Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. sSjKZVäszstL. Kitcheneri wiimne nädali-aruanne teeb buride  kahjud jälle wäga suureks: 69 surmatud,  Id haawatud, 903 wangi wõetud, 105 priitahtlikult alla andnud kokku 1092 meest? Paar nädalit waremalt pidiwad nad ka juba 1000 meest kaotanud olema. Et need kaotused peaaegu ainult Deweti wäeosa pääle langemad, siis peaks wiimane täiesti maa päält kadunud olema, sest kõigi Inglise teadete järele ei olnud Dewetil rohkem kui 2000 meest, kui Kitchener oma suurt karujahti tema pääle algas. Dewet on siis seekord ainuüksi ja nõnda ütelda ihuhalasti Inglise wäerinnast  läbi tunginud, sest pääle meeste on ta ka kõik loomad, kõik toiduwara ning sõjamoona kaotanud ja ise meel käewarrest haawata saanud.  Siisgi ei pane meie sugugi imeks, kui warsti jälle kuuleme, st seesama halasti ja haawatud wäejuhataja «ainuüksi" mõne Inglise  wäesalga mangi wõtnud wõi jälle ise 1000 meest kaotanud 011 a... Suure wangiwõtmise ajal Harrysmithi juures on inglased president  Steijni wennapoja ära hukanud,  sest et wiimasel, kui ta waenlase kätte sattus, täieline Inglise ohwitseri munder seljas  olnud. Selle hirmsa kuriteo pärast anti noormees sedamaid sõjakohtu alla, mõisteti surma, lasti maha ja maeti mulda. Rahu tema põrmule! Inglise sõjaarwustajad tunnistawad nüüd, et Del arey, kes Klerksdorpi juures 600 inglast  osalt surmas, osalt mangi mõttis, Botha kõrwal buride suurem wäejuhataja olla. Ühtlasi kaswatatakse tilk tilgalt Inglise kahjusid  ses lahingus; nõnda on kahest kaotatud suurtükist juba wiis saanud. Inglased trööstiwad  end sellega, st pääle Deweti «purustamist",  nüüd warsti kord ka Delarey wäeosa kätte tuleb. Wiimane lagunenud jälle salgäksstesse.  Suur kari inglasi olla nende kannule saadetud ja teisest küljest tõtata kindral Melhuen  neile wastu, et «wõidurikkaid põgenejaid"  kaissu wõtta. Kui burid siiamaani ikka weel salamahti wäljamaa abi pääle lõõtsuvad, siis on nad selle lootuse nüüd küll täiesti kaotanud. Nende saadikud Wessels ja Wolmarans käisiwad  neil päiwil Ühisriikide presidendi jutul. President Roosevelt, kes Saksa keisri saadikut, prints Heinrichi, nii suure auu ja iluga teretas, wõttis Lõuna-Asrika wabariikide saadikud ainult erainimsstena wastu ja seletas neile külmalt, et tema ennast mingi! tingimisel  Lõuna-Afrika tüli sekka ei segada, ei ka Ho- büste ja sõjamoona müümist inglastele ära keelata ei soowi. Nõnda teatawad wähemasti Inglise lehed ja lisawad juurde, et Roofevelti wastus Krügerit wäga kurwastanud. Meie ei usu, et Krüger just selle wastuse pärast nii wäga kurb oleks, sest Ühisriikide abi pääle ei ole ta wift ilmasgi lootnud. Pääasi, mida burid wäljmnaalt loodawad, on see, et suurriigid  inglasi haritud rahwaste sõjaseadust pidama  sunniksiwad. Kurb küll, kui suurriigid ka selleksgi otstarbeks sõrme liigutada ei soowi. Buride saadikud tahta nüüd Amerikast „pika ninaga" Lõuna-Afrikasse tagasi reisida ja oma kindralitele nõuu anda, et need asjata mereni  alamise lõpetakstwad. Kes teab? Wiimase ametliku aruande järele on Inglise  sõjawägi Lõuna-Afrikas 20,000 meest surma läbi kaotanud; nendest olla ainult 5000 meest lahingutes langenud, teised haawadesse ja haigustesse surnud. Et need, kes elusse jäänud ja keda Jnglisemaalt ühtepuhku järele saadetakse, mitte just kõik hiilgawad sõjakangelased  ei ole, näeme järgmisest Londoni lehe „Mornmg Leaderi" sõnumist: Vicksburi juures on 150 meest Inglise jeomanri-wäge ühe üksiku künka pääle maha jäetud, sest et Inglise sõjani  äe-walitsus neile enam sõjariistu anda ei taha. Kõik need soldatid on juba wähemasti kolm korda buride käes wängis olnud. Demet ütles, tema olla nende meeste käest niisama  kergesti sõjamoona saanud, kui oleks ta seda traaditeel Jnglisemaalt tellinud. « Kuulu järele olla buride wäejuhataja Kruitzinger, kes haawatult mangi sattus, Inglise sõjakohtu poolt surma mõistetud, aga armu saanud ja eluajaks Lõuna- Afrikast ära saadetud. On see kuulujutt  tõsi, siis ei ole inglased wift mitte oma hääst südamest Kruitzingerile elu kinkinud, waid selle halwa mõju pärast, mis Lotteri, Scheepers'i  ja teiste ülekohtusel ärahukkamise! Kapimaa  hollandlaste kohta oli. Buri ohwitser Hesdess, kes Botha käsu all teenides wangi sattus, on St. Helena saarelt ära põgenenud ja ühe Hispania  aurulaewaga Marseille linna jõudnud. Vallani poolsaarelt. Tulesütituse aineid on siin igal aja! olnud ja praegu ähwardab sõjatuli  jälle mitmes kohas lahti pääseda. Alban  i a s wältab sõda kahe kange suguharu wahel, kus juures Türgi sõjawägi nõrku rahustusekatseid  teeb. Makedonias on Bulgaria sugu mässajad Türgi wäeosa merises wõitluses tagasi  löönud ja mäss ähwardab kewadel suuremaks  kaswada. Gt Makedonia grseklassd bulgarlaste  ülewõimu ei salli, siis hoiawad nad selles tülis türklaste poole ja Greska walitsus 110 Testi Postimees