dusline laad. Riigas näituseks nõuawad täheladujad 8. tunnilist tö.öpäewa. EnamiSti kõik ajalehed kulsuwad rahwast rahule. Ka käremeelsed hoiatawadgi rahwast.  Mõnel pool kardetakse, et ka Saaremaal  segadusi ehk juhtub ette tulema. See on tühi kartus. Sest minema aastased korratused ei sündinud mitte politikaliStel waid majanduslistel põhjustel. Ehk küll praegugi meel majanduSlised raskused eemale tõrjutud ei ole, siiSgi ei hakka Saare rahwaS ka nende pärast mingisugust segadust sünnitama. Minema aastased  juhtumise' on näidanud, et käreimelsus  ning lubamata abinõuude Larwitamine oma õiguste MWtniftW ainult hädaohtu rahwale pääle wõib tuua. Sest mõnede üksikute tcgewuse läbi terme rahwa  ivuks M keegi minema aastaseid segadust  ia põletamist arwata ei tohi peame ju meie kõik häbistama sõjaseaduse all praegugi «eel ägama, muudest hirmujuhtumistest  rääkimata. 9. julil peetud kurttummade basaari sissetulekust on 193 rbl. 66 kop. puhast kasu üle jäänud. - Saaremaa kurttummade kool, mille tegewus Saaremaal rohket kosutswat wilja on kandnud, saab oma tegewust edaspidi meel suurendama. Nimelt tahetakse cestulewasi  aastast pääle koolis 2 kooliõpetajat  sisse seada. Selle tõttu wõib kaswandikkusid  rohkemal armul kooli astuda. Tulema! aastal arwatawat 21 kurttummalast  kooli wastu wötta wõiwat, keda kahte jaoskonda seatakse. Nii lähemad siis kooli kulud ka suuremaks. Tulema! neljapäemal  seatakse linna puiestikus (parkis) kurttummade kooli hääks suurem tulewärk ilutuledega korda. Kurttummade koolitatsmise  seltsi eestseisus loodab, et rahwas niisama, nagu endistel aastatelgi, sellest ettewõtteft  suurel hulgal osa wötab ja seega kurtlum- kooli endise armastusega toetada püüab- On ju Saaremaal praegu umbes 100 kurttumma, kes oma juures „Hehwata" sõna hüüdmist ootawad. Lugeja, tule ja aita ka sa omalt poolt nende juures selle sõna mõju maksmaks teha! Meie juhime lugejate tähelpanemist lauluvhtu pääle, mis tulewal kesknädalal  mere ääres hr. Linnamägi juhatusel toime pannakse. Hr. Linnamägi koor on meile oma tubliduse poolest tuttam ja selle tõttu saab tähendatud lauluvhtu meile nii mõndagi suupäralist pakkuma. 16. julil peeti Kuresaare rannasaasaalis  (kurhauses) suuremat kontserti ühes näitemänguga- Kontserdist lõõtsuvad mitmed tähtsad kunstnikud osa, nende seas ka pr. Salm e-He I ma n, kes oma ilusa hääle tõttu Kuresasres juba suurt lugupidamist on wõilnud Laulu koorisid juhatas hr- Liu n a mägi- Õhtu patkus palju palasid, milledel täieline kunsti wäärtus on, za et selkorral Eesti lauljad kontsertis ka suurt osa mängtsüvad, siis tõstab see Eesti asja tublisti. Ei ole ju mitte igapäcwane asi, et EeSti koorstauljad ühes kunstnikkudega  hääde järeldustega ette astuda wõiwad.  Et see aga mest sündida wõib, siis on see hr. Linnamägi tubli tcgewuse läbi Võimalik, kellele «uimasel ajal pr- Salme- Helman, kui kunstlauljanna suurt ja tähtsat abi pakub. Muidugi mõista, et ilma tublide lauljadets seda kõike korda wiia ei saaks. Sellepärast teeniwad ka need oma enesesalgawa waewanägemise eest suurt tänu—  Kuresaare Ew. Lutheruje kiriku eestseisuse  aruanne ISOS a. üle ilmus neil MMI Saksa keeles ja faaveti Kuresaare Nädalilebr lugejatele hinnata kätte. Kuida kuulda, ilmuda sel aastal tähendatud aruanne  ka EeSti keeles ja saab „ Saarlase"  lugejatele hinnata kätte saadetud. See uus korraldus on kiiduwäärt. Ta näitab, et ka EeStl kogudusest tarwilikku lugu pidama hakatakse. Kui koguduse liikmed oma koguduse elust ja olust lähemaid teateid  saamad, siis halkamad nad ka koguduse sisemisest elust rohkem osa wõima ja lugu pidama. —> Saaremaa saadikud, kes Balti kindral  kuberneri juures olemast iseäralisest nõuukogust osawötsiwad, on juba Mlt tagasi tulnud. Üleüldse peeti süül kolm üleüldist koosolekut, ja neli koosolekut eraldi igaühe kubermangu ja Saaremaa saadikutega.  Esimesel päewal peeti awsmise koosolekut,  teisel koosoleku! räägiti ettewalmistamiste  kommisjonide asutamisest kubermangudes, kus juures Saaremaa mõisnikkude  saadik maamarschal baron Buxhoevden  ja talurahma saadikud hrd Tamm ja Palk nõudsiwad, et Saaremaale  iseäraline ettemalmistamise kommisjon  asutataks, sest et Saaremaa olud Liimi kubermangu kindlama» oludest mitmes asjas täieSti teised on- Kolmandamal koosolekul räägiti ettemalmistamise kommisjonide  liikmete walimise korra ja nende kommisjonide tegewuse programmi üle. Nagu näha oli, saab Saaremaa enesele wisnsii küll niisuguse iseäralise komisjoni. Sellest wötaksiwad osa kuus suurpõllupidajat  s. o- mõisnikku, õ ialurahwa saadikut, mille hulgast üks tingimata maata elanikkude  poolt peab olema, ja üks saadik Kuresaare  linnast. Talurahma saadikud raalitakse  walla woukogu poolt. Juhatajaks saadetakse üks ametnik Riiast. Läbirääkimiste alla tulewad üleüldse küsimused omawalitsuse sisseseadmise üle Baltimaal ja talurahma elu parandamine. Ettemalmistamise kommisjonibes töötakse esialgu kõik need küsimused läbi ja siis maetakse need kindrak-kuberneri juures olemas iseäralises nõuukogus uuesti harutamise  alla. Kurefaare elanikka huwitab automobilwanter,  mis wiimaste päewade sees uulitsatel on ümber sõitnud. Igatahes on see meie wäikses maalinnas arutdane asi, kui wanker ilma hobusteta teeb mööda suure rutuga edasi tormab, nagu mõni raudtee wanker wõi masin. Tähendatud automobil olesat kellegi kohalise ärimehe omandus, kes aktsionäridega ühendusesse astudes temaga rutewal kewadel Kurefaare linna ja KuuvaSte jaama wahel tahab sõitma hakata, s. t. sündsa maksu eest reisijaid  medama- Kuimaste ja lindla maa wahel hakkaks siis muidugi aurulaew käima,  keS üle wäina sõitjaid pääle wötaks. Sellega saaks läbikäimine ja ühendus Saaremaa ja ülemaa wahel elawamaks, mis aina soowida oleks. Loodetawasti saaks siis ka meie postitalitus, mille kohta iseäranis jumel fupelwõöraste poolt nurinat  kuulub, rohkem kiirendatud ja korraldatud.  Uuele ettewöttele hääd edu! Tallinnast, 9. julil. Hommiku tuliwad Helsingisdaurulaewa Aawasaksaga Tallinnasse  300 Soome töölist, kes Tallinna tööliste  külaskäiku Soomes waStata lahtstwad.  Rannas ootas neid suur rahwahulk. Ülemuse käsul ei lubatud külalisi laewalt mitte maale tulla ja laew sõitis marseljeese  helide saatel tagasi. Kindralkuberner on „Püewalehe" toimetajale jälle luba andnud lehte wälja anda. . Endised Tallinna wäeosad: Belomorski,  Oneshski ja Dwinski polgud kutsuti  8. juulil Peterhofist, Oranienbaumist ja Krasnoe Scloost Peterburisse. Neid polküsid peetakse kõige ustawamateks ja rahulikumateks. Lätimaalt. Riiast. Trükiladujate streigi pärast ei ilmu Riia ajalahed mitte. RiiaS kestab streik „Prowodniku" wabrikus edasi. tl), skp. hakkasiwad ka traadiwabriku töölised tõrkuma. Tõrkujate tööliste arw ulatab 10,000 Naudittenist. Nagu „Balt. T." teatab,  tunginud 25 sõjariistus rööwltt Nuaditteni wallamaja kallale, wõtnud 70 rbl. sula raha ära ja häwitanud mitmesuguseid  paberid ja raamatuid. Samal ööl tunginud 50 —60 meest, kõigil MauseripüSfid ja Browningi rewolwrid kaitseks, Mas-Jakkasi talusse metsawahi kallale ja wiinud tema uue püssi ära. Kole mõrtsukatöö on 7. jüKl HagenSbergis ära tehtud. Tähendatud päewal  umbes kell 5 aja! p. l. sõitnud Jlgezcemi  õllewabrikuft 5—6 weowoorimeest öllewaatidega Dünamünde uulisat mööda linna poole. Kohe Martini kiriku taga lähenenud neile neli noc.t meest, nähtuwakti  töölised, kellest kaks noored poisijõmsikad  olnud, ja hakkanud hobuste ning wosrimehe Andreas Friedenbergi pääle laskma. Friedenberg, kes reas teine olnud, langenud surmawalt baawatud wankrilt, Weris.lt uulitsale jäädes, kuna ta 10 aastane  poeg, kes kaasas olnud, nagu imeteo läbi päästetud saanud. Ka tema hobune kukkunud raskesti haawatult maha ja surnud ära. Sellejärele pööranud kurjategijad,  weel mõned paugud woorimeests pääle laötes ümber ja põgenenud Hagensbergi  metsa. Politsei, kellele asjast wiibimata  teatust antud, läinud kurjategijaid taga ajama, pole mid aga seni kätte saanud.  Kui arst kohale jõudnud, olnud Friedenberg juba surnud. Kuulu järele olla kuritöö wägiwaldluse awaldus, kuna Jlgkzeemi õlu mässajate poolest boikoti alla pandud. Õllewedajatel ei olla aga pruulikoja töölistega mingit ühendust ega tcgewust. Kaugemalt riigist. Peterburist. Peterburi linnas ja kubermangus maksad 8. juulist kangem walwustkord. 9. juulil kell 5 hom. Ametlik. Kõigekõrgem käsukiri Walitsewale Senatile. Ministrite nõuukogu esimees tõsine sala» nõuunik Goremökin wabastati ametist, jääb aga riiginõuukogu liikmeks. Sisemiste  asjade minister, tõsine riiginõrnmik Stolõpin nimetatakse ministrite nõuukogu presidendiks- Ühtlast jääb ta sisemiste asjade ministriks edasi. Põllutöö ja maakorralduse  pääwalitseja Stishinski «avastatakse  oma ametist. Ühüasi jääb ta riiginõuukogu  liikmeks. 9. juulil- Suurem hulk endiseid riigiwokikogu saadikuid, erakondade .pääle waatamata, sõitis täna Soome raudteed ära Soomemaal koosolekuid pidada, mis duuma laialisaatmise käsuga ühenduses on. 10. julil. „Nowoje Wremja" teatab  : 9. julil kell 11 õhtu arvati Wiiburis  sinnatulnud endiste riigiwolikogu liikmete  uõuupidamine. Nõuupioamiseft wõtab 185 inimest osa. Juhatab Muromtsew. Puuduwad parlamendi parema iiiwa ase- 20 Saarl a n e> ISO6