padast hirmsasti röõgama hakkas. Kange wiha ja surma hirm näisiwad temale ka uut jõudu andma; ta kargas, sellest hoolimata,  ehk küll löwi teda juba täiesti oma jalgade alla tallanud oli, üleSse ja pööras walju wihase mõiramisega sellele wastu. Löwi kargas ruttu körwale ja hakkas ümber puu ringi jooksma, mctshärg oli ka tema kannul ja püüdis kõigest jõust wastaft kätte saada. See jaht ei kestnud aga wäga kaua, sest haawatud löwi näis, muidugi rohke wcrejooksu läbi, mis temal karates jõena rinnust wälja woolas, filmanähtawalt nõrgemaks  jääma, kuna härg ikka, wihascmakS läks- Wiimaks komistas lõwi ja kukkus esimiSte jalgade pääle põlweli, silmapilk oli ka metshärg tema kallal, puuris oma sarws pärani lõwi kehasse, kes hirmsa mõiramisega  tema ette langes. Kange wihoga hakkas kole metShärg nüüd oma wacnlast sarwedega lõhkuma ja tallas jalgadega tema pääle, nii et lõwi kondid rägisesid. Warsi hakkas haawatud lõwi kangesti wärisema, tema keha firguS pikemale, tume rõgin kuulus  weel tema rinnust ja surm tegi tema koleda piinale otsa pääle. Ometi ei jõudnud see weel wihase metspulli  wiha waigistada. Ta möllas surnud lõwi kallal weel nii kaua, kuna sellest ai- nult merine rusuhunnik järele jäi, siis alles tõstis ta pää ülesse ja hakkaZ, wõidurikkalt ammudes, metsa poole jalutama. Niisugust koledat tuju ci jõudnud Willemann enam wälja kannatada ja ta paugutas oma tugema  jahi püssi nüüd metshärja pääle lahti, mida ta enne lõwi tormis laadinud oli. Kuul puutus pullile paksu kaela sisse, ci annud aga mitte surmamai hoopi ja wihase mõiramiscga pööras ta puu alla tagasi, kus otsas ta nüüd mast oma uut waenlast silmas- Sarwcdega tormas pöörane  loom waSta puu tüwi ja nii tugemast!,  et Willemann ülcwel põrumist tundiS.  See katse oli aga asjata, sest selle ajaga oli Willemann oma püssi meel uuesti täitnud ja laskis teise kuuli temale otsekohe kuklast sisse, mis pääle wihane elukas, oma äratallatud  waenlase luu hunniku kõrwa rägisedes  surnult maha langes. j Pitkamisi hakkas Willemann puu otsast maha ronima, kui ära nägi, et kole elukas  tõesti surnud oli. Puu alumiste oksade  pääl waatas ta meel kmra õige hoolega  igale poole ümber, kas ehk midagi kardetawat näha ei ole. Ei olnud aga midagi näha ega kuulda, sest püssipaugud oliwad kõiki säält lähedalt minema kihutanud.  Ainult mõned punased ahmid ja lin- nud kihistasiwad aralt puude oksades. Mllemann  laskis ennast nüüd, puutüwi mööda alla libiseda ja hakkas ettewaatlikult jälle edasi sammuma. (Järg tuleb.) mahel mitte üksnes kaubanduslikkude kohustega tegemist ci ole, maid ka moratitikkude kohustega, ja kui neid ei peeta, siis ci olla ühel kui teisel õiget edu loota. Or. Mepwald on ettemõtnud igal pühapciewal  Kihelkonnale sõita, et sääl kohasele rohivale  arsti abi pakknda. Maal on jn arsti abi raske saada ja selleparast tuleb vr. Mcywaldi ctiewõtct  rõõmuga terwitada. Loodame, c! kohane rohivas seda ette,võtet oma kasuks suurel mõõdul tanvitab, seega näidates, et ta haritud rahmos nõuab .olla ja õpetatud arSti abi enam ihaldab, kui soolapuhujate ja lausujate kahjulikku cbatarkust.  Wötab kohane rohivas Ör. Meywaldi ettewõttest rohkesti osa, siis on ka see tõenduseks  selleks, kui suur puudus mao! õpetatud arstidest on, ning kui tormiline ning a jakohane  kihelkonna arstide asutamine maal oleks Ehk hakataks siis ka rohkem niisuguste arstide ametliku sisseseadmise eest hoolitsema, milleks nüüd üksteistkümneö tund ammu juba löönud  on. Neil päiwil toodud „Arensb. Woch." toimeluseLse  üks kimp õuna p u u õisi. Haruldane nähtus! Ühe nädala eest oli siin öösel kanget müristamist  kuulda. Wana rahwa arwamise järele lähendada see pitka sügist. Nagu teada, põles hiljuti Kaarma-Suuremõisa  rehi ära, kus juures tuli rehepeksu masinast  oli hakkanud. Neil paiwil oliwad mõisa aidamees ja masinist H. jaoskonna rahu kohtu ees, sest et nende pääle politsei kaeblusi oli tõstnud ettewaatamata tulega ümberkäimise pärast. KohuS leidis aga süüdistuse tõendamata olema! ja mõistis  kaebealused priiks. Kuresaarcs on wäikeSte poisi jõmpsikute juures „gummi püsside" tarwiiamine jälle päema korral. Iseäranis kassid ja linnud saamad selle läbi paisu kannaiado. Niisuguse inetu nähtuse awatikuks tulemises on kõige suuremad süüdlased ioSiewanemad, kes sarnast käimatumat lõbu oma laste juures salliwad. Sest iarnone lõbu ei õiguse eest seista ci wõi, waid see lõbu rikub ka laste kombelikku tundmist ja wõib neile kurjnse idu südamesse istutada. Wäga kergesti wõib ju ette tulla, et see löök kassi wõi linnu pihta, mida sa oma lapse suures sallisid, põhjuseks saab selleie löögile ja pahale ümber käimisele, mida sul ehk wanas eas oma lapse pooli tuleb kannatada. See löök wõib ka olla põhjuseks selleks, et sinu laps kõlbmataks inimeseks, jah koguni ka kurjategijaks wõib saada. Kui siis sui, armas lapsewanem, mitte halastust ei oie waeste loomade üle, siis keela omeiegi niisugune elajate piinaw lõbu oma laste juures ära iseenese ja oma laste eestulewa elu kasu pärast. Pärnu maakonna taluasjade kommissar  on wallawalitsustele kõma käsu annud lahtist walla raha kroonu hoiukassasse panna, ct wallakassade lõhkumist enam ette ei tuleks- Wäga soowitaw oleks, kui Saaremaale ka seda sisse seatakse- Jurjcwi kriminalkohus mõistis 12. Oktobril mitu talumeest Aminurmest ja Saurenhofiw IV2 ehk 2 aastaks mangi raotu- Nemad oliwad aastal 1896 ühe woorimehe, keda nad hobusewargaks pidasiwad,  hirmsasti peksnud ja piinanud- Mõlemad  wallawancmad, kes rahuliste olnvad päält maadanud, mõisteti 2 aastaks mangi rootu- Piinatud woorimees, kes juba enne 101 l olnud, sai hullumajasse pandud. Tema naene päris 1564 rbl-kahju tasumist, kohuS mõistis temale ainult 100 rbl- Peterburist. Passide andmine talupoja naestele. Senati poolt kinnitatud ühe abielulahutuse  järele on talukogukouna walitsustele luba antud naestele, kui mehed nendega halwasti  ümber käiwad, ka meeste soowi waStu passisid wälja anda. Rahwa terwisehoiu kommisjon on seletanud, et alkoholi andmine sõjamäele ka wähcsel mõedulgi kahjulik on- Sõjaministerium  on selle arwamise häüks kiitnud. Ilma patendita wcini müümise õigus.  Kaudsete maksude pääwalitsus on kinnitanud, et isikutel, kellele wiinamarjade aiad ja kes ise weini teemad, õigus on ilma patendita oma elumajadest oma walmistatud  weini müüa niihästi wäljawiimiseks,  kui seesjoomisiks sille pääle waatamata,  kas need elumajad aidade juures ehk teistes kohtades on. Uue maja kokkulangemine Peterburis  Degtärnaja uulitsal, 9 ja 10- uulitsa wahele, ehitas kaupmees Aksenow määratu suurt neljakordist maja. See uus ehitus oli juba pooliti malmis; seest ja wäljast poolt hakkati üksikuid jagusid kaunistama. Laupäewal, 14. Okt., kuuldus korraga majast hirmsat kolinat, kangest hoobist lõiwad  wülimised telingid wärisema, paks lubja tolmu pilw tõusis üles. Töömehed hirmusiwad ära. Tööristu ärawiskades tõttasiwad nad wärisewaid telingaid mööda alla pool'. Wcel mitu korda kostis kolin. AlleS mõne aja järele mõis näha, et peaaegu  terme maja sisemine ehitus mahakukkunud  oli. Alumine kord oli telliskiwi, paekiwi ja jämedate palgi tükkide ware. Kui töömehed natuke toibufiwad, märkafiwad  nad, et kolm nende seast puudusiwad, niisama oli ka kümnik Scrgejew kadunud. Töömehed ruttasiwad majasse ja kiskufiwad rusude alt oma wigastatud kolm seltsimeest wälja. Nad saadeti haigemajasse. Küll otsiti kümnikku, aga asjata. Pärast tuli ühel töömehel meelde, et teda ilma kübarata  aknast wälja hüppama ja kodu poole jooksma näinud. Mindi tema korterisse ja leiti kümnik moodi alt nurgast üles. Nagu tõendatakse, olnud õnnetuse põhjuseks see, et ülemisel korral kiivist wahesein ümberkukkunud,  mis järgmise korra lae maha rusuS ja nii rõhus langew rusu kõik puruks  kuni alla maapinnani. KuidaS need kolm töömeest meel elusse jäiwad, on päris ime. 16. Oktobril käisiwad õnnetuse kohta linna ehituse kommisjoni liikmed ja kohtuametnikud  üle waatamas; sellepärast ei lastud  seni kedagi majasse. Suur hulk uudishimulisi oli nwja juures näha. Joomise kohta käidaw rahukohtu nuhtluse  seaduse 42 punkt on kõigekõrgemalt poolt kinnitatud 10. Juunil 1900 tehtud riiginõukogu otsuse järele ära muudetud. KunaS ennemalt neid, keda mõistuseta joobnud  leiti olewat, arestiga mitte üle 7 päewa ning raha trahwiga, mitte kõrgem kui 25 rubla, karistadi, on praegusel ajal see artikel järgmiselt muudetud: „Kes nähtawalt joobnult  awalistcse paikadesse ilmub, nõnda et see hädaohuta olekut, rahu wõi korda ri' kub, seda karistatakse: csimisel korral arestiga  mitte üle 3 päewa ehk rahatrahwiga mitte üle 10 rubla, teisel korral arestiga mitte üle 7 päewa ehk rahatrahwiga mitte üle 25 rubla, kolmandal korral arestiga mitte üle 2 nädalat ning rahatrahwiga mitte üle 50 rubla. Niisamasuguse karistuse alla heidetakse ka need, kes koosolekutest osa wõtawad, et awaliselt uulitsatel ja platsidel, kui ka hoolinde  ja treppide pääl kangeid jookisi tar» rvitawad. Kes linna asunduste piirides, kuS awalit Möndasugust. Joodikutele hoiatuseks. Hiljuti juhtus  Wilj andis ühele juukselõikajale hale õnnetus. Nimetatud isand olla suur porujommi"  wõtja. Ühel öösel tulnud ta purujoobnult  koju ja kui la esiteks oma naise wälja ajanud, juhtunud ta oma suure peegli juurest mööda minema. Peeglis üht hirmsa näoga meest nähes, küsinud ta sellelt ähwardades:  „Mees, kes sa oled?" Ei wastust ühtegi! „Mees, ma löön sind!" käratab joodik ja tõstab kätt- Peeglis tõstab hirmus  wöõras ka oma kätt- „AH sa kuriwaim, wõi sa ähwardad mind lüüa!" ja kõike oma jõudu kokku mõttes, äiganud ta rusikaga peeglisse, mis tuhandeks tükkis põrmandule kolisenud- Teisel päewal olnud mees mäga norgus, sest peegel maksnud oma 28 r- See lugu tuletab elawalt üht naljajutt» meelde, kus ükskord saali kogemata sikk sisse juhtunud ja suures seina peeglis ennast nähes, peegli puruks kõmmutanud. Mehed, mehed, ärge jooge end täis muna, sest see teeb teid wnmaks kõik sikkudeks! ..N 43 Saarlane 1900.