Saarlane „St»«nr<rns" maksab: kroonupostiga; aastas s r. kop Va ~ 1„ 23 ..' Va ~ -„7S ~ maapostiga: „ 1. S 0 „ Va .. ».. - .. Va .. -» S 0 .. Üksik number S kop. Ilmub kakskorda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus KuresaariS Pilkad uul.. Kuulutuste wastutvõtmine kuni Kuulutuste Pliit-rida Z kop.' lehe eesotsas Av kop. M 33. Kesknädalal, 26. septembril 1907. XXIII, aastakäik Mõnda merekoolidest. Kõik on juba aru saanud, et just hariduses  meie tuiewik on ja et hariduse läbi meil wõimalik saab olema oma elukorda parandada, Ühe hariduse osakonna pääle, meremeeste elukutselise eelhariduse pääle, tahtsin ma täna tähelepanemist pöörda, sest et meri meil, saarlastel, teiseks leiwahallikaks on. Kahjuks on senini selle aine üle wäga wühe kirjutatud. TutwuZtame siis siin paaril sõnal lugejaid praegu olewate merekoolidega. Merekoolid jagunewad 1) kauge ja weike ranna sõidu merekoolideks kust I. ja 11. järgu tüürimehed wälja tulewad. I. järgu tüürimehed saamad, kui nad 24. kuud tüürimehena merel sõitnud, kaugesöidu kapteniteks, kellel luba on igat laewa juhtida. 11. järgu tüürimehed saamad pärast 18. kuu tüürimehena meresõidu sõitmise  järele weikesõidu kapteniteks, kelledel Wenemaa ivetes õigus on kõiksugu laemu juhtida,  olgu see purju-, auru- ehk reisijate laew. Pääle nende koolide on meel teiseks 3 me ja 2-he klassilised merekoolid (innvlu), k«S 111. ja IV. järgu tüürimehed hariduse saamad. Niisuguseid koolisid on Wenemaal juba rohkem. Kuna kauge sõidu merekoolisid ainult 9 on Peterburis, Riias, Magnushofis  Riia ligidal, Hcrsonis, Rostowis,  Bakus, WladiwostokiS, Archangelskis ja Odessas (kaks wiimast küll rohkem merekooliõpetajate ettewalmistamiseks) ja weike-sõidu koolisid ainult 2 (Astrachanis ja Kertschis), on 3-me klassilist merekoolisid 7 (Baiti maades: Narmas, Baltiskis, Heinastes,  Windaus ja Libaus) ja 2- klaSfilisi 10. Wiimast kuju 2he klassiline meremeeste kool on ka meie Kuresaare mcrekool (teine niisugune kool Baltimaal on KäSmuS, Eestimaal), kust IV- järgu tüürimehed wälja tulewad- Wahe 111. ja IV. järgu tüürimeeste õiguste wahel on järgmine. Kuna IV. järgu tüürimees, nagu meie merekooli lõpetaja praegu on, ainult kapteni abiks wcikc-joidu ehk nooremaks abiks kaugesöidu purjuluewadel  wõib olla ja 18. kuu sõidu järele IV j. kapteni nime saades, ainult ranna- ehk weikesõidu  purjulaewafid tohib juhatada, Wõib lil. j. tüürimees juba kohe ranna sõidu laenu juhtida, kouge-sõidu purjulaewadet kapteni abiks ja weike (ranna) sõidu auruiasrvadel tema nooremaks abiks olla, ning ka 18. kuu sõidu järele saab ta 111. järgu kapteniks, kes igasugust purjulaewa wõib juhtida ja rannasõidu aurulaewadel kapteni abiks olla. Minema! talmel töötati seaduse eelnõu  wälja, mille järele ainult kauge ja weikesõidu kaptenid ja tüürimehed oleksiwad, seega ainult tarwilikud ka kauge ja weikesõidu  koolid. Kuid praegu ei mõi ütelda, kunas see elus läbi wiiakse — Merekoolidesse wastuwõtmise tingimised on mitmesugused, iseäranis eelhariduse poolest. Kuna IV. järgu koolidesse juba wallakooli lõpetajad waStu wõetakse, peawad kaugesöidu koolidesse  astujad, kes kaugesöidu kapteniteks soowiwad saada, juba linnakooli kursuse kohase eelhariduse osalised olema. Nendesse, kaugesöidu merekoolidesse ettewalmistamiseks ongi iseäralised koolid asutatud, kust kõige kergema waewaga kaugesõidu kapteniks teed leida oleks; need on n. nim. ettewalmiStuse  merekoolid juopsx. npuro?. kokku 9 üle Wenemaa. Üks nendest asub meie linnas, teine Vallimaal oa Heinastes ja 3 kooli Kuramaal- KursuS nendes on 3. aastane, umbes linnakooli õpeplaaniga. (Minewal õpeaastal oli meie linnas selles koolis wäga laialt üle Wenemaa  õpilasi, isegi Lõuna-Wenemaalt, Peterburist,  Poolamaalt jne- Teistest meremeeste kooli õigustest wõiks seda tähendada, et päris merekool wüetccnistuscst  kuni 24 aaSta «vanaduseni wabaStub, ja koolilõpetajal-tüürimehel ei ole ka tarwiS tegelikuSse wäeteenistusse astuda; selle asemel on ta kohustatud 8 aaStat merel sõitma. Ettewalmistamise koo! aga annab wäeteenistuse aSjuS needsamad õigused, mis linna kool. Nüüd meel mõni sõna kohalikudest merekoolidest.  Nagu teada, on neid meil Kuresaares  kaks, IV. järgu pärismerekool, ja 3-me klassiline ettewalmistamise kool, kuS kohalise haridusega kooliõpetajad õpetust annawad. Muidugi oleks meil soowitawam, kui meil oma kaugesõidu koo! oleks, ja mitte ainult soowitawam, waid Saaremaa tingimata  tarwidus nõuab seda. Ja peaks ka katsuma, et Saaremaa omale kord kõrgema merekooli saaks. Praegu aga peame olewate  koolidega rahul olema ja nendest niipalju  kasu wälja tooma, kui wõimalik. Koolidesse sisseastumise tingimised on samasugused, kui teistesgi sarnastes koolides.  Lühidalt olgu meelde tuletatud, et See oli taewa tahtmine. Pildike kolijate mauride elust, Fr. Lepage järele. Wiimased loojaminewa päikese kiired kuldasiwad meel Dshebel-Aarid'i kaljulifi latwi, kui kolijad omale öökorteriks telkifid hakkasiwad üleS lööma. Kuna naesterahwad  õhtusööki walmiStama.hakkasiwad, lasiwad  meesterahwad hobused ja kamelid rohumaale  sööma; pääle selle heideti salgakaupa põlewate tule riitade ümber maha, pandi piibud suitsma ja hakati päewa sündmustest  juttu westama. Ainult noor maur Hassan-ibu-Omar istus ükfi teistest lahuS. PSüd käe najale toedadeS, oli ta sügawates mõtetes. Wähe aja pärast eraldas ennast ühest salgast weel teine maur üra, tuli HaSsani juurde ja istus tema kõrwale maha. See oli Hassanist  wanem ja tema nimi oli Amribu-Seid.  Omari poeg, ütles ta, meie oleme werisugulased  ja armastame üksteist kui lihased wennad. Wühemast armastan mina sind, nagu oma wenda. Kui sa mind oma paremaks sõbraks pead, fiis awalda mulle oma kurbtust põhjust. Ja, Amr, wastas Hassan, sina oled tõesti minu parem sõber ja wend, aga ma ei wõi häbi pärast sulle oma kurwastuse põhjust teada anda. Päälegi ei ole minu kurbtust wastu mingit rohtu. Siis tõstis ta omad silmad tumeda taewa poole üles ja laskis oma kurwa pilgu üle taewa wõlwi libiseda, nagu otsiks ta jäält midagi- Wiimati ohkas ta raskesti  ja lausus litsutud toonil: Ometi, et sa minu üle kahtlaseks ei saaks, awan ma sulle oma hinge ... Ma armastan kõigest südamest Meriami. Ma mõtlesin ikka, et tema mind ka wastu armastab,  aga ma eksisin: mitte minu kuju ei kanna ta omas südames! - - . Ma hakkasin seda sel ööl aimama, kui löwi tema isa karja hulgast tema armsama lamba oli ära wiinud. Sest ajast pääle teotab ta mind. Eile ütles ta minu kuuldes: „Hassan on meie suguharu seas kõige ilusam.  Marsi astub ta naesterahwaste hulka,  wõtab siidi rätiku ümbcr ja wiskab sõjariistad käest. Sel wiisil hoiab ta oma iludust kaua alal, mis talle nii kallis on ja teda hakatakse Hassani asemel El-hasnah")  hüüdma. Ta mõtleb mind omale naesels wõtta? Küll see saab tubli mees olema, kes siis niinemati alla poeb, kui lõwi näeb ja rahulikult päält waatab, kui lõwi tema naese ära wiib, kui naene ise ennast metselaja wastu kaitsta ei suuda I" ») Has!an on Arabia keele „iluS mees", aga E!- hag-nah „ilus neja," Waata, mis Meriam minu kohta räägib.  Ta teeb mind seega kõige naeSterahwaste  ees naeru ««äriliseks. Nad saamad  kõik . . . Oh, mu sõber, takistas teda Amr, see on kõik tiihi asi! Naergu naeSterahwad sind niipalju kui tahawlld. Sina naera nende üle niisama ja see on kõik! Unusta Meriam ära. Meil on ju tüdrukuid, kes meel ilusamad on ja rohkem wäärt, kui tema. Ei, ma ei wõi ega taha Meriami unustada  ! hüüdis Hassan. Asjata! rääkis Amr edast. Parem kuule minu nõu: unusta ta ära, wasta tema pölgtuste pääle niisama põlgtustega ja tema naerude pääle Ma ütlen weel kord, et meil ilusamaid naesterahwaid  on. . . Ei! rääkis Hassan tuliselt wahele, ma ei wõi Meriami unustada, ega taha pölgtusega põlgtust wastata. NaeStnahwaste  keele pääl seisab meie kuulsus ja alandamine. Tema hindamine on meie omast õigem: keda tema argpüksiks nimetab,  see on ka seda ära teeninud . . . Parem lähen ma lõwi kallale ja surman ta ära. Magagu siis Meriam tema naha pääl ja ärgu olgu tal siis enam põhjust mind argpüksiks nimetada.