pidinc siginemine olla selleläbi märksa takistatud- Ka selle toimetuse juures on aga, et soositud MelduS oleks, oma kindlad  tingimised täita. Uulitsate üksalamiSsels on tormis 70 kraadi palawut tökartit sõtta. Ülewalatud tee on tarivi» ilusasti tasaseks teha; tema Ml «itte enne sötla, kui ühe poole tee püäl sarnane teg-muS lõpulikult  malmis on- Wiimati, enne uus tee sõidule awamist, tuleb ta liiwaga üleripujada.  Pääle selle pcawad walamiscls wulitud  teed kõigiti korras ja luiwad olema. Pääle wäikseid proowisi salati ka mitmed  Parist uulitsad tökatiga üle. Ses obinõuu on hää, mitte üksi terwise hoiuliseft, maid ka majanduSlisest seisukohast  waadates; sest et siin ainult üh-st walamiscft terweks aastaks küll on; jääks ju siis uulitsate igapäewane seiga salamine  täiesti järele. Kuid meie olude järele oo sarnane abinõuu cl«i lübi miimata. . 1,. Teised lehed. Kuulamas maapätwa otsuse kohta, et Kuurawaal patroriadi õigus alathoida tuleb, tähendab Zn!.", ct see otsus kõikl maa uuendust sõpru iügawalt turwaZtab ja sellepärast wcel enam, M Luwi» ja Eestimaa! seda keskajast päritud komdet kõige lähemal ajal kolikambrisse nusatakse. awoldub oma Saksa naabri  otsuse kohta kõige suurimat kahjustust. Potronadi õigus ci olewat kelligi keskajast järele jäänud kombe, waid seiSwat käes» olewa! ajal wecl praegugi õhm-Europa kultuura riikides täie jõus sees. Ei olewat  ka mitte see õige, >.t Liiwtinacl seda kõige parema tahtmisega ürakaotada taheta!!?,  waid irlle küsimuse otsustamise Muret olewat raskused nii suured, et Liiwiwoa maapäew weelgi nüüdsel ajal mingile otsusele  ei ole jõudnud. Kodumaalt. Kuresaarest Riigi nõuukogu liikmete walimisel mõisnikkude esimeeste koosolekul Peterburis on Saaremaa maamarschall O. von Ekesparr e üle Wen emaaköige  ro htem hääli saanud. Aammerherra Arthur barou B u böwden, Kuiwastest, on Kõige kõrgema  koja tseremoni meistriks M riiginõunikuks nimetatud. Baln konbmu.fioni parim Karcsaare jaoskonna eestseisuse lnkmrteks on, nagu ,Acensb. Woch." teatad, waiuud: efi. «eheti Haekta mõisa omanik Erich barsn N o l ck c n, abicfimcheks Ernst von B ä e r, Tõlluttest, tlrMto»mcmjakS G. von Schmidt KäcSlalt, taelahoidjais Ah.k-sandrr  Treu (wift Tni). Lewaid baron Sap, Carl Well r g, PriSr G r ü r. l h a i, tzrtdu Kärncrja MihkU Treu (T«l). Liikmemaks on 20. kop. päüle Määratud. Balti kosSümtfioni partei püüetest teatasime Ma mimwat numbris Riia adwokadi hr. Moritzi kõne Mr. st. „S a k S ! a s e d on siia ajani juhtisaks  rahwvtd olnud- Nad ssuwkd sits ku omal õiguse olevat seda zuhlrwist l >. nnas ja maal ka oma kätte j ät: a." See on Balü konititutfiom partei pääsiht. ÄaS stiS tõeSil reed eestlased, kes Bstti kovststmfiom lükm-ls heitnud ja ka eestseisuses  tegevad on, selle eeimärgi kätte- Mmisels töötada lvhawad? Meie"ei taha mitte «endist r«.hsus!iStrst üstjookstkut.st rääkida, kes Mure Muga stlle r»hwuse poste hoidjaid, lillest nad wäijs mõrjUaud, WSSftMtett js põletajaicks uimetawsd. Meie mõtleme siin all eestlasi, kes meele poolest eestlased, aga siisgi ometi tähendatud  partei liikmeks hakkawad. Meie anname, ct nad siin isegi ei tea, mis nad teemad. Sest eestlaste kohus on selleks töötada ja seda kätte saada püüda, et ka eestlased juhtiwut osa mängida wõiksiwad. Meie tahame ka kaaswalitseda, mitte vga ikka walitserud olla. EduSpldi räägime konStitutsioni parteist pitkemalt, kuS juures stlle partei programmi najal näidata tahame,  et see programm ainult kokkuotsitud ilusate kölawate sõnade kogu on, tegelikult aga läbi miinuseks wõimatu, sest et programmi  üksikud osad üksteisele waSta käiwad. Posti olud maal nõudwad korraldust. Meile on sagedasti kaeblusi  tulnud, ct maal kirjad ja ajalehed õieti kätte ei lähe- Nõnda kirjutatakse meile jällegi maalt X wallast: Wiga mis tuleb parandada- Paljud kaebawad siin, et neil kirjad kaduma läinud on- Sellepärast  oleks tarwis meis wallas kirjade kättemuretsemist nii korraldada, et kirjad, mis postiga tulewad, ka kohe igale ühele kätte muretsetaks ja ärgu seisku need mitte wallamajaS kuni püst.päewani, kus walla kasakas siis neid kiriku juures ühele ehk teistle palub, kes aga waStu wõtab- Sel wiifil läheb palju kaduma- Siis tuleb siin weel see rumal tegu ette, et kirjad lahti wõetakse. Soowida oleks, et need pahad nähtused siin paraneksiwad, sest teistes asjades on meie wallawalitsusel asjatoimetus  korras—  Karskuse Seltsi üleüldine koosolek(Järg.  Ei wöinud minewal korral ruumipuuduse  pärast ilmuda). Üleüldse aga Seltsi nüncwaaastase tegewuse pääle waadateS, olla selts läinud aaStal rohkesti tööd teinud. Seda näidata seltsi aruanne- Sisse olla paale 1800 rubla tulnud. Juhataja awaldab tänu südi tegewuse eest laulukoori juhatajale hr. L i n n a m ä g i l e ja muusikakooride  juhatajatele hr Krullile ning hr. Kaasikule, niisama ka kõigile tegelastele,  ja palub sarnast südiduft ka edaspidi  seltsi edenemise HääkS seltsile kinkida. Lõppeks tähendab esimees, et praegune koosolek wist wiimane KarSluse seltsi aastakoosolek on, sest et tulewikus meil ühendatud Karskuse ja Muusika selts saab olema, mis praeguSlest Karskuse ja Lyra seltsidest ühendatakse, ja loodab, cl see ühendus  Kuresaare Eesti seltslisele elule iseäranis  ja Eesti asjale üleüldse edu saab tooma. -- Aasta aruande kohta tähendawad  remidendld, et eestseisus raha wäljaaudnuse  -uureS mitte põhjuSkirja järele ei olla kaenud. Pshjuskiri lubada 20 rbl. ilma üleüldise koosoleku loata wälja anda, kuna eestseisus suuremaid summasid wälja olla andnud. Eestseisus tähendab, et põhjusürm  punkti pääl täitmine seltsi tööd wäga palju takistab. Koosolek otsustab kuni seltside ühendamiseni eestseisusele luba anda oma äranägemise järele tarwilikkudcS summades  raha wälja anda, ilma üleüldiselt koosolekult  iga kordse luba küsimata. Tuli harutusele seltsi auuliikme baron Sassi tuttaw tähendus „Wochenblattis" Karskuse seltsi kohta .praknkaüstc harjutusse! üle." Selle küsimuse läbirääkimist juhatas seltsi abiesimees hr. Wsrw a s, sest et seltsi esimees, kellel baron Sassiga isiklikkusid pahandusi ees on, juhatusest tagasi astus. OtsuStati seltsi auulntmelt baron Sassilt selles asjaS seletust nõuda ja siis see küsimus uuesti läbirääkimise alla wõtta. Hr. N i i t' i poolt awaldatud protesti tõttu tuli uuesti harutusele küsimus seltsi liikmete  õigusest seltsi perekonna pidudele wõõraSte sissetoomise üle. Otsustati seltsi liikmetele luba anda ivõõraid seltsi perekonna  pidudele tuua, kus juures wõõraSte nimed eestseisuse liikmele teatada ehk selleks seatawasse raamatusse sisse kirjutada tulewad.  Korteri asjus otsustati seltsile parem korter üürida ja eestseisusele luba anda korter wõtta kuni 450 rbl. aastase üüriga. Pääle selle tuliwad weel mõned wähemad küsimused läbirääkimise alla—  Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi koosolek 10. aprillil 1906. Koosolekut awaS ja juhatas seltsi esimees C. Palk. Pärast minema koosoleku protokolli ettelugemist  ja waStuwõtmist wõcti lihtsa bääleandmisega 4 uut liiget wastu. Juhataja  pani ette, endist seltsi esimeest õp. hra K e r g i, kes esimehe ameti maha pannud,  seltsi eestseisuse liikmeks walida, sest ct õp. Kergi asjatundlik tegewuS eestseisuses  wäga turwilik ja kasulik oleks. Selleks tuleks aga eestseisuse liikmete armu 8. pääle määrata. Koosolek wõttis ettepaneku ühel hüälll waSlu ja õp. K rg waliti ecstscisuse liikmeks. Seega on seltsi eestseisuses tubli isik rohkem. - Ostuühisuse asutamise kommisjon teatas oma arwamist nimetatud  ühisuse asutamise Me. Kommisjoni arwamise järele saaksiwad oStuühisuse ülcwalpidamise  kulud kõige wähsmalt 700 rubla olema, ja et ühisust elulekutsuda, on 3000 rublaline kapital tarwis. Waliti komisjon, kes ühisuse asutamiseks liikmeid üleskutsuks ja selle üle tulewaseks koosolekuks  aru annaks. Selle järele otsustatakse siis tulewal koosolekul, kas ostuühisust KuresaarcZ asutada wöi mitte. Hra M a rkus  pidas kõnet hari d u s e st- Selle järele tuli läbirääkimine põllutöö kooli asutamise asjas- Otsustati kroonult Tiirimetsa  mõisat põllutöö kooli tarwis paluda  Mitmed ei olnud sellega rahul, sest ek tähendatud mõisa mitte keset Saaremaad  ei ole. Nende poolt soowiti selleks T u hula mõisat paluda- Räägiti põllumeeste matmise kassa asutamisest. Kvosobk pidas sarnase kassa asutamise põllumeestele wäga kasulikuks. Otsustati põllumeeste matmisekaSsa asutada, selles ühe rublaline maks surma korral sisse seada ja nende isikute surmalorrol wäljamaksctawa summa päält, kes mitte põllumeeste seltsi liikmed ei ole, teataw protsent põllumeeste seltsi hääkS määrata. Kassa asutamiseks waliti 3- littmtline kommisjon ja nimelt hrad T. L i j w, J- WarwaS ja C- W a s s ermau  n. Järgnes seltsi tegcwuse osakondadesse  jagamine- Siin juures tähendas esimees, et siis ainult seltsi elu edeneda wõib, kui kõik seltsi liikmed tööd teemad, ning ct selleks seltsi tegewuS osakondadesse jagada tuleb, lus igaüks oma kohal töötada  wõib. Otsustati seltsi tegewust 1) põllutöö,  2) karjakaswatuse ning piimatalituse, 3) mesilaste pidamise ja 4) aianduse osakondadesse  jagada. Soowitati ka weel mereasjanduse ning ehituse osakondade sisseseadmist.  El siinsed meremehed enese kestel  meremeeste seltsi asutada tahawad, siis otsustati nendega selles asjas läbi rääkida; i hituse osakonna sisseseadmist arwati aga praegu mõraseks. Liikmete walimine osakondadesse  jäeti tuicwats korraks. Koosolek  lõppes kellu V-7. Küsimus toiduolude parandamise üle maal jäi ajapuuduse pärast teiseks korraks. Järgmine koosolek peetakse  8. mail. Kuresaarde oStuühisuse asutamise küsimus tuleb Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsis tulewal koosolekul otsustawa rääkimise alla. Selle järele, kBaS osa« 16 Saarlane 1906,