nimelt kui kaua keegi puumaa rentuik on olnud jne. Ka on nende talude suurust järele päritud. Neid teateid nõutawat, nagu kuuleme, sellepärast, et nimetatud talusid rentnikkudele ära müüa. Novembri kuus on MuhuS kolcra järele waatamine lõpetatud. Mustjala velsker hea Paiwel, kes sääl seda järelwaotamist toimetas, on juba ära tulnud. Saaremaa rahukohtukogu ei ole Kaarma-Suurewalla  kohtu uute ametnikkude voolimist mitte kinnitanud, sest et walimisel möaed hääled  wähem on olnud, kui seadus seda nõuab. Nnlsamadel põhjustel ei ole talurohwa osjade kommissar ka nimetatud walla wallaivalitsuse uusi ametnittufid mitte kinnitanud. Sellepärast tuliwad siin 14. detsembril s. a. uued wallakohtu ja wallawalitsuse ametnikkude walimised ette. Et esimesel walimisel seaduslik arw walijaid puudus, tuli sellest, et Sõmera, Sauera ja Wätta mehed walimisest mitte osa ei wõtnud. Nad ei taha mitte Koarma-Suurewalla küljes olla. Wätta mehed tahakstwad endid Pihtla ja Sõmera ning Sauera mehed Kärla walla külge ühendada. Nimetatud külade elanikud  armu  poolest umbes 79 hinge olnud küll wslimiss päewal wallamaja juurde kokku tulnud, kuis walimisest ise ei wõtnud nad mitte osa, waid waatanud ainult päält. Neid loetud sellepärast kui mitteilmunntekS ning talitaja on neid igaühte  1 rublaga trahwinud. Et aga teised -valijad,  kes esimesel walimisel koos sliwad ja keda u«beS 169 isikut on, nimetatud külade elanikkude tegcwuse tõttu nüüd teist korda -valimisele  ilmuma pidiwad, siis tohawad nemad nende  käest päewa ja tsetulutasu nõudma hakata. Kui see teoks peaks minema, siis tuleb räägita mate külade elanikkudel nende .kangus* kaunis kallis maksma. Neile olgu aga meelde tuletatud, et niikaua, kui nad Kaarma-Ssurewalls liikmed on, nad ka kõiki neid kohusid täitma peawad, mis seaduse järele wollaliikmetel täita on. Wastupanemine toob ainult kahju. Keiserliku Mereasjanduse  Seltsi Kurssaarc Haruseltsi  awamise koosolek 6. det- fembril. (Järg.) Edafi kirjeldab kõneleja pikemalt 12 punktis mid põhjufid, mis Baltimere purzulaewaStiku edenemist tokiStawad. Purjulaewastiku wähenemine  BaltiwereS on raskete mereasjanduse tingimiste  järeldus. Laewaehitamisele on sellepärast seisak tulnud, et hääd ehitusmaterjali saada pole. Metsa hinnad on liig kõrged, niihästi kroonu kui ka craomanikkude metsades. Kroonult on metsasaamine wormitäitmiStega raskendatud. Neil põhjustel lähemad kodumaal ehitatawad laewad liig kolliks. Puuduwad laewaehituse kohad,  kaitsesadamad, merckohtud jne. Wäljamaalt lacwadcvstmist takistab liig suur tollimaks. Oma kõne lõpul seab kõneleja nende puuduste parandamiseks  12 punkti üleS. Need parandusemõtted oliwad järgmised: Laewaehituseks peaks kroonumetfadkft  kroonutokfi järele puid antama, mitte krovnuhindamise (no järele, ja metsasaamine  peaks rutemini ning wähema wormitäitmisega  sündima. Riigiwülitsus peaks lubama wäljamaalt neid puust purjulaewafid oSto, mis robkem kui 2lill tonni kannawad. Walitjus peaks laewachitust chituSkohtade asutamisega toetama. Laewaehitajatele  ja purjulaewaomanikkudele tuleks laenusaamist  kergemaks teha. Tolliameti wormitäitmised  maja lihtsamaks muuta, sadama maksud odawamakS jätta ning üleliigsed malsud hoopis ära kaotada. Kaits-sadamaid tarwis asutada ning neisse fissesõitmiseks ka nendele laewad?le luba anda, mis wäljamaalt tulcwad. Meri kohtud ehk kõhtudesse mereosjade arutusel asjatundjad kaasistujad ekspsrtid kutsuda ning asjaajamist  rakulisemaks teha. Meremeeste sunduSline  kinnitus sissesevda, manuse, löowõimetule ja surma kohta. Meremehi wäcteenistuseSfe wöttes  merewäeSse panna. Baltimaades rannaõigust korraldada ja merekoolide muutmise juures tähelepanemist  selle püäle pöörda, et tezeliseS elus õppinud mäikese haridusega meremeestel wõunaluZ  ci puuduks mereharidus! saada. (Järgneb.) Aurulacw „George" pidada nende päewsde  sees Riiast fiia tulema. Hr. Jeromin. kes mõne aaSta eest Kurssaarest Eestimaa Kubermangu Walinuiesse, ametisse läks, os Kiewi kub., WaSfiikowa tinna politseiülewaatajaks nimetatud. E?maspäewal on Kaarma-Suurcwalla täiskogu Ml uuteks walla amemikkudeks needsamad  isikud walitud, kes wiimajel täiskogu pää!, mida ülemuse poolt mitte seaduslikuks ei tunnistatud, walitud oliwad. Sõmera, Sauere ja Wätta mehed wötnud seekord ka walimisest osa. --- Tänasel numbril on Kuresaare linna walijate nimekiri üheS. Tulewal aastal januari kuuS pühitseb näikeSte laSte kool 26 a. kestwuse päewa. Kaarmalt. sõbrad." Hiljuti seisin oma koolimaja trepil. Koolimaja tagant käib talitee läbi. Kaugelt hakkab juba kärme, wannetega ülesoolatud jutukaja kuulduma. Ligemale tulles näen: ree pääl istub weerand tosin mehi, kõigil pääd parajas „wintis"; hobune suitseb palamusest. Märjukene oli meeSte pääd segaseks teinud. Juttu oli küllalt. Muu seaS tuli ka kool arutuse olla. Kõigenoorem nendest, kellel wiinapudel taskust wälja itsitas, tegi kooli kohta jutuga aluStust: „Näe siin clabgi see nurjasööja. Saab oma kaheksakümmend rubla palka, oga mis ta ära tecb?" - Riidu", ütles teine, „mis sõuke siis siin teeb; soe tuba käes, küla orjaku teisele puud ka meel kätte, maksku wercst-waewast kallist raha, et mees aga toresti elada wõiks!" „Jah, ma olen seda ka ammu juba mõtelnud", arwaS kolmas. „Ega see siis nii suur raske ost ei ole, paar tundi päewaS koolitoas olla ja laste käest mõni sõna küsida. Ma hakkaksin ka hää meelega selle ameti pätile, aga ma ei taha teiste waewast elada." Enam sõnu ma ei kuulnud, sest et hobune meeste koormaga edasi tuigerdades lähema talu marju ära kadus. Eks ole mitmesuguseid mõtteid kooli kohta? Ja mis ime fiiS, kui niisuguste arwamiSte juures rahwakooliga «võõraemana ümber käidakse.  Kooliõp. Kaarmalt- Bcaaklift 13. skp.' pidas K. E. S. Waiwere HaruseltS Kürdu külaS, Anni talus pidu õhtut. «. Jamajast. Öösel waStu eSmaSpäewa on Kaun-.spää lähedal kahsmastiline purjulaew randa läinud. Laewamehed päästetud. Laewal oli peenikene  sawi prahiks ja ta on praegu mett täis. Tallinnast. Ajalehe trahwimine. „Virulase"  toimetaja M. Anije on Eestimaa kuberneri  poolt kirjatüki „Ametnikud seltsidest sülja" eest lehe 283. numbris 300 rublalise rahatrahwi  ehk 3 tuulise aresti olla mõistetud. „W." St. Louis'st Jllinoisiriigi (P. A. Ühisriikides)  söskaewanduses langes gaasiplahwatuse tagajärjel maa tööliste pääle. S 0 töölist on surma saanud. Senini on 9 surnukeha kätte saadud. Bareelonast. Terwes Hispanias on suur torm ja wihmasadu. Telcgrof ja raudteed on mitmes kohaS rikutud, mõnes kohas majad kokku langenud ja inimesi surma saanud. Washingtonist. Ntkaragua wabariigiS on Estrahj Saleija wägcde wahel lahing löödud. 900 inimest saanud surma, 2000 haawata. „Wrl.« M 93 Saarlane ISO9 sSWWWw MM»» k. H-WSUM, u ««SM IM?. S«M» ?«», - »UM, tMi.. »!»».««. M. Jõulu Pühadeks soowitan alandatud hindadega kõiksugu -WZ W würtsi kaupasid, LW c- ja »ri«ift ja Mnidcsl miaajid. Eitzseldt, WV Kauba aul ur I, turu kaewu wastas. Z siui-ss»si-s Lesti Selts. Z s s «Gsrsst Kõuru pützcrt, J 8 LS. dets. s. a. 8 Z Saksa Seltsi ruumides « 8 (end. Bürgerklubi saalis) « Z näitemäng 8 slöllga jsk"! « H Fischeri ja J Jarno nali « Z A waaiuses. Z J Lähemalt müürilehtedelt. 8 W»»»v»a«»»»»»»»»»»avsa«W Kasti mõisas müüakse tammepuid. Lähemaid teateid annab Kasti mõisa walitsus. Kasti mõisa piirides sn kõmasii ära keeltttd. MSisawslttsss. Äratamise kellasid, jöäuisknsid, triikimisemasmaid, lihahatkimise mast»M>d,  prarpanaifid, ksmwekkifid ZV k. nae!, jSalap»» komwekkistd, pähklaid, theed, kohwe, heeringaid, HSsd Wojkw» -a Surs- M SchönSsrg A Salmi magafiuis keitab wäljamüük kuni l. jauuariui t. a. Teadaaudmised. Ette tulnud juhtumiste tõttu annab Kures aare TuletõrjujatejSeltsi nõukogu selle läbi teada, et praegu maksma lepingu järele korstnapühkijad  kohustatud on igas majas üks kord kuus korstnaid pühkima. Et see töö täidetud, mille järelwaatamine  muidugi majaperemeeste oma asi on, seda tõendawad majaomanikud  oma allkirjaga korstnapühkija  raamatus. Kaebtusi ja muid awaldusi tuleb korstnapühkimise jaoskonna ülemale, aptegi-rohumüüja  hra A. JohannsouUe teatada. Potisepa töösid korstnapühkimise  juures ei ole korstnapühkijad  mitte kohustatud tegema. Tahawad majaomanikud neid ka seda tööd teha lasta, siis on selle eest iseäralist tasu maksta. Nõukogu. KMejost wõib. soada Sirvilauad 1910, Ploompuu ja Buschi jõulualbumid. Õpipoiss kohase haridusega, leiab kohta „Saarlase" trükikojas. Kuulutus. Kaarma - Suure wallawalitsuS kuulutab sellega, et laupiietval IS. detsembril 1909 a. kellu tt> homm. Kaarma-Suure wallamaja juures oksjoni wiisil sel kewadel merest leitud kuuse lauad ära müüakse. Lauad on Wätta karboni juures ja neid wõib sääl igal ajal näha saada, aga proowid on Kaarma' Suure wallamaja juures, kus neid müümise päewal näha saab. Kuresaares, 3. dets. 190 S a. Wallawanem J. Sai. Kirjutaja Kanawal. Kuresaare kiriklikud sõu. Pühapäewal, 20. detsembril. EeStikeeli jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Blohfeldt. Iga pühapäewa õhtul kellu Eestikeele pnblitund mersterahwaitele kiriku käärkambris.