teha. Awaldame siin ühe niisuguse kirja, mis meile auustawalt poolt kätte saadetud. .Kümme aaStat on mööda läinud, ilma et mingisugune keskkoht Eesti kirjamehi enam ühendaks.  Kadunud EeSti Kirjameeste Seltsi lugu ei lasknud kaua aega enam uue keskkoha pääle mõtelda,  seda enam, et üleüldine ole? niisuguse ettewötmise  edendamiseks waewalt tuetust jagada lubas.  Nüüd on aga uus lõunatuul jälle puhuma hakkanud. Kas ei oleks aeg käes, et meiegi uue kirjanduse keskkoha pääle mõtlema hakaksime, teise sõnaga: uut kirjanduseseltsi asutada katsuksime? Ma mõtlen, tulu ei jääks tulemata, kui asi mõistlikul  wiisil ettewöetakje. Muidugi mõista, tuleb minewiku õpetusi hoolsuste tähele panna ja põhjuskirjade  wolmistamisel punktist üles seada, niis ilmaaegu tüli püüaksimad seltsist kõrwale hoida. Muidu wõiksiwad endised pahandused endid seltsis jälle korrata ja see oleks halb. Minu arwamine on ometi, et nüüdsel ajal wähem tüli karta on sest ma loodan, et ajalugu oma jagu ettewötjaid on õpetanud. Nad on nii selgesti näinud, kuhu umbkaudu edasitormamine wnb. Wanad mälestused  ei tohiks nii hõlpsalt unustatud olla. Kirjanduse seltsi oleks meil aga hädaste tarwis. Ta tuleks meil umbes seda moodi sisse seada, nagu Soomes rahwa malgustuse selts. See selts laseb iga aasta mõnda tulusat raamatut trükkida ja saadab siis need raamatud liikmetele hinnata kätte, wöörad muidugi piaksiwad ostma. Ilmub seltsi kulul üle 5 raamatu, siis ei saadeta  Ingraamatuid mitte enam igale liikmele hinnata  kätte, kül aga wöib igu liige neid raamatuid  alandatud hinna eest osta. Niisuguse põhjusmötte  järele tuleks meiegi uus kirjanduse selts asutada." Kirjanduse seltsi puudus annab meil ennast mitmel wiisi! tunda. Arwamata sellest, et kirjanduse  seltsi mõju all Eesti kirjawnsid ühinema hakkaksiwad wöiks niisugune selts teadusliste rahwa-raamatute wäljaandmist tuetada, mida üksikud  kirjastajad ei usalda ette wötta; kõige suurem  kasu oleks rahwal aga kirjanduse seltsist selle poolest, et tema mõju all kirjanduse wäartuse arwustamine õiglasemaks lähaks, mille poolest praegu asjad hoopis halwad on. Kirjanduse sõbradel ou wäga selgesti see aeg meeles, kus Dr. M. Weske kõigi uute raamatute üle Eesti Kirjameeste seltsis aru andis, nendest häid soowitaS ja halbu laitis. Neid arwustusi wöis igaüks usaldada. Keegi, kes sel ajal Kirjameeste  seltsis avaldatud arwusiuste järele omale raamatuid nöuutas, ei ole kahetsenud. Mõni aasta paale Kirjameeste seltsi lõpetamist kurtis hra Grenzstein „Olewikus," et ülekohtused armastajad ajalehti piinawad: laseb keegi midagi trükkida, siis saadub tema sõber, kes sagedaste ise ei ole raamatut näinudki, kiidukirjelduse ajalehtedesse ja tarwitab kõike oma isiklist mõju, et „arwustus" ilmuks. Asi ei olekski wäga halb, kui sel kombel kõiki raamatuid kiidetaks, sest „kriitika" oleks siis ainult „reklameks" alandatud. Ilmub aga mõne teise ajalehe ringkonnast raamat, siis määritakse ja hurjutatakse seda nii. nagu piaks selle raamatu ostmisega igaüks suurt kuritööd tegema. Eesti rahwal on mitu kirjanikku olnud, kelle tööd senini  kõigi ajalehtede poolt kiitust leidnud. Kui aga mõne töösi trükis rahwale pakkuda, siis leidub  kohe isikuid. kes raamatut kölbmatakS tunnistawad,  ja leidub ka ajalehti, kes niisugusele möttewaSsingule ruumi annawad. Uue kirjanduse seltsi asupaik piaks kül Tallinnas  olema ja mitte enam JurjewiS. Loodame, et need, kellel see võimalik, uue kirjanduse seltsi asutamiseks tööle aStuwad." Lõpuks piame omalt poolt tähendama, et meil ometi vaga wäha lootust selleks on, et asi soowitawal fihil niipea edeneb. Just see. etmitte JurjewiSse" uut kirjanduse seltsi luua soovitatakse, saab wiStiste tubliks komiStamise kiwikS. Ja seesugune mõtete lahkuminek ajab, nagu karta on, terwe ettewõtte nurja. Kuid ka selle mõtte kordaminemise  tähtjuS on nii suur, et just sellepärast uskuda ei suuda, et see peagi korda lähab, liig palju on meil jonnakat erakondlust ja liig wäha tõsist awaliku ühistöötamise püüet! Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. Asi näitab seda laadi, nagu oleks jaapanlastel  paigal seismisest isu otsas ja nad hakkawad,  kuigi weel wäikeste jõuududega, siin ja saal paole kippuma. Wõib olla, on need ainult tugewamad uurimise-käiaud. wõib olla aga ka paljad ähwardused. Asjast arusaamist raskendab wiimastel päiwil ka see. et kohtade nimed se« gased ja kaardi pääl ülesicidmatad on. Üle' üldiselt pole wäg?de seisukorras weelgi suuremaid  muudatusi ette tulnud, aga seda wõib marsi sündida, näituseks kui jaapanlased meie pahema tiiwa wasm tugewamine tõotama hak« kamad ehk koguni ümbert minna püüavad. Wümasel juhtumisel on marshall Ojama söjawäe tõsine arw väga tähtjas. Wiimaste määruste järele on tema kolmes sõjamäes ainult 14 diwisivni, see on tegelikud ja tagawara diwisionid  ühes arwatud. Formosa wägi, kaks diwisivni suur, on nähtawaste mujale saadetud. Ilma nendeta on jaapanlastel 26 diwisivni. Kui marshall Ojamal ainult 14 diwisivni on, siis kus asuwad teised 12? Porl-Arturi all on wististe 6 diwisivni; ütleme, et neid saal ka 8 diwisivni on. Jääwad siiski weel 4 diwisivni  üle. Raske on uskuda. et nad terwelt paa sõjamäe seljataga asuwad. Wististe on aga marshall Ojamal rohkem diwisionisi, kui 14. Muidugi on siin juures küsitav?, kas Ojama nii palju abiwõgesi sai, kui ta nõudis, wõi mitte. Need küsimused on seni lahtised, kuni edespidised iojategewused selle üle selgust annawad.  Kui aga jaapanlased oma „pääle tormamisi"  üksikute brigadedega ehk ka diwisivnidega  ikkagi kordama piaksiwad, siis on see tun nistuseks, et nad oma, kui ka waenlase wägedele  seniks teatama! mõõdul „tõõd" tahawad anda, kuni Port-Arturi all otsustawaid järeldusi  kätte on saadud. Mukdenist tuleb, nagu «Birsh. Wed." sõnumesaatja  kirjutab, igapaew uusi vigesi. Ühes nendega tuleb Harbinist hulga viisil neid, kes oktobri kuu wõitluStes haawatud said, vaheajal  ära paranesid ja nüüd uueSti wõitlusesse  tahawad minna. Hiinlased teatawad, et jaapanlased Kuandjansani  ringkonnas suure küla maha põletasiwad  ja küla elanikud ära häwitasiwad. Selle põhjuseks poniwad jaapanlased seda asjaolu, et selle küla elanikud wenelaStel salakuulamises abiks olla olnud. Küla häwitamise juures on üle 200 inimest, täiSkaLwanud kui ka lapsi, meeste- kui ka naesterahwastest hukka saanud. Suuremate sõjategevuste plats on jällegi Port-Artur, kuS kindral Nõgi oma mägedega 13. novembril nõhtawaSte otsustavaid tegevusi  algoS. Kül on meil juba rõõmustavaid teateid saadud, et jaapanlased jällegi uute raskete  kahjudega tagasi on lõõdud, kül on ka Tokios ametlikult teada antud, et halastamata vastupanek meil meie eeSwärk» kättesaawost takistas," siiski oleks see ilmaaegu, seda salata, et Port-Arturi seisukord praegu caSke küllalt on. Raskust teeb iseäranis see, et jaapanlased praegu mere poolt jällegi õige kindlaLte  vahti näivad pidama, nii et laevadel ja lodjad el läbisaamine väga raSke on. See on neil sellepärast väga häSti võimalik, et StõLseli käes praegu weel ainult umbes paarikümne wersta pikkuselt randa on, mille walwamine, ka uduse ilmaga, arwurikkal Jaapani laewaStikul  mitte raSke ei ole. Kui kindral Nõgi teated õiged on, et Port- Arturi kaitsjate arw praegu weel umbes 20,000 meest suur on, siiS selgub, et Wene wägi Port. Arturis wiimaste seitsme kuu jooksul umbes poole osa kokku on sulanud. Nii ei ole mitte üksi sõja- ja toidumoona hulk, waid ka sõja. meeste arw selle juures mõõdu andew, kas meie kindlus nii kaua wastu pldada suudab, kuni abi, mere reel, umbes poolteise kuu parast kohale  jõuab. Koletu raske on aga ka jaapanlaste ülesanne.  Parast eelmiste kindluste ria äravõtmist  seisawad nad juba juuli kuu algusest saadik pääkindluste liini ees, kus nad kümneid tuhandeid  oma meestest kaotanud on. Kui neil korda lähab, lähemate nädalate jooksul seda liini ära wõtta, siis seisab uus ülesanne nende ees: reise kindluste liini äravõtmine. Kuid sellest ajast saadik saab siis jaapanlastel võimalikuks, linna ja sadama pääle otsekohe tuld andma hakata, ja sellest silmapilgust saadik ei ole wenelased  enam tegelikult Port-Arturi peremehed. Aga ka jaapanlased ei ole seda ammugi mitte, sest et wenelased oma teiselt kindluste limilt niisamati linna ja sadamat otsekohese tule all Pidada wöiwad. Kui aga wenelased lõpuks ta teisest kindlustuste liinist walja saaksi. wad surutud, siis lähawad nad nõnda nimetatud  revüüdesse. Ja niikaua, kui jaapanlased  neid redutisi waikima pele pannud, ei ole nad ikkagi weel Port Arturi täielikud peremehed. Kuid redutide suurtükka waüima panna ehk iimberpiiramise tööde läbi ara wõtta, on raske ülesanne, sest et need kalju sisse on raiutud ja soldatid maa-alustes kalju-keldrites elutsewad. On redutides tubliste toidumoona, siis ei saa neist ka nälja abi! jagu. Ja niiwiisi wõib sõja ajaluos enne nägemata juhtumine ette tulla, et kindlus ei kaitsja, ega ka ümberpii. raja päralt ei ole, missugune asjaolu mi kaua kesta wõib, kuni abi ilmub. LaewaStik piab aga muidugi mõista, kohe midagi ette wõtma, kui pääkindtused langenud on, sest kauemine sadamas warjul seismine on siis suutu wõimata. Balti laewastiku üks osa on õnnelikult 160 wersta pikusest ja ainult 15—20 sülla laiusest Suetsi kanalist läbi jõudnud; kuni nad aga, Adeni juures, Punasest merest wälja pole jõudnud, oleks enneaegne arwata, et neil enam salajaid kallale tungimist karta ei oleks; teine osa, Roshdestwenski juhatusel, võttis, nagu kuulda oli, mõne päewa eest lõuna Ahwrika ranna ligi, Swapokmundi juureS süsa pääle. WistiSte sõidab ta säält ilma pikema wiiwituseta  MadagaSkarisie. Prantsusemaa. Uurimine endise sõjaministri kindral Andree teotamise üle rahwuSlise partei saadiku Siwetoni  poolt on lõpetatud ja afi antakse kohtu kätte. Siweton süüdistatakse kaelakohtu seaduse § 230 põhjusel, mis kõrgemate ametnikud? teotamise  kohta nende ametliSte kohuSte täitmise juureS puutub. Selle punkti järele wõib inimene  ühest kuust kuni kolme aaStani wangi ja kuni 500 franki trahwi makSma mõistetud saada. NähtawaSte saab Siweton vannutatud meeSte kohtu alla antud, sest et tema sõbrad, kui ka teised tunnistajad selle pSäle lahti lähawad,  et Siweton varemalt ette mõeldud plaani järele on töötanud, see on, et ta teifit» oma partei püüdeid wõidule aidata ei lootnud. Seesugune aSjasiht käib täieSti rahvuslaste partei plaaniga kokku, keS sellest asjast kõmurikaft  politika-protsessi luua tahawad. 678 S a k a l a. H 83. 1904