Siis wõib sääl küll ilma mingisuguseta maksuta käia. Meie ei taha pitkemalt selle uue kordaseadmise hääduste ehk halbtuste  üle kirjutama hakata, tähendame aga nii palju, et sarnane kordaseadmine esialgul  mõndagi pahandust saab sünnitama. Mõnesuguste segaduste körwale tõrjumiseks oleks küll soowitaw, et linnawalitsus selles asjas enam ligemalt muusika mängust osawõtmise  korra üle rahwale teataks. T— Linnawalitsuse poolt ehitatakse edespidi  mere äärde külmad supelmajad. Nimetatud  majade sisseseadmise küsimus on ühe iseäralise kommisjoni kätte antud- Nõnda saab siis wiimaksgi meie kauaaegne soow täide, et linnapoolt rahwa tarwis külmad supelmajad sisseseataks, kus waesemad linnaelanikud  odawamini supelda wõiksiwad. Südamliku palwega aStub W. Rattur „Balt. Westn.'iS" kõigi Läänemere rannaelanikkude ette: „ 19. augustil 1901 sõitis minu wend, kaupmees K. Rattur, oma 15-aastase poja ja weel kahe teise mehe seltsis oma uue purjulaewa „Neu- Jda'ga" Muhu wäinast Liibawisse ja on sest ajast saadik jäljetult kadunud. Neid rannaelanikkufid, kes wast nende õnnetute laewameeSte kohta midagi juhtuwad teadma, palub W. Rattur seda järgmise adressi all temale teatada : IZ. v., Luoasuenaii püaua, 5 —9, uo. ti. Pühapäewal mängisiwad Kerla mängijad  Kuresaares näitemängu „ Keisri kuue pärast." Mäng läks kaunis ladusasti ja sünnitas kuuljatele mõndagi lõbu. Küll sarnased ajad juba möödas, kus noored  mehed «Keisri kuue" pärast, soldati hirmu kartes, oma termist rikuwad ja oma ihu liikmeid wigastawad, mõnikord tuleb siisgi weel sarnaseid juhtumisi ette. Nõnda oli siis see etendus ka omalt kohalt õpetlik ja näpunäitlik. Enne ja. pärast näitemängu  laulti. Wiimane laulude järg lõppes  lauluga: „Mu isamaa mu Luu ja rõõm," mida rahwa tungima nõudmise pääle korrati. Teise korra laulmise ajal laulsiwad kõik kuuljad püsti seistes ühes. Kaarmalt. Rahwa rumalus. Kõikidest  koolidest, raamatutest, ajalehtedest ja uue aja haridusest hoolimata on meie rahwa rumalus meel maga suur, mis nimelt sellest wäija paistab,  et ta ise ühe mõistmata jutu wälja arwab ja siis seda kangesti usub. Hiljuti tuli meile üks salk soldatisid. Et meie palju kroonu mehi näha ei saa, siis tehti kohe jutt wälja: need hakkawad mõisate maid mõõtma, sest kroonu wvtab mõisad oma kätte. Seda pöörast juttu arwasiwad ka muidu üsna mõistlikud mehed wõimalikuks. Muidugi  mõtles igaüks selle jutu juures: siis saan mina ka ühe tüki maad omale, kõigewähemast vdawa hinna eest. Jah, kuulus „hingemaa" pole ikka weel meie meeste pääst kadunud. Aga mis need soldatid siis siia tuliwad? Nad tuliwad kroonu sõja kaartide tegemise pärast, nagu seda tööd Ülemaal sagedasti on tehtud. —r Kärlalt. Meie kihekvndas on sel kewadel  raske aeg loomade toidu poolest, sest et mööda läinud suwel heina kasw kehw oli. Mitmes kohas oli juba märtsikuul  kõik põhu wara otsas, kuni aga tünanmne  kewade aprilli lõpuni täielikult elaja loomade kodust toitmist nõudis. Põllu tööga on mitmel mehel kitsas käes, sest et selleks tarwilikku põhu tagawara enam ci ole. Teisel lihawõte pühal oli siinses kiriku mõisa õues Kärla lauljate poolt tubli ilmalik  kontsert. Laulud kõlasiwad üsna kenasti  ja rahwale näis see kaunis lõbupakkumine,  külma talwe järele, kaunis meeldiw olewat. Eh! küll ilm wilu oli, stisgi oli rahwa poolt osawõtmine weel ikka üsna rahuloldav?. Pärast kontserdi mängiti näitemängu «Saladused", mis ka wäga kenasti korda läks, sellest hoolimata, ehk , küll mängijad suuremalt jaolt esimest korda näitelawale astusiwad. Pidu lõpuks laulti laulu: „Mu isamaa mu õnn ja rõõm." Riiast teatawad ajalehed järgmist romantilist lugu: 1899. aastal reisis keegi haiglane neiu Helene W. oma peigmehe Friedrich D. seltsis lõunamaadesse. Warsti sai neiu kasuema Parisist teate, et noorpaar endid laulatada lasknud, ning saatis neile kaasawara summa järele. Aasta pärast tuli Friedrich D. Riiga tagasi ja leinas oma abikaasat, kes ära olla surnud. Ta laskis aga ennast warsti trööstida ja heitis teist korda abielusse. Kui suur oli aga Helene W. wõõraema imestus kui tema surnuks arwatud tütar selle aasta aprilli kuul korraga Riiga ilmus. Noorpaar ei ole mitte laulatatud, waid peigmees jätnud teda kuhugi Parist teatrisse ja läinud ise paberite ja rahaga nnmma. Agar neiu osanud aga omale walepassi muretseda ja teeraha teenida. Nüüd kadus oga Friedrich D. ära ja jättis omapüriSuaese ja lapse saatuse hooleks. Wõttttll kih. Nende päewade sees läks, nagu „Uus Aiale" kirjutatakse, tirikuwalla talupoja Johan P. tütar sauna ahju kütma. Suur olnud tema ehmatus, kui saunast trobikond madusid wusistades wastu tulnud. Hirmuga jooksnud tüdruk toa juurde abi otsima. Juurde tõttajad leidnud saunaZ kasti, mis kubinal madusid täis oli. Selle wiinud majarahwas  nurme pääle ja põletanud tuhaks. Arwata on, et hää hulk madusid kastist on wälja tulnud. Nagu nüüd ilmsiks on tulnud, on ussid ühe Kastri puu lõikaja toodud. See kuulnud, et ussid rohukaupluses  hääd hinda maksawad ja selle tõttu kogunud tema neid õige hulga metsast kokku, mida tema siis kohalikule apteekri herrale müüa pakkunud, aga et nimetatud herra neid ei tarwitanud, siis wiinud ussid nimetatud talumehe sauna. Kuda kuulda, tahab peremees asja kohtu kätte anda. Peterburis, 12. mail. Prantsuse wabariigi president annetas Peterburi linnale 100,000 franki. Uued 2õ-e rublalised kuldrahad, mis Peterburi rahapajas walmistatud, antakse lähemal ajal riigipangast wälja. Peterburist, Hariduse-minist. õpetatud komitee on tarwilikuks arwanud koolides muusikaõpetust suurendada. Selleks otstarbeks  on toimemekonna ettepanek ringkirjas kõigile opejaoSkondadele hääksarwamifeks saadetud. „Russ. Wed." teotuse järele on ringkirja punktid järgmised: 1 Kooli õpetuse eeskawasse laulmine kooris, kui ka üksikult klaweri saatusel üles wõtta; 2. Wene kirjanduse läbiwõtmisel ei pea kooliõpetajad õppijate tähelepanemist mitte üksi sõnade, waid ka wiifi pääle juhtima; 3. Kooli lauluraamatutes peawad rahwalaulud  ka sees olema; 4 Kooli lugemiseraamatutes  peab rahwalaulu sõnade juures ka wiis seisma. Kiielvist teatatakse soldatiwahwufest rahuajal järgmine huwitaw lugu: Kolmanda  küti.suurtükiwäe-diwisioni kolmanda patarei pommilaskja Mihail SelenSki käes oli kord ühel ööl suurtükiwüe magasite juures wahti pidada. Kuna aga sellesama öö jooksul Dnjepri jõgi üle kallaste paisus ja nimetatud magasite ümbruskonda wee alla uputas, siis oli Selenski sunnitud rinnust saadik wees seisma. Ehk küll kange weewoolus wahwat soldatit endaga ühes kiskuda ähwardas, leiti wahetamise ajal teda fiisgi määratud kohalt. Keiserlik Majesteet, kellele kõige alandlikumalt sellest loost teatati, auustas wahwa po«- milaskja-.. kohusetruudust ja ohwrimeelsuft selle läbi, et ta temale Anna ordu auumärgi ja 25 rbl. raha annetas. Nowgorod-Wolõinski maakonnas tõusis suur tüli walitsuse ametnikkude ja kohaliste Saksa asunikkude wahel. Ühe määratuma mõisa omanik oli rendimaksud kuni 3 rbl. 55 kop. desjatini päält kõrgsndanud. Saksa asunikud ei tahtnud seda maksta ja kohus mõistis, et kõik tõrkujad asunikud wälja aetaks. Kõik asunikud, 50,000 meest, wõtsiwad nõuuks, seda käsku täitmata jätta. 2. aprilliks oli ühe asuniku, Mchleri, wälja ajamine määratud, ja wara hommikust saati woorisiwad asunikkude hulgad Bichleri maja poole. Lõuna ajal tuliwad kreisipolitsei  ülem, tema abi, hulk politsei kordnikkusid, küla ja linna politscimehi, kokku umbes 100 inimese, aga umbes 500 asunikku piirasiwad maja ringi ja ei lasknud politseid ligi. WiimakS hakati wägiwalda tarwitama, aga wihased asunikud paniwad waStu ja lugu lõppes seega, et politsei pidi wiimaks taganema. Palju alamaid politsei teenijaid on wigaStatud. Soomemaalt. Kindral-kaberneri päewakäsus  näidatakse „Finl. GasetaS" selle pääie, et Helsingis kasarmute ümbruses lendlehti on wälja jagatud, milles soldatid kästakse ülemate sõna tähelpanemata jätta. Selle pääle kindel olles, et salalehtede tegijad mitte ei suuda soldatite truudust kõigutada, kirjutab kindral-kubcrner solda' titele ette, niisuguste lehtede jagajaid kohe politsei kätte anda, trükiaSjad aga lähemate ülemate kätte wiia. Ühtlasi peab kasarmute ümbruses järgesti wahti peetama. Wäljamaalt. Berlinist. 10. mail Kesk-AmerikaS on mitmel pool maa alusi põrutusi tunda. Ouczaltenango, üks kõige tähtsamatest liu» nadest Guatemala riigis, 30,000 elanikuga, on pooleteise minuti jooksul täitsa ära purustatud. Kui palju inimesi hukka sai, pole weel teada. Roomast. Paawst Leo XIII. olewat wähemalt  40 miljoni marga wäärtuses kingitusi saanud. Wiimase juubelipäewa puhul sai tema 28 krooni, 313 risti, mis diamantidcga  ja muude kalliskividega kaunistatud,  1200 kuldset ja hõbe karikat, 81 sõrmust, sääl hulgas on sultani poolt kingitud sõrmus üksida 400,000 marka wäärt, 16 kuldset karjatsekeppi, seitse hõbedast ja kuldset kuju. president Krügeri poolt kõige suurema diamandi maailmas, mis 16 miljoni marka maksab jne. Raha on osalt Inglismaa pangas, osalt teiSteS suurriikide pankades hoiu pääl. Prantsuscmaal oli ühel Belgia usurändajatega  täidetud raudteerongil hirmus õnnetus. Jumalakartlik rändajate salk suurelt jaolt naesterahwad laulis jaamast  ära sõitmisest saadik kiidulaulust. Korraga kukkusiwad inimestega täidetud wagunid teelt kõrwale, kuna wedur rööbaste pääle jäi ja edasi läks. Selle juures saiwad sõitjad kiwise maa pääl nagu hööweldatud, nii et liha näo, käte ja õlade päält kuni luuni maha läks. Surma sai g inimest, raskesti haawatnd 16 ja kergemalt  40- Õnnetuse põhjus olnud wihmast läbi ligunud tee ; teiste teatete järele õli rongis liig palju inimesi, kuna tee kergemate  rongide tarwis on ehitatud. Parisis, 10. mail. Parifi leht „Siecle" soowib Prantsusemaale seks õnne, Saa r l a n e> 1902