Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laopäewal. Toimetus ou Kurrsaares, Pikas uulitsas, Trrffcni majaS nr, 13 Kuulutuste UiaStutvõtuiiuc kuni I-lla 1 pcicwal Kuulutuste pitit.rldli S k., l-he eeS-tsaS SV k. Adresst muutmise eest 10 kost. H Tellimisehind: l! kroonnpostiga: a°St°S . . S rbl. kop. jj ' ' Vz „ . . 1 „S 3 „ !! „ 7S . li maapostiga: „ . . t„S« „ !! jj s« „ üksik nnmver maksab s kop. ck 84. Laupäewal, 14. nowembril 1909. XXV. aastakäik Talumaade kruntipanemise küsimus on Saaremaa EeSti Põllumeeste Seltsi koosolekutel juba mitu korda läbirääkimise all olnud. Juba aasta 3—4 eest waliti igasse kihelkonda isikud, kes rahwa seaS maade kruntipanemise  hääks, iseäranis kroonu mõisate waldades,  tööd tegema sa rahwast selleks ettewalmistama  pidiwad. Mitmed nendest isikutest ei teinud  tüll midagi suuremat selle hääks, kuid nii mõnedgi, ja iseäranis need, kes ise „nööritükkide"  all kannatawad, töötasiwad siin tublisti. Kuid häid tagajärgesid ei olnud kõigel sellel ettewõttel ometigi mitte. Eht küll ärksamad mehed kroonu mõisate waldades maade kruntipanemist  hääks iiitfiwad ja oma nõusolemist selleks awaldafiwad, oliwad wanemad, kes „isaisade  wiififid" tõigeparemaks peawad, selle waStu. Landrati mõisate talumaade kohta ei aitaks aga ta see asjalugu mitte, kui ka kõik rentnikud ühes meeles olekfiwad, sest et siin kruntipanemiseks  waiilsuse luba tarwis läheb. Sel aastal ole maade kruntipanemise küsimus  jälle Eesti Põllumeeste Seltsis läbirääkimisel,  kus juures muu seas otsustati waliisuse poole selles asjas pakmega pöörda. Selle otsuse tõttu ongi nimetatud seltsi eestseisus Põllutöö ja Maakorralduse püäwalitsujele  järgmise palwekirja saatnud: «Üheks kõige suuremaks wäikepöllupidamise edu takistajaks EeSti Põllumeeste Seltsi tegewufe  piirkonnas. Saaremaal, on talukohtade tükelus- Kohtade tükeluje tõttu on igaüks üksik  taluperemees fim oma maa harimise ja pruukimise poolest täiesti teiste mõju all, nõnda  et temal wöimata on uute, ajakohaste põlluharimise  wiifide pääle üle minna ehk midagi uut põllutöös ette wõtta, waid tema on sunnitud  wana kolmepõllu pidamise juurde jääma. Selle iäbi puudub temal tunne oma maa täielik  peremees olla. Ja selle iäbi ei häivine tema juures üksi igasuguse ettevõtlikus, waid kaob ka huwiiuS oma töö wastu. Siit on ka pääaSjalikult selge, mikSpärast Saaremaa Üleuiaast,  kus ülewälja- ehk riba-põllupidamist enam ei isuta, mazandusliselt nii taga on. Maade tükelust ehk ülewälja-põllupidamist tuleb fiin iseäranis Kõigekõrgemalt poolt Saaremaa rüütelkonnale kingitud ehk nõnda nimetatud landrati mõisates ette, kui ka kroonumõisates,  kus pea iga talukoht mitmes kümnes,  paiguti kuni 100 nööritükis teiste wahel  laiali pillatud on. Üleüldse ulatab niisuguste  kohtade ar-v mis mõisates Üle 1800. Kohtade tükeluse kahju tuntakse elawalt la talupoegade eneste poolt üra, aga tema kõrwale saatmiseks on nemad «võimetud, sest et rüütelkonna mõisates köit talud weel rendikohad  on ja rüütelkonnal wõimulik ei ole seni, tui tema riigiwalitsuselt oma talumaade müümiseks  luba ei ole saanud, mida ta enam kui 20 a. palunud, uut maademöõtu talukohtade kruntipanemise otstarbega ette wõtta, nagu see Saaremaa Landrati Kollegiumi waStuseft Eesti Põllumeeste Seltsile 3. märtsist s. a. idk 248 all näha on; kroonumõisates aga, kus talupojad  kõik omanikud, wõiks uus maademõõt sellesama otstarbega nende eneste poolt, ette wõetud saada, aga mitte muul wiifil, kui iga üksiku küla kõikide taluperemeeste ühisel nõusolemisel.  Niisuguse ühise nõusolemise teel aga soowitawaid tagajärgesid kätte saada on niisama kui wõimata, sest st peremeeste seas alati kruntipanemise  wastaseid leidub ja juba üksainus waõtane kõik ettewõtte wõtb nurja ajada. koosolekutel milu korda ilmsiks tulnud, on ainukeseks  abinõuks maade tükeluse üra kaotamiseks  Saaremaa rüütelkonna mõisates seaduse eelnõu läbiwiimine nende mõisate talumaade üra müümise üle esialgse kruntipanemisega, Missugune eelnõu kuulu järele Riigiduumasse sisseandmiseks malmis, ehk juba stsseantud on. Ja kui meeles pidada, et üksikute isikute erakasud  üleüldiste kasude eest alati taganema peawad,  siis jääb kroonu talupoegade kohtade üle ainult soowida, et seaduseandlisel teel niisugused  määrused wälja antaks, mis «võimalikuks Leekfiwad kroonuwaldades kohtade kruntipanemist  ette wõtta juba iga küla taluperemeeste teatama enamuse soowil ja nõudel ja et selle juures kroonu poolt talupoegadele mõnesugust toetust antaks, olgu wähemalt ilma tasuta kroonu  maamõõtjate poolest. Ülemal seletatud asjaolude tõttit ja Põllumeeste  Seltsi koosoleku otsust mööda 24. mai k- p. s. a., kui ka kohalikkude talupoegade palme pääle on Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi Eestseisusel au Põllutöö ja Maakorralduse Pääwalitsust  alandlikult paluda, kas ei leiaks Pääwalitsus  wõimalikuks omalt poolt kaasa aidata, et seaduse eelnõu Saaremaa Rüütelkonna mõisate  talumaade müümise üle wõimslikult rutem seaduseandlistele asutustele läbiwaatamiseks sisseantaks  ja läbi mudaks ja et ülemal tähendatud juhtmõtetel seaduse eelnõu wälja töötataks, mille järele talukohtade krunti panemine Saaremaa kroonuwaldades wõimalikuks saaks." Selle palwekirja pääle on Põllumeeste Seltsi eestseisus juba wastuse saanud, milles teatatakse, et Landrati mõisate kohta palwekiri stllckohasse komisjoni on antud, kus juba nende mõisate talumaade müümise küsimust arutatakse- Mis aga kroonu waldade talumaade kruntipane. misesse puutub, siis olla juba riigiwolikogusse Wenemaa talupoegade kohta seaduseprojekt sisse antud, mille järele häälte enamusel maade kruatipanemist  ette wõib wõtta, ja km see seaduseprõjetr  kmnitust leiab, flts «vöiks seda Mdust la Balti kubermangude kohta tarwitada. Friedrich Schiller. 10. nowembril sai 150 aastat täis, kui ilmakuulus luuletaja Friedrich Schiller sündis. Et «viimase sünnipäewa kõik haritud ilm pühitses, siis ei ole sugugi üleliigne siinkohal  seda luulekangelast natuke lähemalt tundma õppida. Kaks Dianat. 84 Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas ajaloolik roman kolmes jaos. EeSti keelde J. Piilep. Ainult see rõhus ta südant, et ta Heinrichil., Coligneft, isast ega Dianast midagi teada ei saanud. Selle eest nähti aga kuberneri oma noort wangi wäga armastawat, sest enamasti iga piew käis lord Wentworth vicomte d'Sx« maise suures ja kutsus teda kolm korda nädalis  oma juurde lõunale. Wist oli kubernerile siin tumedas Calais nooremehe sekst tarwis, sest' ta tõendas mitu korda nalja pärast, et ta ainult fiis nooremehe Kabaks lubab, kui tema eest lunaStusehind täiesti on wälza makstud ja tal ei olla sugugi lusti omast sõbrast lahkuda. Gabriele ootis aga kannatlikult seda aega, millal  ta teener terweks saab, kes fiis Parist raha järele pidi sõitma. Aga Martin, eht õigemini öelda, tema asemik Arnold du Tille paranes wäga pilkamist. Wiimati ometi seletas arst, et haige täiesti terme olla ja tema abi enam tarwis ei ole. Gabriele ütles, et Martin kahe päewa pärast tingimata peab Parist sõitma. Aga teise päewa hommikul hakkas Arnold kaebama,  et ta pää pööritada, mi et ta ilma Pierre P-cms'e õe Babette abita mitte kaht sammugi astuda ei Köida, sellepärast pidi tähtaega  saama pikendatud. Niiwiifi läks jällegi paar nädalat mööda. Ka Babette tõendas Gabrielele, et kui Martin praegu Parist peaks sõitma, ts fiis tee Ml tingimata nälga sureks. Wiimati MsS Arnold du Tille, kes ära nägi, et Gabriele kannatus lõppemas oli, isegi Babettele  rääkima, et ta kauem oma peremeest kurwaStada ei taha ja sellepärast kõige parem oleks, kui ta teele läheks, et jälle ruttu tagasi tulla. Aga Babette punaseks nutetud silmad ja kurb nägu näitafiwad selgesti, et see ettepanek tale sugugi ei meeldi. Päew eune Ma, kui Aruold Parist pidi sõitma, sõi Gabriele lord Wentworthi juures õhtust. Kuberner oli rohkem, kui kunagi enne, häüs tujus ja tema jutul ja naljal ei näidanud lõppu olemagi. Kui Noormees kuberneri majast lahkus ja wäikese, Metsalt «valgustatud platsi pääle jõudis, tuli keegi uaesterahwas tema juurde ja sõrme suu pääle pannes andis ta Gabriele kätte kokkumurtud paberilehe. Prantsuse herrale, kes tihti lord Wentworthi  juures wõõrsil käib. ütles ta sosistades ja enne, kui imestanud Gabriele midagi küsida jõudis, oli ta juba Adunud. Noormees, keda seesugune juhtumine wäga huwiiaS, ei tihkanud niikaua oodata, kuni ta koju oleks jõudnud ja omas toas kirja läbi lugenud, waid aStuS lähedal olewa laterna juurde, tegi kirja lahti ja luges järgmist: .Austatud herra l" .Ma ei tunne Teid, ei ole Teid ialgi näinud, aga üks siinsetest teenijatest naeSterah«astest  rääkis mulle, et Teie prantslane olla, niisama, nagu minagi ja wangis, nagu mina. See annab sulle julgust omas hädas Teis abi paluda. Wist saate Teie warSti lunaStusehiu. M eest vabaks P lähete Porist. Süül võite minu omakseid näha, kelledele teadmata on, kuhu mina olen jäänud. Teie wõite neile ütelda,  kus ma olen, et lord Weutworth mind wangis peab ja mitte kellegiga kokku saada ei lase; et ta minu wabaduse eest mingit lunastusehinda  wastu wõtta ei taha ja oma wõimu minu üle kurjasti pruukides mulle igapäew oma armastusest räägib, mida ma põlgdusega tagasi lükkan. Aga minu põlgamine ja see teadmine, et teda keegi ta ülekohtu eest ei nuhile, wõiwad  teda niikaugele wiia, et ta kurjategijaks saab. Aus mees, ja mis weel enam, minu suguwend,  peab mulle mu suures häda» abiks olema ja et Teie teaksite, kes ma olen, tahan ma . . Sellega lõppes kiri, ilma allkirjata. Wist pidi ta miSgi ootamata takistuse pärast kirja pooleli jätnud olema, oga et parajat juhtumist mitte kasuta mööda laSta, saatis ta kirja siisgi ära, ehk see küll pooleli oli jäänud. Selles oli kõik, pääle naesterahwa nime, öeldud. Seda nime Gabriele ei tunnud, ei wöinud ta suure rutuga ja wärisewa käega kirjutatud käekirja järele midagi otsustada, aga imelik, arusaamata eelaimdus asus ta südamesse. Ärewuse pärast kahwatanud astus ta uuesti laterna juurde, et weel kord seda imelikku kirja lugeda, kui kor« raga tema selja taga sammud kuuldufiwad ja lord Wentworth oma teenri saadetusel platsile ilmus. Gabrielet nähes jäi ta imestuse pärast seisma. See olete Teie, mu sõber? ütles ta endise lahkusega. Miks Teie siin seisate? Ega Teis ometi miSgi viga ei ole?