Lulupää mõisast walida, hr. v. Pallile aga tema truu teenistuse eest tänu awaldada ja tema alaliseks mälestuseks tema näopilt kaSsatoas üles seada; II) konwendi saadikuks  osuä. jur. G. v. Rehe k a m p ss. Rannakülast, ja kassa saadikuks E- v- Lingen, Kuusenömme Mõisast walida. Kuda kuuleme, saada talurahwale tee tegemise tasu ainult nendes mõisates juba sel aastal maksetud, mis mõisnikkude seisusest istlute päralt on, scst et nendest mõisa omanikkudest, kes mitte mõisniku seisusest ei ole, ainult üks maapäewale oli ilmunud, ehk küll kõik kutsed oliwad saanud, ja selle tõttu nende mõisate kohta tähendatud  asjas otsust teha wõimatik ei olnud. Saaremaa liikumise asja  süüdistus eakt. (Järg.) Miitingu pääl Poidel 11-detsembril, kuhu kuni 20r»v inimest kokku oli tulnud,walitiesimeheks  Ernst Sarapuu, tema abimeheks Mihail  Trull ja kirjatoimetajaks Jwan Mägi- Wallakirjutaja abi JwanUgi arwamise järele usaldas Sarapuu Trulli, kes Sarapuu labaga  wallamajasse tuli ja Ml heklografi pääl mitmesuguseid üleskutseid walmistas. Sellesama Ugi ja wallatalitaja Andrei Trulli arwamise järele oliwad Ernst Sarapuu,  Mihail Trull, Jwan Hammer ja Jwan Mägi Pötde miitingu pääasutajad ja korraldaja  komitee liikmed. Selle miitingu pääl pidas Sarapuu pitka kõne, milles Teemanti programmi mõtteid läbi wiis- Ehk küll Sarapuu vägiwalla eest hoiatas, fiisgi soowitas  ta walitsust boikoteerida, kroonu ja muid maksusid mitte maksta, nekrutist mitte anda, raha kroonu hoiukassadest wälja võtta jnd. Pegu talumees Willem Kuul kuulis, rääkis Sarapuu ühes osas oma kõnes selle üle, et tarvis on tööpäeva palka suurentada  ja rendiraha vähendada, ja selle kätte saamiseks soowitas streikimist. Pärast Sarapuud  pidas kõnet salmilaulja Mihail Pallas,  kes alam-ohwitseri Kristjan Tapfi poolt korjatud teadete järele üks mässulistest päätihutajateft  oli. Juba Kuresaare miitingul, 7. detsembril, katsus ta valitsuse vastalist kõne pidada, kuid sääl teda ei lastud- 11. detsembril oli tema kõne, Jwan Tuulingu arwamise järele, väga käre. PallaS nõudis seisuste ära kaotamist ja sellest tekkivat mitte ühe õiguslist olekut, laitis valitsuse tegevust ja Ales, nagu seda nimetatud TapS kuulis, „et meil sugugi Keisrit tar vis ei ole." Pöide miitingul pidas ka Iman Hammer  kõnet, kes selle päüle tähendas, et tarwilik on nekrutist mitte teenima minna lasta, raha kroonu hoiukassast ära mötta, walitsuse wõimusid boikoteerida, paberiraha kulla waStu umber mahetada jnd Mihkel Trull, kes miitingu teisel poolel juhatajaks oli, sest et Sarapuul kurk haigeks jäi, luges Kuresaare miitingu otsused ette, ja ühes Ernst Sarapuuga ja Mihail Pallase  ga laitis, uriadniku Nõu arwamise järele, maga terawadti walitsuse tegewust ja kihutas  koosolijaid üles asulajatkogu nõuda, aga enne seda walitsust boikoteerida ja politilist streiki elule kutsuda- (Järgneb) AusekiUast. Mestlaste pidamine siin ei edene. Seda oa ammugi, juba wanal ajal ära tuntud, sest nagu wanarahwaS räägib, olla wanakuri ise Sõrwe mesilased ära neednud,  kes teda takistanud Sõrwesäärt Saaremaast  lahti kiskuda. Sellest ajast saadik olla mesilase pidamise katsed tcisel pool Salme jõge kasuta jäänud. Nõnda räägib wanarahwa suu ja mestlaste pidamine ei too siin ka ühtegi tulu. Selleks ei ole oga mitte wanakuri oma needmisega põhjust  autmvd, waid «« «ilu, mis iseära- niS kewadel kaua aega keelab mesilasi wälja lennata- Ka kehwapvolne taimeriik on siin selles aSjas süüdlane. Sõrwemaa on kõige rohkem kala» püügi jaoks loodud. Kuid seegi amet ei toota südidele kalameestele nüüd enam päütoidust anda- Selle aastane kalasaak on teiste aastatega wõrceldes kõige wüiksem.  Mõnel kalamehel ei ole omalgi kala süüa. Kihelkonnalt saadeti meile IV. aruanne  Kihelkonna Eesti Kooliseltsi näitemüügi  korjanduse asjus ära trükkimiseks. Ruumi  puuduse pärast ei wõi meie mitte üksikute  korjajate nimesid awaldada- Aruandest on näha, et ühtekokku endisega 148 rbl. kop. ja asju rohkel arwul kokku on tulnud. Aruande lõpul kirjutatakse: Palju tänu lahketele annetajatele I Basaari kohta, mis jaanipäewal s. a. Kihelkonnal ärapeeti, ilmub warSti täieline aruanne. Enam kui 100 korjajat pole oma korjandusi  weel mitte seltsile ära saatnud. Palutakse  seda lähemate nädalate jooksul  tingimata teha! Basaarist ülejäänd asjad  ja weel edespidi juurdetulewad korjandused  hoitakse järgmiseks basaariks  alal, mida juwe lõpu poole ärapidada  kawatselakse. Korjandust wõtawad wastu, nii kui ennegi, kooliseltsi eestseisuse liikmed ja hr. T. Liiwsi raamatukauplus Kurejaarcs. Kooliseltsi eestseisus. Pärnust. Administratiwlisel teel on Liimi kuberneri poolt aurulaew „Wasa" ahjukütja Niidermann 3 kuuks aresti mõistetud selle eest, et ta 16. mail „Waja" töölistele nõu andnud, et need töö seisma jätaksiwad- „P, Elu." Pärnu sõitis reede õhtul Liiwimaa kuberneri herra aurulaewa „Wafaga." Tartust. Korraldatud wargaselts 14—17 aastastest poisikestest, kellede päämeeS ainult 22 aastane on, wõeti neil päiwil kohalikkude ajalehtede teatel kinni, worgaäri legewuftst kirjeldab  „EIu": Poisikestel —14—17-aastased, ainult päämeeS oli 22 aastat wana oli täiesti korraldatud roargaäri, mis juba kcwadest saadik löölas. Töö- oliwad neil kõik linnast waljawiiwad maanteed.  Aralähendatud kohtades oiiwad mõned salga liikmed peidus, üks pidas maanteel wabli. Tuli mõni maamees ehk nacsterahwas ostetud kraamiga  linnast wälja, siis andis maht teistele wiiega  märku, palus natuke kaasa sõita ehk hüppas ka küsimata sõiduriista otsa pääte, kust ta siis salaja  linnast ostetud kraami wankrist wälja pildus, mida seltsimehed äratasstsiwad. Wahel paniwad nad juba turu pääl oma ohwrid tähele ja jõitfimad säält ligi. Mörguandmine wilega oli hästi korraldatud,  nii el peiduSviejad juba sellest kohe ära luiidsiwad, kellega tegemist on, kas meeste- wõi nacsterahwas, kaine ehk purjus inimene sõidab. Tähtsamatel teedel oliwad neil omad peiduurkad, kus nad öõjetel ja pahaiimaga warjul oliwad. Riia teel oli niisugune urgas suurde siiipride Virnade  all, kus tühjendatud monopoli ja õlle pudelid. Paberossi otse ja sövgijätijeid leili, teine niisugune urgas oti raudtee silla all, kolmas Mõru maanteel kõrge teesilla all. Mehed oliwad siiamaale nii malleset wiifii kapanud, esimese wägiwalla katse juure» läks asi hatwasti. Wargaseltsi liikmed tundsiwad üksteist ja nimetafiwod  wäijoarwatud nimedega, et oma pärisnimesid  marjata. Seltsi osawõljad oliwad järgmised: 1) Eduard Riiwik, 14 aastane, warjunimi „Põrgupää.  L) Karl Reimann, 15 aastat, w. n. „Tirka."  On Rita alaealiste wangiparanduSmajaft ära jooksnud. 3) Juhan Zups, 15 a., w-n. „Karu", 4) Karl Lepptt, 14 a., w. n. „Tint". 5) Karl Sõnn, 14 a., w. n. „Küno." 6) Karl Lipping, 1S a., w. n. „MSra Kaarli". 7) Jaan Mölderjaan,  17 a.. w. n. „Jahu Jaan." S) Feodor Lleinderg, 22 a., w. n. päämeeS ..Ein-zwei-vrei." (s. o. „üks -kats-kolm.") Maakonna ülema noorem abiline hra Silda» vonM on oma agaruse läbi tänu ära teeninud, rt t» salga aegsasti kinni rvõttis, enne kui nad wast julgemaks minnes suuremaid wargusi toime vieksiwad pannud. Tallinnast. Rahwakooliõpetajatele on ministeriumist luba antud ameti märkisid skokardct) kanda. Sellega kaob wähemast wormiline wahe rahwa- ja kroonu kooliõpetajate  wahelt ära. Mõned inspektorid  on oma jaoskonna kooliõpetajatele  joowi awaldanud, neid märkisid tarwitusele  wõtta. „Slu." 27. junil algas Tallinnas Peterburi  sõja-ringkonnakohtu koosistumisel baron Budbcrgi tapmise protsess. Kaebtuse all on 19 isikut, nende hulgas üks 17-aaStane  tütarlaps. Tunnistajate arw on 40. Kaebealuseid süüdistatakse kriminalseadnse § 279. põhjal ja neid kõiki ähwardab surmanuhtlus. Kurttummade laulatus. 22. junil laulatati Amblas kurttummade-paar abieluks  kokku. Mõrsja on Ambla koguduse  liige ja seitse aastat tummade käinud, peigmees Tallinnast pärit ei mõista ei ühtegi sõna rääkida, lugeda ega kirjutada. Käenäitamisega pani õpetaja  talle küsimise ette, käega „ütles" õnnelik peigmees oma jah-sõna. Mõrsja on nelikümmendwiiS aastat wana. Pruuttüdrukud  ja peiupoisid oliwad ka kurttummad  „Õig." Hiiumaalt. Kroonu raha raiskamise pärast wiidi Kärdla postkontori Ülem S. Kleopin siit minewal nädalal Haapsalusse istuma. Puuduma summa suurus ulatab kuni 4200 rublani. Oma tegu wabandanud  ametnik sellega, et ta liig mähe palka saada, millest elamiseks ei ulatada. S. Kleopin oli omal ajal Kuresaare postmeistri abi- „M- Kod." Lätimaalt. Riiast. Mõne aja eest hammustas Riias leegi oma armukesel nina püüst ära. Nüüd on Riias teine niisamasugune lugu jälle ette tulnud. Zaanipäewal toodi keegi Helene M. 24 aastat wana, haigemajasse,  kellel tema armukade mees truuduseta  olekut süüks andnud ja suure Moskwa uulitsa ääres wiimast lahkumise musu andes  nina püüst ära hammustanud. „Elu-" Riias wöeti wäikses Mäe uulitsas elaw K. perekond, isa, ema, poeg ja selle naene kinni, kes waleraha teinud ja laiali laotanud oliwad. Riia rannast. Assernift. Mesilastepere  püä ümber. 24- junr õhtul lendas mefilastepere (sülem) üle jaamahoone- Üks maht hakkas peret liiwaga pilduma, mispääle  mesilased reisi katki jätfiwad ja tihedalt  wahi pää ja näo ümber asusiwad. Nõnda, mefilasepere pää ümber, läks mees ligemal olewa poepidaja juurde, kes ka mesilasi pidas. See wõttis mesilased mehel ilusasti pää ümbert ära ja miis mesipuusse. Üksgi mesilane ei ole selle aja jooksul wahti nõelanud. „Jsam." Riia lähedal NeubadiS murdis sõitjate-amulaewal  „Neubadil" fild, kui inimesed  parajasti maale tahtfiwad minna. Inimesed kukkufiwad mette, kusjuures 1 neist ära uppus. 21. juuni! mõisteti ajutises sõjakohtus  talupojad Peeter S pulle, Aleksander OfiS ja Krisch Ofis teel toimepandud rõöwimise  ja Kl ahm Auder mõrtsukatöö pärast poomise-surma. Wmdawi maakonnast. 19. junil sõitis taluperemees K. Heldt. 43 a. mana, oma tütardega, 20 aastase Alwine ja 15. aastase Mildap, ja 9-aastase õepojaga Windawift Doadangem poole. Heldt oli .N 4õ Saarlane ISOS