muidugi suurepäralised olema, kuid wäga suurt rahwa kokkuwoolamist Romasse ei arwata seekord  tulewat, sest et eelkäiwad pidud (Leo XIII. preestri- ning piiskopi-jubeleum ja „püha aasta") usklikuid katoliklasi weidi on wäfitanud. Hispanias wältawad suured töürahwa, wabariiklaste ja karlistide rahutused. Mitmes  linnas on kõik töölised töö seisma jätnud ja sõjamäega uulitsal lahinguid pidanud. Kõige raskem kokkupõrkamine oli Barcelonas, kus 40 inimest surma ja teadmata hulk haawu saiwad. Termes riigis on kangema kaitse olek kuulutatud.  Sõjaminister Weyler andis senatis teada, et ta tagawara-sõjawäe teenistusesse peab kutsuma,  kui lood mitte ei parane. Riigi olek on tõesti kardetaw, sest üksi Barcelonas märatsemad  80,000 wihast töömeest ja 1. märtsiks (16. webr.) ähwardawad kõik töölised terwes Hispanias töö seisma jätta. Waljud sõjamäelised  abinõuud olla aga rähmast wiimastel päewadel juba osalt rahustanud. Japan püüab hariduse asjus igapidi Europa jälgedes käia ja oma lepingu-sõpradest, inglastest, koguni ette jõuda. Kuna inglased Lõuna-Afrikas hullemini kui hunnid rööwiwad ja põletawad, anti Japanis hiljuti mitu ohwitseri  sellepärast sõjakohtu alla, et nad Hiinamaal  riisunud oliwad. Wahest saame ka kuulda,  mis sõjakohus süüdlastsga teinud. Amerikast. Saksa keisri wend prints Heinrich on ameriklastele wõõrsiks minnes wenna poolt mitu ki n g i tust president Roosevelti ja tema tütre tarbeks kaasa wõtnud. See lugu äritab wabariiklaste meeli, sest ühisriikide põhjusseaduse  järele ei tohi keegi wabariigi ametnik ilma kongressi lubata kingitusi ühe kuninga, würsti wõi wõõra riigi käest mastu wõtta. Et aga kongressilt lubaküsimine sarnasel korral tülikas  asi on, siis peab prints Heinrich kinkisid kätte andes seletama, et ta külaskäigul küll oma keiserliku wenna asemik on, kingitusi aga kui eraisik, oma enese nimel, pakub, ja nimelt mitte otsekohe presidendile enesele, waid tema tütrele. Selle keerulise seletusega loodetakse wabariiklaste õrnu erkusid waigistada. Uhs kuulujutu järele pidada president Roosevelti  tütar Alice Inglise kuninga kroonimisepiduks  Londonisse reisima ja säält ka Berlini tulema. Aüstraliast. Kole sõnum tuleb Uue-Guinea saarelt. Umbes kahe kuu eest läks üks Prantsuse  teaduslik reisiselts saare läänepoolsel rannal,  mis Hollandimaa päralt on, maale. Saare elanikud (papuad) wõtsiwad neid silmakirjalise lahkusega wastu. Reisijad asusiwad telgilaagrisse,  mille pääle saarlased öösel tormi jooksiwad.  Sääl juures tapeti reisijatest parun Pilla rs, krahw St. Rsmy, sakslased Hagenbeck ja de Vries ühes 20 pakikandjaga ära ja haawati  31 meest, mispSäle metsikud tule üles teaiwad, Hagenbecki surnukeha küpseks praadisiwad  ja sööma hakkastwad. Seda kuuldes tõttastwad laewa pääle jäänud reisijad, Or. Forster ja Or. Riemer laewameestega maale ja kippufiwad inimesesööjate kallale. Wiimased põgenestwad pärast merist wõitlust, 32 surnut maha jättes. Tapetud europlased -leiti üles, ainult pamn Villars'i surnukeha jäi täiesti kadunuks; kuhu ta saanud, on kole küll arwata. Omalt maalt. Ateütöifeö. kssisö. Eestimaa maapäewal waliti 31. januaril Kehtna mõisa omaniku, maanõuunik  von Lilienfeldti asemele, kes ennast omast ametist lahti wõttis, endine kreisisaadik, Paliwere herra von Lueder landraatikollegiumi poolt uueks maanõuunikuks ehk landraatiks. Maapäew tegi otsuseks, et jaamapidajate poolt makstud trahwirahad edaspidi üksnes weel wanaduse  pärast teeniswsest lahkunud jaamapidajate ja jaamapidajate leskede toetamiseks tarwitatakse. Rüütlikogu endise päämehe, landraat parun Budbergi ettepaneku pääle tehti otsuseks rüütlikonna wolikogule luba anda mõisa kuuendikumaa küsimuse korraldamise kohta riigiwalitsusele ettepanekuid teha. Pääle selle anti rüütlikonna wolikogule luba seaduslikult korraldatud komiteed luua, kes selle üle walwab, et Eestimaa rüütlite perekondlikkude pärandustega (FideicommiWftungen) pärandajate poolt antud määruste järele toimetatakse, ja ühte ametlikku  asutust, kes perekonna-mõisate küljest ära müüdud talumaade eest lunastatud rahasummade üle walitseb. Ettepanek Riia Georgiuse kiriku parandamise jaoks abiraha anda, kuna see üks Läänemere kubermangude  kõige wanematest ehitustest olla, anti maapäewa  poolt rüütlikonna wolikogu kätte otsustamiseks. Maapäew tegi otsuseks maapäswa koosolekutel puuduwate liikmete käest wõetawat seaduslikku trahwiraha mõnele abitarwitawate rüütlikonna liikmete abikassale anda. Wiimaks anti rüütlikonna wolikogule weel luba endise Toomekooli maja kellelegi üüri pääle anda ja sellekohase küsimuse pääle ühe siinse poisslaste kooli juhatajale, hra A. Jukumile, teatust anda." 1. welumaril kehti otsuseks kirikumaksude jagamiselehtede läbikatsumiseks ühte kesk-kommissioni ja ühte kohalikku kommissioni asutada; nimetatud koulmissionide ülesanne olewat oma tööd kirikuregulatiwide  najal toimetada, mis wanemad on kui 28. 1832 ilmunud kirikuseadus. Selle pääle wõttis maapäew Praeguse metsamaadehinnastuse  rewisioni Plaani, mis 189 S. 82 Fssti Postimees