tööloomad, 20—40 rbl. wäärluses. Schapiro olla juba mitu tuhat hobust kokku ostnud, keda ta Jnglisemaale saata, kus põllutöö juures suur hobustepuudus olla. -3.. Helme Põllumeeste Seltsi koosolekul  2. webr. oli eestseisuse walimine. Esimeheks waliti peaaegu ühel häälel Leebiku mõisa omanik hra Heinrichson. Abiesimeheks waliti hra J. Lammas Hoomulist edasi ametisse. Ka teised eestseisuse  liikmed waliti endised tagasi ametisse: Kassahoidjaks  hra H. Printsmann, päriskohaomanik Hummulis, ja kirjatoimetajaks hra J. Hannus, kohaomanik Oldres. Näituse toimepanemise jättis selts hakatuses kõrwale ja - otsustas uue esimehe ettepanekut loomade laadanäitust Helme laada eelpäewal  ära pidada. Sarnaseid näitusi on nimelt Halliste põllumeeste selts Abja laada ajal toime pannud ja olnud neil paremate kariloomade kaswatamise  kohta wäga hääd järeldused. „Põllumehe" toimetaja hra Laas'i poolt saadetud kirjas kaebati leiguse ja wähese osawõtmise üle nimetatud lehest. Eestseisuse poolt soowiti, et põllumehed oma tublit lehte rohkete tellimistega toetaks. Uus esimees, kes mõisaomanik, ütles, et ta mitte üksi uuemaid „ Põllumehi"  ei lugeda, waid kõik seitse aastakäiku järele olla tellinud. Leht pakkuda põllumeestele igas tööharus rohkesti õpetust. Balti seemnekaswatamise  ühisuse poolt oli hulk mitmesuguste rohuseemnete  proowisid koosolekul näha. Selts tahab ka suiwilja jaoks kunstpõllurammu tellida ja wõetakse ülesandmist lähemal koosolekul wastu. Tulewane koosolek määrati 23. webr. Helme walla koolimajas kell 1 P. l. ära pidada. U. Laanemetsa Põllumeeste Selts pidas 13. januaril Laanemetsa wallamajas oma aasta-koosolekut. Tähtsamaks toimetuseks koosolekul oli uus eestseisuse walimine.  Seltsi esimeheks waliti Hargla õpetaja herra Tiedemann, kes senini naabri-kihelkonnas Karulas Põllum. seltsi esimees olnud. Meie noor selts loodab omast uuest esimehest palju hääd, sest et tema kui osaw seltsijuhataja juba tuttaw on, kuna meie seltsimajad edenemise  poolest hääs korras ei olnudgi. 6r. Petserist. Linahinnad on märksa tõusnud, mis põllumeestele meelehääd teeb. Linad, mis enne 40 rbl. kaal maksiwad, maksawad  nüüd 48 kuni 50 rubla kaal. Linakauplejad  käiwad talust talusse ja püüawad üksteise wöidu linu üles osta. Wiljahinnad on ka sugu kallimad kui enne, mis suurematele põllumeestele  küll kasulik on, kuid wähematele ja kehwematele talupoegadele teeb see pääwalu, sest et nad leiba ostma peawad. Setumaa talupoegade juures on lugu enamasti nii, et nad sügisel rukist müüwad ja kewade poole juba jälle ostawad. *Rnhja Saksa põllumeeste seltsil on nõuaks 21-sest kuni 25-da juunini s. a. oma juubelinäitust pidada, mille täielikumat eeskawa lugejad meie lehe kuulutuste hulgast leiawad. Teised ajalehed. -L. Eesti ja L äti s e ltsisid wõtab „Balt Westn." wõrdlemise alla. Ühel ajal, umbes 35 aasta eest, hakatud mõlemate rahwaste juures seltsisid asutama.  „Post." teate järele olla eestlastel umbes 100 mitmesugust seltsi. Kuid ei arwu, mitmekesisuse, liikmete  rohkuse ega maranouse poolest ei olla Gesti seltsid Läti seltside taolised. Läti seltside arm olla 3—4 korda nii suur, kui eestlastel. Riias üksi olla wähemalt 50 mitmesugust Läti seltsi. Eestlastel olla laulu-, põllumeeste-,  waldade wastastikuse tulekahjutasumise, karskuse-,  lõbu-, mähe häätegewaid ja mõned muu liigi seltsid. Lätlastel olla aga paole nende meel õiye palju abiandmise-seltsisid ja matusekassasid Riias za maal, hulk hoiu- ja laenukassasid ja konsumiseltsisid, keda eestlastel meel ühtegi ei olla. Eesti seltsides olla kõige suurematel mõni sada liiget, kuna suuremate Läti seltside liikmete arw 1000—4000 olla (ühel Riia seltsil koguni meel rohkem). Eestlased pidada neid oma seltsisid  rikasteks, kellel mõni tuhat rbl. warandust olla ja ka niisuguseid seltsisid olla eestlastel wõrdlemisi mähe. Lätlastel olla õige pahu seltsisid, kelle warandus mõni kümmend tuhat rbl. suur. WSlad maha arwatud, ei olla Eesti seltside warandus kokku wist mitte palju üle 100,000 rbl. suur, Läti seltside warandust wõida wähemalt ühe miljoni rbl. pääle arwata. Wähe olla Eesti seltsisid, kellel ise oma maja, lätlastel olla niisuguseid  õige rohkesti, niihäsn linnades, kui maal. Ka nägususe ja wäärtuse poolest käia Läti seltsimajad ette. Mõnedel Läti seltsidel olla maal majad, mis Eesti suuremate linnaseltfide majadest ette käia. Mitmed Läti seltsid olla koolisid asutanud ja pidada neid ülemal,  kuna selle poolest Eesti seltsidest midagi ei olla kuulda olnud. Nende näituste ja wõrdlemiste põhjusel wõida julgesti ütelda, et eestlased, kes arwu poolest umbes ühe taolised Lätlastega olla ja ka täiesti ühesugustes  elutingimistes elada, seltside asjus lätlastest kaugele taha olla jäänud, mispärast arwata wõida, et nende juures seltsline ja ühistegewuse elu wähem edasi olla jõudnud, kui lätlaste juures. Ainult karskuseseltside  poolest olla eestlased lätlastest ees. Eestlastel olla mõni kümmend karskuse-seltsi, kelle hulgas mõned kaunis hästi edasi olla jõudnud ja enam wähem oma otstarbet täita, mõned nende hulgast olla nii tühised ja tähtsuseta, et nad lätlaste juures seltsi nimegi wäärt ei oleks. Mõne Eesti karskuse-seltsi aastane sissetulek olla ainult 3—5 rbl.; mõnel karskuse-seltsil ei olla paarikümmet liigetgi. Mõnedel seltsidel, kelle käsi sissetuleku poolest paremini käia, olla näitemüügid ja muud su aremaks sissetulekuks. Et nii jõuetumad karökuse-seltsid karskuse edendamiseks ainult sõnu suudawad teha, olla arusaadaw. Edasi teatab Läti naaber meie lehe esimeses numbris ilmunud kirja sisu: Miks meie seltsid lonkawad? Selle kirja lõpul seisis: „Haritlased, teie olete Eestis maa sool! Aga hoidku teid taewas tuimaks minemise eest!" Selle kohta ütleb Läti lehe toimetuseliige, kes Eesti olusid täiesti tunneb, oma juhtkirja lõpul: „Sna juurde peab tähendama, et ehk küll eestlastel niisuguseid õpetatud  mehi ei puudu, kes agarasti Eesti seltsidest osa wõtawad, kes hoolega töötawad ja üleüldiseid ühistöösid  oma rahwa edasijõudmise kasuks juhiwad, siisgi on palju teisi selles asjas leiged ja osawõtmatad. Läti õpetatud meeste hulgast on palju rohkem tegelast 5902. Testi Postimees. 89