ainult sel ?irral, kui neid ei ole, sedasama usku ilmalikkude kooliõpetajate hoolde. 15. ja 16. Käiwad muhamedlaSte ja lamalaste kohta. 17. Püüle nende käseme ka teisi Meie poolt kinnitatud ministrite komitee otsusi minema aasta detsembri-kuu 12. püsival antud käsukirja kuuenda punkti täidesaatmise  kohta teoks teha. Selle täidesaatmiseks ei jäta Walitsew Senat tormilisi korraldusi tegemata. Aiguskirjale on Keisri Majesteet Oma käega alla kirjutanud ~Nikolai." TsarSkoje Seloos, 17. aprillil 1905. Suur lamp põles. Aga herra kui teie mind ja minu juttu ci usu, siis pärige ometi herra Tartineau kaest ka järele. Tema käis ka eila õhtul siin toaS ja nägi herra Kammasot nõndasama hästi kui minagi! Herra Tartineau? Kuidas tema siia sai? Mina olin päewal, kui ma jääl käisin teda palunud, et tema õhtul, kui klubisse läheb, minu juurde mind ühes wötma tuleks, seletas itaallane. Ja, tema käis kella poole kümmne ajal siin? küsis herra Barrot. Kellu oli waesi kolmwecrand kümme, tähendus Jean. Ja tema käis ka siin roas? Jah, tema oli ka siin sees. Kas teie temale ei ütelnud, et herra Kammaso haiglane oli. Teener raputas pääd. Herra Kammaso oli mulle ütelnud, et tema kõige parema meelega herra Tartineau tulemast ära keelaks, selle pärast, et temal wäljakannatamata pääwalu olcwat. Et tema aga herra Tarüneaud pahandada ei tahtnud, pidin ma, herra Tartineau tulekul waatama tulema, kuidas temaga lugu on ning alles sel puhul, kui tema siis ehk magama pidi uinunud olema, pidin ma herra Tartineaule tema haigusest rääkima ja teda paluma ilma herra Kammasota minna. Herra Tartineau tuli siis teiega ühes siia tuppa? Jah, meie käisime seltsis siin. Ja, nägite mõlemad, et herra Kammaso siin magas? Üsna selgesti! Herra komissar, kutsuge herra Tartineaud kõne traadi läbi siia, ütelge temale, et ma teda õige pea tulla palun, Madon täitis silmapilk käsku. Wiie minuti järele oli tema jälle toas ja waewalt pool tundi hiljem peatas tõid herra Kammaso korteri ukse ees, millest herra Tactineau kiirel sammul majasse ostus. Herra Tartineau oli peenikese, toreda olekuga, arwata wiiekümmne aastane ja kõiges linnas kui läbi ja läbi tuntud auumees  kõigile tutlaiv. Kui prokurör ka teenri tunnistuse üle kahtles, herra Tartineau ütclused oliivad aga ilma kõige kahtluseta õiged. Kõige ilma ivaranduste eest ei oleks herra Tartineau tõlt salgama hakanud. Põnewusega ootas herra Barrot siis selle pärast ka tema tunnistuse pääle. On see tõsi, herra Tartineau, et teie herra Kammaso't eila õhtu! siin toas sohwa pääl magama nägite? Jmestledes jäi herra Tartineau pärani silmadega prokuröri otsa waatama. Mis see küsimine tähendab? päris tema wõõrastadcs. Seda saate pärast juba kuulda. Enne wastage aga minu küsimise pääle. Kas nägite ja teate kindlasti, et see herra Kammaso oli, kes siin toas sohwa pääl eila õhtul magas? Üsna kindlasti tean seda, wastas herra Tartineau kindlusega. Mis kella aegus see oli? Kui mina majast wälja astusin, lõi tornikell  just kolmmeerand kümme, ning, mina tõmbasin sellepärast just oma taskuuri ka wülja, et neid wõrrelda. (Järg tuleb.) Sõda. Lahingu wastu «valmistamine.  Suuremaid lahinguid ei ole wiimasel ajal ette tulnud ja paistab, nagu soiguks terwe sõjategewuS kaugel Mandshurias.  Aga see pole nõnda. Niihästi wenelased  kui ka jaapanlased walmistawad endid hoolega lahingu waStu. Jaapanlased walmistawad  päaletungimifcks ette, kuna wenelased  Kuantschcnst ja Girini wahel wapraSti wastu tahawad panna. Nagu sõjowäljalt tulnud sõnumid könelcwad, seada kindral Linewitsch sõjawäge korda ja ehitawat kiiresti kindlustust, tehtawat külasid kindlaks  ja seadetawat batareisid üles. Ka ehitatawat sääl teesid ja olla kerge raudtee  malmis tehtud. Niisama nagu me «elasi d, walmistada ka jaapanlased endid lahingu wastu: Peaaegu  olla kõik augud, mis Muldeni lahing lõi, uute meestega täis täidetud. Jaapanist saadetawat kiiresti sõja- ja toidumoona ning mehi MandshuriaSse. TagawarameeStest seadetawat 6. ja 7. sõjawäge kokku, mis kindral Hascgawa juhatuse alla antumat. Paale selle alustada nad iseseiswat sõja- tegewuse alust ja koguda selle tarbeks Telinisse sõjamehi ja kõiki söjatarwitusi kokku. Tolm olla juba mitmete raudteede  ja sadamatega ühendatud. Lahingu cttewalmistust raskendada nüüd kemade algus, mil teed põhjatumad ja mudased on, nii et wõimata on suurtükka ja moona moorisid ruttu edasi saata. Ka takistada kewade tulek luuramisekäikusid ja sõjawägede  edasiliikumist. Wiimastel päervadel on Wene eesmäed, milledes mitu tuhat meest seisawad, wenelaSte  paremal tümal juba jaapanlaste pääle hakanud likkuma. 10. apr. wõtsiwad nad jaapanlaste käest Tsintsjatuni ära. Jaapanlaste käes on tugcwasti kindlustatud Tschantafu, mille jaapanlased warSti käest ära annawad. Lääne pool raudteed tungiwad  Wene mäed lõuna poole ja sunniwad jaapani. Kaijuanjani poole taganema. Ka pahemal Wene mäe tiiwa! wältab elaw tegewuS edasi. Hamalini kõrgustikul tuli wõitlus ette ja jaapanlased tagancsiwad Usanlousse. NähtawaSti seisawad jaapanlaste  pääjõuud Tclini juures ja nad saadawad suuremaid wäesalkasi Girini poole. Berlinis, 19. apr. Asja seisukorra kohta sõjawäljal kirjutab „Lok.-Anz." : Jaapanlaste  edasiminek on nühtawasti seisma jäänud. Kindlasti wõib arwata, et Jaapanil nõuu on oma edaspidist tcgewust selle järel sisse seada, kudas merewõitlused kujunewad. Wene laewastiku otsustaw wõit wõib woimalikul  korral jaapanlasi sundida ärawõetud maalt lahkuma. Polkomnik Gädke leiab, et selle järel, kui Linewitsh ülemjuhatuse oma kätte on wõtnud, Wene ratsawägi rohkem liikumist ja südidat tegewult üles näitab. Selle wascu ei awalda jaapanlased mingisugust eiiewotte-waimu. See on tunnistuseks, et nende kaotused tähtsad on. Wenelaste kaotused on «väiksemad, kui seda warcm arwati. Mai - kuu wõib kõige kibedamaks  kuuks terwe sõja jooksul saada. „Wiener Allgemeine Korresp." arwab, et laewastikkude kokkupõrkamine ainult Tsufima saare lähedal wõib tulla, kus kuulu järel Togo wiibiwat, wõi ehk Wladiwostoki lähedal. Okuma kõne. Rahwasaadikute kogu edulise erakonna esimees krahw Okuma oli haawatute eest hoolitsemise komitees kõne pidanud. Oma kõnes teatas Okuma, et terwe sõjategewuse ajal 200—300 000 meest haawatuid ja haigeid olla. 50,000 meest olla surma saanud ja haawadesse ära surnud. RahwaS pidada sõja edasipidamise  tarwis malmis olema. Okuma awaldas lootust, et sõjategewus jaapanlaste  isamaa-armastust ei kõiguta ja jaapanlaste  otsust, sõda nõndakaua edasi pidada, kuni hüä lõpp kätte jõuab, ei muuda. Kaehtus kindral Stösseli wastu on läbiwaatamisel. Stösseli pägsüüks arwatakse,  et ta oma wõimupiirist üle on astunud. Temal kui Kwantungi poolsaare sõjawügede komandantil ei olnud mitte õigust Port Arthuri kindlust ilma kindluse komandanti Smiruowi nõusolemiseta «vaenlase  kütte anda. Kindral Linewitschi telegramm 16. apr.: ZO. apr. läksiwad kaks meie jaoskonda  ühel ajal Tunhuasjanisse ja hakkasiwad  sääl olema «vaenlasega wõitlema. Jaapanlased löödi «viiest seisukohast wälja ja nad taganefiwad ära. Meie wötfime TunhuaSjani ära. Sõtjasast. Erateadete järele tahta 2 Jaapani mäge ida poolt raudteed wenelasi Maimakai, Kuantschensõi ja Bodune kohalt ümber piirata. Möndasugust. Kudas manaks elada? Seda küsimust harutab Inglise ajaleht „Grand Magozine" ja nimetab terwe rea meel praegu elawaid wanu mehi, kes weel hää Urwise juures olla. Kõige nende suurte meeste eluwiis olla karsk ja tagasihoidlik, sellepärast olla neil kõigis wanaduses weel hää terwiS. Lord Gwydr, 9S aastat wana: Ei suilseta ja teeb iga päew mürske õhu käeS kehalikka harjutusi. Lord Grimthorpe, 88 a, wana: Ei suitseta, karsk söömises ja joomises, teeb kehalikka harjutusi. Karl Nelson, 82 a. wana: Ei suitseta, tõuseb wara üleSse ja läheb õhtul wara magama; ei tarwita ühtegi arstirohtu. Sir Huggins, 88 aastat wana : Ei suitseta, sööb wühe liha, joob piima. Sir Drinkwater, 82 aaStat wana: Ei suitseta. Teeb kehalikka harjutusi ja magab seitse tundi öö-päewa kohta. Prohwessor Mayor, 81 a. wana: Ei suitseta, taimetoitlane, tõuseb iga hommiku  kell 4 üles. P. Frith, 86 a wana: ei suitseta. Sööb kaks korda päewas ja teeb kehalikka harjutusi. G. Danis 82 a. w. : Ei suitseta. Teeb kehalikka harjutusi. Sir Haden, 86 a. w.: Ei suitseta, magab seitse tundi, sööb wühe liha ja joob wühe weini. Dötzer, 84 a. wana: On nende wanade meeste hulgas ainus suitsetaja, kahjatseb aga seda wäga ja ütleb: Kui ma kunagi ei oleks suitsetanud, siis oleksin ma weel palju tugewam. 17. Saarlane 1905