Kapsastest sm ainult lehtesid. Lühidelt: Meiepoolsete  põllumeeste lugu on tänawu õieti kurb ja kurwalt waadatakse tulewikusse. Haanja wald palus kroonu käest abi, kas ses tuleb Wõi ei tule, on teadmata. Helme Põllumeeste Seltsi koosolek Helme walla koolimajas 10. nowembril. Liikmeid  oli hakatuses wähepoole kokku tulnud, ainult 26. Esimees, Leebiku mõisa omanik J. Hendrikson, awas koosoleku, mille järele kirjatoimetaja minswakordss Zoosoleku protokolli ette luges. Selle järele andis esimees saadud kirjade üle aru. Muu seas loeti ka Tartu Eesti põllumeeste seltsi tiri seemnswilja nõutamise  asjus ette. Pärast tellisiwad ka mitmed liikmed Tartu põllumeeste seltsi läbi seemnswilja.  Esimeses kõnes tahtis seltsiliige K. Ruut läinud suwel peetud weiste laadanäitust, mis siin nurgas esimene oli, lähemalt arwustuse alla mõtts, ette tulnud puuduste ja nugade pääls tähendades, millega aga koosoleku juhataja  mõnes asjas nõuus ei olnud ja kõnelejale maba sõna ei tahtnud lubada. Muu seas soowis kõneleja, et auuhinnad loomadele waremalt  saaks määratud, nõnda et rahwal wõimalik oleks auuhindadega kroonitnd loomi mõni tund näha ja selle waba waatamine ajal olla soowitaw,  kui asjatundjad rahwale asjasse puutuwate  küsimuste, näituseks: Missugune tõug on meie kliimale ja talu oludele kõige kohasem? tõugude tundemärgid, suguloomade. soetamine, paaritamine ja kaswatamine, piima ja nuumloomade  söötmine, weiste tõbede ja arstimine jne., üle kõnesid peaks. Teise kõne pidas kohaline  kihelkonna-ksoliõpetaja A. Krimm ostu-ühisusle  üle. Huwitawas kõnes näitas auus kõneleja, kudas waheltkauplejats ärakorjamiseks, kes kõik müüja ja ostja kulul jõudsasti elawad, ostu-ühisuste tulu ja tarwitust ära tundma on hakatud za kudas need ühisused wäljamaades ja ka meie riigis edenenud on. Kõige wanem niisugune  ühisus ehk selts Wenemaal on Permi kubermangus, kelle põhjuskiri juba 1866. a. kinnitatud. 1901. a. oliwad riigiwalitsuse aruande  järele Wenemaal 577 ostuühisust. Suurem jagu nendest on alles noored asujad. Ka Kolgalaani  põllumeeste seltsi poolt olla niisugune ühisus? asutamine käsil. Esimees tänas kõnelejat  ja soowis, et ta weel sarnast materjali koguks, mis siis, kui selts niisuguse ostuühisuse asutamist kohaseks peab, tarwitc.da wõiks. Selle järele wõsti 9 uut liiget wastu. Abimees J. Lammas paneb ette, kas selts mitte teede asjus palwet kubermangu põllutöö tarwituste komiteele ei soowi saata, sest Wiljandi maakonna komitees, kellest ainult suurpõllumehed  osa wõtnud, ei olla seda küsimust läbirääkimise  alla wõetud. Maksuinspektorid aru- annete järele tulla ühe Versta tsstegemins talupoegadel 68 rbl. maksma, mõisatel ja linnadel  aga ainult r. Wiljandi maakonnas maksta posti-ja kirikuteede tegemine aastas talupoegadel 30,000 röl.. nõnda et iga talu kohta tessilluiamise kulu 17 rbl. 26 kob. ehk ühes külade ja talude Vaheliste teede korraspidamlsega  2? rbl- 52 kop. maksma tulla, kuna ses kulu 60 kop. jalapäema ja 125 kop. hobuse pZswa eest arwates Wolmari maakonnas 55 r. 60 kop., Riia maak. 41 rbl. 90 kop., WZnnu maak, 36 rbl. 27 kop.. Pärnu maak. 95 rbl. 33 kop., Jurjswi maak. 33 rbl. 44 kop. jne. iga talu kohta suur olla, mis Väikepõllumeeste majapidamist rohkesti rõhuda, nõnda st siin ühetaolisemat teekoormatuste jaotamist tungiwalt soowitada tulla. Selle pääle tähendas esimees, st Tartu Eesti Põllumeeste Selts selles asjas sammusid olla astunud ja palwe kubermangu komiteele  saatnud, mispärast asjata olla seda siin wsel korrata. Selle kohta Vastas ettepanija, et tema arwates Helme põllumeeste selts feega Veel mitte oma kohust ei ole täitnud, kui ta snd sellega trööstib, mis Tartu põllumeeste selts teinud on. Maakonna komiteedes, kus mõisnikud juhatajad ja enamasti ka liikmed, olla tegemise küsimust wõimalikult körwale heidetud  ja kui Tartu p. s. üksi selles asjas midagi  palub, wõidawat ülemal pool kergesti arwata,  et teetegemise koorem talupoegadel nii rõhuw ei olegi, sest muidu oleks ka teised selles asjas häält tõstnud. Siin kahtles esimees, kas põllum. seltsil luba ja woli on sarnast palwet saata ehk ses tulla Vähemalt maakonna komitee  esimehe kätte saata. Kui abiesimees selle kohta oli seletanud, et seltsil täiesti õigus ja luba on sarnast palwet saata ja nimelt kubermangu  komiteele, sest et maakonna komitee oma tegewuse juba lõpetanud on, otsustas selts teede sillutamise asjus palwet kubermangu komiteele saata. Lähem koosolek määrati Hetme Valla koolimajas 7. dets. s. a. ära pidada. Koosoleku  lõpul andsiwad seltsilnkmed üles, kui palju nad Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi eestseisuse läbi seemnewilja tellida soowiwad. „U. A." 8. Pärnumaalt. Sellilt. Wiljapeksmifega jõutakse lõpule. Ka siingi see kaebtus: Väljaand  wäikene, ehk küll põhku oma jagu ka ikka oli kaswanud. Iseäranis Väikse wäljaanniga oli rukis. Kaerad, erned ja wikiseeme saiwad septembri kuu öökülmadest palju rikutud. Kartohwlisaak  oli rahuloldav), kuid nende kättesaamisega  oldi madalatel maadel kimbus. Linakaswu  wõime keskmiseks nimetada; tema ligunemine  wõttis aga tänawu palju rohkem aega, kui harilikult. Tuli ka ette, et lina pehmeks ei ligunenud, nõnda et teda kõwalt pidi wälja Võetama, kus ta järgmist aastat ootama peab 5902. Lesti postimees. 574