Kui Ühe ja sellesama metsatüki päSle enam kui üks ostmiseks soowi awaldab, siis saab nende wahel enampakkumine toime pandud ja metsatüki  omanikuks saab see loetud, ks rohkem pakkus. Juhtumise korral, kui metsatüki pääle, mis müümise alla tuleb, ainult üks pakkuja on, siis võib ta metsatüki omanikuks sellesama hinna eest saada, mille alla metsatükk tatseeritud oli. Kesknädala õhtune post jäi hiljaks ja jõudis alleZ kell 11 oht. siia. PoSlisaadetusi oli seekord pääle 50. puuda ja toodi 4 «vankriga mag 10. hobusega siia. Kiirlalt Sest et arstiabi maal wäga tarwilii on, olsuStaS Kärla walla wolikogu 12. skp. Dr. Talwi!'uls toidukapitali kasudest 50 rubla ühekordseks abirahaks anda. Niisugune otsus on kõigiti asjakohane. Toidu kapitali kasudest maksetakse iga aasta õieti suur summa walla wigaSte ja wacSte ülespidamiseks. Kui selle kapitali abil nüüd ka arstiabi rahwale kättesaadawamaks tehakse, siis saab edaspidi «vististi mõnigi wigane wallal wähem toita olema, sest et arstiabi õigel ajal mõndagi «vigaseks  jäämise eest hoida wõib. —s. Pärnu WastaStiku Krcditühisuse töö laieneb päew päcwalt rõõmuStawal wiisil suuremaks. Kuna jullkuul alates esimese kuu läbikäik umbes  30,000 rbl. oli, kaSwaS see päew päewalt suuremaks ja 1. jutist kuni siia ajani on läbikäik  400,000 rbl- olnud. „Post." Häädemeeste! t. „Jsam." kirjutab: „Olegi" surmasaanud meestest on 3 ülesleitud. Nende päewade seeS leidis kohaomanik P. Bernst.in  mere rannas ~Olegi" 1. masinisti surnukeha.  Tema taskust leiti raha 41 rbl., mõned adressid ja tunnistus, et ta on soomlane, Wiiburgi linnast pärit- Traaditeel tsatuse päüle ilmus leinaja abikaasa suurema pojuga surnule järele ja wiis ta ära kodumaale. Abikaasa kurwastus on ütlemata suur j 3 mäikest last on ilma isata jääu? d ! Kadunud on 110 rbl. kuus teeninud. Mõni päew warem leidfiwad süält ligidalt 2 Tahkuranna meest, keS mere äärde läinud weinilähkreid otsima, mida üks kroonu laewa eest suurtüki paukude all põgeneja Kihnu purjulaew enese päästmiseks mcrde pildunud, kapteni ja tüürimehe surnukehad, nagu neid riiete järel otsustades selleks mõis pidada. WiimaSte  taskust ei leitud midagi hinna «väärilist, ei ka tunnistusi- Et kapten ja tüürimees ilma rahata oliwad, seda ei suudeta siin uskuda. Riisutakse ju elawad kodsS ära, mispärast siis mitte surnud mere ääres! Armutakse et tunnistused  on ära häwitatud- Ka leiti nende ligidalt paat ilma aerudeta- Tohtri arwamiss järele ei ole nad mitte uppunud, waid külmast ära «võetud. ArwatawaSti on nad paadiga merel ümber uitanud, kuni surma saanud, ja pärast paat ümber läinud. Et nendel korgi mestid ümber on olnud, fiis on surnukehad weepinnal  seisnud- Teine purustatud paat leiti Orajõe kaldal ilma meesteta. Need wacsed puhtamad süäl wist küll kewadeni l Tartust. Postimehe päätoimetaja eanä jur. Z. Tõnisson on oma matjamaa teekonnalt koju tagasi jõudnud. Eesti Kirjanduse SeltS peab oma wiicndat  üleüldiStift koosolekut Tartus 2. ja 3. januaril 1909. Paale harilikkude aruannete ja walimiste seisawad päemakorrat õigekirjutuse harutused, mis augusti-luus pooleli jäiwad ja ülewaatlikud arwuStvsed 1908. aasta kirjanduse kohta mitme asjatundja seletaja poolt. Ka kõned ei puudu. Nii tohib küll loota, et seegi koosolek mitte ainult ligitonnost, waid ka kaugemalt  EeSti kirjanduse sõpru kokku toob. Täielik eeSkawa ilmub warsti ajalehtedes. Ajaloo-toimekonna awalik koosolek, mida 21. «owembri kõneõhtut kuulutati, jääb aga ettetulnud  takistuste pärast sel nädalal pidamata. Ltginewad pühad tömbawad muidugi osawõtmist teisale. Uuel aastal aga loodab ajaloo toimetond  seda sagedamini kõmshtuid Loime panna wõiwat. „PoSt." .Postimehe* jürcle o« Tartus u«S koleraSfe  haigeks Mmiue ette tutvud. Endiseid haigeid olla praegu kolerahaigemajatz weel 12 pöetamisel, kelle tenvise seisukord õige rahul- Ma? olla, Lätimaalt. Riiast. Nishni-Nowgorodi kubermangu rahwakoolide  inspektor riiginõnnik Salipajew on Liiwimaa  rahwakoolide direktoriks nimetatud. Liiwimaa mõisnikkudekogu on otsustanud Peeter Suure auusawba eeltööde hääks, mida Liiwimaa 200 aastase ühenduse mälestuseks Wenemaaga Riias ehitatakse, mõisnikkude kassast 3000 rubla lubada. Küsimus selle üle, kui palju maapäcw selle auusamba ehituseks üleüldse määrab, tuleb alles 1909. aastal harutusele. „PM-" Kaugemalt riigist. Peterburist. Nagu ..Birsh. Wed," teatab, annud söjakohtu prokurör 13. detsembril KowolenSkite  asjas kohtuotsuse pääle protesti sisse. Õigusetunne nõuda waljemat karistust. „Pwl." Uued postmargid. Posti ja ielegrasi pääwalitsus  paneb 1909. aasta algul uued 7. ja 4. kopikulised uue wiist järele walmistatud margid käima. Tulekahju. 13. detsembri ööl põles Peteburis  Nowo-Sampsonijswski riidewabrik ära. Kahju 1,000.000 rubla. KOO iöölist on ilma tööta jäänud. „PoSr." Kelmused raudteel. „Rostow. West." teatel on Wladikawkasi raudteel Länawu aastal kuni 1. now. kaupade wargufi ja kaduma  minemist ühtekokku umbes 1,100.000 rubla wäärtufes korda saadetud s. o. umbes 4500 rubla päcwaS. K" Kupongide warguse kohta wõlgade kustutamise  kommisjonis. Praegu on selgeks tehtud, et tupongifid enam kui 200.000 rbl. wäärtufes  Varastatud on.  ametnik  SlawinSki, kes 30 rubla kuus palka sai, on omale Moskwa lähedal mõisa ostnud. Kommisjsni ülemus on nende päewade sees annud, et kõikidelt kommisjoni teenijatelt passid ara tulewad wõtta ja nende waStu tunnistused  anda, et passi omanik kommisjonis ametis on. Selle läbi tahetakse süüdlaste põgenemist  takistada, kui neid teenijate fess peaks olema. „Jsam." Mosktvast. Wastupanek politseile läbiotsimisel.  Kümme wersta Msskwost, Lossinõi Ostrowis,  Mojkwa Arhangeli raudtce-jaama Mõtishtshi  lahedal taheti 13. dets. ööl politsei poolt WlaSjoNi sume majas läbiotsimine toime panna. Politsei ametnikud ei saanud weel sissegi minna, kui teisel korral olewa korteri üürnik lukusepp Sidorkin neile waStu tuli ja nende pääle laskis.  Politsei poolt wastati paukudega ja Sidorkin  sai käest haawatud. Wacwalt oliwad mõned politseinikud juba teisele korrale Sidorkini korterisse  läinud, kui keegi tundmata mees üles pööningule jooksis ja trepi awausest sissetungijate  pääle laskma hakkas, mille läbi keegi sisse ega seest enam wälja ei pääsenud. Wahe ajal oli salapolitsei ülem Makri 2. strajhnituga Mõtishtshist läbiotsimiselt tulnud ja tahtis seesolewaid politseinikka wabsStada, kuid waewalt oli ta paar sammu trepist üles astunud,  kui umSLi tuld andma hakati, misläbi ohwitjer põsest, strashnik aga kõhust raskesti haawata sai, nii et ta waröti hinge heitis. Makri sattus niisama piiramise seisukorda nagu teisedgi seeSolijad politseinikud. WarSti selle püüle ilmus Moskwast weel hulk politseinikka, ratsa» kui jalamehi, eMstele appi, Maja pääle anti mitu kogupauku ja katsuti uuesti sisse tungida, kuiv Vastupanija hakkas jällegi tuld andma, nii et 2 politseiülemat haawata saiwad. Seesolewaid politseinikka ei saadud muidu päästa,  kui murti alumise korra lagi läbi, nii et nad alles kella 4-ks hommiku wälja saiwad. Haawatud üheS Sidorkiniga saadeti Moskwasse  ja toodi jäält «eel uusi politseimehi abiks. Nüüd hakati hoolega maja pääls kogu» tuld andma, mis kuni kella 2 p, l- kestis. Siis jäi kõik waiiseks. Mindi sisse waatama- Wastu« panija leiti surnult, kuu! oli meelekohast ja käest läbi tunginud- Wastupanemisel oli ta umbes 80 browningi patrsni tühjaks lasknud. Nagu selgeks tehti, oli wastupanija üks neist kaheteistkümnest, kes .hiljuti raudteerongi kallal suurt röõwimist oliwad tahtnud toime panna ja kellest 7 ju warem kinni oliwad rvõetud. Tundmsta  kurjategija nimi oli passi järel Tshernow. „PM." Kiiewis on kolm surma otsust täidetud. Rostowis Dani ii. 13. s. k- stdufiwad Kutseawski külas 8 sõjariistus isikut wahid ja juhtumise kombel sinna tulnud preestri kinni, tegiwad nende käest ära wõstud wõtmetega kiriku lahti, löhkusiwad kaStid ära, wõtsiwad 1800 r. ühes ning läksiwad minema, preestrit templisse kinniseotult jättes. Tschernigowist. Sawitski. Huwi, mida Sawitski laiemate ringkondade seas on oskanud tõsta, on mõnes romanlise iseloomuga isikus soowi äratanud rööwliga kokku saada- Ühel sarnasel isikul, Tchemigowi „luutetajal", on korda läinud Sawitski laagrisse pääseda. Külaskäigu mõju oli aga nii suur, et mees poolsurnult tagasi tuli. Kõige päält pidasiwad rööwlid politsei salakuulajaks. Mingisugused wandega tõendused ei aitanud. Mees seoti puu külge ja taheti juba maha lasta, kui Sawitski pääst uus mõte läbi käis. „Kui sa nuuskur ei ole, aga luuletaja, nagu ise tõendad, siis loe meile oma salmid ette," käskis ta külalist. Ja kahekümne püssiraua wahtimise all pidi „ luuletaja" oma salmisid lugema. Wist ka ööpikul ei olnud kergem kassi küünte wahel kiituselaulu laulda. „Weel, weel! nõudis Sawitski. „Jga luuletaja  peab hulka kõiksuguseid laulusid luua mõistma.  Aga kas ei ole sul midagi lõbusat, midagi päswasündmuSte kohta käiwat?" Warsti oli „luuletaja" oma tööde tagawara otsas, aga õnneks oliwad nad ka rööwkfi ära tülitanud- .Luuletajal" kästi ka SawitSki ja tema seltsimeeste auks kiituselaulu luua. .Luuletaja"  käed lasti lahti, anti pliiats ja paber kätte ja kästi rutem kirjutada, .muidugi oa aeg ankrud üles tõmmata." Teadmata on, kui hästi püssitorude wahtimise all luuletatud salmid kõlafiwad, kuid SawitSki jäi wist kiituselauluga rahule ja ajas .luuletajaga"  wühe aega armulikult juttu. SawitSki olla nimelt ütelnud, et tal Tschernigowi  kubermang juba igawaks on läinud, sest siin olla kõik kohad läbi käidud. Politsei olewat ka wäga sniue, mi et oma vsawust kellegi juures näidata ei ole. Päälik lubas peagi Kiiewi kubermangu minna ja .emakest  Kiiewit" waadata. .Kas teate, see metsas elamine on juba ära tüütanud," lisas ta juurde. .Tahaks wähe weel kulturat maitsta, ooperil ja teatris küta." H 5 9S Saarlane, 908 Suitsetage sinul! peeneks lõigatud, V»-ja Vs. naelalistes pakkides, märgiga „Rebane", ~ pressitud, Vr. naelalistes pakkides, märgiga „Must leht", peeneks lõigatud ja V»- naelalistes pakkides, märgiga „H»sar" (Punane mees), peeneks lõigaiud ja Vs. naelalistes pakkides, märgiga ~Kasakas" (Must mees), lil, pressitud, 1 naelalistes pakkides, märgiga »,Must leht". kuuukstk tadakaivalirili Riias, asut. 1788 aastal.