wat soowi ette kanda, et rahwakoolis õpetus  Eesti keeleS maksma seataks. Km aga seda soowi mitte tähele ei pandaks, siis seokfiivad kogukonnad Eesti öpekeele 1906 aasta algusest rahwakoolideS käima. Rahwaasemikkude koosoleku ülemaalise komitee asemikud pSSsiwad raudtee streikide tagajärjel alles enne jöulu päälinna, et rahwaascmikkude otsuseid walitsusele ette panna. HaridllseminiSter on kõigiti selle poolt olnud, et EeSti rahwakoolis Eesti õpekeel maksma saaks. Tema tahtnud weel möödaläinud aaSta wiimoStel päcwadel meie rahwakooli küsimust ministritc-uõuukoguS harutusele tuua. Edasi tuleb selle pääle tähendada, et meie rahwakooli ümbermuutmife  küsimus ministritc-komitee juhatust mZöda Riia õpekonna kuratori juurde asutatud  nõuukoguS 4. januaril 1906 harutusele  pidi tulema. Kõike seda ja praegust sõjaseisukord» meie maal silmas pidades, on Ülemaalise Rahwaasemikkude koosoleku Keskkomitee meie teadmist mõõda otsusele jõudnud, et rohwaasemikkude koosoleku otsuseid Eesti öpekeele maksmapanemise, kui ka muis asjus mitte omavoliliselt täitma ei tule hakata. Otsuste täidesaatmise aSjuS tuleb tingimata  Keskkomitee juhatust ära oodata keegi ärgu oma päad mööda talitama hakaku. See on meie tungini nöuu, mis Keskkomitee  arvamisega kokku käib. Nagu teada, tehti ka Saaremaa rahvakoosolekutel  sarnasid sisusid. Nii tuleks siis ka Saaremaal Eesti keele omavolilist maksmapanemist  mitte ette wõlta. Ülemaalise Rahwaasemikkude koosoleku saatkonna käik päälinna jäi teatavasti raudtee-streikide tagajärjel jõulunädala pääle. Kuna ministeriumidcS vastuvõtmine enne pühi pea täiesti seismas oli, siis pidi saatkond mõnda päeva ootama, et rahwaascmikkude otsuseid üksikutele ministritele  isiklikult ette kanda. Saue kui asja miniftrite-nõuukoguSse võib wiia, pidiwad üksikud ministeeriumid, kelle irõimukonda rahwa soovide esialgne läbikatsumine käib, küsimuste kohta seisukohta  võtma. Sellepärast kandstwad Ülemaalise koosoleku  asemikud oma soowid kõige päält sisemiste asjade ja hariduseminiSteriumi juhatajatele ette. Sisemiste asjade minister pani rõhku selle põäle, et rügimaliisusel mässulise liikumise läbi wõimatuls on tehtud Balti mail tarwilikka parandusi wiibimata käsile wötta. AlleS De, kui rahu maal, tahetakse  tõsiseid parandusi ette wõtta. Mässulise liikumise mahasurumiseks tahab  aga walirsuS kõige k rmimaid abinõuusid  tarwitada. Saatkonna poolt pandi selle pääle rõhku, et karmide sõjaväeliste adinõuude tarsitamisel  wsimalikult mõõtu katsutaks pidada, sest muidu käwineb maa js rahwa edcnk' Nlse wõimaluS kauaks ajaks. Rahwaasemikkude koosoleku otsused wsttiS  minister Wemaks kaalumiseks maStu. Kõigiti ssSwtsles oli hariduseminiSter  krahw Tolstoi, kes põhjusmõttelikult täiesti selle xsolt on, et Eesti rahivakssliS SpetuS rahvakeeles oleks. Niisama ei taha tema rahwakeclse õpe» tuse waõtu keMosliS olla. Ülikooli asjus soowitud Muudatusi peab minister üleüldiselt  mõõdukaks za tahab s.ks töötada, et rahwa tarwitused tooli olus Miimist leiakfi- Wsd. Rahwalooli asja tahab tema juba käesoleva aaSta wiimseil päiwil ministritenõuukoguSse  wiia. Kuidas küsimust lõpulikult õiendatakse, selle üle ei saa weel kindlasti otsustada, kuna üleüldised politilised woolud mõju wõiwad awaldada. Hariduse-ministeriumi poolt katsutakse aga rahwahariduse asja ilma kõrvaliste sihtideta arendada. Ühtlasi pani saatkond walitsusele märgukirjasid  ette. Tallinnast. Eestimaa kindralkuberneri kirjaliku luba põhjal, mis 1. januaril 1906 antud, hakkas „Päewaleht", mis hiljuti liuni pandi, 2. januarist korralikult jälle ilmuma. Wiljandist. ÜleSkihutajats nõuu pääle hakkas rahvas nowembri-kuu lõpul suurel hulgal raha hoiukassast wälja wötma. Et raudtee ja poSti streigi pärast wõimalik ei olnud Riiast raha suurde saada, ja kümncd tuhanded wälja oli antud, siis oli rentei sunnitud oma tegewuft ajutiselt seisma  jätma. 20 dets. awaS rentei jälle oma uksed ja wõtab maksusid wastu; 3. januaril  1906 a. algab hoiu all olewa raha wäljaandmine. ArwatawaSti wiiwad paljud oma raha nüüd tagasi renteisse, sest praegusel ajal on suuremaid summasid tõesti kardetaw kodus hoida. Eestimaal mahapõletatud mõisate kohta toob „Rev. Z it." uue täiendatud ülewaate. S. lle ülevaate järele on 57. mõisa elumajad kas täiesti wõi osalt maha põletatud Harjumaal: Koihila, Toila, Lohu, Salutaguse, Pakla. Selli, Attli, Jerlepa, Triigi, Kuimetsa, Paunküla, Kuusiku, Kchkna, Waida, Saha, UgaSte, Rawila, Rasiku, Waldu, Järvakandi, Räwa, Alawere, Tuhala, Pofiko, Penningi, Tammiku, Kostivere ; Järvamaal: Laupa, Mäeküla, Lokkata, Kollo; Läänemaal: Orgita, Märjamaa, Walk, Sootküla, KaSti, Haimbre, Wedwa, Paenküla, MõisamSe, Wigala, Wanamõisa, Sooniste, Luiste, Sipa, Polli, Tünuse, Koluvere, Wclise, Jedewere, Konuvere, MööraSte Wiinakojad HabajaS, HaiuS, KuimelsaS, Aruvallas, Tammikal. s Kõik kraam on Harjumaal 30. mõisa ! viinakojas purustatud, 1 mõisas Wirumaal,  Järvamaa! 5 mmsaS ja Läänemaal  1 mõisas. Ühtekokku on põletatud, purustatud, riisutud  jnd. ligi 100 möisaS. Torma kihelkonnast kuulub, et ühes säälscs wallaS vallavalitsuste uuendajate läbi wallakassaft 8000 rubla olla ära kadunud. Asi olla kohtu-uurija kätte antud. Lätimaalt. Riiast. Kahju, mis kroonu monopolipoodide  riisumiSte läbi saanud on, teeb Liiwimaal üksi ligi 80,000 rubla wülja, nagu „D-Z." kuuleb. Raha ärariisumise,  nõuude ja wiina häwitamise läbi on üle 30,000 rubla kahju saadud. Uute komiteede poolt on kõigist 250 wiinopoodist  117 kinni pandud olnud. Müüja on neljas kohav ara surmatud ; hulgas kohtades  on müüjad baawata saanud. RiiaS pidi 4. jaanuaril õpekonna kuratori juhatusel iseäraline nõuupidamine rahwakooli ümbernruutmise aSjuS olema, kuhu ka mitmed awalikud tegelased oliwad osa wõtma kutsutud. „Postimehe" toimetajale  on selles asjas telegramm Riiast saadetud: 4. jaanuari pääle määratud nõuupidamine on kuni iseäralise määruseni edasi lükatist». Kurator Uljanow. Riigas on üks ohwitser läbikäidawas kohas maha lastud. Üle-Düna elanikkudelt nõutakse sõjariistade wäljaandmist. Põgenejate talupoegade arm, kes wiimasel ajal oma woranduse maale jätawad  ja linna põgenewad, kus elu palju rahulikum, on wiimaste päewade fees määratu suureks läinud, kirjutab „R. Wedom." On ka niisuguseid, kes jõulusidgi oma koduS wastu ei tahtnud wõtta, waid oma waranduse saatuse hooleks jätfiwad. Oma raha. Mässulised lätlased on Lnwimaal 10-rublaliste sarnased rahad wälja andnud, nagu „R. West." teatab. Nende rahade pääl olla kellegi mässuliste tegelase kuju ja päälkirjad : .5 rubla paberit"  ja „paberi kuld". Sollogub telegrahweerib Riiast 28. dets.: Kindral Woronowi teadet mõõda on mässuline liikumine Eestimaal ära lämmatatud. Tähtsamaid lõkkete-löömifi wõib Liimima piiril oodata, kuhu üks wäesalk  saadetakse. Kindral Orlow teatab 26 dets., et Malgas ja ümbruskonnas täiesti rahulik on. Kord on jalule seatud Wiljandis ju Pärnus. KumbagiSfe linna saadeti 24. dets. kaks eskadroni ulanifid suurtükkidega. Meinardi wäesalk käi» Malga  poole tulles wallad kitsarööpalise raudtee  ääres läbi. Ta tuli Stokmannshofi tagasi. Asjakord on politseinikkude puudumise  läbi raskendatud. Scaduslised ametikohad  on uu.sti maksma pandud. Pääjuhid on kinni wõetud. Wõrumaalt. Laanemetsast tuleb sõnum, et sääl wallakirjutaja Eichesbaum,  õigeusu köster Rätsepp ja palwekirjade kirjutaja Lsisk soldatite poolt kinni wõetud, telefoni posti külge seotud ja maha lastud on. Neljas mees on koledasti  läbi pekstud ja maha jäetud. Wõrumaalt teatab „PostimeeS Üsna ajakohaselt tuleb Karula mõisavalitsus  oma töörahwale wastu. Wana ja kõdunenud komme, mille järele iga mõisa tööline ja ametimees jõuluks mõne toobiwõrra  kibedat kingituseks sai, on ta kolikambri  heitnud ja selle eest rahwale paremaid  Eesti ajalehti ja õpetlikka raamatuid ! lubanud. Tähtis tegu praegusel tumedal ! ajal. Leidku ta rohkesti järeltegijaid! Walgast. 29. dets. Täna wara hommiku  pandi maakonnaülcma allkirjaga kuulutused  üles. kus kindralmajor Orlowi käsul teada antakse, et kõik kauplused, töõstuseasutused,  seltsimajad j. n. e. kell 9 õhtu kinni peawad pandama. Pääle kella 9 õhtu ei tohi keegi uulitsal wiibida. Need, kelle teenistus pärast kella 9 uulitsal käimist  nõuab, peawad «aakonnaülema käest - sellekohased piletid muretsema. Kes öösel raudteel sõita tahawad, on sunnitud enne seda päcwal luba nõutama ; need, kes maksalift  linna söidawad, saamad sellekohase luba jaamast sandarmi käest. Hommikul wõib liikumine uulitsal kell 6 hakata ; poodifid wõib aga kell 7 awada. Kuramaalt. WõitluseS Marienhofi juures on kuulmist mööda 93 mässulist maha lastud. Hasenpothi maakonnas  on kuni 26. detsembrini 28 mõisat maha põletatud. Praeguse seisukorra ?üle Kuramaal kirjutatakse „D -Z." Miitawist 26. detsembril: Mitaw, Liibaw, Tukkum, Talsen, Goldingen ja Windaw on walitsuse käes. Zllukst on kõik aja uStarvakS jäänud ja Friedrichstadt näikse jälle ajutise, wõrdlcmifi pehme mässuliste!  salitfuse käest ära wmtud olema. Tukkumist. Kinniwöetud linnai  pSä H. Kremans'i kohuseid täidab Kvkkumj .N 2 Saarlane 10