mille kannul alati terwe riigikorra kõikumine  käib. Seda ei wõi sellepärast lubada, et üksgi riik praegu seda ei tee, et tema ühe ehk teise maksu maha jätab, ilma et ta selle asemele teise seaks, mis niisama kindlasti sisse tuleb- Selleks on praeguste riikide kulud liiga suured ja laialised. Meie näeme seda iga püew ja leiame näitusi  teistest riikidest, kes õnnelikumad on, kelle ajalugu kergematel olude! on edenenud,  kes mitte alles rasket sõda ei ole lõpetanud ja häbistawaid «ilutulesid" läbi elanud ehk teisi rüüstamise ilmutusi, mis meie Wene kulturale hirmsaid hoopisi andfiwad. Mitte ühesgi riigis maailmas ei ole meel maksudest puhkuse aeg kätte tulnud. Jgalpool on riiklise wõimu püüded ühe külje poole sihitud: kõige wäiksemat ülekohut  leida. Uute tarwituSte täitmiseks riiklises elus, kui ka riiklisteks wäljaanneteks  minewate summade pääle tähendades ei ole raske ütelda: see ehk teine wäljaminek  ei ole mitte soowitaw, on ülearune, tuleb ära jätta, aga ka siin õpetawad asjade  tõsine seisukord ja wilumine, et kerge on ainult kõnedes ja paberitel -väljaminekuid  kitsendada, kuna aga seda tegelikult wõga raske on korda saata, sest riigielu tuletab sagedasti keerulist ahelat meelde, mille üksikud lülid nõnda on seatud, et ühe lüli hawitamine terwe rea teiste hä- Witamlst enesega kaasa toob. Weel kergem on näidata, et wäljaminekuid maa eluliste tarwituSte tarwis laiendada tuleb. See piirkond on iseäranis meelitani, sest et sääl rahwa hää käekäigu edenemise -võimalust  nähtakse. Aga ka kuskil piirkonnas  ei ole nii suurt wahet soowide ja nende täidesaatmise -võimaluse -vahel kui siin, kuskil ei nõuta rahwaosemikkudelt nii suurt süstematilist tagafihoidmist, kui uute tarwituSte ülesseadmise piirkonnas. TarwituSte arw on päratu suur, abinõuud aga nende täitmiseks piiratud. Meie peame meeles pidama, et Wcne rahwas waene on ja alles hiljuti kultura piiridesse aStus. RahwaS ei ole meel jõudnud kultura häädust omandada, mida aastasadade pikkune töö enesega kaasa toob. Rahwas on waene, ehk küll loodus tema kodumaale suuri rikkusi on andnud. Igal nõudel on, kui tänulik ta ka ei oleks, kolm tingimist, nagu Napoleon ütles: Raha, raha, raha. Neid kolme tingimist on wäga raske kätte saada. Enne, kui midagi uuendust ette wõtta, tuleb küsida, kust saab selle tarwiS raha? Selle juures kaswawad meie tarwitused alatasa, mida mitte silmast ei wõi lasta. Oma kõnet lõpetades palub minister wolikogu eelarwet läbiwaatamise alla wõtta,  mille kokkuseade osade kohta ta wolikogule  tarwilikka seletusi annab. Rahaministri kõne sekka plaksutati wäga sagedasti paremalt poolt ja keskelt käia. Kell 4,10 minutit kuulutati pooleks tunniks waheaeg, Jsropkin seletab 17. oktobri erakonna nimel, et wolikogu õiguseid eelarwe asjuS laiendama peab. (Kiitus pahemalt poolt-) Oktobristid soowiwad maksukoorma wähendamist  kehwemate inimeste kohta. Oktobristid  soowiwad kulusid rahwa hariduse ja talurahwa maakorralduse pääle suurendada, Oktobristid ei astu ka mingisuguste kulude eest riigi kaitsmiseks tagasi. Kõne lõpul paneb Jeropkin oktobristide nimel lihtsa wormi päewakorrale üleminemiseks ette- Tfhelöshew kõneleb wiinamonopoli wastu,  seletades, et see rahwa hukka ajab ja teda surma poole wiib. Wiinamonopol on rahwa soowi waStu sisse seatud, kõik rahwa katsed temale wastu seista, jäiwad asjata, wiinapoodide kinnipanemise palweid ei wõetud kuulda. Wiinamonopol ei «vähendanud  joomist, waid suurendas. Need, kes monopoli asja juhiwad, ei soowi nähtawaSti  mitte ükfi raha, waid nemad soowiwad  midagi muud (Hääled: küllalt!) Joomise waStu ei saa mitte ükfi haridusega  wõidelda, waid ainult alkoholi «valmistamise  ja fissewedamise keeluga. President palub kõnelejat aSja juurde jääda. Tshelõshew lõpetab oma kõne kindla usuga, et uuendused ainult siis «võimalikud  on, kui karskus maad wõtab. Kõik jõuukad inimesed andku osa omast waranduiest  ära, et joomise waStu wõidelda. Kell 6 kuulutatakse waheaeg kuni kella poole üheksani. Õhtusel koosolekul, mis kell 8,3 ö min. algas, kõneles kõige päält Gegetshkori soistatdemokrallaste nimel ja pani päewakorrale  ülemineku wormi ette, milles üteldakse,  et celarwe - täielikult tagasi tuleb lükata, ilma kommisjoni kätte andmata. Sbulgin kõneleb parempoolsete nimel pääasjalikult sotfialdemokratlaSte ja rahwawababuse  erakonna wastu. Parempoolsed tunnistawad, et celarwe kindlasti on kokku  seatud. Miljukow peab pikema kõne wolikogu eelarwe.öiguste laiendamise kaitseks sa arwustab  walitsuse raha-politikat. Temale wasrab rahaminister, mida parempoolsed tormilise kiiduawaldusega wastu wõtfiwad. Pääle nende jüäb weel 10 kõnelejat üle. Panvakse ette kõnede pikkust kümne minuti püüle üra määrata. Ettepaneku waStu hääletavad kadetid ja poolakad, pahempoolsed.  Ettepanek võetakse waStu. Rosanow  paneb tööerakonna poolt päewakorrale  ülemineku wormi ette. Poola kolo  poolt antakse teada, et nemad lihtsa ülemineku wormi poolt on> üles äratab ; kui ta korraga uhkusega tunneb, et temale uus, määratu suur ilm end awaneb.  Wähe on neid naesterahmaid, kes seda päewa ei mäletaks, mil mingi üsna tähtsuseta sündmus neile uue elu koitu ette kuulutas- Ka Lucie Ferriel tuli niisugune sündmus ette, kuid tõsisem, mis tema ja mitmete teiste inimeste saatuse pääle pärast poole pidi mõju awaldama. Oli palaw juli kuu hommik- Marmonlased  töötasiwad kui mesilased, keda nad ka omale eeskujuks wõtfiwad- Igas kohaS, põldudel ja linna uulitsatel, oli kibe töö. Suurt tolmust teed mööda liikusiwad hobueeslid  lääne poole, Kaliforrnas hakkas sel ajal kulla palawik pääle- Õnne otsijate  Lee käis raewa ära valitsetute" linnast  mööda. Siin oliwad meel lamba ja kitse karjad, kes kõik, niihästi rändajad, kui loomad ja hobused, pitkaldasest tee täigust väsinud olevad. Salga sekka juhtus  ka kogemata Lucie Ferrie oma hobusega; ta nägu punetas ja pilkad kaStania karwa juuksed lehwisirvad tuule käes. Tal oli isa poolt käsk linna minna ja ta kihutas kõige tihedamast salgast läbi, ainult selle pääle mõteldes, et wõimalikult ruttu isa soowi Läita. Rändajad waatafiwad imestades  ta pääle ; isegi indianlased, kes - oma nahakoubaga teed mööda edasi lätfiwad, imeStafiwad walge neiu iluduse ja osavuse  üle. Neiu jõudis juba üsna linna lähedale, kui la korraga nägi, et kõik tee määratu suure härgade karjaga kaetud oli, keda mõned  nuifitud ajajad ees ajasiwad. Lucie kihutas tahe härgade korja keskele, kus väike waba ruum o!i, aga siis licsufiwad mõlemilt  poolt härgade read end kokku ja neiu jäi päris elawa woolu keskele. Ta sundis hobust edasi, et omale härgade karjast teed läbi murda. Õnnetuseks puskaS üks härg sarwega hobusele tühemesse, kes siis walu pärast päris hulluks läks. Hobune kargas püsti ja hakkas metsikult siia ja sinna kargama. Hädaoht oli suur. Iga hüppamisega  sattus peru hobune ikka jälle sarwede  otsa ja läks sellest weel hullemaks. Neiu jõudis end suure waewllga sadulas hoida. Kõige wähem määratus oleks talle wihaste ja hirmunud loomade jalgade all hirmsa surma toonud. Ta pää hakkas pööritama ja käsi, mis ratsutid hoidis, läks nõrgaks. Hirmsa tolmu ja loomade paha lõhna sees pidi tal peaaegu mõistus kaduma,  kui korraga ta lähedal mahe hääl kõlas, mis talle päästmist kuulutas. (Järgneb.) Seda ja teist. Kontrabas siwiiul pul - masaaliks. Kanadas Toronto linna .Mhambra" teatris teeniwad kaks liii. putlast (härjapõlwlast) meeSterahwaS ja naeSterahwaS. Temeleift tundma õppides  tegiwad nad otsuseks abielusse astuda. Mõlemad on teatri muufika-jaoskonnaS tegewad  ja teatridirektori sõbrad. Nupukas direktor tuli hää mõtte päõle noore, paari pulmi suure kontrabassi seeS ära pidada- Sellest anti awallkult kuulutuste läbi teada, ja ehk küll hinnad kolmekordseks  pandi, ollwad platsid lsatris wiimaseni  ära soetud. Kuna ametnik näiteta. wale astus kodanliku laulatamise toimetust  pidama, oliwad pruut ja peigmees kontrabassi sees platsi wõtnud- Kõlawalt kostis nende wali „ja" wiiuli seest tuulajate  kõrwu. Sel ajal, kui noorpaar wiiuli sees sõrmusid wahetas, mängis direktor poognaga „pulmasaali" lae pääl waimustawalt  „elagu." Oli see sündinud, siis hüppas  noorpaar wiiuli kaane püüle wälja, kusjuures publikum neid waimuStawalt õnnesoowidega teretas. Paha palk. Orleangi ja Burgundi  tuninga abikaasa, ilus Austregilde, jäi kord raskesti haigeks. Teda arStifiwad  kaks selleaegset tähtsamat arSti N clot ja Donate. Kuninganna nõudis tormtlikult, et ta terweks tehtaks, selle asemel  oga läks ta haigus weel raskemaks. Seda nähes sai haige kuninganna wihaseks  ja lastis kuningat wanduda, ei ta mõlemad arstid ära tappa laseb, kui surm ta omale koristab, ja sits tema seltsis maha matta- Ja nii see sündisgi, niipea kui kuninganna suri. Kus tahtmine on, sääl leitakse ka teed. Kes millasgi ei wõitle, see ka ialgi ei wõida. Kui kindel on su põhjusmõte, siis korda laeb su ettewõte, kui hoolt sul ka on otsata, siis fiht saab tegu kroonima. „Sai on sai/ ütles Kuusiku Krõõt ja wõttis kõige suurema. „Üksgi asi ei wõi ju igaweSti seisma jääda/ ütles potisepp, kui waewalt wal« mis saanud ahi ära lagunes- 72 Saarlane 1907