peab sest tänawu saama? Oleme ka oma 48 aastat ära elanud, aga niisugust maikuud ei mäleta küll mitte näinud olewat. Kibedat põhu puudust on igalt poolt kuulda ja karjamaalt  ei ole meel midagi leida. Ja ometi, kui kannatus ei kao. Jumal on ikka. seesama, mis ta oli, hää ja helde igawesti. Õndsad on, kes nukras meeles ei nurise. Tehkem aga meie, mis õige, ei tema käes lähe midagi wiltu, näitaks see ka tuhat korda nõnda olewat. Küll tema omad haawad pea jälle parandab." Nõnda kirjutas õnnis isa Jansen 35 aasta eest selles lehes („ Eesti Postimees ehkNädalileht"  nr. 20—17. maist 1867) ja need sõnad käiwad wäga õigesti ka Länawuse kewade kohta. Ka tänawu peame küsima: Lehekuu, kus su lehed? Põhupuudus igal pool, mai esimese poole sees leidus metsades alles rohkesti lund, on mõni päew leigem ja soem, siis annab selle järele külma wihma, nõnda et madalamatel heina- ja karjamaadel wesi alaneda ei saa, ka madalamatel ja raskematel põldudel on weelombid  pääl ja harimine wõimata. Maikuu on juba poole pääle jõudnud, aga wäga palju põllumehi ei ole põlluharimisega õigesti hakatustgi  teha saanud mis peab sest wiimaks saama? Kes suudab tõumegemisega õigeks ajaks malmis saada, kuna alustusgi nii hilja pääle jääb? Sooja puudus ja liigne niiskus peab ka rukkiorased kängus. Nagu „ Balti Nädalikirjas" esimeseks tähtajaks  s. o. 18. aprillini ökonomia sotsteteedile tulnud  54 teate järele kokku seatud Liiwi-Eestimaa põAutöõlisest aruandest näha, on tänawune kewade üleüldse taimekaswule halb olnud. Kõledad, nädalite wiisi puhuwad põhja-hommiku  tuuled öökülmadega ja päewa soe päikesepaiste,  see kõik mõjub halwasti. Pärastine wihm parandanud küll mõndagi, kuid fee läheb siin ja sääl juba liiale. Nähtawasti ära mädanenud rukkiorase juured olla terwed ja wõida weel kosuda, maha arwatud kohad, kus lumi sula maa pääl kaua seisnud. Nisupõldude  üle ei ole tähtajaks midagi kindlasti ütelda wõidud, sest et nisuoras weel kaswama ei olnud hakanud, niisama ei ole ka ristikheina üle weel õiget otsust anda wõidud. Põua pärast ei ole ristikhein läinud suil igal pool hästi idanenud. Ehk küll metsades määratu palju lund, ei ole kewade liiga suurt wett tulnud, sest et ta pikkamisi sulas ja mööda läinud sui! kuiwanud maa palju niiskust enesesse wõttis. Nisuorase pääle, kui see hästi kosuda ei taha, soowitatakse 2 puuda Tshili salpetert  wakamaa kohta pääle külida. Mõisates, kus loomatoit ettewaatlikult ära jaotatud, saadud rohkema rammutoidu andmisel enam wähem läbi, kuna wäikepõllumeeste juures, kes liiga wähe oma heinamaade eest hoolitseda, kibe loomatoidu puudus walitseda. Ülest katused söödetud ära ja loomad aetud juba paar nädalit enne tähtaega (s. o. 4. aprillil) wälja. Põllutööliste puuduse üle ei ole kaebtust kuulda, mis küll sellest tuleb, et ühes põllumehega  ka tööstikul rasked ajad on. Üleüldse pakub tänawune kewade pika ja walju talwe järele wähe rõõmustawat. Et põlluharimine nii hilja pääls jääb, seda ei mäleta ka kõige wanemad inimesed. Andku Jumal, et ilmad pea paremale pööraks, muidu hakkawad põllumehe lootused langema, kuna ometi kõik igatsusega paremat aastat ootowad kui mullune oli. * Tallinna suurp õ llu m ees te näitusest. Kuna talurahwa osawõtmine Eestimaa Põllutöö seltsi poolt toime pandud näitustest hobuste jaoskonnas aast'aastalt ikka rohkemaks ja elawamaks on läinud, näib aga sarwloomade jaoskond tema poolt seda Vähem tähelepanemist leidwat, kui näitusele toodud elajate arwu järele otsustame. Isegi mõista ei wõi ju seda salata, et sarwloomade näituseletoomine  nende omanikkudele suuremat kulu ja waewa sünnitab. Et nüüd aga talurahwals nende kariloomade näituseletoomist kasulikumaks teha, on näitusekomitee otsuseks teinud, talupoegade  poolt näitusele toodud sarwloomi suuremal arwul ära osta. Kuna sel wiisil selle eest on muretsetud, et kõige wähemalt üks osagi näitusele toodud kariloomadest kindlaid ostjaid leiab, wõib küll loota ja soowida, et maal elan? rahwas seda kasulikku uuendust tähele paneb ja edaspidi ka omalt poolt rohkem sarwelajaid nimetatud näitusele toimetab. * Hobusteostmist kroonu wäe tarwis ei wõetawat tulewal sügisel mitte üksnes Liiwimaal ette, waid, nagu kohalik Wene leht kuuleb, ulatawat see ratsawäe kindralinspektori teatus ,ka Eestimaa kohta. Kohad, kuhu hobuste omanikud kokku peawad tulema, kui ka ligemad tingimised hobuste kõlbamise kohta antama: tulewal kull üleüldiselt  teada. 1. Paistust. Pääsukene ongi juba wäljas, aga ilm on ikka weel wilu, ja kuna kõhedad põhja- ja hommikutuuled puhuwad, ei taha lumi weel metsadest lõppeda. Ehk küll juba sügisel palju loomi põhunappuse pärast ära häwitati, on loomatoidu puudus siisgi suur. Sel põhjusel oliwad ka hobuste hinnad talwel ja isegi kewadel weel odawad. Ristikhein ja rukkioras ei ole talise lume ja sula maa läbi mitte nii palju kahju saanud kui sügisel kardeti,  waid on enamasti kaunis terweks jäänud. Põldudel tehtakse juba täie hooga Lööd. X. Kolga-Jaanift. Kaunis iuntö ja lootusekehw on siin põllumehe tulewik praegu. Kõige päält on tali 1^902, -Lesti postimees. 269