teenmuo ja pärast wabaks lastud- Ossip Andruschkewits, 32. a. wana, on enne 3. korda trahwitud, Drulle, 24. a. wana, 2 aastat wängiroodus olnud. Kohus mõistis Matuka 20. aastaks sunniiõõle, teised kolm poomise surma. Kaugemalt riigist. Peterburist. 20. sept. hommiku kell S, tungisiwad kolm sõjariistus meest Omski telegrahwikontori kantseleisse, kus ametnikkudele  parajasti palka makseti. Rewolwrite tule all langefiwad kassahoidja Pahotin surnult, 3 telcgrahwisti rängalt ja kaks kergelt  haawatult, nende seas ka üks naesterahwaS.  Üks rööwlitest laskis enese säälsamas  maha, kui nägi, et ärapääsemist polnud, teised kaks, kes rahakasti oliwad kaasa wötnud, wõeti uulitsal kinni. Rööwitud  raha saadi kõik kütte. Rööwlid on noored mehed. Üks nendest on endine gümnafiumi õpilane, lk aastat wana. „Rossija" tunnistab selle „Russi" poolt awaldatud teate, nagu oleks Wenemaa!  20.000 kooliõpetajat ilma kohata ja administratiwilise walwuse all, tühjaks. 19.346 kooliõpetajat olewat kull ilma amenla, kuid ainult sellepärast, et wabasid koo! õpetajate kohti nende tarwi ei ole. Suur tulekahju. 23. sept., kell 7 õhtul, tõusis Peterburis, Predlelshenskaja uul. maja nr. 3 õues woonmeheäri pidaja Aieksimdroivi  suures tallis tulekahju. Tuli läks kiirelt teiste ehituste pääle üle ja pani kolm elumaja põlema. Kõige koledam oli inimeste ehmatus majas nr. 92. Sinna wils ainult üks trepp hoowiwärawa ait, kus kuurid põlesiwad ja warsti pani määratu tuleleek iäbipaäsemsie trepi kaudu kiliin. Kolmanda ja neljanda korra akendest hakati appi karjuma. Tuletõrjujate juhataja Terbesom  käskis redeli wlibimatalt hoowi pääle tuua. Redeli kaudu toodi kolmanda korra päält neli inimest alla, kellest kaks juba meelemärkuseta oliwad. Syä! teatati tuletõrjujatele, et neljanda korra pääle ühesse korterisse weel inimesi jäänud. Redel tõsteti kõrgemale, kuid wahe pääl oliwad juba kaks tuletõrjujat majatrepi kaudu kolmanda korrani tunginud. Tähendatud korteri uks oli lukus ja tuletõrjujad oliwad sunnitud seda sisse murdma. Toast leiti moodi päält meelemärkuseta manamees ja naesterahwas. Ka need toimetati alla ja saadeti kiire arstiabi tõldadega haigemajasse.  „Minul jäi sell töötuppa," teatas tisler Telerätnikow tuletõrjujatele, „siin on töötoa möll." Üks tuletõrjuja tungis tööloani ja awaS ukse. Seest lõi paksu suitsu wastu. Woodi päält leidis ta selli joobnud pääga magamast, ja ainult suure waewaga suutis ta teda wäija kanda. Tuletõrjujate  südi tegewuie tõttu läks õnneks õhtu kell 19 tulele piirisid pauna. Tulekahju ajal toodi weel tallist 39 hohust õnnelikult wäija. Kahju suurus ulatab üle 59.999 rubla. Tuli tõusnud selle läbi, et üks.woorimeeStest plotskiga suus magama uinunud. „Pwl." Üks endine Peterburi linnawolinik olewat «Birsh. Wed." teatel nõuks wötnud  Peterburis härja wõitlusid pidama hakata. Selleks otstarbeks mõtlewat ta Madridist härgi tellida- Kas pole eeskujulik  «seltskonnategelane" ? Surmaotsus, mis Narwa linnawabriku  direktori Peltzeri tapmise asjas mõisteti, kinnitati kuue kaebealuse kohta ära; kahe kohta muudeti surmaotsus eluaegseks  sunnitööks ümber. Moskwas asutatakse end. riigiwoliniku  J. F. Jwanitski algatusel selts, mis oma ülesandeks esimese ja teise riigiwolikogu  liikmete awitamise wõtta tahab. Endiste riigiwolimkkude, talupoegade, kooliõpetajate,  semstwoteenijate j. n. e. hulgas on rohkesti isikuid, kes mitmesuguste asjaolekute  tagajärjel teenistusest ilma on pidanud jääma. Selts saawat täiesti ilma parteita töötama. Kiiewift. Gvptshiksas põlefiwad süiita«,je  tagajürjel mõisaomaniku Woschini hooned ja miljasaadused ära. Kahju on 37.000 rubla. Tamarast. Weike-Malõsch"wkas põlesiwad  70 talu ühes kõrwaliste hoonetega, aitadega ja wiljasaadustega maha; ka palju loomi jäi tulesse. Kahju on 30 000 rubla. Odessast. Pristami-abüisele Delfinskile,  kes kurjategija poolt ära tapeti, oli käsk antud seaduse ivas taliselt koosolekult inimesi kinni wõtta. Kui D ühes teiste politseinikkudega trepist üles läks, anti ülemalt korterist tuld, kusjuures D. otsekohe  surma sai. Politseinikud omalt poolt andsimad tuld wastu. Maja hoowi pääls wisati pomm, mis aga mitte kellelegi miga ei teinud. Korterist, kuhu otsima taheti minna, leiti naesterahmaS surmatult ja 2 mecSterahmast haawatult- Wangi wõeti 39 inimest. Tiflifist Ahalkalaki kreisi kolme kogukonna  elanikud mõisteti rööwlite marjamise  pärast 1000 rubla trahmi maksma Tobolskist. 14. sept- maeti kaks posleljoni  maha, mida rööwlid poSti kallale kippumise puhul Tobolski lähedal ära tapsiwad.  Riisumise puhul riisuti 05,000 rubla ara. Kamenets-Podolskist, 24. sept. põles Shwantsi alewis üle 200 maja maha. Tuli läks üle Dnestri jõe teisel pool kaldal  olewasse külasse- Peaaegu terme küla põles. Tobolskist. 24. sept. tungis Kuiarbitki külas salk sunnitöölist, kes Tjumenist Tobolskisse teel oli, mangiwedajate soldatite kallale. Kokkupõrkamises saiwad 22 sunnitöölist  surma ja 0 wangiwedajat haawata, nende hulgast üks kardetumalt. Üksteistkümmend  sunnitöölist põgenesiwad 7 püsiga  ära- Feodossias, 25. sept. Esimese klassi wagunis riisusiwad kolm rööwlit wäljaweo seltsi asjaajaja kaest 15.000 rubla üra. Röõwlid paniwad tormasiga rongi seisma, hüppasiwad maha ja põgemsirvad ära. Metsikud kuritööd. Stritski maak., kirjutab „Birjh- Wed.", saadeti kahe päewa jooksul laks metsikut kuritööd korda. Tshuhina külas tungisiwad kolm rööwlit kroonu wiinapoodi, Lapsiwad müüjanna ja ta ema ära ning wõtsiwad siis «väikesed lapsed käsile: üks kägistati ära, teine torgati  surnuks ja kolmandal  aastawanusel  lapsel löödi pää waStu seina puruks. Koslowi külas tappis talupoeg Jwanow oma naese ära ja asus siis kuue lapse kallale: neli neist tappis ta kirmega ära, kahel lõi pääd waStu põrandat puruks. Lodsi linnal on rasked päewad- Kombede  langemine, igasugused nurgatagant tapmised, wabrikantide eluwõtmine, sellele kõigile on nüüd täieline tööstuse seisak ja linna kaubandustel» halwamine järgnenud. Wabrikantide raske seisukord mõjub ka tööliste olukorra pääle. Tööta tööliste ja nälgijate arw kaswab «vahetpidamata ja keegi ei tea ütelda, kui kaugel selle kaswamije  piir on- Ufast. Kiriku saamine. Wene kirjanikul Gorbunowil on jutukene imetegewast wööst, mille pärast klooster Üles ehitati. Midagi sellesarnast sünnib praegu, nagu „Golos Ufü" kirjutab, Utjashina külas. Küla elanikud  igatsesiwad juba ammu omale kirikut saada. Et neil kiriku ehitamiseks raha ei olnud, tarwitafiwad nad järgmist abinõuu. Keegi Mjashina küla talupoeg laskis külas jutu lahti, et tema metsast puu seest püha Tlhon Savonski kuju leidnud ja et see kuju ilmunud ja imetegew on. Taewast ilmunud kuju hakati kummardama ja ümbruskonnast jooksiwad palwetajate karjad kokku. Andeid toodi rohkesti. Mehed ja naesed, iseäranis aga wiimased, kandsiwad kõik sinna, mis wõimalik, lõuendid, kanamunad  jne. Kuju ilmumise kohal peeti hommikust kuni hilja ööni jumalateenistust. Nagu ikka hariliselt sarnastel kordadel, läks jutt lahti, et mõned wigased kuju kummardajad on terwcks saanud Üks neiu, kes sündimise poolest pime, saanud nägijaks ja jalutu poisikene kõndijaks. Nüüd on Utjashina küla talupojad semski ülemale palme annud, et kuju leidmise kohale lubataks kirik ehitada. Kuni kiriku ehitamiseni on talupojad ise wäikese palwemaja kohale ehitanud ja pearoad sääl palwetundisi, kuna küünlamüüjaks kuju leidja talupoeg on. Kuratshewist sõitis praost asja üle kuulama. Kuju maadeldes leidis praost kuju teisel pool magasini märgi ja hinna numbri, kuju oli poodi st ostetud. Sellest teatas praost Ufa piiskopile. Ilmunud kuju lastvkse wististi ära wõtta, kuna Utjashina talupojad ikkagi kiriku saanud. „Russ." Soomemaalt. Suur pärandus- Riiginõuniku  Hallonladi tcstamendi järele sai Soome kunsti selts pöäie kunstikogu meel 200.000 marka, Soome politchnikum õO.OOO marka ja ülikool 220 000 marka. Need summad tahetakse abirahadeks ära tarwitada. Keiserlik laewa stik Pitküpaasijuures.  Möödaläinud nädalal  peeti Pitkäpaasi saartel mitu jahti ära. Teisipäewal lasti Siikasaaril Ms metsis ja kolm tedre maha, Kesknädaliseks jahisaagiks  oliwad üheksa jänest ja üks tedre. Neljapüewal käisiwad mõned herrad K isri saatkonnast Martinsaaril jahi pääl. Selsamal  päewal peeti ka weel ühe teise saare pääl jahti. Teisipäewal rviibifiwad jahimehed Paatia saarel- Igapäew käib postilaew Kroonlinna ivahet. Nagu kuulda, jääb Keiserlik laewastik weel mitmeks päe«aks  Pitkäpaasi paigale. „Pwl." Hirmus kurbmäng merel. Ajalehed teatawad Soome briggi „Salius'e" hukkaminekust,  mis laewa ümber minemise läbi tekkinud. Laewal olewad inimesed oliwad Thomas Wilsoui aurulaewa „Romeo" päält walitud. Ärapääsnud isikute üteluse järgi olnud Botni lahes äge maru, mis laewa hukka saatis ja liiwa püäle poolpurustatult paiskas. Laened uhtusiwad ühe mehe laewa päält ära. Kapten tahtis õnnetumat päästa,  kuid läks ühes uppujaga põhja- Õnnetumatel,  kes laewale jäiwad, puudus wärske wcsi joogi ja toit söögi jaoks. Einelauapidaja  suri nälga ja jänusse. Õnnetumatest  läks paljugi laewvsid mööda, kuid ükski nendest ei pööranud, wõi ci tahtnud õnnetumate pääle tähelepanemist pöörata, olgugi, et nad hädamärkisid andsiwad. Wiimati  leidus aga samaritlane, keS õnnetumad  näljasurmaga wõitlewad isikud ära päästis. Wäljamaalt. Hispattias oli suur weeuputus, Uppunud  inimesi on üle saja teada.  Seesama  häda on ka Lõuna-Prantsusemaal; säälgi oliwad paljud maakohad lausa mereks muutunud. Suur hulk loomi ja inimefigi  on upunud. Hiljemate reatuSte järele on uppunute arw meel tõuenud; pool lõikust on häwitatud. 54, Saarlane 1907