äralik tume pühalik olek, mida ka kõige rikkamagi isanda hääkS rikkuda ei tohi. Ta tõstis ainult käe mütfinoka juurde, tähenduseks, et ta rikkusest lugu piab, ja waatas Vihaselt wangide Pääle, nagu tahaks neile ütelda, et ta igal ajal valmis on, ilusa kaleska omanikka nende eest kaitsema. Nii pidi kaleska ootama, kuni terve rong mööda, kuni wiimafed kraamiwankrid ära läinud, kus kotid ja jõuetumad vangid pääl, nende seas ka nutja naene, kes nüüd juba vait oli jäänud, aga niipea, kui ta toredat kaleskat nägi, uuesti huluma ja kiunuma hakkas. Siis liigutas kutsar kergelt ohjadega, ja mustad kiirjalad hakkafiwad  kabjaraudadega uulitsat wastu plagistama ja wii- Kwad kaleskat, mis oma gummiwitstega ratastel wähakefi wedrutas, edasi suwemaja poole, kuhu härra, proua, tüdrukukene  ja pikakaelaga. londilise näoga poisikene löbustelema  sõitfiwad. Ei isa ega ema annud lastele selle üle, mis nad nägiwad, seletust, nõnda et lapsed ise pidiwad seda nähtust  ära seletama. Tütarlaps seletas seda, isa ja ema waadete järele otsustades, et need inimesed oliwad hoopis teist sorti, kui tema vanemad ja nende tutwad, et need oliwad pahad inimesed, et nendega nii pidigi ümberkäidama, nagu nendega  ümberkäidi. Ja sellepärast oli tütarlapsel nende eest hirm ja ta oli rõõmus, km neid enam näha ei olnud. Aga pika, peenikese kaelaga poisike, kes seda rongikäiku  üksisilmi waatles, seletas Leiseti. Tema teadis seda selgesti ja kindlalt, ja uskus seda Jumala enese suust kuulnud  olewat, et need inimesed oliwad niisamasugused, kui tema isegi, nagu kõik teisedki inimesed, ja et keeg! on neile inimestele paha teinud, niisugust Paha, mida teha ei tohiks,  ja temal oli möödaaetawatest inimestest hale meel, ja ta tundis hirmu nende inimeste eest, kes neid raudu pannud ja neil pääd paljaks ajanud oliwad. Ja sellest tundmusest puhkesiwad poisikese huuled ikka rohkem ja rohkem  üles ja ta pidi kõigest jõuust nuttu tagasi tõrjuma, arwates, et niisuguses paigas nutta on häbi. XXXIV Nehljudow sammus niisama ruttu, kui wangidki, aga kerges riietes ja kerge ülikuuega oli tal hirmus palaw; iseäranis lämmastaw oli kuum, liikumata õhk ja paks tolm uulitsal. Kui ta nii weerand wersta läbi oli sammunud,  istus ta woorimehe wankrile ja sõitis ette, kuid keskuulitsal. troskas, näitas weel palawam olewat. Ta katsus  eilset kõnet õemehega meelde tuletada, aga nüüd ei üritanud see asi teda mitte enam nii, nagu hommikul. Neist käifiwad tänaste nähtawuste, wangide wäljatuleku ja käigu mõjud üle. Pääafi oli aga, et hirmus palaw oli. Aia ääres seifiwad puude varjus paljaste päädega kaks realkooli õpilast, ja nende ees kükitas suhkrujäätise müüa. Üks poisike oli oma portsjoni juba ära söönud ja lakkus puust lusikat, teine ootas oma klaasi sisse walatawat kollakat  jooki. Kus siin juua saaks? küsis Nehljudow oma woorimehe käest, kanget Mu tundes. Kohe siinsamas on hää trahter, waStas woorimees,  pööras teise uulitsasse ja sõidutas Nehljudvwi suure sildiga trepi ette. Paks müüa leti taga särgiwäel ja määrdinud põlledega  teendrid, kes, et wõõraid ei olnud, laudade juures istufiwad, waatasiwad uudishimuga aruldast külalist ja soowitafiwad oma teenistust. Nehljudow küsis seltresfi wett ja istus aknast kaugemale, määrdinud linaga laua juurde. Teise laua juures istufiwad kaks meest thee anumate ja valgest klaasist pudeli juures, õörusiwad otsaesiselt higi ja rehkendasiwad midagi õige tasakesi. Uks neist oli mustaverd  lagepää, niisamasuguse musta juuksepuhussega kuklas, nagu Jgnati Nikiforowitshil oli. See tuletas Nehljudowile eilset kõnet õemehega meelde ja äratas temas soowi, temaga  ja õega enne ärasõitu weel kokku saada. ~Waewalt ehk jõuan enne rongi ärasõitu," mõtles ta. „ Parem kirjutan  kirja." Ta küsis paberit, ümbrikku ja marki ja hakkas kirjutama, wahete wahel wärsket kihisevat wett 1 rüübates, ja mõtles, kuidas kirjutada. Aga mõtted tormasiwad  laiali ja kirjaks ei saanud ta neio kokku koguda. ma ei või selle jutuajamise raske mõju all, mis mul eila Jgnati Nikiforowitshiga oli, ära sõita..." kirjutas ta. „Kuidas nüüd edasi? Andeks paluda seda, mis ma eila- rääkisin? Aga ma rääkisin seda, mis ma õigeks pian. Ja tema hakkab arvama, et ma nüüd seda kõnet tagasi wõtan. Ja miks ta ennast minu asjusse segas?... Er, ma ei wõi." otsustas ta, ja tundis  jällegi Põlgtust selle wöõra, iseteadlik mehe vastu ülestöuswat. kes temast aru ei saanud. Ta pani pooliku kirja tasku, maksis arwe ära, läks uulitsale ja sõitis vangidele  järele. . Palavus oli suuremaks läinud. Semad ja nvrd just kui hõõgufivad leitsakut välja. Uulitsa kivid tundusivad  jalgu põletavat ja Nehljudov tundis kõrwetust, km ta palja käega vankri lakeeritud tiiba puudutas. (Järgnes.) Mõndasngust. Meie «iivilaewaStik Port Arturi». Mere päästab awoldaS neil päiwil aruande Port-Arturi all olewate miinipaatide komanderide üle, teadustades, missugust paati keSki juhatab Sellest selgub, et paale hukkasaanud miinipaatide „Steregushtshi" ja .Straschnõi" sääl weel järgmised miiuipaadid on:Boewoi, BeSposchadnöi,  Wnuschitelnöi, Grosowoi. Boikij, Silnöi, Serditõi,  Rjeschitelnöi, Bditelnöi, BeSstraschnõi. BeSschumnõi, Wnimateluõi, WõinosSliwöi, Wlast::öi, Burnõi, Ssmelõi,  Storoshemoi, Skoröi, Stroinõi. Rasjaschtshi, RaStoropnöi  ja Leitenont Burakow, sellega fiiS weel 22 miinipaati. Imelikul wiifil teise ilma minna tahtis hiljuti Saksamaal Erlongeniö üks teenija tüdruk. Selle üle meelt ära heites, et ta tubadest tolmu ära koristamise  juureS kaks gipfi kuju katki oli teinud, puiStaS ta püssirohtu tooli pääle, süütas põlema ja iSWS ise selsamal silmapilgul sinna pääle, muidugi selle soowiga, et »öhku lennata." Soowitud järeldus jäi tulemata,  selle asemel sai aga teenija waimu tagumine pool kaunis tõsiseid tulehaawu. Kodumaalt. Keila Haapsalu raud-tee ehitaja üleminshener  v. Goetele on Peterburgist kask antud, tähendatud  raud-tee ehitust tänawu aaSta 1. oktobrikS lõpetada.  Paale paljude hoonete on ta kõik sillad juba malmis. Pääle selle on Keilast juba 40 werSta pikkuselt  rööpad pandud, nii et need weel ainult 32 tjz wersta pääl puuduwad. Zgal pool tee ääres on sood kuiwakS laStud ja liiwa päalewedu ainult weel 32 ijs werSta paal pooleli. Zuuni kua keskel ehk hiljemalt lõpul piab esimene wedur Haapsalusse jõudma. Tööde praeguse  seisukorra järele loodab hra Goete kindlaSte, et tee weel tänawu sügisel läbisõidule saab awatud. Kulla tagawara riigipangas, mis sõjaliStekS zotStarbetekS seiSmaS, on „Now. Wremja" teate järele praegu 484 miljoni rubla suur. Sõja miniSteriumi käsul antakse sõjas  tapetud ja haawatud soldatite üle kohaliste tuberneeridele  teateid, et neid tapetute ja haowatute sugulastele  edasi teadustatakse. Sellepärast palub kindralstab, et teateid soldatite üle mitte kindral stabilt ei päritaks, waid kohalistelt kuberneridelt. Pärnumaalt. Laiksaarest. Tema arust ka tänu. Keegi Laiksaare walla meeS M. T. käinud Talli wallaS puid wedamaS, kuSta ühe lese naese juures  öömaja pidanud, mis temale lahkest meelest tasuta antud. Tänu tunnistuseks, prii öömaja eest, wiinud M. T. waese lese ainuma kirwe ära. Asi läinud kohtu kätte ja kohuS ei olla kogunigi kitse olnud, waid sundinud  lesele kirwe tagasi andma, ehk waStasel koral 1 rbl. 20 kop. selle hinna tasuks maksma; M. T.-le tänu tasumiseks aga 10 kibedat alla poole püksi warwelt ri« putanud, mis 16. apr. kätte hellitatud. Ka õitseda sääl, et monopol kaugel olla, salawiina  kauplus üSna lopsakalt, mille kannul kakelused ja weriStamised käia. Kurwad pildid! Looga walla mees Harjumaalt. Uue Keila-Haapsalu raudtee  ehitus, mis talwel üsna soigus oli, on uue jõuuga alganud. 12. aprillil tuliwad Paljud wenelased ;a poolakad maa tööle. Rööpaid Pannakse umbes 40 wersta Keilast, kuna tee pikkus üle 70 wersta on, seega siis üle poole maa pääl. Kus rööpad pandud, weab wedur kõiksugu materjali ehituse juurde; väiksematest  sildadest sõidab kõrvalt mööda; jõekeste sillad on pääl, sest jõe sildadest kõrwalt mööda ei saa. Kui tee ehitus selles hooles edasi lähab, annab  loota, et sügisel juba Keila-Haapsalu wahet soojas wagunis sõita saab. Usumäratsejad aga ütlevad.  et raudtee rahwa patu pärast maad oma alla wötwat. Rahwa elu: Inimesed hakkawad siingi juba ajalehti lugema. Sellele äratab neid wist sõda. Sest missugune inimene ei soowiks teateid saada, kuidas luod meie kaaswendadega sõjaväljal on. Ühtegi kihelkonna ega ministeriumi kooli Keila kihelkonnas  ei ole. Rahvas ei hooligi weel koolist midagi. Kui ajalehe lugemine ikka edafi kestab, küllap siis ka mõne silma Päält kale õhemaks kuluks, aga ehk seegi jäeb soiku. Wöitlege wennad kõige wastu, mis weel rahwast pimeduse kütkedes kinni Piawad ; osutagem lugejate ringkonnad, toimetagem nende kätte kirjavara, et nad säält vaimuvara korjaks, kutsuge liikmeid muusika seltsi, mis. teine jalq hauas, teine haua ääre pääl, surmaga võitles, aga ometi võimust sai. Wõtke osa näitemängudest, keS võtab osa, see ärgu mingu sinna ainult naerma, vaid olgu tagasi tulles ikka targem, kui minnes. Tehkem tööd ka karskuse põllul, et noored mehed jootudel end täis ei joo, fiiS rumalaid sõnu ei räägi, wiimaks mudaS ei Põikle ja külma wee wanm ei tarwita. . Saaremaalt. Laimjalast. Seletuse ' seletuS. Et ajalehtedele sagedaste vale sõnumeid ' saadetakse ja need, keda niisugused sönumed haavavad, 1 seletused, kuS tõe põhjal püütakse sõnum tühjaks tunnistada,  waStu kirjutavad, nii on ka Laimjala Eetti k. ' s. esimees hra K. PaulmeiSter minu sõnume kohta, mis seltsi tegevusest .SakalaS" M 13. avaldasin, sele'  tüse M 20. waStu kirjutanud, miS tõega ' kokku ei käi. Mina waStan lühidalt nende punktide ' paale, kuS ta minu sõnumi tühjaks tunnistab 1) Kõige päält pole esimees hra K. PaulmeiSter tähele pannud, et mina mõõda läinud 1903 a. pää koosolekul seltsi esimehe valimisest kirjutasin, kuS hra M. T., keS sel korral seltsi liikmeks waStu võeti, kohe seltsi esimeheks sooviti valida, mis kohta ma kirjutasin ja lihtsalt küsisin:  kuidaS juhatab see seltsi, keS seltsist ainult kuuluud  on, ega ta tegevus tal tuttav ei ole? Weel valiti sel korral mõni seltsi eestseisuse liige uutest vastuvõetud liikmetest. Kas pole tõsi, hra K. PaulmeiSter? 2) Mõõda läinud 1903 a. algusel, seltsi pääkooSolekul, hra J. K. juhatusel, sai seltsi poolt ligi 10 uut liiget waStu võetud, kellest seltsi eestseisus enne pää koosolekut midagi  ei teadnud, kuidaS võis ta fiiS seda oma protukollidesse  tähendada, et niisugused isikud tarvis paa koosolekule seltsi liikmeteks waStu võtmiseks ette panna. Weel selsamal korral võeti niisuguseid isikuid waStu, keda sääl pole olnudki. Ei tea. kaS niisuguste! isikutel keS ise seltsi koosolekule ei ilmu, on tõsine soov seltsi aStuda? Jälgi pole seltS oma liikmete arvust niisuguseid  isikuid, kes oma aaSta maksu pole ära makSnud, välja arvanud. Ühe! ja selsamal korral valiti seltsi abiefimeheks hra M. S-, keS oma liikme maksu polnud ära maksnud. Laimjala pool on liikmeid, keS 3 aaStal pole liikme maksu ära makSnud ja weel selle 1904 a, pää koosolekule kutfekirja said. Wöi pole see tõsi, hra K. PaulmeiSter? Ainult nüüd, kui mina teile seda meelde tuletasin, olete otsusele tulnud, niisuguseid isikuid wäljaarwota, seda teistele ajalehes teada anda, ja see pole ka weel tehtud! Ma olen vaga röõmuS, et mind, nii ka palju teisi Laimjala poolt liikmeid seltsist välja arvatakse, keS sellepärast selle karskuse seltsi liikmed,  kuS karskusest mitme mõtte all aru saadakse, olla ei tahtnud. 3) MiS kviitungid need on, mida, kaSsahoidja  pärast revisjoni kommiSjoni kaSsa seisuse reviveerimist  teisel aaStal muretseb? Esik kuidaS võiS kommiSjon kaSsat lõpulikult revideerida, kui see kaSsahoidjal  korratumas olekuS oli, ja lelle ule protokolli ei nrjuta? Siit selgub, et kommiSjon 28 detsembri! m. a. tahtis kül kassat ja aruannet läbi vaadata, aga et see puuduvate dokumentide põhjuse! pooleli jäi, fiiS lõpetas ta seda IS. veebruaril s. a., mida ka teie poolest  suust õigeks tunnistate. Arusaamata on see, miS väljaminekud need kaSsahoidjal on, mille pääle ta raha väljaandmise korral kohe kviitungi ei saa ja neid teisel aaStal korjab. 4) Kõige nende kõnede sisu, mis karSkuse  seltsis on peetud, ainult mõned välja arvatud, on seltsi ühe! meelel toõtuS ja rahva ja seltsi kasu filmaS  pidamine, mida aga seltsi juhatajad kaunis wäha on silmas pidanud. Mõõda läinud aastal erandafid ennast põidlased Laimjala poolt liikmetest seega hoopis ära, et saal ainult ühe pidu kevadel toime panivad ja parast seda pole eestseisus otsuseks teinud, et sääl pool rahvale pidu õhtut toime panna, vist uhkete ruumide  puuduse pärast, selle pääle vaatamata, et Laimjalas  ligi pooled liikmed elafiwad Ka oli Laimjala poolt liigete soov pöidlaStega üheS töötada, mis rahvale  kasulikum ja seltsil kui mitte tööd ei vähendaks, fiiS ometi kergemaks teeks, aga selle ettepaneku lükkafiwad  põidlased vist rahva ja seltsi kasu filmaS pidades  tagasi. Kui nüüd pääle selle ühel meelel töötamisest  kõneldakse, mis kaunis sagedaste tehakse, stiS pole see kõrvadele kõige ilusam kuulda. Tõsi kül, et abiesimees  üleüldiselt rääkis, aga kaS fiiS Laimjala E. k. s. teiste hulka ei lueta? Wöi arvate, nagu näha, et see seltS teistmoodi töötuse sihiga oma eesmärgile jõuab? 5) Maja peremees ei olnud weel maja ehitamisega töeSti valmis, kui puhveti pidamise õiguS tema kaest ära võeti. See oli taieSti seltsi eestseisuse! teadmata, kui puhtaks ta puhveti hoiab ja kui kõrgete hindadega ta müüb. Ja miS kosu põrast ta oleks hinnad kõrgeks määranud ? KaS see tal kasulikum oleks olnud, kui ta ühe klaasi theed õ kop. eest päewaS oleks ära müünud, või 10 klaasi, iga klaas 2 kop. eest? Nii on see ainult paljas arvamine. Aga miks uuris seltsi eestseisus puhveti  ilma pakkumata välja? Wist rahva ja seltsi kasu pärast? Pää koosoleku alguS oli määratud kellu 4 p. l. ja perekonna õhtu algaS kellu pool 7. KaS 2 !ja runni seeS poleks jõudnud pääkooSolekut ära pidada?  Oli ju teine kooSolek ja liikmete arvu pääle vaatamata, otsuse jõuuline. U. ISO4. S a k a l a H 27. 231