paremini köhuS ära seeditud- Kellel nälga ei ole, see ärgu söögu wügisi, sest kt isuta söödud toit kõhtu kauaks scedimatalt seisma  jääb, mis kõhu wöib ära rikkuda. Isuga  söödud toit aga saab ruttu ära seeditud.  Selle üleüldise seaduse waviu ei käi aga pii«, niisama kui ta lihalcem (puljong). Professor Pawlow Peterburis on katsele waral selgeks teinud, et piim ja puljong niisugused toiduained on, mis, kui nad ka ilma isuta sõöd-kse, däsü ära sccditakse. Haigetele soowitawad tohtrid, et nad ühekorraga  ja järsku mitte palju piima ära ei joo, waid et nad seda pikkamööda ja suutäie kaupa jooks, ehk jälle piima teega segatult. Et piim raua poolest Vaene on, siis ei peaks mere puuduse pärast kannatajad endid  mitte ainult piisast toitma- Ka siin peaks piima palju toiduks prnukima, kuid selle juurde ka ivecl niisugust toitu, mis merd annab. .Põllutõõlcht-* mis tasa loenetel höljvs. Ma teadsin, mis asi see oli, tõusin üles ja hakkasin metsa poole minema. Na tahtsin saart M poolt küljest ümber käia js onnide juurde minna, sest Metsast ei julgenud ma praegu läbi minna- Mõni jada iammu edasi minnes, nägin »a üõc MM kslmrst elukast, kes jurnukehad tuleriida juurest -ara tcrisvnwad Omas irr.rae Osisiu mr kae r.uolmnga üles p red-.r Irsksu, rr! küll elukas õige alandlik  musis nagi. Diimrri hüüdsin ma: C.st rea l Ta kumurLss ja aS:uS mõned sammud trgsn. Liis M :u seisma ja waatis lrü.rie ümudegr xulud-.S mu pääle. Ses. ü.. I tard-stn Ära tule minu .uur!-. I Kus sinu juurde ei mei :alla? ä: nii. O.me uru! OiiS panin ma nnulmri summ:-:- merele, smfin kiwi m.rrst ji usiskrsin 'ellega elukat, kcS siis puude raku ara kadus. Na laksin edasi jõudsin nälgaö ja -rstuuu rueu.re suurde. Tlr ueitsin esmalt end ?55''as:eZfe aru za maarasin, mis elukad  isemrv. Ms tah.sin vada, kuidas Nrro ja Msuzsmeri surm ja pSlemine nende püüle pisimad mö« luuue. Parast nägin mu ei sa sellega cli» eksinud- Oleksin ms julgem olnnd, siis oleksin k-rzesn nende silmas wõinud Moro i'e.u:le rSiudu jr r.rS olekstsrd minu waStu :lrn'l'.tuk? jäänud. Aga ms olin paraja silmapilgu «Zõda lasknud minna ja wöifin  nüüd sisal! wiss omajMlSte Ms Pchstsjs osa «Sagida. KeskpSewa ajal kogus elukaid oige rohkesti  kokku- Nad firutastwad endid pitkali maha ja jäiwad jooja päikese paiste! tukkuma.  KiisM tõusin ma nälja ja jänu sunnil ülcs ja rewolwrit käes hoides laksin  ma Me kohe elukate juurde. Mõned neist ei oööruud oma waadetgi minu poole, see! Wshin; oli kumardamift oodata. Ma ei wõinud sms wastmuse pärast neile midagi  käõku anda ja minu nõrkus alandas mind ainul: nende klmoS. Ma tehss süüa! ütlesin ma kartlikult, peaaegu paludes. Mine ossidesse, jääl leiad süüa. Reid sõnu Ales häig inimene, kes siis pää kõrsale  põõriS ja kogum teisele saatis. (ZSrg-eb.) Riigiwolikogu. Koosolek, 23. jun il. Koosolek oigab kell 11,17 m. Juhatab würst Velkonski. i.417,000 rubla paale, lootes, et ka kroonu wiina  müügist saadaw sissetulek suureneb. Esngimajade walitsus nõuab 8 miljoni rbl., et niditle aastate wõlga kotta. Eelorwe kommisjoii paneb ette, seda summat tuhsnda pääle wähendada. Wangimajode päSmatitsuse ülem Lurlow Vaidleb  sellele waStu. D-n»a wsttab kommisjoni ettepaneku wostu. Otsustatakse 180 tuhat rbl. selle rüüle määrata,  et KjeltfK linna läheda! vlewil kloostrit i n>a>igimajaks ümber muuta. Hulk väikeseid seaduse  "eelnõusid võetakse NaStu. Raudteede valitsuse wäijaminekute eelarvesse kantakse iseäralise seaduse eelnõuna 20 miljoni rbl. endiste aastalt ülearuste väljminekulc katmiseks si-se. Tsilovitih paneb seaduse eelnouu ette, mere- Ministeriumiie 1,500 tuhat rbl. Obuhowi vabriku mahapõlenud osade ülesehitamiseks määrata. Würsl Ehcrwssxidshe leiab tarvis olevat Obuhowi vabrikut riigi kontrolli olla heita. Sawitih loeb pikas kõmS kõik vabriku puudused  üieS. Wabrik avaldab niisugust mõju, nagu oleks ta ilma ühegi süSlemita ehitatud. Sellega võib seda seletada, mispärast wabrik nii vähe laaduseid valmistab. Wabrik on üleni võlgades, ta ei laena üksnes kroonult, vaid ka erainimestclt.  On tarvis terve rida abinõuusid tarvitusele võtta, et vabrikut korda scadida. Seaduse eelnouu võetakse formuliga vastu, milles soovi avaldatakse, et inercministerium käesoleva  aasta sügiseks oma arved ja plaanid, mis ta vabriku kordaseadmiseks ette võtab, dumole ette näitaks. Kell 1,30 min. kuulutakse vaheaeg kuni kella 8-ni. »Elu." Kodumaalt. Kurcsaarest. Liiwi kuberneri herra otsust  mööda 18. junist s. a. 1742. karistatakse Pihtla walla talumeest Aleksander  Luuest ilma lubata püssi pidamise eest 5 rubla trahwiga, ehk maksujõuetuse korral kaime päewa orredtiga. Wiimasel ajal tuleb lubata püssipidamise  eest trahwimisi wordlemifi sagedasti ette. Selle tõttu oleks soowida, et inimesed,  kellel püssi tarwis läheb, enesele selle pidamiseks tuba nõutaksiwad. Lüüasaamiseks  tuleb Liiwi kuberneri hcrrale sellekohane palwekiri Venekeeles üheS paluja kahe päcwapildiga saata. PalwekirjaS peab üles antud olema, kas paluja püssi wõi rewolwrit, ehk mõlemaid korraga, pidada soowib. Palwckirja juurde ei ole waja mingisugust tcmpelmarki panna- Püssi- pidamise lubatähe eest wõetawa 10. kopikulise  tcmpclmargi nõuab politsei tagojärel sisse. Nagu ülemal seismast seletusest näha, on lubanõutamine õige lihtne asi, nii et kui keegi enesele luba ei nõuta ja lubata püsfipidamise eest trahwi peab Maksma, see siis tema enese hooletuse süü on. „Arcnsburger Wech." teate järele on sel suwel ära peetud Saaremaa maapäcwal  meel järgmised otsused tehtud: 1) Suuremõisa piirist tükk maad maimuhaigete  maja ehitamiseks anda ; 2) Saksa keskkooli HSäkS mõisnikkude kassast 1000 rubla ja kindluses olewad 2 maja kooli tarwis maksuta ajutiliseks pruukimiseks lubada, 3) rüütelkonna mõisale walitsemijekS  direktorium sisse seada, sest et siiaaegses nende mõisate walusewise korras tähtsad puudused on; 4) Riia politehnikumile  rüütelkonna kassast iga aastast abiraha lubada ja rüütelkonna poolt kaks saadikut politchnikumi nõuukogusse walida; 5) maalaatsareti tarwis L-kurte oparat muretseda ja hr. O Witgenbergile rüütelkonna tänu selle eest awaldada, et ta selle aparati tarwis tormilise elektri jõuu ilma maksuta on lubanud; 6) Uue supeluSmoja juhatusele õhtupoolne kind« lusenurk ajutiseks tarwito iniseks anda päikese ja õhu mannide sisseseadmisseks;  7) Õige usu kiriku eestseisusele Suuremõisa piiridest tükk maad lubada kirikuaia suurendamiseks; 8) kurttummade koolitamise seltsi eestseisusele 100 rbl. abi' raha määrata; 9) surma läbi lahkunud W. v. Aderkassi asemele konwendi saadik A. v. Güldenstubb e-Kaarmamõisast maanõunikuks walida; 10) ametist ära astunud rüütelkonna kaSjamsistri G. v. Polli asemele, kes sel aastal oma 20 aastast ametikestuse jubelipäewa pidaS, tema endine abiline E. v. Güldenstubb e, Seda ja teist. Weealused tööd. Wiimaöiel  saAatel wõetokse igasuguste wcealuste tõõoe juures kokku pressitud õhk tarvitusele.  See teeb wõimalilukS, et nüüd wee all wöib niisvgufi tööfi teha, mille pääle eSmalt ei wõinud mõteldagi. Määratu suuri wecalusid teesid nagu nad Temse, Seine jnc- alt küiwad, oli ainult kokku pressitud õhu abil wõimskk korda saata- Iseäranis rohkesti on weealused tööd Ves-JorgiS edenenud, kus iseäranis suureSti tahetakse maa-aluft riiki tarwituseke  wõtta- Ühes lk—2o kordsete majadega  ei oie sugugi haruldane lugu, kus sa leiad, et ka maa all mõned korrad o«. Selle läbi, et maa-alune töötegemine tchsikaliW küljest kokku pressitud õhu abil WÄstzLMfi raskust ei Mk»ta M Msh iga- suguses Ugawuses wõib teha, on weealuSte tööde tegemine ka suuresti edenenud. Ja nad ISHckfiwad weel sügawamal moodiSse, kui inimese organiSmus nende wastu ise» äralist proleSti ei awaldaks- Niisugustes sügawustes. mis 11) -15 meetrit see põhjas on, wõidakse tööd teha, ilma st rersisel selle juures miSgit halb» tust oleks. Aga sügawustes, mis üle M meetri ulatawud, ilmub üks iseäraline, siiamaale  weel wähe järele uuritud haigus nähtawalc- > . - Õnnes unustatakse häda, kuid hädas ei unustata ialgi õnne. O« inimesi olemas, kes mõtlewad, aga kellel siiSgi mõtteid ei ole. Sagedasti oleme meie õnnelikud, et meid selleks peetakse. Mitte kõik, mis wäike on, ei sle wüiklane. Lootus on see, mis nii mõndagi walu wähcndab, kuid kaks korda nii suur on salu, kui meie endid ka lootusest petetud leiame. Kadakasaksad oma keskel  Ella: »Eila õhtul begleitis herra Karl «i»d sereimst kodu. kuid Ales mulle prostoi EeSti keeli: jumalaga!* Alid e: „F»ib, see oli temast häbemata.  Muid» uii gebildet ja kalani kamaliir,  aga sce külamatfi keel ikka weel souS.' Wabandus. Ema: .Kuidas tv» hid sa tädile ütelda: 5 Sina Md loll! Kohe mine ja AK, et sa scda kahetsed l* Prits. Tädi, ma kahetsev seda, et sa 101 l oled-'' Saarlane 1908 M 45