on kantud, Väljaminekute kohta tarwilikud kwiitungid  olemas on, niisama protokollide sellekohased määrused, ä) Kassat rewiderides leiti, et kassaraamatute  järel kassas olewsd summad puhta» rahas, Kredit-Ühisuse hoiuraamatu pääl ja -väärtpaberites  olemas on, nii kui rewiderijad oma allkirjadega kassaraamatutes lunnistawad." Abi on antud iseäranis kõrgemates ja criõpeasutuSteS  õppijatele. Keskkoolide ja alamkoolide  õpilaste toetamine peaks enam nende koolide jaoks asutatud kohalikkude erikaösade hooleks jääma. Ometi on, kuS puudus liig suur oli ehk andjate määrused seda uöudfiwad, ka wiimascid koolisid aidatud, nii pääle muu Eesti keele õpetamist Tartu keskkoolides toetatud.  Iseäranis on seda neil kordadel tehtud, kuS õppijatel iscäralikka andeid nähti olema. Täielik aruanne kõigi kingituste, uueaasta õnnesoowide, niisama ka kõikide kulude, Väljaantud  laenude, abirahade, kingituste jm. üle ilmub tulewal aastat wüikfe raamatu näol. Aruanne trükitakse suuremal arwul, saadetakse ajalehtede toimetustele ja uueaasta õnnesoowiraha  waStuwotjatele ja kingituste annetajatele, nii palju kui see Võimalik, kätte ja on igal ühe! saadama! ka Bergmanni Abiraha Valitsuse käest (poSti kaudu 2>kopikolise margi waStu). Kes teda saada soowib, palutakse sellest Abiraha Valitsusele teatada. Walitsuse praegused liikmed on: M. Hurt, J- Jögewer, O. Kallad, H. Koppel,  K. ParlS, W. Neiman, J. Tõnisson. Adr. kirjawaheluse jaol» B. A. Valitsusega on Tartu, Tiigi uul. 31, Dr. O. Kallas. fima, et enestele maranduft koguda. Mie pidime endid nende waStu sõjariistadega kaitsma,  kuni meid wiimaks Saksa konsul ühele Saksa laesale wiia laslis. Aga «eel wnmascl silmapilgul õhwardas meid hadaohl. Km looifik raunast ära sõitis, tormafiwad meile mehed nugadega kollale ja iahlsiwad meie Srazölw :at'.e:ada. Nemad tariusiwad: „Kas päästttagu :k.i 7. N. mu ee ühtegi!" Mina rundsin ühe neist S::, tüür na teda nimepidi za Alefia: „ Sõber, mns hulg.s on naisi ja lapsi, lase meid jõus!" -uadks nstres m« kätt jg wsstss: . Lsi:ke rur»Reed Mwad estmeseb pmsemisekal  ed Acsfivss. Laulja Paula Koralck, reS õnnetuse hommikul  Äcestnas oma laed on kaotanud ja nüüd Pakrms hsMMMs wiibtb, Mmstab: W«a .i'.n ..Aida" kündamiM zarkl kella tahe ajal öõjkl Trimkria tzgosi pöõrnud, k»A sa kolMLUdal korral 'orurid oim. Na Hu-fis otsekohe siwgi, ei ps«sd oga magama paoa. Mit» tunde olm ma iseäraliselt eru,  latud. Menu kcsaf: kais kirjeldamata halb tundmus läbi. Na märijVsts slleS Mmse pikast, z M'.da ma Aidana rl'.» tiidnnd. Aga wahisr sl; see ka tume raua aimdus, mid mul alles ees vii. Igatahes ei laanud ma magama MWs js lahMw silmadega Ms. Mi läkfi- sad tunnw mõõda, km korraga midagi hirmust mu ümõ'.r ''undtõusin üks ja HSdsi» i oma teatüdruiu:. ..ocr: Tumm vssSterahsast, k kes tuppa tormas ja tzüüms: „Wik langeb l puruks ! Põgeneme l" Ehk ma tüll särgilväel i oli», lülsin ms tüdrukuga filSgi ühes. Neis tõttasime ii-kvja ksudu trepi poole; aga see oli . kadunud. Nt- pid'.me me regema ? Kuna ma . tolmu köis nohu nn, tssdsts ma, et ss alla s poole lukusta- Korraga wvdKv ma, et »a eusW M«s»dM karral ei odurd. Nim tahtsi» ennast kõigest Käest päästa, ja nii pigistasin ma silmad kinni ja kargasin alla. Kui ma maha jõudsin, oliwad mul mõlemad käeluud katki. Aga mcelcarahcilnnse jõuuga tõusin ma üles, ronisin üle rusude wälja za tungisin suitsupilivest,  mis mu ees oli, läbi. Mu nägu oli werine, kui ma raatuse platssie jõudsin. Oma ees uulitsal nägin ma huika immest, kes nagu hullud palusiwad ja hirmuga põgene siwad. Minu tüdruk jüt rusude alla, tal ei olnud julgust mulle järele karata. Raatuse eest jootsime me sadamasse. Kella 11-ni ootasime meie, siis halastas „PeemonU" kommandant meie paale ja wõttis meid lacwale. Siin ma olen nüüd, ma olen kõik kaotanud; ainult waip, mis mind katab, ja paar manu kingasid on mulle jäänud. Õhtul enne oli mu meelest, nagu oleksin ma õnne tipul olnud. Rüüd olln ma wilets sant. Sest nagu te näete, on mu mõlemad käeluud katki- „Piemont'Ue" tungi» manu ja noori õnnetuid  kokku. EnamaSu oltwlld nad hirmsad «Sha. Madratsil lamas purustatud kats ja jalgadega imeilus vaevterahwaS, kes walju häälega  o«a mecst ja lapsi hüüdis. See oli Prantsuse  konsuli abikaasa. Ta ei teadnud, sl kõik ta omaksed surnud oliwad- Wlis tundi, kuni PalermoSse jõudmiseui, oli ta karjumist tsrwel laewal kumda- ~Dmh Maü'l' kaaslööl., kes CataniaS asub ja Mesfinat iga päew waaramaS täib, kirjeldab  osawötmatust, mis meSfinlaSleft nüüd wõimuft  on wöluvd. Klwchumkui istub koduta perekond ühe ainukese wihmasarjs all koos. Meie kutsume ueid enestega ühe» ja tahame neid hädast päästa, aga nemad n tule, maid btlcwad, et nad parem oma saja rusudel sure» wad- Nende lähedal maa» on üks mana walgpääga  ««, ka hslsk « ja Wms pärast müriseb. Ta palub abi ja jutustab, ta olla Pclelo teatri näitleja olnud ja ei olla tolm päcwa midagi söönud. Meie kutsume teda ühes, aga tema tahab alles tulla, kui me talle paari saapaid muretseme, mis wöimatu on. Et inimesed kodust särgtwäel on põgenenud, siis on nad suurelt osalt riiet-ga leppima pidanud,  mis nad juhtumist saanud on. Paljudel meestel on nacSle kuued seljas ja mõnel naesel sõjamehe uniworm. Ka niisuguseid ülikondastd tuleb ette, nagu walged aluspüksid za must jabakuub. Paljud on, nagu teatatud, hulluks läinud. Sitsilia waimuhaigelemazad ei jõua kõiki haigeid, keda neile saadetakse, waSlu ivüita- Ja paljud on endid äratapnud, sellepärast, et nad waiu, mis omaöte kaotamine neile sünnitanud on, ära ei ole suutnud kanda. .Post."' Riigivolikogu. Koosolek 20. detsembril Koosolek arvatakse kell 11,25 m. esimehe Hsmjakowi juhatusel. RedaklsivnikomiSjoni aruandja wõtob stadustprozeklid  aaStu, mis wolikogu hüäkS kiitnud. Mlljukow saab päewakorra kohta kõnele» miseks sõna js paneb rahwvbaduje erakonna nimel järgmise ülemmekuformeli ette: .Ikka surmanuhtluste arwu suurenemise üle põigtust usaldades . - - (Kära. Paremalt poolt: .Küllalt sest et see arw wumaStel päewadcl... (Hüüded: «Küllalt!" Kära) kuulmata  suureks on kaSwanud ja rahwa kõlblusetundmuse  töntsiks teeb.. (Kära. Esimees kõlistab) ning Wcnemaa, kui haritud riigi au ja «väärtust alandab, läheb wolikogu päewakorral olewate asjade harutamisele. (Kära. Hüüded par. poolt: «Küllalt! Mine «väljal') Seda formeli palun hääletamisele «võtta." (Käteplaksutamine pahemalt  poolt. Hüüded: «brawo!" Paremalt poolt: „Waheaeg!") Esimees: Soowite formclit wastu wõtta, mis wolikogu liige Miljukow ette pani? Panen selle formeli hääletamisele. Balloteerimisel lükatakse see formel nähtama enamusega tagasi- (Pahemalt poolt hüüded: «Mõrtsukad I" Käteplaksutamine par. poolt ) SamõslowSki: Säül hüütakse: mõrtsukad! Kudas juletakse nõuda karjuda! Mingu nad siit wälja! Esimees: Wolikoguliige SamõslowSki, kui ennast ikka wcel nõnda ülemal peate, siis olen sunnitud waljemaid abinõusid tarwitusele wõtma. SamõslowSki: Meile üteldakse mõrtsukad! Esimees. Palun mitte käratseda- Miljukom: Seda tähele pan»eS, et wolikogu  enamus mitte põlgtusetundmusega ei ühine, mis rahwawabaduse erakond awaldaS, teatan selle erakonna nimel, et tema liikmed wolikogu saalist lahkuwad, sest et enam ei suuda . . . (Suur kära lämmatab kõneleja sõnad ära). Purishkewitsh koha päält: „Wõite minnal" Parem, poolt: wälja!" kaabakad!"  (Kära. Esimees kõlistab.) Kadetid lähemad  wälja. Gegetshkori teatab, et fotstaldemokratlafed Miljukowi ettepanekuga ühinewad, ja räägib tsentrumi poole pöördes: Meie rõõmustame, et teie wiimakS ometi oma näokatte maha mõistis, et seda korda läks teilt ära kiskuda. (Kära paremal pool) S-demokradid lahkuwad saalist. Bulat teatab, et tööerakond täiesti tapmiste  ja surmanuhtluse wastu on ning täiesti rahwawabaduse erakonna formeliga ühinedes isikute wastu, kes mõrtsukate poole hoiawad, protesti awaldadeS saalist lahtub. Esimees: Palun teid, wolikogu liige Bulat, oma sõnad tagasi mõlta, sest et siin mõrtsukatele kaastundmuse usaldamisest kõnet ei olnud. Tööerakond lahkub saalist. Gutshkow: Mina ja minu sõbrad hääletasime  üleminekuformeli wastu, mis rahwawaba» duse erakonna poolt ette pandi, sest et meie selles seda meile tuttawat manõwrit nägime terroristlistele tegudele kaastundmust awaidada (kõwa käteplaksutamiue paremal pool ja keskpaigas),  mis aga praegusel korral walju hukkamõistmist  leidfiwad. (Kiiduawaldused paremal pool ja keskel.) Aga meie arwame, et pärast seda, kui nende kuritegude kordasaatmisest mitu aastat mööda on läinud, kuna nad nüüd alleS karistust lemmad, paras aeg on, wõib olla, et arm oma sõna lausuks ja neil juhtumistel, kui süüdi kergendawaid põhjusi leidub, süüdlaste saatus kergendatud saaks. (Kiiduawaldused keskel ja paremal pool.) Schulgin 2. Ütleb, et suure wihaga seda on kuuldud, mis siin praegu sündis. Nad, kes alati meile tõendada katsuwad, et meie seaduslisel  alusel peaksime seisma, kes ikka iga walitsusewõimu  laidamad, et ta õigusid rikub, nüüd esimestena selles aijaS eeskuju annawad, sest nad soowiwad, et kohtu wõim seaduseandlise wõimu all oleks- Waat' seda pandi teile üleminekuformeli  all ette. Schulgin lõpetab kõne Krõlowi sõnu moonutades:  Lahke kadet on kardetawsm kui waenlane.  Naer ja kiiduawaldused. Sokolom 2. seletab edumeelsete nimel, et ehk nemad küll kadettide üleminekuformeli poolt hääletafiwad, see sugugi ei tähenda, et nad terroristlifi tegusid hääkS kiita olekfiwad tahtnud. Meie olime selle formeli poolt, sest et surmanuhtlust  mitte igakord terroristliste tegude eest ei tarwitato. See nuhtlus on nõnda sagedasti tarwitusel, et meie ei wõinud selle üleminekuformeli  maStu olla. Alles neil päswil OöeSsaS... (Kära. Hüüded par. poolt: «Küllalt! See ei ole kohus! Kohtuwõim ei käi meie alla I") Esimees peatab kõnelejat. Svkolow 2.: Kohtuwõim ei käi «eie alla, aga inimesearmastus sunnib meid. . . Purishkewitsh: Ah, jätk:! Sokolow 2. : ... joowima, et surmanuhtlus  meie tundmust nõnda tuimaks ei teeks, et sõnumed nende üle enam meie pääle mõju ei awalda- Mõnda kaugele jõuda, tähendab: kul- Seda ja teist. Metsad lõppemad. Seda hirmutama!  sõna on mitmes kohas mitmet korda korratud, kuid sellest hoolimata kestab metsade häwitamme edafi. Statistika armud näitavad, et Inglismaal praegu meel 4°/° maapinda metsa all on, Daanis Ü°/->, Hollandis 7'/», HispaniaS 13°/», Greckas 13°/», ZtaliaS 14°/°, Belgias ja Prantsusemaal 1?°/», SchweitfiS, Norramaal, Saksamaal, Amerika ÜhlsriitideS ja Austrias 20°/° luni 30°/«. Kõige enam metsa on meel Venemaal 32°/», KauadaS  38°/», Roorfimaal 40°/° ja Soomemaal  60°/°. Karedamal kaunakesel wahest magus iwatene, karedamal koorukesel «ahel file fisukene. Kui teid tarkus, töö ci toida, rikkus ei wöi eluö hoida. J. Lcidia. M 95 Saarlane 1?08