eitama waStuse, sest et rahwa otsuse järele sõjawäeteenistust ajuti boikotseritakse. Niisamasuguse  eitama waötufe andis wallawalitsus,  nende sama isikute allkirjadega, 20. detsembril talurahwa asjade kommissari ettekirjutuse pääle selle üle, et kroonu-, maaja  kogukonna maksud rutemini ren teisse ja landrati kojasse maksetaks, kus juures walla walitsus teatas, „et kroonu ja maa maksude  maksmine on rahwa poolt ajuti seisma  jäetud, et valitsust rutemini rahwa soowide täitmisele sundida-" Need waStused oliwad mõlemad EeStikeeleS kirjutatud. Sellessamas keeles halkas Muhu-Suure walla  wallawalitsuS üleüldse sellest ajast pääle walitsuse ametnikkudele kirjutama, kus juures KestikeeleS kirju Saaremaa I- jaoskonna rahukohtunikule. Saaremaa rahukohtunikkude kogule ja talurahwa asjade komissarile saadeti.  Selsamal ajal kutsusiwad kirjutaja Hammer ja vallatalitaja Kolk wallawalitsuseS  terwe rea koosolekuid kokku, selleks oma allkirjadega kutseid saates. 23. detsembril  kogus Muhumaal Muhu-Suure- ja Hellama  walla talumeeste kooSolek pääle 409 inimese kokku- (Järgneb.) Ansekülast. 16. julil põles KäkSlal Mihail Trei elumaja maha, mis Abroka wastastiku  kinnituse seltsis tulekahju kõrrel 165 rbl- all kinnitatud oli- Tule hakatus teadmata- Kaarmalt. Nagu teada, müüakse üks osa Pähkla mõisa majadest rahwale ehituse materjali hinna eest ära. Kreisiülema vanema  abilise poolt on need majad juli kuu algusel ära hinnatud ja nad tulewad nüüd lähemal ojal müümise alla- Hindamine ei ole kõrge- Kihelkonnalt. Ad- Luiga ja M- Pill läkfiwad hiljuti siit läbi Hiiumaa  poole. Nad tuliwad siia Tartust Wiljandi ja Pärnu kaudu (jala). Reisi otstarbeks on toimete nimesid tarjata. Nagu lugejatel teada, katsub Eesti üliõpilasteselts  seda tööd korraldada ja saatis nimetatud  kaks üliõpilast wälja. „El«." Wiljandist. Nagu „Rahwal." kuuleb, laStawat Eesti üliõpilasteseltsi esimees Üliõpilane WilmS, kes hiljuti Tartu linna kinni toodi, ligemas tulewikus kautsjoni waStu wabaks. Teda süüdistatawat kaelakohtu  sead. paragr. 102. põhjal. Tartust. Adw. Lui Olesk wiidi „Elu" teatel 17. juli hommikul kell 3 kinni. Enne seda pandi tema juures läbiotsimine toime, mis 2V- tundi kestis. Tallinnast. Prantsuse presidendi  wastuwõtmisest Tallinna  reidil. Esmaspäewa õhtul kell 9 algoS laewadel ilutulestus, mis suurepäralist  pilti pakkus- „Poljarnaja Swesda" oli oma tühe järele tuntaw, „Vsrite" mastide wahel oli Wene riigi kull wüikestest  elektri lambikestest kokku seatud. Sadama  laewa „Solli" püäl oliwad nime- Lähed „R. F-" ja keskel ~N. A."; isegi Andrcasc lipp oli tulukestcga kaunistatud. Pääle keiserliku jahtlaewa „Standarti" oliwad kõik suuremad sõjalaewad ilutuledeS. Prantslased oliwad kõik oma laewad ilutuledesse  pannud. Linnawalitsus oli Kadrioru  ranna promenadi ääres umbes 60 tõrwatünni üles seadnud, mis sääl põlema süüdati. V-11 läks Fallieres tagasi, kus »marselaise" ja elagu hüüetega:  „Vive In llepubliPio" waStu wõeti. Teifipäewal, 15- julii, annetaS president Fallieres Keiserinna Majesteedile kaks waafi  roosidega ja kinkis Keisri Majesteedi Kõrgetele lastele laks kasti mänguasjadega. Kell 12 oli „ Standardi" püül presidendi  ouüks eine, millest ka Balti kindral- kuberner, Eestimaa kuberner, kontradmiralid  Jretskoi, Essen ja Eberhard, kui ka Eestimaa abikuberner osa wõtma oliwad kutsutud. UmbeS kell 1 läks FalliereS „Veritr", ja säält mõne tunni pärast ristleja  „Dupetit-ThouurS'i" püüle. Warsti pärast pääle seda jõudis ka Keisri Majesteet  sinna, madruste poolt hurra ja kcisrilauluga  ja „Verite" päält auupaukudega terwitatud. „Admiral Makarow" wastoS niisama auupaukudega- Majesteet waataS laewal kuuetollilisi suurtükkifi, »is laewa ninas seifiwad, käis latsacetis ja waatleS pikemat aega pilti, mis admiral Dupetiti kujutas, nimelt sel silmapilgul, mil temalt aastal 1814 mõlemad jalad lahingus ära kisti. Kui madrused Keisri Majesteedist mööda oliwad sammunud, läks president FalliereS Keisri.Majesteedi saatel soomuslaewa „Tsesarcwitshi"  pääle, kus laewastiku komandör  kontreadmiral Eberhard presidendile raporti ära andis ja selle järele kõik laewa  ohwitserid esiteles- Pärast ülewaatust läks FalliereS „Verite" pääle tagasi ja Keisri Majesteet sõitis „Standarti" pääle. 16- julil paniwad ohwitserid  „Dupetit Thouars'i" pääl eine toime 40 ohwitseri ja ISO madruse jaoks, tasuks esmaSpüewal „Tsesarewilshi" pääl antud eine eest, millest 30 Prantsuse ohwitseri ja 200 madrust osa wötsiwad. Kell 8 õhtu oli „Verite" pääl pidusöök. Pärast pidusööki jätsiwad Keiserlikud Majesteedid president Falliereö'i südamelikult  jumalaga ja sõitfiwad kell V-11 „ Standardi" pääle. Kell 12 minnas miinipaatide  laewaStik admiral Esseni juhatusel  ankrud üles; sedasama tegiwad kohe selle järele ka Prantsuse laemad ja läksimad  merele. Kui „Verite" liikuma hakkas, hüüdfiwad Wene madrused hurra ja mängiti Marjellakset  Prantslased wastafiwad hüüdega „Vivs la Rassis" ja Wene riigilauluga. MiinilaewaSiik saadab kuni Liibawini. „Pwl." President Fallieres on Tallinna linna waestele 3000 franki kinkinud—  Kõrge wõõras. 15-juli hom. jõudis Greeka kroonprintsess Alice Tallinnasse, waataS Tallinna Ireifiülema wanema abilise  v. Seume juhatusel linna tähtsamaid kohtasi ja sõitis warsti pääle seda Haapsalusse  K. K. Suurwürstinna Elisaweta Feodorowna juurde wõõrstle. 16. õhtul jõudis kroonpritsess Haapsalust tagasi ja sõitis Peterburisse edasi. Waewalt on pidupäewad, mis Prantsuse  presidendi siinwiibimise puhul Tallinnas  walitsesiwad, mööda jõudnud, kui, nagu „Rev- Beob " teatab, juba uuest külaskäigust juttu hakatakse ajama. Nimelt kõneldud lk- julil Tallinnas, et ka Norra kuningas ligemal ajal Wene wetesse tahta tulla. »Õig." Lätimaalt. Riiast- Läänemeremaade asutine kindralkuberner,  kindral baron Möller-Sakomelski  jõudis aurulaewa „Kondori" pääl Tallinnast stia tagafi. Sõjaseaduse ärakaotamise kohta toob Läti ajaleht „M. Wehfis" teate, mida see leht kindlatest hallikatest saanud, et 1. oktobril nimetatakse ajutine Baltimaa kindral-kuberner  Möller-Sukomelski kõrgema koha pääle- Sellega ühtlasi on otsustatud sõjaseadus Baltimaal ära kaotada- Niisama räägitakse ka, et Liimima kuberner Swegintsem  kõrgema köha pääle nimetatakse. Läänemere kubermangude kohtu tegewuse  arwustik. 1. Jan- kuni I julmi mõisteti sõjakohtute poolt: 126 isikut poomisesurma, kellest 35 isikut ära hukatud  ; 244 kaebealust sunnitööle; 36 pawnduse-wangimajasse; 29 asumisele 31 wangimajasse; 1 kindlusesse mangi ja 272 isikut mõisteti wabaks- Ülepää  oli sõjakohtu all 503 kaebealust. Kohtupalati poolt mõisteti 38 isikut kindlusesse mangi; 7 sunnitööle; 5 parandusewangimajasse; 4 asumisele; 19 wangihoonesse; 13 aresti; 7 alaealist anti wanemate kätte karistada ja 15 kaebealust mõisteti wabaks; Ülcpää mõisteti 97 kaebealuse üle kohut. Ringkonnakohtud mõistfiwad tähtsate kaebtuSte arutustel 91 kaebealust suunitööis;  119 paranduse-wangimajaSse; 1 asumisele; 156 wangi; 54 aresti; 40 rahatrahwi maksmisele; 8' — kindlusesse ja 1 alaealise wanemate kätte; kokku mõisteti 468 kaebealuse üle kohut. Nii on siis selle aasta esimesel poolel Läänemere kubermangudes 1068 mitmesuguse  kurjategija üle kohut mõistetud. „Pwl." Baltimere uurimiseks saadetakse augusti  kuul sõjamäe weolaewa „Kompafi" pägl Wene teaduslik saatkond wälja. Sellel saatkonnal on ülesandeks põhjamaa merede uurimise rahwuSwahelise kommisjoui proranimi  järele Baltimerd ja selle kalapüügi asja järele uurida. Närimine algab Soome lahist ja ulatab kuni Liibawini. Wene-Balti waguniwabrik suurendab, „Rtg- Rundschau" teatel, tööliste -armu : 600 uut töölist wõetakse lähemal ajal juurde.  Wabrikuwalitsusel on korda läinud kroonult  uusi wagunitellimisi saada- Kaugemalt riigist. Peterburist. 16- juli hommikul sõitfiwod  Keiserlikud Majesteedid ühes Kõrgele  lastega „Standarti" pääl Tallinna reid.lt ära. Weae riigi Ew- Lutheruse usu kogudustes  on 1907 aastal sündinud 54,984 poex- ja 52,146 tütarlast. Nendest oliwad 1816 kaksikud, 26 kolmikud, 4171 abieluta sündinud, 2259 surnult sündinud. Laulatati  26,004 paari, suriwad 70,384 inimest, nendest 36.385 meeste. ja 33,999 naestesugust.  Õnnetut surma saiwad 1413 inimest. Kõige enam õnnetuid juhtumist teatab Liiwimaa  konfistorium. Sääl uppus 111, poodi  üles ja lasti maha 53, tapeti 45, tapsiwad  endid ise 45, ja surmati sõjakohtu poolt 7 kokku 440 inimest. Liimima a järele tukb Kuuramaa 273 inimest, kellest 15 sõjakohtu otsuse põhjal maha lasti. Eestimaal oli õnnetut surma saajaid 195, „Pwl." Metsiku teo üle toomad päälinna lehed teateid, mis keegi Wene talupoeg, tööline Rogostn, Peterburis toime saatis. Rogofin elas Narwa wärawate taga Wlassowi  põikuulitsaS ühes oma naese sa kahe lapsega. Lastest oli tütar 9 ja poeg 2 aastane. Rogofinate perekonnas oli sagedasti  tüli - . . Naene kiskles mehega ja wiimane talitas arutihti oma perekonnaga hirmus waljult. Nii naene kui lapsed saiwad  sagedasti Nogosini waljust tunda. Ühel ööl kostsiwad alt hoowist häkiSLi hirmsad metsikud appihüüded. Kuuldus aknaraamide pragin, klaaside lõhkemise klirin ja une päält üles karanud ja wälja jooksnud  kaasüüriliste silmadele pakkus hoowipSSlne  koledat pilti. Riietest lahtiwõetult 51 Saarlane 1908.