Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. IS IS. Teisipitewal, Ll. MM 1906. XXII. aastakäik. maksab: '/, .. 1.. ss „ s: . ,V. .. -.. 75 ~ «sspsstiga: „ 1 . S« ~ . - „ - .. '/. » " S« . Üksik immber s kop. Ilmub ükskord nädalas, igal teist» Päewal. !r m-j .s .Xi t 3. Kuulutuste wastuwõtmine kuni Riigi Wolikogu malimised on ka meil ukse ees. Kõigekõrgema  «kasi järele tuleb saadikute walimine Riiga» juha 20. aprillil ette. Enne seda pcawad aga igas kreisis need saadikud walitud olema, kc« Liiwimaa kreisidest Riiga walima lähemad. Ka Saaremaalt lühemad  saadikud Riiga, ja nimelt muldade «öi talupoegade poolt 2, linna poolt üks ja maaomanikkude poolt üks. Tööle kutsutakse nüüd meid, lööle selleks, et sarnased saadikud Riigi Wolikogusse  saaksiwad, kes meie hääks ka Midagi teha wõikfiwad. Sest oma elukorra  paranemist wõime ainult seaduslisel korral Riigi Wolikogu läbi kätte saada! Missugused Riigi Wolikogu saadikud, niisugused  tulewad ka seadused rukis. Mis tööd tuleks siis meil, saarlastel, selleS asjas teha? Ärksamate meeste poolt paluti omal ajal, et Saaremaa poolt iseäraline saadik Riigi WolitoguS oleks, sest et siinsed olud Liimi kubermangu kindlamas oludest paljudes  asjades täiesti teised on. Kuid see palme on kõrgemal pool tähelepanemata jäetud. Nii ei ole siis saarlastel oma saadikut Riigi Wolikogus mitte. Ka pole meil saarlastel lootust selleks, et meis oma keskelt niisuguse mehe leiaksime, keda teised Lnwimaa saadikud RiigaS Riigi Wolikogu saadikuks waliksiwad. Sest Riigi Wolikogu saadik peab suurte teadustega, südi, julge maimuga ja hää kõnemees olema, ja niisugust meest on praegu Saaremaal raske leida. Ka peab sellel isikul Liimi kubermangus üleüldine tähtsus  olema. Muidu ju teised teda ei mati. Praeguste «valimiste juures tuleb meil pääaSjalikuit seda silmas pidada, et meie Riiga walimiötele kohatised saadikud «valiksime.  Missugused peawad oga need saadikud olema? Ku« kahmas arwab, et Riiga walitawad  saadikud ei tea mis ara tegema peaifiwad ning ei tea kui suuri õigusid rahsvale kätte muretscwad, siis eksib ta. Sest RiigaS ei tehta muud, tui walitakje. Saadikud peawad äramüäratud päewal kell 12 kokku tulema ja oma hääled ära andma. Kõne alla ei tohi ühtegi küsimust wõtta. Nõnda on siss saadiku ametlik Legewus RiigaS kaunis Wäikenp. Näib nii, kui oleks see peaaegu ükspuha», keda Riiga saadame. Aga nii lihtne ei ole see asi ka mitte. Meie saadikutel peab ka osawüst olema enne Valimist juba seda kindlaks teha, keda walida. Neil pead osawust olema siin asju mi korraldada, olgu teiste saadikutega  lübirääkidcs ehk muul ieisei teel, et Riiga»  kohane saadik Riigi WoliloguSse walitais. Pääle selle ei ole Rügas mitte ainult S akss Valijatega tegemist, maid ka Läti Valijatega. Üks osa Liiwimaad saadab Läii saadikud Valima. Ka selle tõttu pearoad E.dü saadikud Riigas nii möncsgi asjas etüwaatlikud olema. Nõnda ci ole mitte ükskõik, keda meie Riiga saadikuks saadame. Nagu ülemal pool tähendasime, lähemad  siit saadikutena Riiga: 2 waldade poolt, 1 linna poolt ja 1 maaomanikkude poolt. N. ude saadikute walimiseks, kcS waldade poolt Ruga lähemad, walitakse igast mullast kaks isikut. Need tulewad siis linna kokku ja waliwad eneste seast need saadikud, kes Riiga lähemad. Sellepärast,  wallamched, aStuge lõöle Z Mõtelge ja arwage juba ette ära, keda walida, et siis teil juba kandidadid malmis oleksiwad, kui walimise päcw käes on- Linna saadik walitakse linna- ja maakaupinecste,  linna majaomanikkude, korteri üürnikkude ja mõnede koolmeistrite poolt. Linna saadiku walimine nõuab aga meilt palju rohkem ettewalmistuse tööd, kui waldade  saadikute walimine, sest linnas tuleb wõistelda selleks, et meie, eestlased, oma kandidadi läbi wõilsime wiia- Linnawolinikkude rvaltmisel kukkuiiwad Eesti kandidadid Kuresaares läbi. Riigi Wolikogu walimistel ei tohi see aga mitte nii sündida. Missugused tagajärjed linna woiinikkude walimistel on, seda näitab wiimane wolikogu otsus, mis Kuresaare linnale sõjaseadust tormiliseks arwas. Et oma kaltdidati linnas Riigi Wolikogu  walimiSteS läbi wiia, selleks tuleb meil ühineda ja hästi eesiööd teha. Selleks otstarbeks peetakse tulema! pühapäewal Karskuse Seltsi ruumides Riigi Wolikogu walimiste eelkooSolekut, kus kindlaks tehakse, keda kandidadiks määrata ja kus tormilisi juhatusi walimiscs antakse. Et eestlased ainult siis oma kandidadi läbi wiia wõiwad, kui nad endid ühendawad  ja kõike seda teadwad, mis walimise kord nõuab, siis on tungimalt tarwiS, et cclkoosolekule eestlast suurel armul ilmuks- Ärgu see aSmlugu kedagi hirmutagu, et meil praegu sõjaseadus maksmas on. Kõige kõrgema käsukirja läbi on niisugused eeikooSolekud  lubatud. Ka on nende ridade kirjutaja sarnase koosoleku pidamiseks politsei  poolt tarwilise toa saanud. Kartust ärgu olgu siis kellegi! koosolekule tulla- Meie isiklik  wüäriuS ja rahmuse tundmus kohustama!? meid praegusel silmapilgul mitte leigelt paali waadata, maid südisti tööle asmda- Muidu kukume ka Riigi Wolikogu walimiSteS  sisse- Meil on aga Kuresaares nii palju walijaid, et meie tingimata wõidu saame, kui wähegi tööd teeme ja asjast osa wõtame. Mis maaomanikkude walimistesse puutub, siis ei maksa meil, eestlastel, siin mitte tööd teha- Sest maaomanikkude seas on meil nii wähe walijaid, et meie sääl midagi teha ei wöi. Astugem siis wälja südile tegewusele kui üks mees meie kõikide kasuks! 0- ?- Haridust kõigile! Juba hakkab ka meie juures ikka enam ja enam ses aeg kütte jõudma, kus selle ütcluse tähendus maad wõtab: „Waat' pojad! ajad muudawad ja rohkem tarkust nõuawad." Ja et ajad po gad.lt rohkem tarkust nõuawad, sell pärast katsuwad ka isad poegi ühte ehk teise kooli panna. Meie Saaremaa isadel on wõimalik mitmetes  suuremates koolides oma lastele paremat haridust anda, nagu gümnafiumiS, Kaarma seminaris, linnakoolis ja Weneklriku  kahe klassilises eeskujulises kihelkonnakoolis,  mis enne „Lutsu kooli" nime all tuttaw oli. Kõigis nendes koolides õpib hää hulgake Saare talupoegade lapsi. Isegi gümnafiumiS Mõni kümmekond aastat tagasi oli üsna haruldane, kui talupoja  poeg gümnasiumi aSeuS, nüüd aga on see peaaegu üsna harilik asi. Sellest on siis näha, et poegade koolitamine ka Saaremaal edeneb. Ja see on rõõmustan?  nähtus. Sest ainult hariduse läbi wõime ajaga üh-S käia, ainult haridus annab meile wõimaluft enese elu- ja seisukorda  parandada, nii et meie Saare elanikud  ka iscteadwusega ja rahwuSlise tundmusega  ehitud rahwaS olla wõime, kes oma õigusi» kaitsta ja taga nõuda mõistab ja oma kohustest õieti aru saab. Kuid kahjuks ei saa talumees hariduse tähendusest weel mitte õieti aru. Annab ta oma pojale wähe rohkem haridust, kui seda wallu- wöi kihelkonnakool pakkuda wõib, siis tahab ta tingimata oma pojast „kirjameest" saada. Ta ei saa sellest weel milte aru, et ka põllumees haritud mees wõib olla ja olema peab. Ja sellepärast katsutakse siis noortele meestele, kes ühe ehk teise parema kooli läbi on teinud, kusagile wäike kirjutaja ehk kirjutaja-abi koht muretseda, kus nad wähese palga otsas mitte ei ela, aga kiratseivad. LaStewanemad  näikse nagu häbi tundwad, kui nende „haritud" poeg põllutööd tegema peaks. Ja sellega on nooredmehed ka ise täiesti ühes nõus ja ühes arwamises. Ka nemad peamad enesele häbiks põllu- wöi maatööd teha. See on aga täiesti wõljk ja wõõriti aimamine. Esiteks sellepärast, et kehalik töö kedagi ei teota, waid auustab. Osalt on ka tõsi, et siin niisugune Ümberpõõrdud ilmamaade on, nagu oleks kehalik töötegemine  häbiks. Kuid meie p ame niisuguse lapseliku arwamise maha jätma, ja sells ümberlükkamiseks hakkama sammusid astuma.  Teiseks sellepärast, et põllutöö läbi haritud nooremehe sissetulek palju suurem ja tema tulemit palju kindlam wõib olla, kui ühel «kantselei kirjutajal" ehk kirjamehel.  Mis wõiks üks haritud põllumees oma põllul kõik ära teha ja korda saata! Ja kolmandaks wõib meie talurahwa iseteadmuse  tundmine ja majandusime elu ainult siis õieti edeneda, kui meil haritud põllupidajad on. Ärgu pangu siis meis põllumehed poegade koolitamise juures mitte