valvamine on igal pool kange. Pole seda linna ega küla, kuS Türgi wSge ei seisaks. Bulgarlasi surutakse igat viisi, et neid paelus pidada. Aga kõigest sellest hoolimata on mässamine lahti. Mässu salgad asuwad terwel maal kokku ja panemad wäikesi  Võitlust toime. MiS see tähendab? Terwel maailmal, pääle Türgimaa, on tuttaw, et säälsete kristlaste seisukord wäljakannatamata on. Paate selle teatakse, et Türgi walitsuL maal uut, haäd korda jalale seada ei jõua, kõigest omast suurest  kehalikust jõuust hoolimata. Butgaria, Serbia. Ähvardavalt etteaStuw sõjatont Balkani poolsaarel  sünnitab, nähtavaSte, bulgarlaSteS jo serblasteS  soovi, ühte heita ja ühisel nõuul ja jõuul Makedonia aSjuS töötada. Nimelt arutada kuningas Aleksander ja vürst Ferdinand, usaldatud isikute kaudu, praegu agaralt selle plaani Me. Seesugune ühenduse plaan ei ole enam uus ja iseäranis kindla vormi sai see 1897 aastal, kuS järgmine seaduse projekt mõlemate valitsuste vahel valmis tehti: 1) ÜheStooS kõiki küsimusi arutada ja otsustada, mis bulgarlaste ja serblaSle kasudesse MakedoniaS puutuvad. L) Ilma waStaStikku läbirääkimato ja kokkuleppimata  ei mingisugust diplcmatialikka ega söjalikka sammust, mis Türgimaa praeguse seisukorra alleShvidmife  sstatuo guo) vastu käivad, aStuwa hakata. 3) Kuni ühisel kokkuleppimisel Bulgaria ja Serbia  mõju ringkonnad Türgi all olevates maadeS ara ei ole määratud, kõigis rahwuSliSteS, kooli ja kiriku küsimustes, mis neil mail ette tulevad, üksteist  tuetada. SiiS pidivad veel Serbia kuningas ja Bulgaria  vürst püüdma, ka Montenegro vürsti selle lepingusse tõmbava. Selle lepingu makiujõuuSse astumist takistas nimelt kolmas punkt, sest et bulgarlaSte ja serblaste wõimupiirisi MakedoniaS ora maarata ei suudetud. Hiljem tulid selleks vee! mitmed muud mõjuvad takistused ette. Saadakse selle lepingaga nüüd aga ometi joonele, siis võib sellel Balkani lähema tuleviku  kohta väga suur mõju olla. MiS praegusel pilgul otse BulgariaSse puutuv, siiS kuulub Sofiap, et Bulgaria valitsus Makedonia sündmuste ootamata põõre läbi koguni raskesse seisukorda  olla sattunud. Sagedad miniSteriumi koosolekud  panevad mõtlema, et valitsus kõigest jõuust sellest raskest seisukorrast välja rabeleda püüab, mida nii HSSti valitsuse waStane, kui ka valitsuse sõbralik  partei hädaohtlikuks tunnistab. See arvamine võtab eestkätt, et aeg täeS on, Serbiaga lepingut teha. Mõtete lahkuminekud sõjaministri Paprikowi ja püäministri wahel pole weel lõpul. Loodetakse ometi, et Paprikow ametisse jäeb. See pole õige, et pää minister waheajal sõjaministri kohuseid täitis. Prantsnfemaa. . PäaminiSter CombeS astub Watikani wastu õige vaenuliselt üles. Tema uus plaan on see, et Prantsusemaad teatawal mõõdul täitsa Roma st lahti tunnistada, see on, et paawSti! edeSpidi Prantsusemaale piiskopide nimetamisega ega muude kiriklike wõimuSse puutuwate asjadega mingit tegemist  ei oleks. Kardetakse aga, et seesugune ülesastumine  Prantsusemaa! liig suurt tormi sünnitaks. Kuid nähtawaSte ei jõua muStade wõim praegust  agarat miniSteriumi kohutada. Seda tunnistab see, et tal praegu kindel nõuu olla, mitte ükst Lou ?asteur'i usuühisuse (kongregatsioni) kloostrist ja töõmajasi ühe protsessi järeldusel kinni panna, waid seda usuühisust Prantsusemaa! hoopis lõpetada. Lcm I>sstenr'i kloostrist on aga Prantsusemaa! 221. Selle sammu ettevalmistamiseks pandi järsku järel uurimine toime missugused terwiselised olud neis kleostrides on ja kuidas kloostri tõõliSte ja kasvandikudega  (kõik naesterohwad) ümber käiakse. Austria UngrLa. Oige halwol oja! lui Välimisi vlusi silmas peetakse lekkimod Austrias rasked sisemised sega. dused. Lugu pole siin enam sugugi »a>>, sest Unaria ei taha Ausiriaga enam üheS tlkc- wedada. Ungria p-iilinnas olid P-li.sei. üliõpilaste ,a rahwa wahel merised kokkupõrkamised ja nende Melmang on nüüd parlamentides koguni põnew. Praegu Makke Austrias sõjamäe suureni-aunse plaanidega ümber. Austria saadikute togu wõtnS suurenduse plaani ka lingimatait waStu. T-rsM olr aga lugu UugriaS. Siin ei nõuta sõjawäeS m.tle w°ba««>- leid ega dewokraliliy uuendusi. Nngarlased iiöuawad  rahwuSlisi sSjamäge. T-en.Sus k» olau lellest ojaft Pääle Ungrra teel. Ohwltsende korpuS olgu ungarlased. Lipud ,a sö>amarg> MWMer°p«sident Koerber !°l°ws hMti saadi. «Austria on olemas!" Palju lacsta,? «»>»s-«- »a- p»i><'.'"VÄ, õigeks tunnistatud. LSu««Ahwr»-. happel" sai Kappttnnast 'vnume, « politsei kindral Dewetti astuda, lega filmaS piab. Ta / Wiimasel ilma et sala agentid tema järele e ajal on seesugune lagakiusamme Roodej-.  .Sü.awaks lömud, et Mwett VvortiS lahkuda tahta, bvende waStu ometigi weel usaidufi. . Puudu- olla bo-ride k-Sk-l °'S- 'uur- . »U tSnawu ka Sige wiletS l« kardeta I - . õ «HA», m Snda ««eleSr-he.ll.st s-wmu aituma »vai!y Revs" kirjutab Johannesburgist, et bveride ja inglaste kokkuleppimine sugugi nii ladusaSti  ei läha, kui Inglise vanameelsed lehed tõendavad.  Et booride kindcalid valitsusest osavõtmisest lahti Ütles,wad ja niisugused mehed, nagu Dr. Jameson,  stnna ametisse pandi, tunnistab selgesti, et kahe valge rahva ühisweelset tõõd nii ruttu oodata ei ole. Marokko Ceutaft teatab üks telegramm, et kabiilid ühe Saksa kaubamajale saadetava voori pääle langenud, loomad, kaubad ja 500 piaftrit kulda ära röövinud ja ühe hiSpanlase ära tapnud; reisijad saanud Tetuanisse  põgeneda. Kubernerid saatnud wvlinikka, röövitud varandust Lagast nõudma, kuid kabiilid ei kuulnud sõna, seletades, et nad praegust Marolko sultani enam omaks valitsejaks ei tunnista. Kodumaalt. Meie põllumeeste seltsid ei awalda, pääle mõne üksiku, mitte suurt legujõuudu. mille põhjuseks tähtja! mõõdul raha puudus on. Sellepärast on põllutöö minister,- umis see küsimus arutuse alla wõetud, neid suurepäratisi kergitust,  mis praegu ainuti Moskwa põllumeeste seltsil on, ka kõikide teiste põllumeeste seltside pääle wäljä laotada. Sääl juures on terwe rida kergitust mõeldud, mis rahalisest küljest tähtjad on, nagu Väljamaalt seemnewiljade ilma tollita sissetoomine,  põllumajanduse abiriistade ladude asutamise juures lubatähtede maksust Vabastamine, öiguS, kodumaa kaupade pääle kroonu poolt laenu saada jne. Suhkru asjanduses on warsi 1895 a. 29. nowembril antud seaduste muutmist oodata. Tuli wiina müümise asjus ütlewad Riia lehed  kindlaSte kuulnud olewat, et kõik kroonu Vii noka  uplused kinni saada pandud ja müümine praegu käimas olewate era-joogikohiade kätte, kommisjoni wiisii, antud,  nii et kroonul ruuaude üürimiseks ja müüjate palkamiseks  suuri summast wälja ei pruugiks anda. Ühtlasi teadustatakse, et uue aksiisi Valitsuse päämehe, Lösise riiginõuuniku Spitzbarti ettepaneku pääle ja kuberneri  härra nöuusolekul ühtki joogi koha patenti enam Välja ei saada antud, sest et selgusele on jõutud, et paljude endiste joogikohtade kinnipanemisest hoolimata neid praegu üleüldiselt ometi rohkem on, tui enne monopoli sisseseadmist.  Meie raud-teede wähese sissetegemise ja abinõuude  otsimise pärast, millede läbi kroonu kui ka era-raudteed  rohkem fissetegema wöiksivad hakata, astus, riigi nöuukogu  liikme Jwaschtschenko eesistumisel, raud-teede keskasutuste  saadikutest üks kommisjon kottu. Päapõhjuseks olla see, et kuna meie raud-teede võrk 1899 aastal üle 24 miljoni rubla sisse tegi, see viimastel aaStadel aga wäha kasu tõi. Mitmed raud-teed töötavad koguni kahjudega, kuna nende puudus teiste raud-teede sissetulekutest kaetud piab saama. Riigi hobuste kasvatuse valitsus on, nagu kindluste teada, Baltimaa wäljanäituste tarvis tecwe ria rahalist a uu hindu määranud, uimelt tööhobuste ja sedasama töuugu üheaastaste warsade näituste tarvis: Jurjevis 1000 rbl., Wiljandis 600 rbl., Kuresaares 600 rbl, Tallinnas 400 rbl, WönnuS 300 rbl. ja Sege voldis 300 rbl., ühtlasi ratsa hobuste ja seda tõuugn üheaastaste warsade auuhindadeks Koppenhofis 600 rbl. Pääle selle jagab pääwalitsuS 15 hõbe ja 22 brongs auuraha ja tcrwe ria kiituse kirju välja -- Riia õpekonna kurator, kammerhärra Jswolski  võtab, nagu .Rishsk. West." teatab, märtsi kuu lõpul ühe uue reisi ette, et warauduslisest küljest kõige halvemal järjel olevaid koolist Eestimaa kubermangus vaatamas käia. Wiljandi kreisi karskuse kuratortumi koosolekul 6. skp. oli tähtsamaks arutuse asjaks atfiisi valitsuse voolt ette pandud kiri, missugust kõrtsist kuratorium selles maakonnas  soovitab kaotada ja missugust alles jätta. Häälte enamuse!  otsuStadi, et see asi mitte kuratoriumi võimu piirkonda  ei käi, kuna paar häält selle poolt oliwad, et selle üle enne jaoskonna inspeltoridelt järele küsitaks. Sekretär hra Mägi teatl.b, et kubernerile ettepandud viiest tanditaadist  2 kuratoriumi liigeteks kinnitatud on, nimelt Mabaduse" seltsi esimees R HanSson ja kooliõp. G. Kõrtsmik; kolmas  liige jäetakse endiste kanditaatide hulgast - kuratoriumi  enese valida; häälte enamusel valiti adwokat T. 2ürine  kolmandamaks liikmeks. Weel teadustadi, et kubermangu kuratoriumi poolt tänavu oaSta kreiökuratoriumi tarvituseks 500 rubla on saadetud, kuna iseäraliste väljaannete pärast era ettepanekuid tuleb teha. Hra Menger teatab, et kuratorumi  theemaja tänavu aasta esimeste kahe kuu jooksul umbes  165 rbl, puhast kasu sisse teinud. Pääle selle otsustadi, 100 eksemplari karskuse seltside aastaraamatut tellida ja korraldad;  muid vähem tähtsaid asju. Wiljandimaalt Tarwastust. Hiljuti oli Tarvastu  ühendatud valdade peremeeste kogu koos, kolme konvendi  saadikut valimas. Waiitud saiwad: Ainson, Pehap ja Purk, lõik tublid ja auusad mehed, kes sigari, tassi kohvi ehk klaasi õlle eest endid ära meelitada ei lase, nagu see varemalt  oli, kus kihelkonna varandust korraga 1800 rbl. tollele  pandi ja iga aoöta 300 rubla lisa weel otsa lükatakse. Saab näha, ehk paraneb see haige koht tulevikus ka kord ära. S. Jaanist. Koha muutmise pärast lohkus veebruari  kuu lõpul Suure-Jaani apteegist prowisvr hra M. Roosmann  ja asuS Tallinna kuberm. Zuuru kihelkonna apteekriks. Üheksa aaStat oli nimetatud härra, aruldase hoole ja lahkusega  siin apteegis olles, rahva tervise hääks töötanud, seega kõigile laialises kihelkonnas, kui usaldatav sõber ja häätegija südametesse kasvanud. Lahkumise pärast kahjatseme ja hüüame „palju tänu" temale mälestuseks. Suure-jaanlased. Pärnumaalt. Hallistest. 27. veebruaril pi> das Halliste põllumeeste selts kihelkonna uues leerituas oma koosolekut ja ühtlast ka aastapäeva. Hää ilm ja kena vankri tee oli pääle saja seltsiliikme kokku meelitanud, ja võib olla, et ka seks just ka täna mõni hää põhjus võis olla. EsimeeS v Sievers avas koosoleku kõnega, milles ta esiteks meie mineva aastast kroonu väe hobuste ostmist meelde tuletas, mis esite meie talurahvale kanniks tulu hallikaks võis ja näitas, olema mis oga mitte häSti kordaläinuks ei võivat nimetada olla aga parandusi loota, sest praegu olevat Peterburgis üks komitee väe hobuste ostmise asjus koos, mille liikmeks ka Baltimaade  hobusekasvatuse seltsi esimees on saanud palutud. Teiseks rääkis ta ühest uuest asutatud sigade tapmise majast, mida mõisnikud Zurjcwi lähedal olla avanud. Sää! saada sigu nii viisi tapetud, nagu seda Inglile turu nõuab ja et see sinult  übel moodul sünnib muidu ei tarvitada inglased sia liba mitte Esiteks saada siga keeva vee sees lj 4 tundi hoitud  siiS petroleumi tule läbi pruuniks kõrvetatud, külma meeaa üle loputatud, sisikond välja võetud ja 4 nädalat sal- ia soola vee pritsimise järele külmas kohas alal hoitud. Ainul sarnast liha tarvitavat Inglise meeS. Soovitas ka, kinled perepidajad oma sigu hastl ara nuumaksiwad ja neid Jurjewisse tapamaja üleõostjatele, kes ka juba oma teg  wust alganud, ära müüksivad ; võida hääd raha liad ei võivat aga nooremad olla km 5 kuud ,a nntte vanemad  kui 7 kuud Daanimaal olla sarnaseid tapamajast 53 ja nad teenida saa! hääd raha. Kolmandaks teataS ta, et riigivalitsus on Wenemaalt sisseveetava seemne vilja veo hinda meie maale märksa alandanud. WiimakS teataS ta veel, et ta olevat Ollustwere krahvi mõisade ülemvalitsuse oma lätte võtnud, mispärast temal st's nüüd mitte aega ega mahti ei olevat Halliste põllumeeste seltsi president olla; ka tema senisel ameti puhul ei olla ta kordagi seda seltsi nõnda juhtida ega tema kasude eest seista saanud, kuidas ta oleks pidanud olema ja mis see amet tema täitjalt nõnda ja soovis,  et hallistlased tema asemele ühe tubli ja ajakohase esimehe  valiks, kelle! aega ja tahtmist selleks on; seega lõppes see kõne. Minevakordne protokoll lueti ette ja kinnitadi, kuid põlluteadlase hra Johansoni kõue, mis sõna sõnalt protokollis seisis, jäeti lugemata, olla pikk ja võtta palju aega, ainult mõte tehti liikmetele tuttavaks. Eestseisus pani ette, et kiriku eestseisus ehk vahest seltsi käest, kes iääl leerituas ühtelugu koosolekuid pidada, mingit tasu nõuab, mts selle vastu häaks nõuuks. Olsustadi asi konvendi otsustamise alla jätta ja sellega, mis säält kuuldub, rahul ehk mitte rohu! olla. Pornuse härra pani ette, et tema võtvat tellimisi Waba Okonomia seltsi nimel viljaseemnete  tellimises vastu. Põlluteadlane hra Johanson oli mineva kord ette pannud,  et ta selle seltsi instruktori ameti oma paale võtvat, kui selts sellega rahul on. Otsustad! kolmeliikmeline korrmisjon  valida, kes seda asja järele kuulab ja pärast seltsile ette paneb. Hra LuheSfsar näitas näitlikult milmet moodi talvist mesilaste söötmist ja seletas saal juures, kui tarvilik see olla, iseäranis tänavusel meekehwal talvel, kunas mesilased mingit tagavara ei suutnud kokku panna ja suurel arvul otsa saada, kui milte aidatud ei saa; pääle selle rääkis veel praeguse aja tööliste puudusest ja palus teada saada, kust selle vastu abi võiks leida, et see seisukord paraneks. Asi sünnitas läbirääkimist, kuid ei jõutud mingile otsusele W.-Karistest tõstetakse selle üle väga valju lsebtust, et iga laupäeva ja pühapäev öösised simmanid koguni ülekäte  minema; iseäranis siis, kui stmmanui tegijad külapoisid hommikust ööd simmanidelt kodu minna, lõhkuda nad tee ääri mööda kõik ära, mis ette puutub. Majanduse aluste õönistajad lehed karjuvad, et just säälpool perel kõige viletsam  elujärg olla ja ainult niikaua magada saada kui peremehel üks jalg teise suure varba otsas seista. Aga kuidas võivad nii roidunud töölised paar ööd järgimööda mi kaua ümber hulkuda ja kurja teha? Kas ei vöiks majanduse aluste õönistajad lehed ka seda halbtust mitte arutada?. Sarnast stmwanni on 8 ja 9 märtsi ööde! jälle W.-Kariste Ahle talus peetud, kust simmanilt lahkujad 2 kuni 3 vakamaa pikkuselt Näsa talu hobuSte kopli aia maha on lõhkunud. Jäle tegu! Politsei valvab järele, et sel ajal linnades mingit lõbustuse pidu ei tohita pidada, aga kas see keeld ei ulata ka mitte maale? Wöi sünnib sce kõik politsei teadmata? On asjalugu  mi, fiis andke politseile teada ja pidu koha lubajad langevad seadusliku karistuse alla. K. Nagu ustavalt poolt kuulda, ostnud keegi siit valla peremees hra S. Kariste mõisa päralt olevad õlle tegemise nöuud ja masinad 1599 rubla eest ära ja hakata juba ligematel päevadel humala vett wabritsema. KuidaS tema äri aga õitseb ja Kariste meeste raha pung lubab, näitab  tulevik. Arvata küll, et päris libedaste, oma valla mees ja suguvend, egas see ime ei ole, tui mõni kopik rohkem  tema taskusse kukub, seda tõendavad tihti Kariste mehed  oma murrakus üteldes: „Mia ja sia! mee oleme kateksi suure sõbra, võtame selle pääle üits näkS!" kuid pidagu paraS aru. Ehk küll siit valla uued ametnikud .juba ammu valitud, ei ole veel kipsu ega kopsu, et need veel ametisse oleks seatud. Mitme ja mitmetuhandelist kahju saavad see aasta need mehed, kes metsadest plankisid ehk laagri puid on ostnud,  sest hilja aegu alles tehti puud kroonu metsahärrade poolt lahti, kuna aga nüüd kõik teed juba otsas ja kuidagi neid jõgede äärde välja vedada ei saa, jäägu kas metsa. Mõned loodavad küll, et lund veel tuleb ja ree teed loota, oga seda on raske uskuda, sest et mitmed suvilinnud juba väljas  on nähtud ja aeg ka kaunis kevade poole nihkunud; soovida  oleks seda küll, sest mitt». ainult puudega ei oie siit rahvas kimpuS, vaid ka heintega, palju kuhjasid on vee! jõgede ääres ja et suur vesi ka muidugi neid on ära teotanud.  siis ei saa paljud sedagi sõnikut kokku vedada. Jursewist. Teise jaoskonna rahukohtuniku! oli hiljuti  ühel päeval kuus asja arutada, milledes mitte vähem kui 53 üliõpilast süüpingil istusivad, keda raud-tee shandarmid  rahurikkumise pärast novembri ja detsembri kuudes sisse olid kaebanud. 8 olid ilmumata jäänud; ilmunutest mõisteti  1 neljaks päevaks aresti, 38 üks rubla trahvi maksma ehk üheks päevaks areSti ja kuus mõisteti vabaks. Jurjevi ülikooli inspektor N. Tichomnow suada, nagu „R West." kuuleb, Warssawi õpekonna turatorikS valitud. Ülikooli majade parandamiseks on 39,999 rbl. määratud;  ümberehituste pärast lõpetatakse õpetegevus tänavu waremine kui enne ja eksamid algavad pea pääle Lihavõtteid. 2. märtsist Pääle alates on kõigis meie Jurjevi Eesti seltsides rahwalikude kõneöhtude pidamine politsei poolt määramata aja pääle ära keelatud, nõndasama on ka koolivalitsuse  poolt Eesti sugust õpilastele raskusi tehtud, Eesti seltside poolt toimepandavatest öhtudest osavötmas käia. Koidula  pidude tõttu, mis mineval aastal keskkoolide kasvandikud  ..Karskuse Sõbras" sa toime panivad, piab mõni õpilane koolist lahkuma. Ka linnakooli õpilastest, kes sel aastal Or. Weske mälestuseks pidu toime panid, olid palavad päevad ees. Wäga mõistlik, et lastele pidustused on ära keelatud; ülekohus aga. et uelle seda kord on lubatud, sest lapsed noored, nõrgakesed, oma palava vere tuhinas, heidavad sagedaste, enestest suuri mehi näidata tahtes, tuletunglad sinna, kust plahvatus võib tulla, mis nende elu õnne jäädavalt võib rikkuda ja ainult selle läbi, et nei! elu alles tundmata oli, kuna neil oma raamatute kallal üsna küllalt tööd on. „Kingissepp  jäägu oma liistide juurde." Wenemaalt. Peteeburgist Mitmed laenud, mida Peterburgi linn mitmesugusteks otStarbeteks tahtis teha, saada üheks joniliseks laenuks kokku wõetud. Sellest rahast on määratud:  hoburaudteede wörgu ümberehitamiseks 30 miljoni rb!., koolimajade ehitamiseks 6 milj. rbl., ühe uue hospitali ehitamiseks päälinna 200 aastase juubeli mälestuseks 3 milj. rbl. ja Katarina kanali kinni ajamiseks 2tjs milj. rbl. Üks osa ülejäädawast summast läheb laenude tegemise kuludeks, teine mitmesuguste, juba äramääretud wäikemate ettevõtete pääle. On nöuu, seda raha ühe Prantsuse kapitalistide ühisuse käest laenata, kes selleks endid ka juba üles on annud Nagu päälinna lehed teatawad, on wannutatud meeSte kohus Aleksander Konstanskit. kes Jisaki kirikust kallisikwid  ära warastas, kõikidest õigustest lahti ja kuueks aastaks sunni tööle mõistnud. Põhja tuulest. A. Tasa Puud on lehteta, maapind ei haljenda... Sügise, oma wiludate tuulte ja kaebawole häälte kohinaga, on ammu kätte jõudnud. Kuskil ei näe rändaja looduse ehteid lillesi, ei kuule ta kiirelt voolava ojakese rõõmsat sulinat ei näe ta hõljuma aasalt aasale, niidult niidule õõtsuvat tuule laenekest.  mis heinalatwasi voogudena laenetama paneb, ei ta kuule talast puude kohisemist, — õrn öhulaeneke ja kerge tuule kohin  vn tormiks, maruks muutunud, ei õõtsudes lehvita ta üle närtstma löönud looduse, ei hellalt silitades lenda ta üle lilledeta wäljade. waid hulgudes, mühisedes tormab ta põhja poolt üle kolletanud ning lagedaks jäänud lusti ja rõõmu rajade; ta langeb nende kallale, kellel elujõud pole weel otsa raugenud ning murrab, hävitab nad ära omas lõpmata tooruses,  wägiwallas... Kaasa toob ta surma, mitte elu!.. Kaugel põhjalas päästab ta lumekorjad lahti, mis pilwini  keerutades maruhooga üle laastatud maade wajuwad, et walge waipa marju ära peita, vägivallaga häwitud ning surma unele suigutatud loodust Kui siis põhja tuul vihaselt õues mässab ja majade akautest, luukidest kinni haarab, kisub ja raputab ning tahab neid ära murda seinte kullest, et tua elanikkude rahu rikkuda, iic d külma kütkedesse siduda, et siis kahjurõõmulikult hulgudes i cilde hangunud, pool-eluta kehade üle tantsida ja kui ta näeb, et aknad ei awane, luugid kohalt ei liigu, siis tungib ta ähkides ja puhkides korstnasse, et sel teel inimeste juurde pääseda. Kuid siit põrkab ta müürgades tagasi, sest et paks suits ta hingetuks teeb ja tuli, mis arawõitmataks tõkkeks on, teda kõrwetama kippub. Ta tormab tuldud teed tagasi ja hakkab uste, seinapragude ja lõhede wahelt tuppa sisse tungima, kuid siin saab ta pigistust tunda, sest iga tuppa astuja tõmbab, sisse aStudes, ukse enese järele kõwaste kinni ning paukudes saab ta seina praokeste ning lõhede wahelt, kuhu ta kuritohtliselt  tunginud on, minema kihutud. Siis aga tormab ta wihase lõõtsumisega lageda põldude, awarate väljade paale. Wihaga kihutab ta lume hanged nende uinumast olekust ülesse ja neid oma eel wihistades, tormab ta tuisuna üksikute teerajakeste  pääle. Tuisuna laseb ta lume pilwi õhus keerelda ja wiimaks paiskab ta neid üksiku teekäija selga. Ta tahab teda ära pimestada, teeraakest lumepilwede taha ara marjata, kuid teekäija jõud on raugemata; rutemine hakkab ta kodu poole sammuma. Nüüd oga matab ta teeraakese sügawate lumehangede allu, varjab kuu pilwede taha ning arwab võimuse  ometi kord oma käes olema, sest teerajad on ära maetud,  pilkane pimedus walitsemas ja rõõmu parast hulgudes keerleb ta võidurõõmus üksiku teekäija ümber, kuid rändajal  on kodu teed tuttavad ikka kiiremine hakkab ta kodule  lähenema ja wiimaks kaobki ta sooja tua marju ära. Siin, omaksite seas, toibub ta peagi: külmast kaugeks jäänud liikmed saamad elustama soojuse kaes elamaks ja kui ahjus tuluke nii röömsoste paugub ja praksub, kuna põhja tuul õues vihaselt mühades vastu seinu peksab, siis kogub ta omaksed küdema ahju ette kokku ja westab neile lugusi ilma viletsustest  ning hädadest, jutustab lugusi mehistest meestest, kes hä daohtudeft wõitu sõimad, kes elutormifi ega viletsusi ei kartnud. Põhjatuul kihutab oga vihisedes üle lume väljade ning paneb puud metsas tumedalt kohisema. Wiimaks jõuab ometi aeg, kas jäätine kate jõgedel, järvedel mustakaks, apraks lööb, siin ja sääl on temas lagedad veeloigud nähtavale tulnud, milles vest muStendades vastu jäätisi ääri loksub ning inimesed  teadvad vana rahva järele rääkida, et põhja tuule valitsuse  aeg on lõppemas ja lähenemas kena kevade, kes peagi talve walge vaiba sulatama saab, mille alt ta hävituse jäljed  kord uuesti nähtavale toob, saab neid viimaks suutu sulatama, ning ilu ja õnnega meie kodu pinda katma. Ajalehtede kestel. .Olewtku' toimetajatest on A Grenzstein 1S januaril ja J. Tilk !b weebruaril s.a. omast senisest vastutamise ametist lahkunud, nagu .Walitsuse Teataja" kirjutab. Ometigi leidu? —ei tea, mil poh. jusel mõlemate nimest weel wtimaSteSki .Oleviku' nummerteS. 10 ei olnud neid nimest enam.) «Nov. Wremja'avaldab butvitawa kirjelduse Liiwi kubermangu põllumajanduse komitee koosoleku kohta. - Küsimustel, mis Vlll. jaoSkonda  mutada olid jäetud, oli väga suur kohalik tähendus. Näituseks tuli kohaliste mõisade real-õiguSte kaotamine käsile. Redaktor Tõnisson tähendab, et need küsimused kangeSti rahva seaS karskuse laiali lagunemist  takistavad, sest et talupojad kõrtside asemele trahterist ilma joovastavate  jookideta awada ei usalda, kartes, et mõisnikud oma real-Sigust tarvitama hakkanad. millest kohalises Saksa ajakirjanduses juba jutiu tehti. See iüftmuS jäeti aga sel põhjusel arutamata, et .rüütlikogu «Selgused komitee arutamise alla ei käi.' KaS siis tõesti need eeSõigused,  kui nad ka rahwale lausa kahjulikud on, igawefed ja murdmatud on ? Sellest waate punktist otsvStadeS ei olek? ka ju pärisorjus ära kaotatud võinud saada... Räägitakse paljude kohaliste laotade kurjast mõjust ja vajadusest kohalist jaht- ja kalapüügi seadust läbivaatamise alla võtta WaStatalse <hra Sievers'» poolt), et .kohalistes oludes paljugi kõdunennt (vSvormaasro) cn, aga kui komitee kõiki neid küsimust arutama halkab, siis ra kunagi oma iStumiStega lõpule ei jõua." NähtawaSte ei seiStnud aga osi tvist mitte iStumiSteS. vaid selles, et lõpuks kui ka hilja kohatised olud ometigi selgitatud saakfiwad. Kuid küsimus kustutad! paewakorralt.  Tähendadi, et waja oleks, jahiõiguse omanikka kohustada' talupoegadele selle eest tasu maksma panna, mis jäneSsed ehk muud metsaloomad  kahju teinud. Jaoskond leiab, et seda weel .waja ei tunta olema " Ja jaoskond kui ka selle järele komitee leidsiwad, et ka kõikZjärgmised  küsimused tema wõimu piirlonda ei käi- rahwa hariduse tõstmine, tvaeSte eest hoolitsemine üleüldisel maakaSsa kulul, selsamal kukut kihel» konna arStide, ämma emandate ja loomaarstide ametisse panemine, walla magasinide kaotamine, põllumajanduse järelkuulamiSle kontorite asutamine keskkohtades, keeldus, et ilma walla lubata walla piirides kõrtsist awatud ei saaks j.ne. Kõik need wäaa tähtsad küs mused jäeti arutamata .. Ruttu tehtud, pääafi aga Baltimaa parunitele, et see nende kohta häSti on tehtud, et nende «kõdunenud* eeSõ gused, mis neile aga ometi mi lõbusad on, puudutatud ei saanud. Koguni teisite näitasiwad endid sellepoolest sisemise Wenemaa lomiteed  üleS. KreiSlomiteede esimeeste keskel leidus õige palju neid, kes sugugi ei kohkunud, laialisi küsimusi päevakorrale wõtmast ja arutamast Sedasama oli lo paljude kubermangu komiteede ja kubermangu mõisnikude  esimeeste poolt märkada Niisugust asju mis rahwale waStu meelt on, võtstwad rüütelkondade esimehed harvaste ette. Kuid Baltimaal ei olnud ülsli rüütelkonna stmeeS sille poolt, et need kõdunenud eesõigused ja wananenud wormid ära kaotatud saakstwad, mis rahwale nähtavat kahju teevad. Toimetusele saadetud raamatud. St Peterhurgi Ewangeli nsuliste Eesti Noortemeeste SeltS. Seltsi esimesed wiis aastat Noortemeeste  seltsid terwes ilmas. KuidaS „Kalew meheks kaswis,"  õp N. Kallase kõne 35 lehek. Põhja-Liiwimaa wäljqweo tapamaja Tammel.  Tartu ligidal 32 lehek Odaw rahwa raamatukogu M 3, Kahekordne ar- MNStuS. 23 lehek hind 10 kop., Narwas J. E. Meigase kulul. Loomatoidu naarid, nende tähtsus ja kasvatamine 42 lehek. hind 20 kop. Kirjawastused. saaäetuseä tarvitasime, kiri tuli kali - LL-L. tarvitasime niisama, bää kui pääseb; juurõe lissäa ei luba praegune aeg mitte wiõagi. Lebes. kobkem ei ilmu teie pikast kirgast, kui uäetv. Räsime veel: Las olete ise ka mõtelnuõ mis kirjutate, või teete seõa mõne teise kömioa psäle eõasi? soovime, kui linna tulete, selle üle suusõnal pikemalt rääkiõa. HB»L. Lus koertele suurem eesõigus antakse kui meestele, sellest ei suuäa paber miõagi vastu võtta. Aekeõ, kes sellest aru ei suncla saacla, oma ettevõtte ja pirisegu kui parwuü su> visel sMI vaese verise bvbase kaela ümber. L. Li ole ajalebele kobane. sõuumeõ täbtsuseta. „matuse  platsiõega" ei ole wiõsgi toba, iseäranis vüüõ, kus wajanõuso webeõ Lesti aluseõ vv ära õõnistsvuä. k 12. Sakala 1903 )jos»o,«»o !S tlSpr» ISO3 rv^,. WaStutaw toimetaja ja väljaandja A Peet.