kohe Kampünasse partsi maha ja läks nende hulka. Ühe ainsa täie laenguga paugu järele, mis linna alumise jao püüle lasti, tõmmati kohe walge lipp ülesse ja terme Bahia linn andis ennast Me Peiksoto aBs. Kellu kaksteistkümmend oli kuberner Aampiinas juba kinniseotult admiraali laesa lael ja kellu ühe ajal kõlkus tema, kes weel eile kõigewägewam mees terwes ümbruskonnas  olnud, selle sama laewa sume raa küljes- Silmapilgul kokku astunud sõjakohus  oli teda surma mõistnud ja selle otsuse kohe täide saatnud. Weel enne õhtut oli h rra Moreira täies mundris admirali laewa MLI, kus temale efimise ohwitseri koht määrati. Ta tuli admiral Reis ja mõne teise ohwitseriga  Sidoma Mk, et meiega Jumalaga jätta, proua Friast tänada ja oma abikaasat  ara wiia. Köit Branüm ohwitseriv tünasiwad kapten WslterSn tema mehisuse ja auusa meele eest. Nüüd wõeti kapten Woltersu paolt tõutatud  js maksetud shampanja käsile. Sääl tõusis herra Latserda püsti ja i.adusiaS, et tema ja proua FriaS pruutpaar olla. K«S Meeste julgus ja mehisus paigast ära ei saa, aitab sagedasti nacStcrahwa tarkus ja kamalus, «Süda kui meie kõik seda täna näinud oleme, ütles tema. Sellest selgub nüüd, et inimesesugu ainult siis oma täielikule kõrgusele jõuda wõlb. km mees js naene oma jõu ja tarkuse  kooselamiseks kokku liitwad. Selle mitte enam uue aga ometi igawcSti õige teona põhjusel olen mina proua Friassclt tems Ntt palunud, «ida tema mulle minu õnneks ka Mitte keelnud ei ole. Sarnast lõpp» olime juba ammugi ostnud  ja olime nüüd ka kõik ftlle üle wäga rõõmsad. Mis piduStasime nüüd peaaegu terwe öö edasi. Kõik laeivarahwas, isegi kütjad ja laewapoisid, peeti herra Latserda kulu pääl ülal. Aga ka terwe Bahia oli täis rõõmuhõiskamist, pillide häält ja püsside paukumist wõitja Peiksoto auukS. Kahekümmnenelja  tunni eest oliwad needsamad inimesed Kanpiinvaöscle wastu hõislamid. Ka meie konsul oli admiral Melloga ühes Rio de Imeirost siia tagasi tulnud. Ka tema seletas., et proua Friasse plaan ja nõuu kõige õigem olnud. Oleks tema siin olnud, ehk enne admiral Mello tulekut  tagasijõudnud, ei oleks see mitte tema wõimuses seisnud, herra Moreirat päästa. Saksa konsulina ei oleks temal mitte õigust olnud Brasiilia walitsuse asjade sekka segada ja herra Morcira wäljaandmift kcelda. Temal ei olnud õigust otsustada, kas herra Kampiinasss tegu, kelle käes fedakord ülemwalitsus  oli, õige ja seaduslik wöi mitte. KaksküNmendneli tundi hiljem sõitsime Riosse. Rio de JaneiraS wõttis meid president Peikwto auusasti waslu ja lutsus meid enese juure pidusöögile, püälcsclle saime meie, kapten WolierS ja kõik Sidonia ohwitserid tema käest auutähcd rinda. Pea selle järele olime meie ka herrs Latserda ja proua Friasse pulmas. Herra Latserda tegi meile oma pulmade mäleS< tusekS wäga ilusad kingitused. Mina sain tema käest kalli kuld taskuuuri, mille sisse selle tähtsa paewa nimi, kuupäew ja aasta number lõigatud on, millal proua Frias oma karvalujcga herra Moreirat surmast päästis. Lõpp. wõimalik on. aga. snsgi ei ole sim wccl takistused kauaeltgi nii suured, et see kedagi wiijapuude kaswotusest ära hirmutada wõiks. Meie kliima on mitjapuude kasumiteks üsna wäga HSS. Meie juures on ju ka witjapuude kaSwatusc jutu küllalt selgesti silma paistnud. On külla!: nähtud, et iius, täieliku ja korraliku krooniga wiljankas õunapuu hääl kaSwui S ivakka õuni andis, mis kui neid paraja hinnaga, A rubla wakk ära müüdi 15 rubla wülja tegi. See on aga ühe ainsa puu Mall. Kes nüüd omale ühe lcrwe -vakamaa suuruse maatüki täie niisuguseid puid istutanud on, kuhu umbes sada puud pääte mahub, siis wõib see nendest ühe ainsa aastaga lõttö rubla sisse wõtta. Muidugi mõista, ei wvi suuremas kokkuwõttcü, lenve aia päält mitte nii suurt saaki toota, sest kõik puud et paisu oma krooniga nii suureks ja laiaks, oga siiLgi on praktikaiikuli ara proowitud katsete wara! selgeks tehtud, et korralikult haritud -viljapuu aed kõige paremast põlluwiljast mitu korda oma anni poolest üte käib. Tuleb küll ka ette, et iviljapuud mõnel suwcl äpardawad ja tükati kchwamat saaki annawad, oga sedasama tuleb ka põlluwitjaga ette. Muidugi teada, peab niisugune aed, kust meie täit saaki tahame, korralikult asutatud ego raskem, kui põlluharimine. Ma ei taha siin nüüd küll mitte seda ütelda, et põlluharimist laita wõi hatwaks teha; see on ju nagu lscencsestgi igal põllumehel pääafi ja «UopmSe istutamine esiti ainult hooli, harimist ja kulu nõuab ja mitte kohe saaki andma ei haka, kuna põld aga kohe oma täit saaki kätte jagama hakkab. Selle asemel wõib aga nii kaua jälle wilja puude Ivahe! keedu wi! ja kaswatada, kui puud alles noored on ja keeduwilja mitte eneste all ära ei marja. On oga puud juba nii palju kosunud, et nad oma trooni oksadega teiste wiljadcle tülikaks saamad, siis ci kohku nad, oma anni poolest ka mitte enam põllu wlljast tagasi. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 6. mail. Kõrge Keisri H erra sündimise pnemal, peeti kohalistes kirikutes  jumalateenistust, majad olimad lipuehtes ja õhtul pöiesiwad iluiuled. Endine Saaremaa kreisiülcm õuenõuunik  J. KaSsatsri, kes neljaks aastaks politsei ülemaatllfe alla pandi, on Riiast ära kadunud.  Politseiwalitsus palub tema elukohta üles anda. Muhumaalt. Wäljarändami  s e st. Meie saarelt mõtlcwad tänawu kewadel jällegi üle paarikümne perekonna Amurimaale Wladiwostoki linna lähikonda elama asuda. Juba mõned nädalad tagasi laksuvad neli meest selle! otstarbel ees ära, et kohad wälja waadata, kus tulewikus elama asuda wöikS. Nii pea, kui saadikute käest aru tuleb, algawad nende siia jäänud perekonnad ja teised minekut; ametliselt poolt on selleks juba luba käes. Nagu teada, pidada kroonu omalt poolt ka sinna sõitu kergendama ja sääl esimeseks asumiseks  raha laenama, mida aga pärast, —- muidugi teada, kui juba asuma on saanud > — tagasi maksma peab. Nagu ennemalt  paaril aastal seana rändanud elanikkude  kirjadest naha, anda kroonu iga mehe hinge pääle 15 dessatiim maad. Et kroonu omalt poolt sinna sõitu kergendab, selle tõttu on juba paar aastat meie saa- reit ja ka Suure- ja Hiiumaalt mõned perekonnad sinna rändanud õnne otsima, aga kas nad õnne säälgi leiawad, on wäga küsitaw. Pärnu priStawil hra Fuchs'il läks korda waleraha tegijat kinni tabada, keS juba mõni pacw siin oma tehtud rahast wälja laotanud oli, nimelt 10 ja 15 kopikalist ja ühe rublalisi, mida ta uurikapsli taolise karbikeses gipsi wormi sees kaunis osawasti tinast järele oli walanud. Jnrjetvist. Uus karskuse selts. Ninaküla karskuse seltsi „Päikese' („<lo.iiillmno") põhjuskirjad on sisemiste asjade ministeriumi poolt 28. märtsil kinnitatud- Tallinnast. Tallinna Eesti seltside ühise maja ehitamise asi on nüüd seega suure sammu edasi jõudnud, et linna wolikogu oma wiimasel koosolekul platsi selleks hinnata lubaS. Iseäralise rõhuga tahaksime  seda ütelda, et wolikogu Eesti seltsidele  ühelhäälel seda lubas. Sellest wõime näha, et Eesti Leatre asja korraldamist ja seltside edenemist üleüldiselt soojalt soowitakse,  mis siinseid Eesti seltsisi agarale tööle peoks üleskihutama. Teine tähtjas asi on see, et wolikogu kahe uue algkooli asutamist otsuseks tegi. Koolid asutatakse Keisri Majesteedi mulluaastase  Tallinnas wiibimise mälestuseks. Rakwere ülema talurahwa kohtu presidendi  palme püüle on nimetatud kohtu maja läheduses olew monopol nr. 22. kohtu istumise päewadel kinni. Huwitawa 100 awaldab kohaline Wene leht Tapalt. Neil päiwil leidnud Tapa jaamas masinist Reimann wedurit puhastades weduri alt ühe mehe, kes Tululikud juhatused. Wankri-määre. Siit ja säült kuuldub kaeblusi, et kaubal olew wankri-määre aeg ajalt ikka halwemcks minna. «Vabrikandid püüda «võistluse tõttu ikka odawamat ja raskemat määret «valmistada,  milles raswa ehk õlijagusid wähe, seda enam aga peenikeseks jahmatatud gipsi, kolofoniumi jne- jne olla. Muidugi täidab niisugune määre wäga halwaSti oma otstarbet: mõne penikoorma sõitmise  järele hakkab wanker kääksuma ja telje ümber on kuiw, peenike mustuse kord gipsi ja kulunud rouajaod. Teadagi kulutab sarnane määre tublisti wankrc telge ja pussi. Sellepärast on mõned põllumehed niisuguse wabriku-müäre tarwitamise koguni körwale jätnud. Selle asemel tarwitatakse raudtclgedega wankri müareks masina õli, koduste puutelgedega wankrite määret «valmistatakse nõnda, et puutörwale mafina-õli hulka segatakse. Kes tarwitanud, on samase määrega kõigiti rahul. Mõned segawad ka wabriku määrele õli hulka ja kiivamad seda fiiS paremaks. Et sipelgaid mesipuudest eemale hoida, selleks tuleb mesipuu ümbrusesse soolast  mett pritsida. Ühe õlleklaasi mee pääle «võetakse kaks kuhjaga theelufika täit soola. See sipelgate mesipuudest eemalhoidmise abinõuu on wäga hää. Naljaks. Luuletaja: „Noh, toimetaja herra. mis Te minu kurbmängust arwate?" Toimetaja: „Tore! Iseäranis kurjategijaid olete üiipeenesti kujutada osanud. Sest isegi sõnad, mis nad rSSgiwad, on Varastatud!" M 19 Saarlane IW3