linna- waid maarahva järele. Sest kuna linnades  kirjaoskajate protsent läbistikku 47,7 wälja teeb, ei ulata maarahva kirja oskajate protsent kõrgemale, kui 205, s. o. iga 1000 inimese kohta ainult 20,5 kirjaoskajat. Kui kalmükisi kõrvale jäetakse, siis on kirjaoskamatauS töige suurem Pihkva kubermangu ja Karssi maakonnas.  Ühtlasi tuleb wälja, et isegi veel kõige enam haritud keskmistes kubermangudes maarahva seaS koletu kõrge protsent kirjaoskamatuid on, nimelt 69 iga saja päält! Juba neist wähastest arvudest on näha, et kümne aasta jooksul 1887—1897  haridus  meil väga wäha edasi nihkus, sest et kirja oskamatade arv pea sellekssamaks jäi, nagu ta kümne aasta eest oli. Selge asi, et hariduse poo» lest venelased Europa rahvaste sabas omale kindla koha on nõuutanud ja neil nähtawaste nöuu on, veel kaua aega seda platsi omos käes pidada. Meie kirja-oskamataus selgub selle läbi, et kuSkilgi algushariduse asi nii halval järjel pole. kui Wenemaal Et selles kindlusele jõuda, tuleb  järgmise tabclliga tutvustada, mis Lewasseri ja Rubakini raamatutest on võetud, kus rahva alguskoolide üle mitmetes riikides järgmised teated  on avaldatud: Riikide nime. Koolide arw. Õpilaste arw. Austria .... 19.047 3 255,378 Inglismaa. > . 19 755 5 235,877 Preisimaa . . . 35,225 5,236 826 Jtalia . . . 58,900 2.983 887 Prantsusemaa . . 83,242 5.548, l 80 Põhja-Amerika. . 237.000 14201,752 Rootsimia. . . 10,889 7 85,967 Bulgaria . . . 3,844 269.384 Holland . . . 3,022 790.318 Hispania . . . 30 105 1.843,130 Jaapan . . . 26 017 4302,623 Rumenia . . . 3,994 221,000 Serbia .... 803 77.175 Wenem.ia . . . 95,999 3,922,900*) (Järgneb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. Sõda. Wõrdlemala merine ja wihane mõitlus määratu laial sõjaplatsil kestab juba teist nädalat  edasi, aga meelgi pole wõit kumbagile poole kaldunud. Kuna ühe mahe W-ne mägede seisukorda koguni hädaohtlikuks wöis pidada ja Kuropatkini taganemist Mukdenist iga Lund oodata oli, näib asi wiimaste teateds järele ometi nii wäljo. et jaapanlaste koletu pealetungimise jõud ja wisadus raugema hak° kamad, kuna Kuropatkin oma paajouudusi näh tawaste lõuna-lääne poole kokku tõmbama hak« kab. Kas see mitte Jaapani pahema tiiwa ja keskwäe äralahutamist ei tähenda? Kõige lähemad paewad annawad kahtlematalt  meie põnewate ootuste pääts mustust. Seniks teatame, wijmaslel paiwil Wene aja» lehtedele tulnud era telegrammide järele, seniste üksikute wõitluste üle. Pahemast Uimast sai „Now. Wremja" 19. weebr. telegrammi et meie kahjud, Linewilshi  teate järele, seniajani umbeS 7500 meest suured olid. Pahemas Uimas ja keskkohal on igal pool ülijõud meie pool; waenlane tungib wahetpidamatalt pääle ja saab tagasi löödud; tema gardemägi purustab ennast ühe meie korpuse  wastu. 18. weebr. kell 1 päewal oli seisukohtadel  waikne, nagu enne tormi. Kell 2 hakkasiwad Jaapani suurtükid müristama, kuulipritsid  raksufiwad oma iseäralist ja koledat „lara-ta-ta-tatuleandmine  läks ikka kangemaks. *) Waata raamat o6pssos»gio ?oeets,^ lhk. 44, wäljaannud Fallburk ja Tscharnolussli Oli näha, et jaapanlane tormijookSmist ettewalmiStab,  ja tõe poolest tormasiwad jaapanlased uueSti meie pääseisukohtade ja parema tiiwa paale Übenepusa juures, kus polkownik NekraSsow  juhatajaks oli, kes waenlase pääletungimise  tagasi lõi. Kell 6 päewal ja kell 7 õhtul kordasiwad jaapanlased oma tormijooks' misi, püssidega ja suurtükkidega waremalt lausa hullumeelselt tuld andes, aga nad lõõdi uuesti tagasi ja said raskeid kahjusi. Aga ka meil ei olnud kerge, sel päewal said meie meestest 1,084 inimest haawatud; tapetute arwuft mul teateid ei ole. Ka ohwitseride seus on kahju juur. Kõige kangemast wäsimusest hoolimata, möjuwad tagasi lõõdud tormijooksmised rahustawalt  sõiawae paale, sest iga päewaga kaswab kindel lootus wöidu pääle. Keskwäest telegrahweeriti „Russ'Lle" 18. weebr.: Meie wäed, teS Jansöntun Benjapusa  külade kohal liinil seiiawad, täitsiwad 18. skp. hiilqawalr oma kohut. Jaapani gardewae  diwision, kes maaemalt Port» Arturi all oli olnud, tormas wihaselt selle seisukoha pääle, aga kõiki nende tonmjcoksmisi lõid meie wäed kas pajunettidega tagasi ehk sundisiwad, ruleandmisega,  juba ennem põgenema, kui wcel meie seisukoha juurde jõudsiwadki. Ühtekokku tormati kumme korda paale. Jaapanlaste surnukehad lamewud wirnadena, orgu ja mäe külgesi kattes. Räägitakse, et see nähtus koletu on. Kindral, kes meie wägesi selles jaoskonnas  juhatab, ütleb, et Jaapani gardewägi, esimest  korda tormi joostes, Wene keeli kisendas: „Alt ära, armrlased tulewad!" Aga meie raudsed wäed pidasiwad waslu ja mikado gardewägi  lõi ennast siberlaste wägewate rindade waStu puruks. Eilane öö oli tais raskeid etendusi. Kõige otsustawam oli jaapanlaste tegewus Putilvwi jr Nowgorodi mägede wastas ja nendest ida pool. Päewa jooksul raskete pommidega kõiki mäe külgi lõhkudes, jooksiwad jaapanlased öõ pimeduse katte aü seitsmes salgas meie seisu kohtade paale tormi. Peterburgi polgud lasksiwad  neid kuni okastraadist aedadeni tulla ja niitsiwad siis, kogutuid andes, paljuid kavandeid jaapanlasi maha. Neli korda kordasiwad jaa panlased oma tormijooksmisi, aga iga kord niitis meie soldatite kogutult neid sadandetena maha ja nad läksid tagasi. Niisama kangeid ja hirmsaid tormijooksmisi panid jaapanlased ka Sahepu pääle toime, kus neid wälja ja puramise suurtükide shrapnetij tulega puruks lasti; sääl ei jõudnudki nad okastraadi aedadeni  tulla. „Now. Wremja" telegramm 20 weebr. Mulderust räägib: Keskwäe rinnal on täielik waikus. Selge on, et pärast 16. ja 18. weebr ettewõetud ahwardusi, kus meid 11 tolliliste pommide hirmsa tule läbi petta taheti, nad kõik omad jõuud lääne poole tõmbasiwod, õieti otsustades, et praeguste kindlustuste olu juu« res meil wõimata on, eest paale tungida. Praeguni  kuuldub lääne ja lõuna lääne poolt suurtüki  mürin, sääl on praeguste wõitluste tuiksoon. Jaapanlaste kahjud keskkoha! on koletumad; Siberi kasakate üteluse järele on mäekünkad nende surnukehade läbi kõrgemaks läinud; aga ka meie kahjud on suured. Banjapusa seisukoha juures tormas Jaapani  garderoägi, üle 12 pataljoni suur, kümme korda kõige kangewine paale, mis mõnikord kuni pajunetlidega wõitluseni ulatas; lõik need lõõdi koledate kahjudega tagasi ja meie redutide juurde jäid surnukehade wirnad maha. Eila hommikul wõeti wcel kolm tormijooksu ette, aga sellesama järeldusega; nähtawaste oli jaapanlastel  kange tahtmine, siit kohalt läbi murda. Meie kahjud on siin umbeS 600 meest. Paremast tnwast sai „Now. Wremja" 19. ja 20. weebr. järgmisi teateid: Kindlaste lon kuulda, et sellest hoolimata, et Jaapan, I Hiina erapooletust murdes, meid sundis, oma waerinda õhtu poole põõrma, meie Mukdenift ei tagane kuni afi otsustama wSitluseni lahab. WalmiStatakse kindlat lõõki ette. Meie piame meile kasulikuks kujunenud strategialtst seisukorda tarwitama ja jaapanlaste häbematausele lõpulikku  hoopi andma; teiSte sõnadega ei wõi kindral Nõgi meeletumat liikumist Sinmintmi päöle nimetada. Meie piame seda mäge puruks lõõma ja seda lõpetama, mis Port» Artur teha ei suutnud. Pole selleS mingit kahtlust, et Wene sõjawägi Mukdeni ümbruses olewaid seisukohte  wiimase wõimaluseni kinni saab pidama, ja sellest järgneb otsustaw lahing. Wõitlus kestab parewaS tiiwas edafi, mõlemate pooltele suuri kahjust sünnitades. Sõjatcgewused  idas olid ainult ähwarduseks, et meie jvuudusi sinna tõmbada. Meie lasksimegi endid petta, esimest korpust siit sinna saateS; seda tarwitasiwad jaapanlased ja algasiwad siin suurte jõuududega tõsiseid tegewusi. Juba kolmat päewa joostakse tormi, niisama hullumeelselt, kui Ljavjani all. Määratu suured lagendikud  on üleni lurnukehadega kaetud, neid on kõik kraamid traataedade eeS tais ja nende mõõda tungitakse sellest hoolimata,  kas elusad ehk surnud jalge all on suurtükkide ja kuulipritside hirmsa tuleandmise all edasi. Oku raudsed polgud on, kahjuks, poolpurjus, mida kõik wõitlusest osawõtjad lõendawad.  Meie mäed saamad kuulipritside, nende paris põrgumasinate läbi palju kahju. Üleüldisi kahjude suurusi pole senini kummagilt  poolt teada antud. Türgimaa. Telegrahwi teel teada antud hirmus sündmus  Moskwas Kremli juures pani Türgi JldiS- Kioskl elanikka kohkunult tarretama. Wiibimatalt  anti käsk, selle üle enam mitte midagi laiemalt teada anda. Wenemaa wiimaste sündmuste üle jutustas «Pet. Wed." kaastööline ühe kõrge Türgi ametnikuga,  kes juba kindluses wangis olla olnud, oma paremate püüete eest. «Raskeid aegu elab Wenemaa praegu läbi," ütles ta. «Minu arwates pole mingisugune  wälimine waenlane hirmus, kui sisemine elu nii koledasts rööpast wälja ei jookse. Ma poleks kunagi uskunud, et Wenemaa eelmised inimesed, kes kahtlematalt oma isamaad palawalt  armastawad, niisugusel ajal, kus isamaa hädaohus on, hirmuwalitsuse lippu tõstawad. Meid türklasi peetakse metsikuteks. Meie oleme ammugi kõiksuguste auunimedega harinknud,  mida haritud Europa ja ka Wenemaa meile jagab, aga ometi ägedalt praeguse olukorra wastu waieldes—ei wõta meie kunugi, oma eeSsihtide kätte saamiseks, surma abimeheks. Teie teate wäga hästi, kui palju meie isamaa paremaid poegi Wahemere woogudesse on uputatud  ; kui palju saab praegu kindlustes ja sunnitööl  hukka, aga ometi pole wee! kellelgi mõte tulnud, hirmuwalitsuse abi! eessihile jõuda... Waadake, mis meie sõjawäes sünnib. Saal ou täielik korratus. Et wiimasel ajal sõjawäge kangesti suurendatakse, on sõjawäes palju wanu soldatist, perekonna toitjaid, kes lähekordseltki ei tea, kunas nad lahti saawad. Türklane kannatab  kaua ja ta ei mõista arwustada, aga kui ta kord midagi teha otsuStab, siis ta ka teeb, ilma järeldustest hoolimata. Koguni tõsisest seisukorrast Salonikis ja AdrianopoliS hoolimata  on lipu alt põgenejate arw, punktliste teatede põhjusel, 15 protsendini tõusnud. Mida on tulewikuS oodata? Missugused uuendused wõiwad meid aidata? Meie ametnikud oskawad ainult laenust teha. Kõige huwitawam on, et. meie 6 miljoni naelalisest laenust ainult 8t) protsenti kätte saime, aga ametnikud tõendawad, et see laen meile õige kasulik 0n..." 122 S a ? a l a H 16. 1905