ja ristikheinad oliroad. Pääle selle oli Karl Lõun selles süüdistatud, st ta 3. sept. 1900 Wõiwere mõisa rentniku küüni ühtlast tema sees olewa rukkiga, 10,000 rbl. wäärtuses, ära põletanud, ja 9. sept. 1900 Kärsa mõisa omaniku  rehe külge tuld olewat pannud, mille läbi 13,000 rbl. eest põllutöõmastnaid ja rukkid hukka saanud. Karl Lõun ise seletas, et tema neid hoonepöletamifi olewat kättemaksmise pärast korda saatnud. Tunnistajana kohtu ess olew kreisiülema noorem abiline teatas, et Lõun temale öelnud olewat, et ta neid kuritöösid  sellepärast korda saatnud, et ta palju eestikeelseid  wanu raamatuid ja ajalehti lugenud, ja sel wiifil teada saanud, kui palju ülekohut mõisnikud Eesti rahwale teinud. See olewat tema tasumisetuju äratanud. Pääle selle sõimanud teda Wõiwere rentnik ükskord, Awanduse  mõisaomaniku pääle olla ta aga sellepärast wihane olnud, et tema walitseja talurahwaga balwasti ümber käiwat, ja üleüldse ei wõiwat ta mõisnikka mitte sallida. Kohus mõistis Karl Lõuna süüdlaseks ja neljaks aastaks sunnitööle,  kuna aga teine kaebealune, Andres Tikkerberg, tema süüdistuse kohta käiwate tunnistuste  puudusel wabaks mõisteti. U. X. Turist. Öösel 27. wastu 28. apr. on siiamaani kätte saamata murdwargad hra Lane poodi tunginud ja säält 600—700 rbl. eest stidirätikuid, willast riiet ja muud kaupa ära wiinud. -2- Narwtlst. Wargad lähewad meil hoopis  julgeks. Laupäewal, 11. skp., on üks kelm ühel naesterahwal turu pääl, inimeste keskelt, rahakoti, sr. 60 k., kõige taskuga ära lõiganud. Laupäewa öösel on wilunud wargad meie linnawalitsuse majasse tunginud ja säält uste ja lukkude lahti lõhkumise teel mõned ukselukud  on wälja puuritud pääle 1000 rubla sularaha,  passilehti, pitsatist jne. ära rööwinud. Nähtawasti on kelmid ju õhtu ülesss walitsuseruumidesse  fisss pugenud ja öösel siis ilma segamata ja julgesti oma kuritöö toime saatnud.  Ka ühte monopolipoodi olla neil nõuu olnud fisss tungida, aga puurid on aknalengide stsse taotud raudade wastu juhtunud ja tööd pooleli jätma sundinud. Nagu kohaline Wene leht kuuleb, olla wargad ka ühe siinse ohwitseri  elukorterisse tunginud, kui teda ennast õhtul mitte kodus ei olnud. Korteriomaniku rutulise kojutuleku Lõuu wõetud aga mõlemad wargad kinni; üks on teel küll ööwahi käest lahti pääsnud, aga teine on puuris. Weel mitmelt poolt on korterist riietewargust kuulda. -a- Hiiu-Kärdlast. Suitsetaja õnnetus. Keegi noormees ostnud stit Hellamaa küla ligidalt poest paki tubakat Gussewi wabriku märgiga. Pannud stis ka warsti piibu täis. et märsket Zaupa proomlda. Tubakas olnud aga wisa põlema ja mees wedanud seda tugewamini, kuni äkitselt pauk käinud ja tema silmade ees kõik maailm korraga pimedaks läinud. Nagu asja läbikatsumisel selgus, olnud tubaka paki sees püssi süütaja (püstong). Teine silm olla noorel mehel nii wõrt rikutud,  et arst praegust meel ei tea ütelda, kas sellest meel nägija saab wõi jääb ta pimedaks,  nagu mäga karta olla. Kuda kuulda, olnud tubakapaki banderol terme. * Riiast. Töölised, kes Taanimaale teenistust otsima läksiwad, tulewad nüüd „Prib. Krai" teatuse järele hulga kaupa jälle tagasi. Tööd saada oli neil päris wõimata, sest tööliste tõrkumine lõppes Taanimaal juba enne kui Wenemaa töölised sinna jvudsiwad. Kõik kahetsewad, et nemad kodumaa  mõtlematalt maha jätsiwad. Paljud on Päris tühjade taskudega Riiga jõudnud. * Helsingist. Väljarändamine Hangoniemi kaudu on wiimastel nädalitel, nagu „Rev. Beob.st" loeme, haruldasel wiisil kaswanud. Kuna märtsikuul  selle sadama kaudu 2218 inimest wäljamaale reisisiwad, oli wäljarändajate arw aprillikuul juba 2829 inimese pääle tõusnud. Nende wiimaste hulgas oli 2114 meesterahwast, 524 naesterahwast ja 191 last, kuna aga märtsikuu wäljarändajate hulgas  1736 meesterahwast, 366 naesterahwuft ja 116 last oli. Kirik ja kool. Tallinna Tompää Eesti Kaarli koguduse jaotamine, mis juba kuue aasta eest otsuseks wõeti, raha puudusel aga ikka edasi pidi lükatama, läheb arwatawasti tulema aasta jooksul täide. Oma miimasel koosolekul tegi kogudus nimelt ühel häälel otsuseks, seda mõlga, mis kiriku ehituse ajal tehti ja 31. detsembril 1901 mee! 32.577 rbl. 56 kop. suur oli, mis summast 28,238 rbl. 27 kop- koguduse ja 4339 rbl- 29 kop- Eestimaa rüütlikogu kui kiriku patroni pääle langeb. Peterburi Katoliku kogudusele ära tasuda. Selle läbi jääwad siis kirikumajade üürid (üle tuhande  rbl.) koguduse oma tarwitada, kuna need seniajani mõla kustutamiseks ja intresside tasumiseks läksimad. Selle ülejääma ja pääle selle korjanduste läbi kokku tulema rahaga wõib siis teise õpetaja kui ka teiste kirikuteenrite suuremaks minew palk tasutud saada. 5 Nagu meile teada antakse, peab Helsingi misstonikooli õpilane M. Meedar 23., 24., 25. ja 26. mail s. a. endises Ksntmanni  koolimajas, Kentmanni uul. nr. 6, misstonitundistd, mis kell õhtul algamad. * Noarootsi õpetaja Girgensohn lahkub MZ. Lesti postimees. 267