Eesti Postimees Rr. 15. Tallinnas neljapäewal, li. aprillil. k»«t»r j« Mikk on Niguliste uul. M.) nr. Adress kirjadele: ku> rus. Hoeinöisci,",  ?sösur> „ Eesti Postimehe"  toimetusele Tallinnas Telegrammi adress NDalilthl ma- ja limrahmlt. »». aastakäik. Kuulutuste nonpareille > rida maksab kuulutuste  külgedel 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. Kuulutuste wastuwõtmine neljapäewa hom!  Mikul ilmuma numbri jaoks kuni kesknädali ! hommiku kell 11-ni. Tellimiste ja kuulutuste mastuwõtjate nimed awaldatakse aeg ajalt kuulutuste hulgas „W Postimees" mlsoi ühes „Hhtuste kõnede", „Nissionilehe"  ja „põllutöö ja teaduste eralisaga": postiga: rbl. kop. aast. J. s/4 2.43 V 2 .. 60 V, « -85 kuus 30 ilma postita: rbl. kop. aast. 2. 56 s/4 1- so V 2 " 1- S 5 >/4 „ 6a kuus 2S Matjamaaks 3 rbl SU kop. aastas. Üksiku numbri hind k kop Balti sakste püüded. Tänawu aasta januarikuul ilmus „Düna- Zeit." toimetaja I)r. E. Seraphimi sulest saksakeelne kirjakene: „Uues aastasajas. Balti tagasi- ja edasiwaated", milles wäljaandja omad ajalehe juhtkirjad raamatuks kokku on wõtnud. Raamat on eestlastele sellepärast  huwitaw, et ta Balti sakste püüdeid ja iseäranis nende praeguse päähäälekandja progrannni mõtteid tänuwäärilise selgusega awaldab. Nii mitmes asjas astuwad saksad eestlaste wastu kui wõitlejad ja wõistlejad üles. Wõistlejate plaanisid ja püüdeid peame aga hädasti tundma, kui meie wõistluses  alla ei taha langeda. Sellepärast on meil sellest suur rõõm, et Saksa naaber omad kaardid läbiwaatamiseks otsekoheselt laua pääle laotab. See on auus wiis. Mis sakste laiali laotatud kaardid tunnistawad?  Korra walitud pildi juurde jäädes tähendame  I)r. Seraphimi kujutuse põhjusel üles: endisest ajast suurewiisiline inäng, aga praegusest inisörs, ZrunÄs ini- Köre ' häda, haigus, wiletsus, suur wiletsus. Ülemal nimetatud kirjakese lugemise! tuleni  ad need tuttawa ülewõimu- ehk mängu kunstsõnad tahtmata meelde, vr. Seraphim  kirjeldab esiteks sakste endist wagusat, õnnist Balti elu (Jdyll), mil wabadust, eesõigusi  ja elurõõmusid maitsti, mil teatri ja seltskonna lõbude ning hääde söökide maitsmine  sakstel tähtsamad päewatalitused oliwad ja nad. suuremat waimustust ei tundnud, kui punsiklaasi taga Kotzebue laulu lauldi: „Kui ikka, kui ikka, kui ikka nii jääks!" Lääne- Europale pöörati selga, peeti Liiwimaa olitsid,  milledes seisuste waheseinad wõimalikult kõrgesse oliwad tõstetud, eeskujulisemateks terwes  maailmas. Sellest unenäost äratas saksu lätlaste ja eestlaste usuwahetuse tuhin 1841. lsh. Ualmgren i - —° . sOOsDD „Lihawötte Album" I9OZ DAss»« DM- on ilmunud "MU kauniks pühade ehteks ja on kõigist parematest raamatukauplustest saada. Hind ainult 30 kop. Kes 30 kop. eest postmarkisid Joh. Pa!mgren'i raamatukauplusele Peterburis, Suurel Konjuschsnnajal  8 saadab, sellele saadetakse „Album" koju. ..Mee; meke »>SSM" argu keegi ei ilmasgi lugematu jätku!