallata, see teeks talle auu. Liisa oli juba pool aastat Zernitsel teeninud,  aga ta oli ikka weel wõõras. Sest ojast, kus ta Adolfi tundma oli õppinud, ei kadunud see pilt ialgi ta silma eest, ta mõtles ainult Adolfi ja wahcl ka oma ema päüle ning see tegi teda teiste inimeste wastu külmaks; ta hoidis ennast nendest eemale. Adolf oli talwe jooksul mõned korrad Zeruitsel käinud, aga ilmasgi ei olnud tal korda läinud Liisaga kokku saada ning temaga jutustada. Kai kewadine päike jälle kaemast paistis, juhtus tal kord õnneks minema, Liisaga tee pääl kokku saada, kui ta oma ema läks waatama. Sest ajast saiwad nad ühe teisega sagemine kokku ning wöisiwad jälle kõneleda. Liisa oli oma uue koha pääl juba hästi wilunud. Terme päew oli tal kahe lapsega tegemist. üks tütar- ja teine poeglaps, keda tema kaSwataS, oliwad 7 ja 8 aastat wanad, aga wallatust otsast otsani täis. Proua wanemate tütartega juhtus ta arwaSti kokku. Herrat ennast, kes terwise pärast wäljamaal elas, ei olnud ta weel näinudgi. Ka Oswald  oli temale wõõras, ja Liisa ei wõinud teda sallidagi, sest paar korda, kui ta Oswaldiga  kokku oli juhtunud, oli see teda suutleda tahtnud. Tal oleks Zermtsel parem olnud, kui Oswald kodus poleks olnud. Ühel ilusal mai kuu päewal tahtis Liisa oma kahe kaswandikuga metsa jalutama minna. Wäikene Marta tahtis aga häämeelega  kodusse ennem mamma juurde jääda, kui metsa minna, sellepärast läks Liisa siis Karlokesega üksi. Siin ja sääl puude otsas" laulsiwad linnukesed; ühe lille päält teise pääle lendasiwad liblikad ning waiknc soe tuul puhuS metsa latwad st läbi. Wäikene Karlakene oli oma kena rohelise putuka toosi kaasa wvtnud ning ajas siia sisse kõiksuguseid putukaid, liblikaid ning ussikesi. Tema wiisakas lapselik roõmuS meel oli ka Liisagi hinge sisse tunginud. Ta tundis enese sceS seekord enam rõõmust  meelt, kui ta seda siin ennemalt tundnud oli. Krahwi proua OSterfeldi juures  elatud rõõmsaid päiwi ei saanud ta siin aga mitte enam tunda. (J. t.) Kirjandusest. Hr. Kuusiku poolt kokku seatud Wsns-Eesti ja EeSti-Wene sõnaraamatu üle, mis hiljuti hr. K. Buschi raamatukaupluse kulul ilmus, on ajalehed mitmesuguseid otsuseid awaldanud. Ühed külmad, teised laitwad. Meie ei taha mitte wiimasle lükis wiibida, sest laitwad otsused, nagu näha, ei ole mitte erapooletust sulest ilmunud. Nimetatud sõnaraamat on tähtis toode Eesti kirjanduses ja on Eesti koolmeistritele ning igale ühele riigikeele õppijale tarmilik abinõu. Küll oleks soowida, et raamat enam täielisem oleks saanud, sest temas puuduwad paljugi igapSewases elus ette tulewaid sõnu. Loodame, et teise trüki korral, mis wist peagi saab sündima, selle poolest raamat täiendust leiab. Asjakohane ja kasulik oleks, kui igaüks,kes raamatus puuduwat sõna märkab, selle üle iväljaandjale teataks, mis raamatu  kokkuseadja tööd kergitaks ning wöimalikuks teeks, meile sõnaraamatut soetada, milles enam ehk wähem lõik igapäewascs elus ette tulewad sõnad sees on. Hää oleks kui Buschi raamatukauplus  ise ajalehtedes niisuguse üleskutse awaldaks.  Mötteterad. Kõrgewaim käib üle teotuste, üle walskuse ja üle hädade. Selle üle, kui waikisin, pole ma ialgi kahetsenud, aga selle üle, kui ma rääkisin, olen ma sagedasti kahetsenud. Südametunnistus, see on ainukene peegel, mis ei peta ega meelita. Selle asja soowimine, mida meil ei ole, segab meid seda warandust kasulikult tarwitada, mis meil on. Naljaks. Karjakaswatajad. Esimene: „ Elajate hinnad on tõusnud. Kui loomi tarwis, siis pidage ka mind meeles." Teine : «Tulen kohe. Saatsin juba sead waksalisse. Et aga sõidurong loomi pääle ei wõta, siis sõidan homme." Mis luhas läikwalt woolab. (L,. Vstösl isisls.) Mis iadss voolad, On vM kokk käik. tis ksiliksss pslxsi Oi! kiu-vaÄWS läik. Kes qs jooksM ikks, Liis poole tss tsi issd, ?s Msstussst KsiSal, Uuik õisi õitsms Md. Ls ksliim Msrt Kois, Uis xsixeit siis vsod. Lsst uiisutuss Mrsi LMt öis ila ksod . . . L. ?siSi»svs, 37 Saarlane. 1903,