hcabist ja õpetajast koos. Arwati weel larwiliscks, et kiriku eestseisjal wühemast jiümnafiumi 6. klassi haridus peab olema. On aga kiriku nõuukogu sellega nõus, siis wõib eestseisjaks ka sarnane isik walitud saada, kellel sellekohane haridus puudub. Need ongi päSjoomd Baltimaa kindralkuberneri  võnukogus enamuse poolt waStu wöctutz eelnõuus, kirjkuküsimnse asjus. Juurde  olgu meel tähendatud, et patronadi õigus ära kaotatakse, nagu see juba ülemal  olemast seletusest selgub. Wälja töötatud eelnõude järele jääwad suurem hulk õigusi efimise klsSfi «olijate kätte, sellepärast, et nad rohkem maksawad. Nii on siis selle vla am järele ikkagi weel üksikud isikud pääaSjalikult kiriku asjade korraldajad; laialiste! rahma kihtidel on aga ka juba õigus sõnakese kaasa rääkida, ja juba seegi sammukene paremuse poole. Selle eelnõuu maksma panemisega oleks ikkagi hää natukene kirikuküfimuseS edasi jõutud, selle pääle Vaatamata, et weel mitmed asjad oja ja asjakohaselt muta, mvi õigem ümberluua tulekfiwad- KaS uulitsal kedagi ei olnud? Aa koera hingegi ei olnud näha. Ma wõtfin julgust, lätsin tagasi ja lükkasin ukse lahti. SeeSpool oli kõik waikne ja ma astusin tuppa, kus tuli põles. Kamina pääl hiilgas punane wohaküünal ja ma nägin. . . Ja, ja ma tean, mis Teie nägite. Teie käisile paar korda üle toa, siis kummardasite  surnukeha üle. katsusite köögi ust lahti teha sa. . . John Ranes kargas jälle istmelt üleS. Kus Teie sel ajal olite? Teie teate rohkem kui tarwjS! Holmes naeris ja wiskas oma nimekaardi ööwahi kätte. Ärge aga mõtelge mind mõrtsuka töö kahtlustamises kinni mölla, Ma olen küll jahikoer, aga mille hunt. Herrad Gregsou  ja Lestrade wastawad minu eest. Nüüd aga rääkige edasi! Mis Teie meel tegite? RaneS istus uuesti, aga ta näo pääl paistis imestus. Ma laksin mürama juurde tagasi ja wilistofin. Silmapilk tuli Murcher ja meel taks poliseiniktu. Ja uulits oli rühi? Peaaegu tühi. Mis Teie sellega tahate Ütelda? Õöwohi nägu lõi naerule. Ma olen oma eluajal palju joobnuid inimesi näinud, aga nii mõistmata joobnut, kui see noormees oli, ei olnud ma mitte näinud. Kui ma uulitsale tulin, seifis ta wärawa juures aia najal ja laulis lälli- tades ulisgi trallilaulu. Ta seifis waewal! jalul. Mis sugune mees see oli? küsis Scherlok  HolmeS. John Ranes pahandas. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Koolmeistrite koosolek 10. vktobril (Lõpp.) K) Kõneldi neist põhjustest, mispürast koolilapsed koolist ära jääwad, ja mis sel korral teha tuleb. Koolist puudumise põhjuseid  on mitmesuguseid. Paljud lapsed käiwad  kooli algul alleS karjas, ja ei saa sellepärast kooli tulla, waesemotel pole riideid j. n. e. Sagedasti pole kooliõpetajal wõimalik puudumise õigeid põhjufid teada saada. Sellepärast arwati tarwiliseks, nagu mitmel  pool mujal wiifiks on, et loolimanem kooliõpetajalt saadud puudunud laöte nime- kirja järele puudumise põhjused järele kuklaks,  kaS keegi wabandawatel põhjustel koolist ära on jäänud, ehk ainult laiskuse pärast. Wiimasel juhtumisel tarwis trah. mi nõuda. Trahwi ei nõua mitte otseteel kooliõpetaja. Kooliõp. ja kooliwanem saadanad laiskuse pärast puudunud laste nimekirja kas õpetajale ehk inspektorile, kes sellest komissarile teatab. Komissari käsu! sunnib siis kohaline wallawalitsuS trahwi sisse. Kui meel 3 4 last kooli tulewad, siis koju saata ei wõi. Kõneldi weel sellest, et koolis ruumid peaksiwad olema, kuhu lapsed ööseks wõikfi» wad jääda, kui wäline ilm koju minna ei luba. 7) Kooliõpetajate raamatukogu.  Et meie küla- ja kihelkonna kooliõpetajate  palk wäga wäikcne on, sellepärast ei wõi nad omale palju raamatuid osta, kuna aga tingimata tarwilik on, et kooliõpetajad  enam ehk wähem kirjandust loeksiwad.  Seda filmaS pidades arwati hääkS kooliõpetajatele ühine raamatukogu  asutada. Küll oleks sünnis, kui igaS kihelkonnas raamatukogu oleks, aga ära nähes, et see liiga palju maksma tuleks ja et raamatukogud fiisgi säga wäikesed saakfiwad, peeti paremaks terwe kreisi kohta ühte tublit raamatukogu awada, mille asupaigaks kreisi keskkoht, Kuresaare linn, nimelt oga Kaarma-Suurewalla  mmisteriumi koo! oleks. Wenekeelsete  kaSwatusteatuSlikkude ja üleüldse õpetlikkude  raamatute ostmiseks wõikg kroonult raha saada, kuna Eestikeelsete raamatute muretsemiseks muul teel abinõusid peaks leiduma. TarwilikukS peeti ka padagogikalise  sisuga shurnali wülja kirjutamine. 8) Leiti tarwiliku olewat, et Kur ejaares  hariduslisedkursused alg- ja ka kodukooliõpetajate walmiStamiseks toime saaks p andud. Kursused olekfiwad kahe aastased.  Need tuleksiwad pidada kewadel 15. aprillist  kuni 1. juuini ja sügisel !5. augustist  kuni 15. oktobrini. Kahe aasta pääle kokku wältaksiwad kursusid fiis 7. kuud. Arwati, et see majandusliselt suurt kergitust  tooks, kui kursused neis ruumides ära saakfiwad peetud, kus Kuresaare Eesti Selts kursust toime panna mõtleb- Muidugi peetaks kursused igaüks ise ajal, üksteisest lahus. Kahede kursuste jaoks ühes ruumifid üürida, tuleksiwad need iga üksikule odawam. 9) Kordajate koolilaste kohta arwati hääks, et nad ühekorra nädalas  kooli tuleksiwad- Tulevad nad sel ajal, kui igapäewa lapsed alles koolis on, siis on neile tarwis usuõpetust, Wenekeelt, rehkendamist, emakeelt ja laulmist õpetada; tulewad kordajad aga laupäewa pärast lõunat,  fiis wõib neile ainult usuõpetust õpetada. Kuresaare Eesti Selts pidas 14. oktobril liikmete koosolekut. Et minewasel koosolekul -valitud esimees hra kooliõpetaja Kaasik -valimist -vastu ei wõtnud, on Selts ilma esimeheta. Tänast koosolekut juhatas  abiesimees hra O. Kun simo nn. Kõige esiti loeti minewase koosoleku protvkol ette, mis ilma muudatusteta -vastu -võeti. EsimisekS päewakorro küsimiseks ol! Seltsi liikme maksu äramääramine. Et Seltsil mähe sissetulekuid, ja raha puudus suur, arwati hääks liikmemaksu suuremaks määrata, kui meie endistes seltsides oli. Liikmemaks meeSterahwastele  on nüüd 2 rubla ja naestcrahwastele 1 rubcl. Liikmemaksu ära maksmise tähtajaks seati 1 märts. KeS enne tähendatud kuupäewa oma maksu ära pole õiendanud, selle käest nõutakse 25 kopikut wiiwituse raha. S- maksa aga keegi seltsiliigc kuni 1- jutini oma aastamaksu ning 25 kop. wiiwituse raha ära, siis tuleb teda Seltsist  wäljaaStunuks lugeda. Teiseks kõneldi -vahekorrast Seltsi ja Hariduse osakonna -vahel. Sell Seda ja teist. Naljakas lugu sündis hiljuti ühes Berlini wihmawarju - kaupluses- Müüja oli hulk aega ühe naesterahwa waStu, kes päewawarju osta tahtis, kaupa kõige ilusamale  sõnadega kiitnud. Lõpeks wöttis ta õhinas müügilaualt ühe marju ning hakkas selle häid omadusi waimustatud sõnadega  ülistama. „See meeköwa ja ilus siid, mu proua, on otse enne nägemata. Katsuge korraks, kui pehme ja sile ja sitke ta on- Säherdust hääd sirmi ei leia Teie enam naljalt!" „Wäga õlge" ütles naeSterahwaS,  päewawarju kätte mõttes. on ju minu mana päewawari, mis ma esiteks laua pääle panin." Elewandid tuletõrjujateks.  Wheelingist ( Lääne - Wirginiast, Amerikast ) teatatakse järgmist : Hiljuti päästeti ühe hutkalainud rongi juht hoopis iseäralistel oludel ära. Morgantowi lähedal  oli raudtee õnnetus sündinud ja wagunite rusude all puhkas masinajuht abita. Teda ei saadud kudagi- päästa. Juhtumise kombel sõitis sellest kohast sel ajal parajasti üks tsirkust wedaw rong mööda- Kohe toodi rongist elewandid wälja ja üks 200 aaStat mana elewant pandi õnnetumat päästma. Tuleleekide pääle waatamats hakkas hiiglaloom oma londiga tuletukkifi ära koristama ning wlimaks läks tal korda masinajuhi kuuest kinni haarada ja meest tule seest wälja tõsta. Kaheksa teist elewanti oliwad mahe ajal päris korralise tuletõrjujate salga asutanud. Nende wahid ajasiwad nad jõe juurde, elewandid tõmbastwad säül londid wett täis ja walafiwad selle põlewate  wagunite pääle, kuni tuli ära kustus. Nende haruldaste tuletõrjujate osawus on tõesti imestamise wäürt. Siis ial ära uhkelt hoople, kui õnn su õues asumas, sest tea: ka õnnetus ei kauple, kui tuleb maitselt, salajas. Õigus on kasulik sellele, kellele teda räägitakse,  aga kahjulik sellele, kes teda räägib. Lolli wõib sellest ara tunda, et ta kõigest jõust püüab näidata, et ta tark on, kuna targal seda tarwis pole. Need silmad waatawad kõige sügama» male inimese südamesse, kes kõige rohkem on pisaraid walanud. Kamalus. Isa saadab wäikese Karli posti pääle ja annab tale kirja ja kümmekopikat margi ostmiseks kaasa. Natukese oja pärast tuleb Karli rõõmsa näoga tagasi, hoiab kümmkopikalist täeS ja hüüab: „Jsa, ma ootasin kui postiametnik  mind tähele ei pannud, siis pistsin  kirja ilma margita kaSti I" Tagurlane. Kotti, kotti tagurlane,  Ütles Kiisa KuStaS, kes wähja oli kinni püüdnud ning seda kotti toppis. 59 Saarlane 190?