Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus on Kuresaares, Pitkas uulitsas, Treffeni majaS nr, Ilt Kuulutuste wastuwõtmiue kuni kellu i pS-wal Adressi muutmise eest 10 kop. Tellimisehind: "'/z „ . . 1 TS I V. .. . . - „ 7S . maapostiga- „ . . t . S« . V- .. V- .. - - „ S« . Üksik number maksab S kop. ck 88. Kesknädalal, 3. detsembril 1908. XXIV. aastakäik Saaremaa kroonumetsahoidjatest ja nende käekäigu parandamisest. Saaremaal on üksikuid kroonumetsasi 29 ja metsahoidjaid 23. Nende seost saamad 19 rahapalka  ja 14 peawad ainult maakoha eest teenima.  Nendel, kes rahapalka saamad, on ka maakoht pidamiseks. Keskmine maa suurus rahapalga saajatel metfahoidjatel on BV, ja mitte. rahapalga saajatel 3SV- dessät. Metsahoidjate  keskmine rahapalk on 66 rubla aastas. Maa eest on keskmine rent palga juurde arwatud.  Üle nende kroonumetsahoidjate on meil meel 2 ülem-kroonumetsahoidjat. Keskmine maa suurus on neil 16 dessät. ja rahapalka 157 rubla aaStas. Wenemaal on aga keskmine palk ülem-metsahoidjatel  220 rubla ja metsahoidjatel 92 rubla aaStaS. Pääle selle on neil ka maad tarwitada. Seega saawad nad Saaremaa metsahoidjatest rohkem palka ja ka palgamaad on wõrdlemifi paremad. On märgata, kudaS meie kroonumetsahoidjad puuduse käes waewlema peawad- Sest maad on wäga wiletsad ja muist koguni kõlbmatu. Neil aga, kellel wühem maad tarwitada, on rahapai! kaunis wäike- Kaua aega on nad ootanud, et nende wiletsat  seisukorda parandataks, aga parandust ei tulnud. 1907. aaStal andsiwad nad ülemusele ühise palwekirja sikse ja palusiwad oma seisukorra  parandust ja nüüd on riigimaade pääwalitsuS  riigiwolikogule 1. nowembril 1907 a. ettepaneku kroonumetsahoidjate elukorra paranduse  üle sisse andnud. 3. juni! 18K9 a. wälja antud seaduse järele ei tohi ülemkroonumetsahoidja palk mitte suurem olla kui 260 rubla. Selle eest peab ta ka omal kulul ratsahobuse pidama. Metsahvidjate palk ei wõi aga mitte üle 100 rubla aastas olla- Maad ei tohi aga ühel iga teisel rohkem olla kui 21V- deSsätini ühes õuemaaga. Maad arwatakse keskmike rendi all palga lisaks, milleks alla IV> dess. õuemaad mitte ei arwata. Üle selle on neil weel maksuta karjamaa kroonumetsas  wäljaSpool raieSmaid lubatud, niisama ka tarwilik jagu põletispuid. Ka on neil jahipidamise  õigus kroottu maa pääl. Sellest seadusest on juba 33 aastat möödas. Omal ajal wõiS see palk küll kohane olla, sest siiS oliwad elutingimised kõik odawad- Nüüd on aga elutingimised tükkis teised. Niisama on ka ametikohused suxcemad. Pääle metsahoidmise  nõutakse nüüd nendelt tcgewust kõigesuguste metsatööde talituste ja korraSpidamise juures. Tööd on rohkesti oma hoiumetsas, kui k» kroonumöisate  karjamaade ja heinamaade pääl kaSwawa  metsa järele waatamise juures. Et kroonumetsahoidjate palk wäikene on, siis on kroonumaade pääwalitsuS hääkS arwanud nende palkasid kõrgendada. (Lõpp tuleb ) Riigiwolikogu. Õhtust koosolekut 26. nowembril juhatab Homjakow- Woba kauplemise lõpetamise seaduseeelnõu  wõetakse rahaasjade kommisjoni redaktsioniS  waStu. President teatab, et juutide elamise-õiguse kohta kaks ühesugust arupärimist on sisse antud. Talupoegade poolt fisseantud arupärimises ei ole rutuliseks tunnistamist ära tähendatud, sellepärast  läheb see iseenesest kommisjoni. Teise rutuliseks tunnistamise üle tekkiwad waidlused. Gegetshgori tähendab, et käesolew arupärimine  tige juutide pilkamine on. Wene walitsust süüdistada . . . Pr.fident: Olge HSäd, ainult rutuliseks tunnistamisest. G.getshgori: Sedasama walitsust, kes juulisid iga wiisi taga on kiusanud, rüüstamist toime pannud, juulide kõige wähemadgi õigused ära häwitonud, neist pariad teinud, seda walitsust juutide kaitsmises süüdistada, see ei ole muud kui tige pilge. Wene rahwa, terne Europa pale ees (Müra paremalt poolt) peame oma kohuseks niisuguse hirwitamise waStu proteste» rida ja teada, et teatud piir on, millest inimens  üle astuda ei wõi, kui ta selleks jääda tahab. Seda arupärimist waatame me kui ... Purishkewitsh (koha päält): Lollust. Gagetshgori: Kuritegu selles piiris, mille pääle ma tähendasin. Paneme riigiwolikogule ette, seda arupärimist selleks rutuliseks tunnistada,  et teda ennemalt kui selle kokkuseadjate inimeStewihkamise tunnistust wiibimata tagasi lükata. (Kärarikkad kiiduawaldused pahemal pool ) Würst Tenishew seletab, et seadusewaStane tegewuS, millest arupärimises räägitakse, 2. mail ISO7 a. sündis ja kui selle arupärimiie kokkuseadjad  seni «võimalikuks pidafiwad sellest ajast aasta ja 6 päewa mööda minna laita, fiii on see kõige paremaks tunnistuseks, et arupärimine rutuline ei ole. Et arupärimises meel õjguSteadline  küsimus seaduse ja ringkirjade kokkukõlasse  seadmise asjus seisab, mis põhjuSmõttelikku  harutust nõuab, siis tuleb see kommisjoni anda. Markow 11. imestab keskkoha asemiku põhjenduse  üle. Kas meie sellepärast kuriteo wastu wõitlema ei peaks, et meie nüüd alles temast teada saime ja tähtaja mööda minna lasksime. Meie arupärimises on selge sõnaga öeltud, et seaduse asemele miniSteriumi ringkiri on pandud,  Niisugused kuritööd kestawad edasi. TarwiS  neid wiibimata lõpetada. Meie teame, et ülikoolidesse rahwahulgad wastu wõeti, kellel õigust ... President: Palun selle arupärimise rutuliseks tunnistamise, mitte aga ülikoolide kohta rääkida. Markow 11-: Vabakuulajate küsimuse wõtan ma näituseks. Ülikoolidesse tungiwad wabakuulajad  sisse ja mõne aja pärast jäeti nad ülemuse kuritegelike hooletuse läbi ... Hääl pahemalt poolt Kõigekõrgema käsul. Markow II.: Meie ei wõi oodata, kuni hääks arwatakse, seda kuritegewust ära kaotada. Meie nõuame, et see kuritegewuS ära lõpetataks... Nelja märk. ss Eonan Dople jürUe eestistanud J- Piki ep Õiguse mõistmine! naeris Smolle. Wäga ilus õiguse mõistmine! Kelle ses warandus on? MikSpärast pean ma seda nendele andma, kes seda otsinud ei ole? Kui palju ei ole mina Lööd teinud I Terweit 20 aastat olen ma sääl äraneetud maal läbi elanud, igopäew metsas tööl olnud ja ööseti moSkitodega täidetud, haisemas  kasarmus luku taga istunud. Ma olen palawikus haige olnud ja iga silmapilk iga muSta nahalise ülewaataja poolt teotust ja piina pidanud kannatama, kes oma kurjust walge inimese  kallal kustutada püüawod. Näete, sel wiistl olen ma waranduse saanud! Ja Teie räägite mulle õigest kohtumõistmisest l KaS olen ma seda warandust sellepärast nii kalli hinnaga ostnud, et teised sest pcakfiwad rikkaks saama; mis Teie arwate? Ma laseksin ennemini ennast üles puus, ehk omale Tonga kihwtise noole naha sisse torgata, kui sunnitööl olla seda teades,  et teine selle rahaga uhkes lossis priiskab ja prassib, mis õiguse järele minu päralt on! Smolle oli oma endise alandliku oleku kaotanud. Ta silmad kiirgafiwad ja käerauad kõlisefiwad ägedatest käte liigutustest. Selle inimese põlew wiha ja kättemaksmise kirg oli» wad tõesti hirmsad. Nüüd mõistsin ma, et major Scholtol tõsine põhjus ehmatamiseks oli, kui ta teada sai, et petetud sunnitööline wabaks saanud on. Teie unustate ära, et meie kõike weel sugugi ei teo, tähendas HolmeS rahulikult. Teie ei ole meile midagi weel jutustanud; wõib olla, st Teil ka ZiguS on, aga kust wõime meie seda teada? Hää küll, herra. Teie wastu ei ole mul midagi, ehk ma küll nimelt Teile nende käeraudade  eest tänu wõlgnen. Aga andku Jumal Teile andeks. See on ju kõik õige ja seaduslik. Tahate minu elulugu kuulata? Siis lubage jutustada! Ma tahan Teile ainult tõtt ilmutada.  Olge nõnda hääd ja pange mee klaas siia ligemale, et ma wahete wahel keelt wõikstn kasta. Mina olen Worchesteri krahwkonnaS, Psrschore  ligida! sündinud. Sääl elawad wist praegugi  meel Smolled. Mul oli untnkorda nõu sinna sõita, aga et ma enda perekonnas ialgi lugupeetud ei olnud, arwasin ma, et minu wöõrsile käik mid liig mähe rõõmustama saab. Nad on kõik ausad, jumalakartlikud inimesed, omaS ringkonnas lugupeetud, kuna minu pääle ikka, nagu päewawarga pääle waadati. Kui ma 13. aastaseks sain, saiwad mu sugulased minust wabaks; ma olin ühe neiuga kimbus, kellest ma kudagi wiisi lahti ei wõinud saada ja wõtfin sellepärast nõuks kolmandasse polku teenistusesse astuda, mis Indiasse saadeti. Kaua ei saanud ma soldat olla. Waewalt sain ma marsimise ja püssiga ümberkäimise selgeks, kui ma kord oma seltsimehega John Holderb'iga, kes wäga hää ujuja oli, Gangese jõkke suplema läksin- Kui ma keset jõkke olin läinud, tuli korraga üks suur krokodil ja ham- mustas minu parema jala põimest saadik otsast ära- Rohkest were kaotusest ja kangest chmatusest  kadus mu mõistus ja ma oleksin wist ära uppunud, kui mitte Holders mind päästnud ei oleks. Siis olin ma wiis kuud haigemajas, kuS mulle see puujalg tehti ja et ma nüüd wäeteenistuse tarwis kõlbmata olin, lasti mind teenistusest lahti. Teie wõite armata, missuguses seisukorras ma nüüd oli. Ma ei olnud meel 20. aastane ja olin wigane sant, kes kuhugile ei kõlbanud. Aga õnnetuse järele tuleb õun! Kellegil Abel Whitel, kes Indiasse oli tulnud ja süäl sinise wärwi (indigo) walmiStamise töökoja sisse seadnud,  oli tööliste ülewaatajat tarwis- Õnneks oli see Abel White meie polkownikuga hää tuttaw, ja wiimane soowitaS mind Whitele. Et tööliste ülewaatajal enamisti ratsa tuli sõita, siis ei teinud puujalg mulle suuremat takistust ja ma wõifin sadulas istuda. Ma pidin istanduse  ümber sõitma, tööliste järele waatama ja laisklejaid üles märkima. Mulle anti kaunike palk, hää korter ja ma olin oma olekuga täiesti rahul. Herra Abel White oli hää inimene ja tuli sagedasti minu juurde piipu suitsetama. Süäl käiwad inimesed hoopis teistviisi üksteisega  ümber. Aga saatus ei olnud kaua minu waStu ar> j> muline. Korraga, koguni ootamata, pääfis mäss , lahti. Kaks tuhat musta pääsefiwad korraga sinagu  ahelast lahti ja muutfiwad terme maa- ?, konna põrguks. Teie, herrad, teate sellest wist ' rohkem, kui mina, sest ma ei loe ajalehti- Ma '