Saarlane maksab: Vs „ 1. ss „ '/. .. -.. ?S .. maapostiga: „ I.SN „ >/2 » -» - » '/4 .. -„SV „ tikftk «umber s kop. JkltMÜ kakskorda nüdilas, igal kesknädalal ja lanpäewal. ToimetnA KuresaareS, Pitkag uul Kuulutuste wastuwõtmi?e kuni 1 pSrwal enne lehe ilmumist. Kuulutuste p-tit>rida S kop. lehe -esotsaS ÄO kop. M 48. Laupäewal, IL. julil 1908. XXIV. aastakäik Ülemaalise põllutöö arwustiku teadete korjamise asjus. Ülemastme põllutöö arwustiku teadete korjamine, mida Tartu Eesti põllumeesteselts  »Mu" teatel rohkem kui aasta eest ette watmislas ja mida raöke ja rõhuwa olukorra sunnil mitte nagu kawatsetud oli möõdalätuud jumel tolme el saanud panna, on nüUd kordasaatmisele sammu ligemale zõudnud. Tarm EeSti põllumeesteselts katsus abiesimetzs  A. Eisenschmidtt ettepanekut seda küsimust  meel kord tüdi ja otsustas, tuna teadetekorzamist  üte terwe maa wüliSle raskuste tõttu mitte loime ei saa paima, asja tähtsus  ada miiwltuft ei tuba, leadetetorjamisega  Tarm maakonnas hakatust teha. Kuna Eesti põllumeesteseltsil praegu mitte wõlmatlk ei ote teadete korjamise päüte suuremaid  kutusi teha sa ka tarmiltt tööjõud selleks puudub, et moeta esialgu weet Mllte täielikku teadete kõrsumist terweS maakonnas ette, watd katsutakse selle sume jaokjul wõimatikutt  igast maakonna nurgast kokku waheft 100 kuni 150 tatu kohta türetilka teatrid muretseda, et neid siis kolta mõttes sügisel sa latmet läbi töötada- Selle materjali põhjal  mõtls juba õtge humttawatd ülewaatelv wättepoUuptdamisi majandusttse seisukorra kohta Tarm maakonnas saada. Ühltafi õpitakse  selle suures ta leudele tõrjumise tegelikku  tööd sa selle juures elteiutewaid raskust  tundma, mts pärastpoole üleüldise teadete  korjamise juures wäga kasulik müib olla. Kui aega jätkud, katsutakse kattistest maakoiivest  «sirme talude kohta teateid murel- seda, et süälseid olusi põhjalikumalt läbitöötatud  Tartumaaga wörrelda- Teadete korjamise töö wõtab «Põllutöötehe"  toimetaja oanä. aZr- A. Eisenjchmidt oma pääle ja teeb tema juba lähematel päewadel  korjamisega hakatust. Tema sõidab selleks otstarbeks jalgrattaga pääaSjalikult üksikute põllupidajate juurde wälja ja tahendab  waStused küsimiseleheS olewate küsimuste  pääle üles, et materjali läbitöötamist alles siis käsile wõtta, kui selleks juba tormilisel hulgal materjali käepärast on. Wüga soowitaw oleks aga, et ka põllumehed  ise säält, kuhu hra Elsenschmidt mitte ei puutu, teateid «Põllutöölehe" toimetusesse hra Eisenjchmidt» kätte saadalsiwad. Küfimiselehta,  mida iga põllumees ise täita wõib, on alati „Põllutöölehe" toimemsest saada. Eesti põllumeesteselts palub aga Eesti põllutöö edenemise nimel, kõiki põllumehi hra Eisenschmidtlle tema töö juures täie usaldusega  waStu tulla ja teda jõudu mööda toetada,  et töö edu ja tagajärg seda parem oleks. Tartu Eesti põllumeeste seltsi nimel: Abiesimees W- Lehnbaum. Kirjatoimetaja E. Aule. Imelikkude elukate saar. H. WaleS'l uuvlSjulk. Muu seas pean ka seda ütlema, et minuga  tähtis muudatus oli sündinud- Juuksed pääs oliwad peaaegu ivildi sarnaseks läinud,  sõrme ja warwaste tüüned plikaks za lõwerakS, silmad oliwad iseäraliku looma silmade sarnase täite omandanud, mis täna päcwam meel alale on jäänud. Et mul rnetc asemel mnult räbalad teha küljes rrpendasiwad, see on iseenesest mõista- Suurema  zas aega saatsin ma mere kaldal mõõda,  selles lootuses, laewa nägema juhtuda. ÄiiS korda nägm ma silmaringil purju M tolm korda aurulaewa suusu, aga need kadufiwad warst ikka MUe ära- Iga kord süütasin ma fitS määratu suure tute-rilda katvat põlema. Kuiv riit põles ära M sellega ühes kustus la minu lootus. Septembri kuu lõpul wõi ottodri kuu algujet «otsin ma tõsiselt nõuks endale parme teha- Mu pahem käsi oli terwe ja «» Min jälle tööwõimuline. Süsgr oli seda kergem mõtelda, lm teha. Selle ajani ei stssd ma weet uhlgt lööd katsunud reha, sekl wähem puusepa töös, tuna ms uSüv päevade kaupa kirmega pidm töötama. Ehk »a Wl ennast hirmsasti väsitasin, ei tulrmd «» tööst suuremat midagi vaha. Mul ei olnud köit, ega muud kohast materjali  palkide kokku sidumiseks- Wäätkaswud,  mis saarel oliwad, ei olnud selleks milte küllalt sitked ja tublid- Enam kui laks nädaiit raiskasin ma selle püüle ära, et maja warsmete ait naelu otsisin, mis minu töö juures vlekfiwod tarwilised olnud. Wahest tuliwad ka elukad metsast wälja, aga kui ma neid hüüdsin, kadusiwad nad jälle metsa. Siis tuli wihma aeg, mis minu tööd jällegi wiiwitaS, aga kõigist takistustest hoolimata sain ma oma parme wiimati siisgi malmis. Mul ali suur rõõm- Wiimati ometi oli see silmapilk kätte jõudnud, mill ma saarelt lahkuda wõisin l Aga meel pidin ma ühe kibeda ajajärgu läbi elama. Ma ei oie ialgi praktikaliselt tubli olnud  ja ehitasin selle tõttu oma parme metsa äärde, mõni sada sammu mere kaldalt eemale.  Kui ma teda sette wedama hakkasin, lagunes ta ilusasti mu läeS ära! Pärast ott mul õnneks, et ma selle tühise abinõuga mere päüte ei saanud minna. Sel korral aga tegi mu töö nurjamine! »u meele nn nukraks, et ms püewade kaupa mere ääres istusin ja enam eladagi ei tahtnud. Ühel päewal istusin ma jälle mere kaldal  ja olin sügamaSti mõtetes, kui korraga misgi külm asi minu selja wastu puutus. Ehmatades maalasi» »a ümber ja nägin oma selja taga punaka laiskelaja. Ta el rääkinud juba ammugi enam ja ka oma wälimuse poolest oli ta kõik inimlikud sarnadused  kaotanud. SiiSgi mõistsin Ma, ek see wäike elukas mulle kahtlemata midagi awalvada tahtis. Ta hoigas, astus mõned sammud metsa poole, jäi seisma, waatis minu poole, astus jälle paar sammu ja jäi seisma . . . Wiimati sain ma aru, et ta mind kuhugile  kutsub. Ma tõusin üles ja läksin laiskelaja  järel. See hüppas rõõmu pärast ja läks eel- Kui meie metsa olime jõudnud, ronis ta puu otsa ja hakkas ühest puust teise hüppama. Wist oli Lal niiwiisi hõlpsam  edasi saada, kui maad mõõda käia. Ma käisin tema järel ja ei wõinud aru saada, mis ta minust tahab. Korraga nägin  ma koledat pilti: Ühe lageda platsi pääl oli mu waene fan-bernard kummuli maas ja tema juures kükitas figa-hüäne, kes surnukeha küljest küüntega liha ära kiskus ja sõi. Km ma lähemale astusin, waatiS ta põlewate silmadega minu pääle, näitis paljaid hambaid ja urises wihaselt. Ta ei awaldanud hirmu ega kahetsust, sest temas oliwad wümased inimlikud sädemed kustunud.  Ma jäin seisma, wõtfiu wõö wahelt püstoli ja tõmbasin winna. Ometi ükskord olin ma oma wana Vaenlasega kokku juhtunud  ! Kodumaalt. Kuresaarest. Omal ajal otsustas linnavolikogu,  Kuresaare liha-, piima- ja muu toiduainetega kauplejate palme pääle, tähendatud kauplejatele luba anda, õhtul kuni kellu 9 kaubelda. Liiwimaa kubermangu  walitsute linna asjade osakond ei ole aga seda linnavolikogu otsust mitte kinnitanud- Nii jääb endine kauplemise aeg nimetatud kauplustes ikkagi maksma. Sest et KuresaareS koerte marutõbe ette on tulnud, on politsei poolt KuresaareS  kõiki koerte peremehi kohustatud oma koeri köidikus pidada ehk neile suukorwid pähe panna. Koerte rohkuse üle on KuresaareS alati nurinat kuulda. Ja siin ei teinud nende rohkus mitte üksnes paha, maid iseäranis see asjalugu, et nende järele sugugi ei maadatud. Selle tõttu uitasiwad koerad igal pool wabalt ümber, mitte üksnes  linna uulitsatel, maid ka wõõraStes hoowides. Wiimane nähtus oli kõige pahem. Nüüd saab selles asjas küll parandust tulema,  sest linnaameti poolt seatakse koerte püüdja ametisse, kes kõik linnas hulkujad koerad kinni püüab- Selle tõttü saamad muidugi koerte omanikud oma koerte pääle suuremat rõhku panema ning ei lase neid linna mööda ümber hulkuda, et nad mitte koertepüüdja kätte ei satuks. Olgu ka maaelanikud ettewaatlikud ja ärgu lasku nad ka oma koeri mitte linna—  Hr. uurmaker Allimann seab oma maja katusele torni uuriga üles, mis kolmesse külge aega näitab. Uur on Saksamaalt  tellitud ja nii walmistatud, et kõik käimise märk toas on, kuna tornis ainult  näitamise märk aset wõtab- Torn katuse  nukal on hästi ilus nii et ta Kusaare  linnale ilustuseks saab olema. Ülespandaw  uur saab aega karma päält näitama,  isegi sekundist. Meie awalikud uurid, üks Ew.-Lutheruse kiriku tornis ja teine raekoja seinas, näitawad ainult tundifid. Laada pühapäewad oliwad niihästi linnas kui maal tähtsad päewad. Siis