peab Tshehide isamaalsuse ees otse aukartust tundma. Ast on nimelt settes, et «wimitHfub Sussi Mälestamise  wastu kõigest jõust södiwad. Piiskopid keelasnvad  karjasekirja.de läbi annekekorjamffe täieste ära, La Valitsus on igapidi korjanduse toimepanemiseK takistusi teinud. Kõrgem mõisnikuseisus mõistis hil° juti hussitismuse uueste hukka. Maapäewal nimetas  tshehisõbraliste suurpõllumeeste juht Sussi poolehoidjaid  rööwiiteks ja tulesütitajateks. Kuid kõige selle peale Vaatamata leiab kihutusetöö Sussi mäkestamise  heaks head wastukaja. Iseäranis käremeelsete  ja noortshehide ringkondades, kus sellega üht laa ka katoliku kiriku wastu wäkja astutakse. Suss on sea! rahwapüüete aateks saanud, millega isegi katakiku  kirik juba leppima' peab. Et rahmasi oma wastu mitte Vaenuliseks teha. ei julge Vaimulikud käredamaid -abinõusid tarwituselc mötta. waid on Viimasel -ajal tarwilikuks arwanud erapooletule seisukohale asuda. NatsSiMslaste wastu. Inglise naisõiguslast tahajwad nende Vastased nüüd nende oma wõitlusewistiga lüüa. Ühel Bristolis  naisõiguslaste poolt kokkukutsutud meetingul pan boad mehed wstmased täieste waikima. Tehti kõrwulukustawat  müra, nii et keegi kõnepidajatest rääkida  ei saanud, heideti haisupommist ja mädamune! naiste hukka ja kui see kõik meel ei aidanud, Mäsrwad mõned noored mehed kõnetooli juurde ja! tõmbasiwad kõneleja sealt wäewõimuga maha. Pokitsee  wiis rahurikkujad wäkja. Kuld roaewalt oli üks naisterahwaste eestwedajatest kõnelema hakanud, kui talle suur pall wastu pead heideti,- mis teda peast jalatallani  jahuga üle puistas. llueste pilluti herneid ja mune. Saalis oli põrgukära.  Nüüd katsusiwad naisterahmad wäljas, ühe lageda platsi peal koosolekut jatkata, kuid ka see aeti meeste poolt wäewõimuga laiali. Põrmugi lugupidamist õrnema soo wastu. ütleivad  ehk mõned. Maga õige. Kuid Inglise ladid on ise süüdi. Nad on oma poolehoidjatega rohkeste tähtsaid politikakoosolekuid seganud, nii et inglased selles juba sõnawabaduse kitsendusi nägimad. Mehed  näitasimad nüüd, kui mähe lõbu niisugune taktika  sünnitab. RwhasmAetllfed Rootsi suurstreiß puhul. Praegu peetakse Stokholmis Rootsimaa töölisteühisuste  kongressi. Suurstreigi aruandest on näha, kui palju üksikud maad streikijatele toetusraha on saatnud. Esimesel kohal seisab Saksamaa 1.030.286 Rootsi krooniga, selle järele tuleb < Daanimaa 432.525 kr. siis Norramaa 348.429 kr., Rootsimaa ise 133.150 kr.. Amerikä Ühisriigjid —107.209 kr.. Austria Ungria— 50.063 kr./ Soomemaa  39.194 kr.. Inglismaa 35.778 kr./ Schmcits 20.034 kr., Hollandimaa 7.011 kr./ Prantsusemaa 5445 kr.. Belgia 4542 kr.. Kanada 1289 kr.. Jtakia, Wenema a. Hispania, Bukgaria, Panama ja Rhodesia saatsimad alla 1000 krooni. Kui neid armusid üksikute maade rikkuse, rahwa armu, tööliste liikumise Vanaduse järele Võrrelda, siis peab otse humitawatele järeldustele tulema. Wene riigist. Wenemaalt. tohsta ttto> eelnö«. Keskkoolide õpetajate arv» ja wäljamin«?u-fumsnade  asjus on ministeriumi poolt eelnõu riigiwiostkogusse  sisse antud. Neil päewil pidasiwad Peterburi kooliõpetajad selle küsimuse kohta läbirääkimisi,- millest  ka mõned riigiwokikogu liikmed osa wõtfiwad. Läbirääkimistel tuldi otsusele,- et ministeriumi eelnõu  kaugeltki mitte kõiki nõudmist ei Mida. Mäjanduslised parandused Üksinda ei suuda meie koolides mitte tarwilikka uuendust läbi toita. Eelnõus ei ole aga kooliõpetajate õigust sugugi kindlustatud ja sellepärast wõiwad nad weel enam iseseisw aseta seisukorda sattuda, kui waremalt oliwad. seda rohkem,  et direktorite õigused laiendatud on. Niisama ei ole ka ntajanduslised uuendused küllalt  otstarbekohased. Praegu on igal kooliõpetajal Ligus  30 tunni peale, kuna edaspidi ainult 24 tundi oleks. Nõnda jääks nende palk ikkagi endiseks,- kui ka üksikute tundide maksu kõrgendatakse. Kooliõpetajate  arwamiste järele tuleks nende palga alammäär kindlaks teha. Peale selle jäätakse meel eelnõus tütarlastc  ja eragümnasiumid täitsa tähelepanemata. Uus Mtkootide pöhjuskri. Uut ülikoolide põhjuskirja eelnõu on waewakt w oima Ii k weel enne jöulu riigiwolikogusse ära anda. Asi on selle poolest keerulisemaks läinud, et ministritenõukogu  esimees walstsusewahelise komisjoni eesistuja hr. llljanowiga ka mitte rahul ei ole, kes pöhjusmõtte- Vistid harutused põhjuski rja kohta ära keelas. Nagu juba teada, oliwad seal läbirääkimised ainult professorite  arwu ja sissetulekute summade üle. Tõsist mõtetelahkuminekut  sünnitab ka ülikoolipristawite ametisseseadmine,  mille wastu juba komisjonis sisemiste ja ja rahaministeriumi asemikud oliwad. Rahaminister on kindlaste seks otstarbeks määratud kulude wastu, mille summa 100.000 rubla suur on. •& ülcwcncmaaline littnukaSwatajate kongkress. (3. järg.) Kaubanduse- ja terivishpiu-komlsjoni otsused mõetakse  wastu. Need on järgmised: Tuleks raudteewalitsust  paluda, et lindusid raudteedel ka rutuliste rongidega edasi wõiks saata ja et need saadetused rcmdtee-malitsuse Vastutusel ruttu soomitawale kohale pärale weetaks. Tarwilistesse kohtadesse tuleksimad lindude puhkamise karmis raudtee-jaamades puhkekohad  asutada, mis looma-arstlise järelwaatuse all seisaksiwad. Sest paljud kodulinnud, näituseks haned,  ei kannatama! iile lahe pae ma sõitu wagunis mälja: süs peaks need mugimist mälju laadima ju puhata laskma. Awaldatalsc soomi, lindusid ise kodus nuumata ja neid siis tapetult turule saaia, sest iiiiiib saamad lindudekasmatajad ise, kes elusaid lindusid kõhnast peast turule saadawad, nende eest mähe hinda ja suuxem  kasu läheb ülesostjat-e lindudenuumajate tasku. Huwitaw oleks liin kohal tähendada, et teistel  maadel, näituseks Saksamaal, just neisse kohtadesst  kus elusaid lindusid Wenemaalt üle piiri mälja saadetakse, hiiri lähedale lindude nuumamisekohad on äiutatud, millede tarvis Wenemaalt ühtlast rohkest» toitugi, Nagu kliisid jne. ostetakse. Need nuumaniisekohad  ajawad suurt äri ja Venelane peab seda pma oskamatuse pärast mesise suuga oealt Vaatama.  Elawaid haNesid Veeti 1906. aastal Wenemaalt  Väljamaale 7 miljoni rubla Väärtuses, 1963. aastal aga oN nende wäljawedu 6 miljoni rubla peale langenud, kuna kanade wäljawedu sellesama aja sees 3 miljoni rubla pealt 4 miljoni peale ork! tõusnud. Tapetud ja elawaid lindusid on Väljamaale  saadetud: 1906. a. 1 i s/z miljoni rubla eest. 1907. a. 10V 2 1908. ci. 12Vs Et kaubandust lindade ja nende saaduste turulesaatmise  teel edendada, selleks spowitatakse Inglise turgusid ja nende nõudeid tundma õppida, tarwkliku  kaubasortcrimkse peale rõhku panna ja Riiga Sri pea-wäljaweppunkti. agentii ametisse panna, kes mäljasaadetaWaid kaupasid läbi waataks ning ära märgiks ja sellel wiisil WeNemaa saaduste headust kinnitaks. Arwatakse tarwilikuks lindude tapamajasid asutada.  Mis arstlise ülewaatuse ätt seisaksiwad. Esialgu tuleks linnä-pmawnlitsuslclc soowitada linnutapamajades  lindudetaprnise jaoskond! sisse seada. 14. Nowembri õhtusel koosolekul harutatakse lindude  kaswatamise ja harimise küsimust. Kunstliku haudumise  masinaid (inkubatorid) loetakse maga tarwikikuks  ja Nende headuse proownnsieks on tarwks woistlust  toime panna. Põldpüüsid on keegi kodulindude?? taltsutanud. Neid katseid soowitab kongress edasi teha ja neid lindusid näitustele wälja panna. Lindude-miUlgi korraldamise üle räägitakse pbkalt  ja jõutakse Viimaks otsusele, et kõige kohasem on lindusid niihästi tapetult kui ka elusalt naelakaalu  järele müüa. Sellekohase sundusliku walitsnsomääruse  Välja andmist arwatakfe meel waraseks. Kodujäneste kaswatamise komisjon tegi kongressile  järgmised ettepanekud- Meresigade kaswatus on teaduslikkude katsete jaoks rväga tarwilik: komisjvu  svowitab neid näitustele masin mõista ja nende eest auhindasid määrata: 2) Kodujänesed on naha ja maitsma liha poolest kui mSgrö kasulikud loomad kasmatamiseks foowjtamad. Iseäranis kohased  on willa tarmis Angora malged, naha tarmis hõbekarwa ja liha tarmis Flandri tõugu jänessdi Semstwod ja seltsid peaksimad selle eest muretsema/ et talupojad sugujäneseid ilma rahata saaksimad; 3) tarmis oleks Wene kodujänese tõulaad kindlaks teha: 4) tapetult müügile toodud kodujänestel peawad  kops, neerud ja maks sisse jäetama, et kergega tunda oleks, kas loom terme on olnud wõi mitte k 5) kinematografia abil tuleks elanikka kodujänestej tõugudega tuimustada ja nende ramstsemist õxeitada: 6) nende nahkade Väljatöötamist tuleks täiendada, ja 7) tuleks auhindasid põllutöö peawalitsuselt nõutada  ja kodujäneste üle raamatud wälja anda. Tuide kasmatamine, iseäranis lihatuids pidamine, tunnistati wäga tarmilikuks. Tehti otsuseks paluda seda seadust muuta/ mis ära keelab tuisid wäljamaalt Wenemaale sisse tuua. Lihaluid ei tohiks mitte alla 2 naela rasked olla. Nagu kanade ja teiste kodulindude  kasmatamises, soowitati ka siin Võistlust toime  panna. Lõpuks tõi toalindude-komisjon meel täiendama otsuse koosolekule ette: zaudtee-walUuseU luba paluda  toalindufid sõtduwagunstes ilma hinnata medada. Otsustatakse kongressi töösid träSi anda: neist saaks iga kongressiliige ühe eksemplari. lärgmffe Nndudekaswatajate  kongressi kokkukutsumine/ mis jällegi  Moskwas ära poetaks,- jäetakse organisatskonk-- komisjoni hooleks. Kuulsa Wene lindudekasmatuseedendaja,  kadunud hr. Abosini mälestuseks otsustajakse  wabatahtlikka andeid korjata, mis siis Mõne kooli juurde abirahaks wõi muuks heaks otstarbeks määrataks. Juhataja hr. N. A. Krjukom tuletab meelde, et paari aasta pärast Londonis Wene närtust  mõeldakse ära pidada,- millest osawõtmist ta ka Wene lmdude-kasmatajatele soowitas. Kongressi korraldajatele ja kokkukutsujatele awaldati  tänu: niisama paluti Wene l innukasmatamisejeltsi  kongressi nimel ka wäljamäa õpetlastele tänu awaldada. kes Wenemaalt saadetud õpilasi lahkeste wastu on Võtnud ja õpetust andnud. Kongress lõppes 14. now. kell 10 õhtul. Kodulindude näitus, mis kongressiga ühel ajal Moskwas,- suures Irmiamaneshis ära peeti, oli õieti luurepHraline ja täielik: enam kui 500 mäljapanija poolt oli näitusele üle 3000 eksemplari kõiksugu kodulindusid  toodud. Oli hanesid, kes oma 40 naela kaalusiwad,' 15-naelalisi kukkesid, 2-—4-naelalisi tuisid.  4- —5-naelalffi kodujäneseid, kes aastas 15 rbl. eest willa annamad. Kitsed öeldi aastas oma 1000 toopi piima andwat. Haudumise apparadist tulimad parajaste näituse ajal kanapojad munade seest wälja. Ka oliwad näitusel tapetud lindude tarmis külmetamise-apparadid  olemas,- ilma milledeta wõimata oleks soojal ajal tapetud lindusid ühest kohast teise medada. Ühesõnaga näitusel leidus kõiksugu abinõusid,- mida lindude kasmatamiseks ja ülespidamiseks, söötmiseks  ning müügilewimnseks tarMis läheb, i ööpp.) K. Saral. Petarlburist. Tagasitulek. Salapolitsei ülem Filippom, kes insener Eilewitshi käis taga otsimas, on Peterburi tagasi tulnud. Tal olla hulk doknmcntisid käes, milles seda kirjeldatama!, ludas kuritöö Leshtukomi  uulitsas korda saadeti. Tapetu isik ja nende elukoht, kes tapmises kaastogemad olnud, olla teada. La st eri i su ja d. Kaks noort naisterühmast, kes Sabalkani prospektil kinni mõeti, toodi Peterburi salapolitseisse. Nad oi imad wäikeste laste käest pealmisi  riideid ära riisunud. Mõlemad olimad ilusti riides.  Ms mangilvõetntest on ka mingisugustel kursustel ennemalt pealtkuulajaks olnud. Nende oma-ütlemise järele on nad kuni 10 last paljaks riisunud. - Läbiotsimine. Pühapäewa-kursnste niitmis,  kus 110 pealtkuulajal oli, pandi läbiotsimine toime. Koit sealmiibijad saadeti esmalt politseisse, kust nad warsti jälle mabaks lasti. Läbiotsimine kursuste  ruumides oli põhjalik, kestis kuni esmaspäema hommikuni, kuid mingit kahtlast ei olnud leida. Kursüste  raamatukogu, mis alles täitsa tarmilamata oli. pandi kinni. Ka mõnede pealtkuulajate korteris wõetud  läbiotsimisi ette. Mvstwast. Wõist l u s. Mostmas tahetakse linna koolimaja ehitada, mille jaoks 3'/* miljoni rubla määratud. Ehltuleplacmt malmlstamiseks kuulutatakse wõistlus mälja! Wõistluses on esimeseks auhinnaks 3000 rubla määratud. Ettelugem iste maksu st on Mosklva ülikoolis  1500 üliõpilast Vabastatud. See arm teeb 15 protsenti terwest üliöpiläste hulgast mälja. Aga sellegipärast on 223 üliõpilast ülikoolist wälja heidetud,  sest et nad ettelugemistemaksu ei suutnud ära maksta. Ü lewenemaal ine küttide kongreis peetakse 17. —24. nowembrmi Moskmas ära. PeterMvist. Linnaraalimised teises liigis on möödas ja lõpipesitpad Vanameelsete kaotusega. Suuremalt osalt läks uuendusenõudjate roalijatekogude  poolt kokkuseatud nimekiri läbi. Ainult wähestes  linnajagudes wõitsiwad Vanameelsed, sest et nad iseäraliste abinõudega toötasiivad. Üleüldse on Valijate kannatus Vanameelsete liuna  Valitsejate Vastu lõppenud. Linnaisade riisuma majandusepolitika  Vastu ühinejiwad mitmesugused, ka isekeskis Vaenus oleroad ringkonnad. z.Ära riisumine!" oli ühine juhtsõna. Kas see Võit lubab selle juhtsõna järele elus käia, on muidugi raske ütelda. Olgugi. et uued Valimised linnawolikogusse tuntama Voolu tootvad, kuid enamus  jääb siiski weel Vanameelsete kätte. Ja seda nemad ka ihaldasiwadki. Kui aga jõud nende käes on, muud nendel tarwis ei olegi. Kuid igatahes näitab Vanameelsete kaotus, kus linna majapidamise Viletsa seisukorra põhjused on. Majapidamine on sellepärast Viletsa järje peal, et seadus ta salgakese omakasupüüdjate inimeste kätte annab. Elanik on selle wastu täitsa Võimetu, olgugi et ta asjade seisukorraga sugugi rahul ei ole. Missugusele järjele Vargused ja riisumised siiamaalse  linna-omawalitsuse Varju all oliwad jõudnud,  seda kirjeldab £>. L. D lOr awalhatud  rvesteloos järgmiselt: Wolikogu marju all läksiwad Vargused ja riisumised  niiwõrt sagedaks ja häbemata ks. et mäljamaalased  ei julenud .Peterburi linnaametist mööda minna. „ / ,M ole paras silmapilk merd riisutakse paljaks."  Nõnda kõnelesiwad wÄljamaalased ja laksiroad  kolm mersta kaugelt Ämber linnaameti. ' Riigknõunikud, salanõunikud ei wõtnud All roargustest  osa, aga pirukat tahtsimad nad siiski heameelega  süüa. Nad andsimad oma majad kahe- ja kolmekordse  hinna eest linna asutuste jaoks. Margaid! ei kaitstud, aga kinnipüütud margad lasti rahuga! jooksta. Kui aga! märgus üle 100.000 .rubla tõljsis. siis ei lastud warast lahti, aga ta peideti prokuröri küünte eest oma kaanekese alla. Nõnda tormetasiwad Väljateeninud tõsised riiginõunikud  ja salanõunikud, keda .Peterburi wolikogu liikmeteks kutsuti Soomemaalt. Kindral kuberneri Böckmanni äramineku puhul kirjutamad  Soome ajalehed, et tema ametisse astumise ajal teda kaunis mähe usaldati ja arwati, et tai Soomemaal  niisamasugusid rõhumiseabinõusid tarmitama hakkab, nagu Baltimaal. kus ta enne seda kindralkuberneriks  oli Kartus oli ilmaasjata, tema ei olnud mitte Soomemaa leppimata Vaenlane, maid katsus kõik teha, mis seaduslikult maa edenemisse tanvHs Vaja oli 15. KSW SrSpectu® kadettide erölotthö afemiKu.de kongressil tehti otsuseks Soomemaa omamalitsust  kaitsta. Mõnede poolt arwati selle juures Võimalik olewat üksikuid üleriiklise tähtsusega seadusi Wenemaa seadussandliste kogude kaudu korraldada. Kodumaalt f. Paidest. Nagu juba teada/ lõhuti 7,Ühenduse" kontserdisaali aken 18. okt kui parajaste näitemängu  etendati/ ära. 5. skp. seletati seda asja kohtus.  Rahukohtunik mõistis maamõõtja endise Pihkwa maamõõtjate-kooli kaswandiku ja tagawaramäe  lipniku/ 3 päewa aresti alla ehk 15 rubla rahatrahmi  maksma. Kahju jääb ka L. kanda. 15. skp. kanti /.Ühenduses" seltsi näitlejate poolt K'Arronge „Hasemanui tütred" ette. Rohkearumline rahwakogu awaldas kiitust. Tulewal pühapäewal etendatakfe  sedasama tükki Türi muusikaseltsi näitelamal. Nagu kuulda, olla kunstiarmastajad türklased külalistele  lahkelt mastu tulla lubanud. —l6. skp. olimäd Paides Prääma mõisaomaniku v. Nentelni matused. Maa- ja linnarahmast oli palju kokku tulnud ausameelse mehe põrmuga jumalaga jätma. V. Renteli, oli paari miljoni omanik/ aga ta elas lihtsa mehe elu ja oli waeste alatine hoo Hokandja  ja sõber. Selle lahke ja alandliku mehe mälestus  ei kao nii pea. Siinne rannarahwas on tähtsa sammu edasi Ulunud. Augustikuus awati kaubaühisuse pood, nüüd, 2. nvV., laenu- ja hoiüühisus. Neeid kaks asutust mSiwad waranduslisest küljest õige kasu- Ttfitlt rahma käekäigu peale mõjuda. Mehed, Vennad, boikoterige nüüd alkohoti-hallikaid. pange rubla aawal raha hoiu peale, ehk ostke kaubaühisuse aktsia wne rubla eest. Ärge laske ennast ühisuse p olest eemale eksitada. 1902. awati Heinastes laenu- ja hoiu-ühisus, mfflc toel mitmed Häädemeeste rannamehed uute laeroade ehitustes edasi on saanud. Aga nüüd on meil oma laenu- ja hoiu ühisus palju kodusem ja kaseparalksem  raha hoiu peale ehk laenuks roõtta. Nüüd ei ole enam tarrois raha kõrtsi hoiu peale toita, nqgu see ennemuiste toiisils olt; ega kodu kapis wõi kirstus kus ta mingit kasu ei too, maid ennemine  waraste saagiks langeb. Rannamehed, tarwitage  laenu- ja hoiuühilsust oma kasuks. Randlane. Wändrast. Hariduseseltsi kõneõhtu 14. nom. Kadaka koolimajas. Herra Eustel kõneles ..Wändra põllutöö- ja tütarlastekooli asutamisest". Kõnes tähendati, et talupercinees  ja perenaine ei wõi ajaga ühes sammuda kui tal tarwiline haridus puudub. Praegused koolid õpetaarad  asju, mida elus sugugi tarrois ei lähe, kuna elus tarroismineroad õpetused kõrroale jääroad. Et asja jõudu mööda parandada, sel otstarbel on hariduseselts  asutatud. Hariduseselts on ~ Kiri karu" koha Wändra akeroikrt ligidal ära ostnud. Selle koha peale tahetakse tuleroikus koolimajasid ehitada, üks kool tütarlaste jaoks, teine põllutöökool poisslaste jaoks. Selleks on rahwa poolt elaroat osaroõtmist tarrois, et koolimajad roalmis saaks. Et selleks kapitali  saada, otsustas se?ts korjandust toime panna/ mille luba kuberneri poolt oodatakse. Igaühe kohus olgu jõudu mööda hariduseseltsi rahaga, materjal liga mõi päewadega aidata: üksikule ei tähenda seq suurt, aga seltsile teeb see suure hulga wälja. Midai teegi teeb ehk aitab, seda teeb ta oma tulemase soio! tasuks. Teise kõne pidas neiu L. Tomfon ..lastekasrvatamksest"  ja juhtis tähelepanemist selle peale, et kodune  elu inimese ja ta iseloomu kasmatab. On kodus •I- eeskuju, siis ei Wõi tool ka enam ära-! rikutud iseloomu parandada. Suuremat haridust läheb  naisterahwastvle tarmis, sest nemad mõnvad sstz palju noorte laste kasjoatusej heaks teha, sest ema lj saab laps esimest õpetust ja juhatust. Kolmandaks kõneles! ftr. E. Tetsmann ..Ühistegewusest" ja tõi näitusi, kui palju ühinemine wõib korda saata ja Ini suurt'kasri ühisuse liikmed selle läbi wöimad saada. Niihästi hoiu- ja laenu-ühisuse, kui ka kaubad ühisuse ja piima-ühisuse jne. läbi wõiwad terwcdi kogukonnad oma majanduslikest elujärge tõsta. Et karjast rohkem sissetulekut saada, juhtis kõneleja tä-> helepanemist piimaühisuste et seda tõendada? selleks tõi ta näitusi Soomest, Logalahe piima-ühi-. susest. Ühtlasi teatas kõneleja, et ka ehk WändraA peagi pümaühisus saab asutatud, sest lähemal põllu* meeste seltsi koosolekul on see asi harutuse all. Teaduslrse kõne ..toitmisest" pidas hr. E. Rungi. Peale selle oli ilulugemine ~Aega küll". Rahwast oli rohkeste kuulamas. Hariduseseltiil on tahtmine tulewikus igas ümb-- ruses olemas koolimajas kõneõhtuid toime panna. 8. Mwrtnast. Röölvimine. Ööse! wastu 7* nowembr. tungisiwad Lähtru wallas Milu sauna käkq tundmata meest ja nöudsiwad saunas elama naisterahwa käest, neid raSkeste pekstes ja tappa öhwardades raha. Kui nad kümme rubla oliwads saanud ja naisterahwad aita kinni pannud? põgenesiwad  nad ära. Röõwlid on läbi metsade Pallimere poole ja sealt postmaanteed mööda Tallinna poole nähtud minemat. And. WaMÄtlMst. Siitpoolt rändas juba enne jõulu paar perekonda Wologdasse; mehed oliroad läinud survel seal maja shitamas, mis ka nii! kaugele  malmis saanud, et mine sisse, pane ahigii küdema  ja hakka elama. Ühel perekonnal on nõu Jeniseiskisse minna/ kes jõuluks sealt poega järele ooiawad tulema. R. PõWvnaalt. Laenu- ja hoiu-ühisuse põhjus kirjad on kinnitatud, osawõtjaid kogub kauniste.- osa?-! maks 20 rubla. Selts tahab iegeumst algadch kui 50 liiget oma osad on sisse maksnud. Jõuab selt-ü oma tegewuse algusele, siis on Põltsamaa alerois 51 Eesti seltsi. Kõige rvanem tuletõrjujateselts, põllus meesteselts. seltskondlik-ühisus,- Mesilastepidajats-selttz ja laenu- ja hoiu-ühffus. Ilmad on järjest küll-i mad, sula ei ole sugugi olnud; öösel on 8i —12, päewal 2 —6 kraadi külma,- lund on mähe,- reega pääseb roae* roalt teede peal käima. Riigiwolikogu. Jliwsiotei 18. uowomkül algab Homjakoroi juhatusel kell 11.15 mnt Harutatakse MWWMmWiss fMvfs «lvö« Dsjubinski (tööerakondlane): 17. okt. manifest  näitab, et meil tõfkns isikupuutumatus puudub» Ka praegune seaduse-eelnõu ei luba tõW isiwpuutu-! matust, sest et see ametnikkude roastutarouse peal ek põhjene. Tõsise isikupuutumatuse tarwis on rooja, et ametnikud oma tegude pärast kohtu ees roastust gnnaksiroad.  Praeguse seaduse-eelnõu roasturoõtmine oleks aga hirroitamkne miljonite töötegijate üle. Selle seaduse-eelnõu  roasturoõtmi sega annaks roolikogu rahroale ainult mõista, et tal tema poolt midagi oodata es ole ja et ta roabadust enesele ise peab roõtma. R o dit shero (kadett): Wenemaal on see arroamine  juba ammu sisse juurdunud, et kirjutud seadus  üks ja kirjutamata seadus sootuks teine asi on. Meie teame roäga hästi, et Wene ametnikud meel ei ole harjunud ausalt talitama. Pad ei saa seaduse-, piiridest aru. Kaelakohtupidamise seaduse § 1035, mis sandarmidele  õiguse annab riiklisi süütegusi uurida, on uue seaduse alusmüüri alla kaeroatud auk. Ühes sellega puudutab uus seaduss-eelnõu ka õnnetumat  elamisepiirkonda. Pidage meeles, herrad, jatkab kõneleja, et tui teie Vägiwalla pesa ühte kohta asulate, siis Mägi!- wald sealt üle terwe riigi laiali laguneb ja terrves Valitsuse ja rüklise tegewuse õhukonnas aset wõtab. Ärge unustage, et Valitsusewõim kodaniku puutuni a tust austama peab õppima. Kudas Võib fee aga sundida, kui juba seadus ette näitab: enne fui isikuõigust  austada, nõudkem tema usutunnistuse üle selelust.  Walitsuseamcknil, kes inimest tema elamiseõiguse  pärast taga kiusab, täidab küll seda käsku ilma Vastupanematu, kuid ennast ta sel silmapilgul ei austa? sest ta tunneb, et ta ülekohut teeb. Ma tõendan, et senikaua kui teie ühe osa kodanikkude  elamiseõrgust kitsendate, teie ka erapolitseid ei saa. Juutide elamiseõiguse kitsendamine on keskaja  jädem. Teil pole tarwis juutide-küsimust terwelt päewakorrale  wõtta, waid seda ainult osalt puudutada:! kaotage juutide clamisepiirkond ära, sest see on riigile  häbiks ja seltskonnale, kes seda sallib, alandaro! ja kahjulik. slui teie arusaamine otsusele ei jõua, et Mudid niisamasugused inimesed on kui teie ise. . . Puri sch kewitsh (koha pealt): Ei ole! Paremal pool müra. Juhataja palub mitte mürada.  Purischkewitsh: Mis teha, kui la waletab! Roditsheiv: Ärge unustage, et need juudid oliwad, kes Wenemaal esimestena ristiusku kuulu- Ma tahaksin teada, mis teie apostel Andreasega  teeksite, kui ta praegu Wensmaale ilmuks? (Pahemal  pool kiiduawaldused.l Hääl pahemalt poolt: Pooksite Ales! Hääl varemalt poolt: Apostel Andreas, ei ajanud äri! Roditshero: Ma tean,- et wolikogu enamus mitte nõnda ei mõtle. Ma nalun, ek teke ässa peale õigluse seisukohalt, riigi kasu seisukohalt waataklite. Kitsendawate määruste läbi saate ainult seda kiitle,- et Mene riigimasina hulk jõudu iga päew juut»de kinnipüüdmiseks ja rvaljasaatmiseks kulutatakse. Lõpetage  see te geimiära ja politseil jääb kurjategijate kinnipüüdmiseks aega küll üle. Lihtsa sõnaga: igaüks mõib seal elada, kus ta so owi d w avastate teie hulga ametnikka, Nr 2m Pnsmä t t h t 1909.