kandadele saadetawad nimelehed kummaSgi kodumaa keeles wöiks walmistada. Selle pääle seletati, et nimekirjad Wene keeles tulewad walmistada, neile wõib aga ümberpaneku  juurde panna. Persia shah, tema ministrid ja kaaskond  on Peterburis ühe säälse kaupluse peaaegu tühjaks ostnud. See oli Warshawi wabriku Fraget'i Peterburi abikauplus. Shah ja tema wõimumehed ostsiwad sellest ürist kõiksugu iluriiStu umbes 25,000 rbl. eest kingitusteks oma kodustele sugulastele ja tuttawatele. Parist maailmanäituselt ostis shah peaaegu iga päew koormate kaupa kõiksugu asju. Sellel mehel on alles nodi! Moskwast. Krahw Leo Tolstoi on uue töö malmis saanud, ilukirjalise toode, nime all: Meie aegsed orjad." Selle kohta kirjutawad  ajalehed: Tolstoi on esmalt töörahwa küsimust uurinud, mis tema tähelpanemist oma pääle tõmbas, ja seda pikas kirjas seletanud, mis ühele Moskwa ajalehcle awaldada andis. Awaldamiseks ei saadud aga luba. Selle kirja põhjusmõttel on Tolstoi nüüd romani kokku seadnud, mis eraraamatuna wõi mõnes Moskwas teaduslises  lehes ilmub. Uuemad Wene ühiskonna  woolud ilmuwad selles tõe walguses, iseäranis tööliste seisukord, mis Tolstoi wiimasel ajal Moskwa ja Tula wabrikutes on uurinud. Witebskist. Poiss ahela o.fas. Siinse  politsei kõrwu oli puutunud, et Franzewi  maja hoowiS ühte poissi ahela otsas toeraputkas peetowat. Politsei leidis asja õige olcwat, päästis õnnetuma poisi ahela küllest ja tegi selgeks, et poisi lihane isa ise, majaomanik Franzew, poega ligi kolm nädalat ahela otsas oli pidanud. Süüa ja juua oli talle koeraputkasse antud. Õel mees anti kohtu kätte. Harkowist. Haruldane enesetapmine. Ühes Harkowi trükikojas oli keegi A. kirjaladujaks.  Ta elaS oma naesega nende abielu oli lasteta kaunis magusat elu. A- oli 30 aastat, tema naene 40 aastat mana. Nad armastasiwad wahel kahekesi üle jänu juua- Hiljuti müüsiwad nad kõik oma wara-natukse ära, maksiwad oma wäikesed  mõlad tasa, muretsesiwad omale wiina ja purjetasiwad koos kolm päewa järgemööda.  Neljandal päewal leiti nad suremisel  olewat ja wiidi haigemajasse; nad oliwad endid ära kihwtitanud. A. suri meel selsamal päewal. ta naene teisel hommikul.  Mis neid niisugusele Leole sundis, on lähemalt teadmata. Nowortserkaski linna wolikoguS sündis  neil päiwil weider lugu. Wolimched pidanud linna asjade üle aru, kus juures üks lahkesti ütelnud, et tema arwamine otsuStaw ei ole: mõõduandja olla see, keS madalast mehest rikkaks tõusnud ja omale lossi ehitanud. See pidanud ütelust enese kohta haawawaks ja hakanud teist sõimama. Asi läks kohtu kätte ja lossi omanik pidi paariks nädalaks oma lossist kuhugi wähem sündsasse kohta kolima. Nowgorod-Sewerstist, Tshernigowi kub. Üks meteorikiwi, mis 19. Aug. maha kukkus, on siin üles leitud. Kiwi kukkus Leonowka küla lähedal ühe talupoja jalge ette maha ja ei puudunud palju, siis oleks ta mehe surnuks löönud. Ehk küll mees natuke joobnud oli, märkas ta siiSgi meel nii palju, et ta koha, kuhu kiwi maa sisse langenud, kepiga ära Mendas. Lähemal päewal kaewaS ta siis taewakiwi wälja, mis ümmargune ja halli karwa on. Kiwi saab Kiewi ülikoolile. Leonowka külast 15 wersta eemal, Karossi külas, on ka üks õhukiwi maha langenud, mida kohalik mõisaomanik alal hoiab. Soomemaalt. Ajaleht „Uusi Suometar"  on oma juhtkirja pärast „Kuberneride  kohad ja Soome keel" ju kirja pärast  „Rõugete asjuS" neljandama noomituse  saanud; „Wiipurin Sanomat" on sellepärast, et ta esimesest lehest kirja rõugete  asjus ära trükkis ja omalt poolt lisandusi  tegi, kaheks kuuks kinni pandud. Sellesama karistuse alla langesiwad Rootsi lehed „Borgabladet" ja „Kotka Nyheter" csimine kirja pärast „Kiusatuse paewadel  ja teine kirja pärast „Koolid." Lõuna Afrika söjawäljalt. Buride saatkond Europas awaldab Hollandi ajalehtedes teadaandmise, milles ta marshall Roberts'i wiimase kuulutuse wastu protesteerib, kus oli öeldud, et Krüger  nüüd, kus ta wäljamaale reisib, oma presidendi-ameti wormilikult maha pannud ja burid maha jätnud. Saatkond seletab, et Krüger riigi walitsewa nõuukogu teadmisel  ja 1899. a. rahwa poolt maha tehtud  otsuste põhja! teekonna ette wõtnud. Lourenco-Marquezist teatatakse 24. (11.) Sept.: Inglased wõtsiwad Komatiporti  linna ära, ilma et burid oleksiwad wastu pannud. Burid põgenesiwad üle piiri Portugali pinnale ja heitsiwad portugallastele  alla. Burifid oli 3VVV meest. Nad pandi wahi alla. Hiina sõjast. Sõjalise tegewuse üle Hiinas tulewad  muu seaS järgmised traadisõnumid: Takust teatatakse 20. (7.) sept.: 4000 wenelast, 3000 sakslast, 1000 prantslast  ja Austria meremäe osakond tikkufiwad täna koidu ajal Peitangi kindluse kantside kallale. Linna paale lasti kuni lõunani pommisid, kuna kindlusest laskmist ainult kuni kella 10-neni wastati. Ühendatud sõjawägede juhatajad saatsiwad lõuna ajal mehed wälja järel uurima, miks kindlusest ei lasta. Leiti kantsid tühjad olewat ja neis neli Hiina surnut. Rohkem kui 3000 hiinlast, kes kindluses olnud, oliwad põgenenud.  Iseäranis mõjuw oli Wene suurtükkide  laskmine olnud. Kantsidele oli palju kahju sündinud. Inglased ja italialased ei olnud parajal ajal wöitluseplatfile ilmunud.  Terwe tee Tientsinist Takuni on sõjawäge täis, kes Peitangi kindluse poole marsib. Ühendatud riikidel oli 4 surnut ja 50 hoawatut ühe miini lõhkemise pärast. „Standardile" teatatakse Shanghaist: LllHung-Tshang on nähtawalt agarasti tööl, et 8000 meest sõjawäge, keda wäljamaalased  wälja on õpetanud, lipu alla kutsuda. Neil kõigil on hääd sõjariistad. Need mehed oliwad enne Jangtshous ja marfiwad Tshankanjungi  all, keS sel ajal, kui sakslased Kiautshau ära wõtsiwad, selles linnas sõjamäe  ülemjuhataja oli. Shanghaist teatatakse: Li-Hung-Tshang telegrahweerib, et tema wägi Nuntshou juures 1000 poksijat ära surmanud, millest selguda, et tema keisri käsku, Petshili maakonda poksijatest  puhastada, täitmas olewat. Li-Hung- Tshang tõendab, et poksijad Pekingi ümbrusest  wähem kui 10 päewaga minema kihutatud saawat olema. Shanghaist, 25. (12.) Sept. Hiina walitsuS on täiesti prints Tuani käes. Salaselts „Kolatwai" on wäga kardetaw. Tema mõju on palju suurem kui poksijate oma. Tuani tööriistad püüawad Nankingi abikuningast, kes wäljamaalaStele sõbralik on, ametist lahti kangutada. Asjalugu Jangtse jõekonnas on tõesti kardetaw. Inglise  tulude kaitseks siin on 100,000 meest sõjawäge tingimata tarwis. Mu Paleus. i. Ei ole Looja osaks andnud Mull' armu rüppes hingada. Ei ole ta mull' hinge määran'd KeS mull' wõiks armu jagada. Ei ole mina südant leidnud. Kes minu südant aru saaks. Ei silma, kes täis armu pilku Mu silmi sisse waatma jääks. Ma siisgi kaebada ei taha. Ei leina lugu awalda' Sest arimr-juinalusest pole Ju siisgi maha jäetud ma. Mu maimu silma ees mul helgib Mu mõtte armu paleus. Nii kõrge, õrn, nii lihtne, püha. Tas täius, armu sügawus. Sell' oma armu tundeid annan. Sell' kingin oma südame, Säält armu mäge wastu leian Mu igatsejal' hingele! 11. Mu kõrge paleus. Sus heljub pühadus, Sus marjul õnne hallikas Ja armu täius asumas. Mu kõrge paleus. Sus heljub pühadus! Mu kõrge paleus, Mu ainsam igatsus. Sus ainult leian seda ma Mis mõistan ilmas ihalda. Mu kõrge paleus Mu ainsam igatsus! Mu kõrge paelus. Mu elu õnnistus Jää omaks igawesti mull' Siin rändan õnne hommikul. Mu kõrge paelus Mu elu õnnistus! X. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 1. Oktobril. Eestikeeli jumalateenistust kellu V»I2 peab ülemõpetaja Lemm. 38 Saarlane 1900, Wastulaja ioimeiaja Hartwig Sah, vaoä. ose. poi. Elan nüüd oma majas Kohtuuulitsas  Nr. 13 (endine Tschurri maja). E. Mürson rätsepameisler Palun kõiki endiseid oma kauba sõprasid, kelledel minu elukoht selle ajani wist teadmata oli ja rehnungid  alles ära õiendamata on, aegsasti  turu nuka pääl olewasse õllepoodi  mind waatama tulla, ilma et neid seaduslikult tülitan. K. Samlik, endine Wiina-aida pidaja KuresaareS. Tarwitatakse ruttu ühte «55N5N6 Kuresaarde. Lähemat teatust saab Orrisaare  postijaama päält. Üks ühe aastane isane jahikoer jumega Maldama) on 5. Mihkli k. p. Räppi kroonu metsahoidja  juurest ärajooksnud. Märgid: musta seljaga, kollane kõhualune. Palutakse hää leiupalga eest sinna äratuua.