Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal Toimetus on Kurefaarcs, PitkaS uuliifaS, Trcffcni majaS nr. lit K«Ul«tuSte waStuwõtwine kuni k-llu 1 piiemal Kuulutuste p-til.rida S k., lehe eeSvtsoS Sv k. AdreSsi muutmise eest tv kop. 1 Tellimisehind: ! ! - 1' s! ' ! v. . s« . j. Üksik number maksab S kop. 3S. Kesknädalal, 6. mail 1909. XXV. aastatittk Kunstkärgede tarwitamisest ja kasust. Haiguste wastu wõitlemiseS on kunstkärjed jällegi ülitarwilikud. Mädopojvhaiguse ehk pesakatku kaotamine on ainult kunstkärgede abil wõimalik. Mädapojahaige pere aetakse tühjade kunstkärgedega täidetud mesipuusse, säält meel kord tühjade kunstkärgede püäle ning mesilased on kurjast tõbest päästetud. Dubini, Kwinbi ja Tcilor ütlewad juba sellest küllalt olcwat, kui mesilased üks kord kunstkärgede pääle aetakse. Kunstkärgede walmistomiseks on praegu kahesuguseid riistu olemaS: käsi- ja rullpressid. Käsipressiga muljutakse sulast wahast kärjed malmis, kuna rvllprcssiga enne selleks walmistatud  wahalehed kärgedekS muljutakse. Kunstkärgede juures on oga seda tvrwis tähelepanna, et nende kannide suurus meie loomuliku  kärje kannisuurusega täiesti ühte läheks. Nagu teada, on mesilasi wäga mitmet seltsi olemas: ühed suuremad, teised wähemad. Selle järele on ka nende loomulikud kärjed kas suuremate  ehk wähemate kannidega. Nõnda on Saksamaa  mesilased wäiksemad, kui meie omad. Selle järele on arusaadaw, et need kärjed, mis Saksamaa  mesilastele parajad on, meie mesilastele liig rväikesed on. Anname meie mesilastele ühe Saksamaa kunftkärje kätte, siis ehitawad nad selle küll ka kärjeks malmis, aga ema ei taha ja ei saagi sinna sisse muneda, sest selle kärje kannid on temale liig wäikesed. Niisugune kärg on meie m silastele sedasama, mis meis oma mesilaste manad kärjed, mis emale munemiseks  ka kitsaks on läinud, nimelt selle tõttu, et poegade haudumisel sündinud hulga fiidikeStakeSte  läbi, mis kannidesse järele jäädes kärjele musta karwa annawad. Meie mesilaste loomuliku kärje suurus on 18V- kanni 10 ne cm. laiuse kohta. Auname mesilastele selles suuruses kunstkärje, siis muneb ema selle sisse niisama hästi, kui loomuliku kärje sisse. Sellest selgub, et mitte kõik kunstkärjed tarwitada ei sünni, maid ainult need, millel meie mesilaste loomuliku kärje kannipõhjade suurus on. Oige kunstkürg peab järgmised nõudmised täitma: 1) temal peab loomuliku kärje raskus olema. Loomulik  Dadan-Blatti kärg kaalub B°/» loodi, niisama  raske peab ka õige kunstkärg olema. 1. naelast wahast saab seega 3'/» D. Blatti raami suurust kunstkärge. 2) Õigel kunstkärjel peab 10 cm. laiuse pääl 18Va kannipõhja olema. Meie oleme näinud, missugune suur tähtsus kunstkärgedel mõistlikus mesilaStekaSwatuseS on. Selle järele sai ka selgeks, et kes mesilastest  kasu tahab saada, see tarwitagu «võimalikult  rohkesti kunstkärgesid. Et Saksamaa meist hariduse poolest kaugel  ees on, sellepärast waatame, kuidas sääl kunstkärgede tarwitamisega lugu on- Otto Schulz Buckowis, Saksamaal, walmistab aastas üle 10,000 puuda kunstkärgesid; rohkesti on neid, keS 200—300 puuda aastas kunstkärgesid pressiwad.  Meie ei suuda seda kärgede hulka omale õieti ette seadagi, niipalju saame aga aru, et sääl kunstkärgesid ülisuure! mõõdul tarwitatakse, mille läbi neil ka kasu mcsilastepidamisest nii suur on, et meie seda «vaewalt uskuda suudame. Nõnda on kunstkärgede tärwitamine kõige suuremaks mecsoagi suurendamise abinõuks saanud, mida üksgi mesinik mitte põlgama et peaks. Kes aga kunstkärjed tärwitamata jätab, ehk neid koguni «väikesel mõõdul tarwitab, fee ärgu nurisegu mitte mesilaste ega halwa meesaagi  üle. Raske wõitluse järele on meie mesilane  aastatuhandate järele nii kaugele edenenud, et sume jooksul oma talwise toidu tagawara ja Natukese rohkemgi jõuab koguda. See natukene, mis selle läbi mesilasel üle jääb, ei ulata weel inimese Ülewelpidamifeks. Looja, kes wirga mesilase on loonud, on inimesele  mõistuse annud, mis mõnikord imeasju korda wõib saata. Kui inimene oma mõistuse mesilase wirkusega ühendab, siis jõuab see ühendus  mesilast ja inimest ausasti ülewelpidada. O. P. Riigiwolikogu. Õhtune koosolek 28. a prillil. Juhatab baron Mysndorff. (Ministrite looshes sõjaministri abi Poliwanow ) Päevakorral  on sõjaministeriumi erakorraliste vüljaminekuteeelarwe  1909 aastal. Saritsh teatab, et eelarwe kommisjon ministeriumi  eelarwet, mis 8,848,000 rbl. pääle oli arwatud, 7,668,847 rubla wõrra on wähendanud.  Pokrowski 11. tähendab, et pärast seda kui miljardifid rahwa raha Jaapani sõja pääle kulutati,  iga aaSta eelarwes niisuguseid summasid leidub, mis sclle sõja tagajärjel tekkinud Väljaminekute  pääle on määratud. WalitsuS suruS PerfiaS rewolutsioni maha ja toetab Aasta despotismust.  Juhataja palub kõnelejat asjast lähemalt kinni pidada. Pokrowski 11. lõpetab, demokratlise Europa ja awaliku arwamise poole pöördes uue õnneküttimise  wastu PerfiaS protesterides. (Pahemalt  poolt hüüded: brawol Naer keskel ja paremal  pool.) Hääletamisel «võetakse punkti kaupa lugemisele  ülemine! waStu. Eelarwe wõetakse kommisjoni poolt «väljatöötatud  suuruses waStu. Koosolek 30. aprillil. Juhataja würft W. Wolkonski teatab, et wolikogu ja nõukogu poolt läbivaadatud meremäe  kindralstabi seadus Keisri MajeSt. poolt kinnitamata on jäetud. Päewakorrale wõetakse seaduseprojekt, mille järele Orenburi kooliõpetajateseminaris Muha- Kaks Dianat. 22 Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas'e ajaloolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Piklep. Sellepärast, et ma seda wannet manduda ei wõi, vicomte. Oh, mu Jumal, mu Jumal! Siis on Diana minu isa tütar! Gabriele tuikus. Ma ei Ütle ega tunnista seda! hüüdis madam de Walentinois. Diana de Castro on kuninga tütar. Kas tõesti, hertsoginna? Oh, kui hää Teie olete! ütles Gabriele. Aga wobandoge, mast ütlesite ehk ainult oma kasu pärast seda. Manduge, hertsoginna, manduge! Teie lapse pärast, keS Teid õnnistama saab. Ma ei wannu, wastas hertsoginna. Mikspärast  pean ma manduma? Aga Teie mandusite praegu niisamasugust wannet, kui ma Teid palusin ja tegite seda ainult oma tühjapalja uudishimu pärast, nagu ise mulle ütlesite, aga nüüd, mil inimese elu kaalu pääl on, mil Teie mõne sõnaga kahte inimest hukatusest möikfite päästa, nüüd küsite Teie: mikspärast ma neid mõnda sõna ütlema pean! SiiSgi ci wannu ma mitte, vicomte, ütles Diana külmalt ja kindlalt. Aga kui ma ometigi hertsoginna de Castroga ennast laulatan ja tema minu õde on, kas Teie tõesti siis selle patu oma hinge pääle wõtate? Ei, kostis Diana, sellepärast mitte, et ma Kapdtmlch ei ole. Hirmus, hirmus! hüüdis Gabriele. Aga mõtelge, et ma igal pool wõin rääkida, et Teie krahw Mongommerit armastanud ja kuningat  petnud olete, et ma krahwi poeg olen ja et mul selle üle tõendused käes on. Ainult kindel orwamine, aga mitte tõendused,  ütles Diana tigeda naeratamisega. Aga mina wõin Teie kohta palju tõeks teha, vicomte. Kas ei ütelnud Teie ise praegu, et kui Teie misgi tõendate, aga mina selle waStu waidlen, siis tingimata mind ustud saab. Ma wõin kuningale ütelda, st Teis mind olete sundinud tunnistama, et ma keeldud armastust olen pidanud ja mind Shwardanud laimata, kui ma seda mitte ei tee. Teid saab siis ära hukatud, vicomte Gabriele Mongommeri- Aga, wabandage,  lisas ta ülestõustes juurde, meie peame lahkuma. Teie olete mind wäga huwitanud, vicomte, tõesti wäga huwitanud ja Teie elulugu  on wäga keeruline. Ta helistas, et teenrit kutsuda. Oh, see on alatul ütles Gahriele omale rusikaga otsa ette lüües. Miks olete naeSterahwaS  l Miks olen ma aus rüütel? Hoidke endid, hertsoginna: Teie mängite inimeste eluga ja südametega armutult, Zumal nuhtleb Teid ja maksab Teile minu eest kätte, sest Teie tegu on ma kordon seda weel alatu! Ah Teie leiate seda? küsis Diana lühidalt  ja kuiwalt Naerdes, nagu ainult tema naerda  wõis. Sel silmapilgul tuli teener ja tõstis ukse eesriide üles. Diana nikutas Gabriele  poole nagu pilgates pääga ja lüke wiilja. Mu kallis väeülem, nüüd on «eil lootust,  ütles ta iseeneses. Murest koormatud läks Gabriele Diana järel wälja- XV. Katarina Mediei. Gabriele! oli vahva, kindel ja waStupidaw  süda. Mõni silmapilk pääle Diana jutustamist  raputas ta enesest kurwastuse maha, tõstis pää püsti ja läks kuninganna juurde. Katarina Medici wõis wist sellest sala kurbmängust teada, mis tema mehe ja krahw Mongommeri wahel oli juhtunud ja keS teab, eht mängis ta isegi selles kurbmängus mõnda tähtsat osa? Sel ajal oli ta waewalt 20 a' wana. Kas ei wõinud noore, ilusa naeSterah' wa armukadedus sundida teda kõikide oma armuwaStase tegude ja wigade järele valvama? Gabriele armas, et kuninganna mälestused tema pimedat teed võivad walgustada, mida mööda ta käsikaudu käis ja kus ta, kui armastaja ja poeg, oma kättemakSmise pärast kõiki selgesti näha soovis. Katarina wõttis vicomte d'Exmaife sellesama  awaliku lahkusega waStu, mis tal ikka tema waStu oli olnud. Ah, see olete Teie, ilus wõitja, ütles ta temale. Missugune õnnelik juhtumine Teid minu juurde tocb? Teid on minu juures har« wa näha, vicomte d'Exmaise ja olete wist esi» mest korda minu wastuwõtmise toaS. Teie olete aga meil soowitaw wõõras ja Me ka selleks. Pidage seda meeles, MI Mastvuminornifs püHu tõttu il»uuL> ~Su«»rrc»us 33 ksfkuäö«k«»t, t 3. mutt. „ Saarlase" toimetus.