kesed lehmad, kes 3 S toopi päewas andwad,  wõiksiwad hinna kõrgendusest wälm jääda. See oleks ju hale asi, kui waene inimene, kes palehigis ja mere waewaga selleks oma kopikaid korjama ja talwel pooUecd nälgima peab, et enesele suwckSgi lehma osta ehk kui jõud ka sedagi ei luba, ainult lüpsi püäle wõtta, kui tema siis nüüd selle wacwsga saadud looma eest nõnda palju ehk enam weel linnale andma peab, kui see temale enesele sisse toob. R. Pciksotod tema asemele panna taheti. Tänini  otimad nemad peaaegu ilma werewalamiseta  läbi saanud, ainult Riode Janeiro linn oli wastu hakkanud- Admiral Mello oli Pciksoto poolt oma laewastikuga nimetatud  linna alla ilmunud ja nüüd ivöttis ka Riode Janeiro Peiksoto presidendiks waStu. Peiksoto kutsus nüüd, kus -valitsuse  ohjad tema käes oliwad, kapten Mareirat,  kes saatkonna liikmena Saksamaal wiibis, kodumaale tagasi, et tema ühe sõjalaeiva  juhatuse enese kätte pidi wõtma. Nüüd sõitfiwad kapten Mareira ja tema noor naene Franziska meiega ühes- Nende kolme nädala sees, mis meie merel olime, oli Bahias jälle wastuhakkamine Pciksoto waStu tõusnud. Nõnda nimetatud Deskoiscnradoste  partsi, kes Fonscka poolt ja ja Peiksoto wastu, oli admokat Kampiinasse  juhatuse all töötama hallanud ja oli koguni sõjamäe oma poole meelitada osanud. Bahia oli allaheüma sunnitud ja Fsnseka oli Kampnnasss tänutunnistuseks Bahia kuberneriks nim tanud. Sellest kõigest ei teadnud meie muidugi kmgewshemaigi, nõndasomma oli ka see meile teadmata asi, et Kampünas ja Moreira weriwaeslased oliwad- Lõuna Ameerikas saamad aga sarnased politised juhtumised sagedasti erawiha kustutamiseks torwitatud- Nüüd tahtis KampiinaS Moreirat kui walitsuse  wastuhakkojat ärasurmata lasta. Et meie teda selles püüdes toetada ei wõinud, oli selge. (Järg tuleb.) Kõigekõrgemalt antud juhtmõtted keskkoolide  ümbermuutmiseks Märtsikuu 12. päewa! armas Keisri Majesteet,  nagu „Walits. Tcat." leiame, hääks, hariduseminisieriumi juhatajale järgmised juhtmõtted  keskkoolide ümbcrmuutmiss esiplaanide kokkuseadmisel pääpõhjuZteks anda: 1. Gümnasiumid jääwad 8-klassi!iSiekS; neis õpetatakse mõlemaid manu keeli, kuid suuremal hulgal ci ole Greeka keele õppimine mitte sunduslik. Gümnasiumi kursuse lõpetamine annab wõimaluse ülikooli astuda. 2. Realkvolides, mille õpeploon ka muuta tuleb, jääb 6 põhjus- ja seitsmes täiendusklass. Wiimase lõpetajad wõiivad kõrgematesse tehnikakoolidesse  astuda. 3. Pägle gümnasiumide ja realkoolide tulewad  weel iseäralised S-klaSstlised üleüldise hariduse  keskkoolid asutada, mille kursuse lõpetamine  kubermangudes õiguse annab riigitecnistuscssc  astuda. 4. Kesk tehnikalist ja elukutselist haridust, mis rahwa tegeliste tarmiduste jaoks on määratud.  tuleb rohkel mõcdul edendada. 5. JseSralist hoolt peab selle e esl kandma, etkõik koolid õpilaste Naljaks. Printsi õpetusel. Kooliõpetaja  : Ütelge, kõrgus, kuhu poole puhub läänetuul? Prints (tükiaegse mõtlemise järele) Seda ms ei tea! Kooliõpetaja: Üsna õige. kõrgus, sest ju pühas kirjas seisab: Meie teame küll, kust tuul tuleb, aga kuhu ta läheb, seda meie ei tea! pääle usulik-kõlbli st ja üleüldse kaSwatawat mõju awaldaksiwad ja nendes riigi-alawluse tundmust kaswataksiwad. 6. Et kaswatuse- ülesannet wõimalikult hästi täita, selleks tillemad pansionid asutada, kus ühe linna teatud koolide kaswandiknd wõikfiwad kohast juhatust saada. 7. Et uuendatud kooli wastu awaldatud nõudmisi täita, tuleb «viibimata kooliõpetajate  kohasema ettewalmistamiseecst Hariduseminisin sellekohase ettepaneku pääle on siis Keisri Majesteet 28. märtsil hääks arwanud käskida, et neis koolides, kus 20. juulil 1302 a. antud seadluse järele Greeka keett alles S klassis, hakati õpetama, nüüd järkjärgult  Greeka keete sunduSline õpetamine ära tuleb jätta, mille juures neil gümnasiumikurjuie lõpetajatel, kes Greeka keelt mitte ei ole õppinud, needsamad õigused jääksiwad, nagu teistelgi, muud kui ülikooli ajaloo- ja keeleteaduskonda ja Hommikumaa keelte jaoskonda astudes peawad nad Greeka keeles täicnduseksami tegema, nagu uuendatud gümnasiumi Greeka keele õpeplaan nõuab. Need Kõigekõrgemad juhtmõtted anti hariduseministeriumi  õpetatud komitee esimehe kätte, kelle käes ka kõik muu keskkoolide ümbermiiutmiseks  kogutud materjal seisab. Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa maamarshal on sisemiste asjade ministri hcrrat telegrahwi teel palunud, maapäewale kogunud rütelkonna truualamlifi tundmusi Keisri Majesteedi trooni  ette maha panna. Saaremaa mõisnikud olewad alati malmis, jumaldatud Riigiwalitseja  poolt Kõigekõrgemas manifestis 26. wcbruaril awaldatud tarkasi jaHrmaStusega  täidetud juhatusi tähelcpanennS Selle ettepaneku paale oli Keisri Majesteedil 13. märtsil arm lähendada, et Ta on seda häämeelega lugenud. Proua M o s ch e w i t i n o w i poolt seati 16- märtsi k. p. Kuresaare linnakooli kaswandikkude awitamise seltsi hääks pidu toime, mille läbi nimetatud seltsile 77 rbl. 1 kop. puhast kasu sisse tulnud. Auutähti on ülestõusmise pühade  puhul saanud: Liiwimaa Ew. Luth. usu konfistoriumi abipresident kindralsupertent  Gustaw Oehrn, Stanislaose ordo 2. järgu auutähe, Kuresaare rentei manem raamatupidaja Carl Wassermann  Stanislaose ordo 3. järgu auutähe, wabakunstnik kujunikerdaja AmanduSAdamson  Kuresaarest Stanislaose ordo 3. järgu auutähe. Kuresaare wanem ringkonnainSpektor L. v. Mikwitz, on Anna ordu 3 järgu auutähe osaliseks saanud. Kuresaare Priitahtiiku Tulekaitse Seltsi kassaseis 1902 aasta üle on järgmine: 1901 a. järeleiääk 282 rbl. 40 kop., sisse tulnud 875 rbl. 70 kop., wäljatäinud 1052 rbl. 59 kop; 1903 aastaks järele jäänud 105 rbl. 51 kop. Nimetatud aruanne ilmus laiendatud kujul Saksakeeles  „Arensb. Woch." lisana. Oleks aga soowida,  ei tähendatud aruanne ka Eestikeeles ilmuks. See soow ei tule mitte patriotismuse tuhinast, waid elamast eiuuõudmisest. On ju suurem osa Seltsi liikmetes! eestlased. Paljud nendest ei mõistagi  pääle Eestikseie teisi keelesid. Ka nendele tuleks sedasama pakkuda, mis teistelegi pakutakse. See tõmbaks neid enam Seltsi poole. Nad näeksiwad, et ka nendest lugu peetakse ja nad hakuksiwad ka Seltsist rohkem lugu pidama. Seda sovwi ei awalda meie mitte üksnes Seltsi aruande  awaldamise kohta, waid üleüldse kõige Seltsi tegewuso kohta. Rahma korjanduste hulga poolt, mis hoiukassadesse antakse, on Läänemere  kubermangud nühtawal paigal. Eesti kubermangus (441,325 elanikku) on 35,943 raamatu pääl 5,522,100 rubla hoiukassas; seega iga elaniku kohta umbes 12'/» rbl-; Liimi kubermangus (1.387,409 elanikku) on hoiiMsfasse pandud 13.381- 700 rbl. 7H,403 raamatu pääl, seega iga elaniku kohta ligemalt 9V- rbl.; Kuura kubermangus (717,507 elanikku on 50,732 raamatu pääl 7.347,600 rbl. hoiukassasse makstud, s. o- 10V« rubla elaniku kohta. „Rig. Rundsch" kirjutab, et Saaremaa  landrathi kollcgiumil nõuks olnud Suurde wäina jäälõhkuja ehitamiseks teede kapitalist 80,000 rbl. paluda. SüS oleks hästi suure jäälõhkuja saanud. Et aga selle ülewalpidamine wäga kallis oleks tulnud,  siis palutud ainult 30 000 rbl. ja ehitatud selle eest praegune „Krndral Surowzow."  See olla aga wähese jõuga ja ei wöida igast paksust jääst mitte läbi tungida,  nõnda kudaS see selgi kewadel awalikuks  tuli. „Rig. Rundjch." kirjasaatja soowib, et paksu jää puhul kroonu Suurde wäina suurema jõuga jäälõhkuja saadaks, kes jää ära lõhuks. Olla paks jää kord ära lõhutud, siis wõiks „Kindral Surowzow" oma jõuga läbikäimist küllalt ülal pidada. SupeluSkomitee poolt saab sel kewadel  kindluse wallide kaunistamiseks tublit tööd tehtud. Suur hulk pinkisid on juba wallide pääle pandud, edaspidi tehakse mallidele  minemiseks kiwist trepid jnd. Endine „Konstantini" kapten, meremeeste koolide direktor hr. J. Prinz on nimetatud laewa kapteni ameti moha pannud ja tema asemele  on kapten A. Pihel tähendatud. Kapten Pihel on Saaremaa poeg ja siinses meremeeste koolis õppinud. Kaarmalt. Eikla mõisas on suur tuhekahju olnud. Kõik karjalaudad üheS loomadega on ära põlenud. Tulesse on pääle 170 looma jäänud. Tulekahju sündinud  kurjakäe läbi. Kahju olla 3000 rbl. suur. 6000 rbl- eest on warandus kinnitatud  olnud. Kuritegu on plaanikult korda  saadetud ja nagu näha nimelt selles mõttes, et ka loomad sisse pidawad jääma. Karjalautadesse wiinud üks ainus wäraw ja just süält kohalt oliwad laudad põlema pandud. Selle suure kahju ja tules surma saanud elajate waewa pääle mõteldes, peame jälestusega nii suguse alatu kurjateo pääle waatama. Waljalast. Teisel ülestõusmise pühal oli siin Naljata Põllumeeste Seltsi poolt pidu-õhtu. Waljala koori poolt kanti kihelkonna kooliõpetaja A. Lemberi juhatusel mõned laulud ette ja näuluse  armastajate poolt, tuttaiva näitleja J. Lemberi  eestwõtiel kaks näitemängu : „Teie käsu pääle herra leitmant" ja „Jsaisa wüsi". Laulud oliwad hästi kätte õpitud ja kõlasiwad kaunisti kokku, aga wäikese theemaja ruumid ei andnud ühtegi wastukõia, waid raske õhk mattis weel enam hääled kinni. Esimeses näitemängus kandsiwad iseäranis hästi Hans, leitcnandi poiss ja leitenant oma osad ette. Teises näitemängus wõitis aga Wanala kõikide tähelepanemist oma pääle. Poidelt. Keegi noormees warastanud sumbulaewast paari rubla eest kalu. Hirm selle teo eest kohtu kätte langeda olnud tal aga nii suur, et ta ennast selle tõttu ülesse poonud. Enne tähendatud kurba sündmust saatnud ta isale kirja ja oma juures olema raha pannud ta hoiukassasse isale kätte andmiseks- Pärast wargust tahtnud ta ka kalade peremehega ära leppida  ja temale suurema summa raha maksta, aga leppimine pole enam wõimalik oluud—  Laimjala Karskuse Selts pidas kolmandamal  lihawötte pühal Lewala külas pidu õhtut. Ette kanti mõned laulud klaweri kaasmängul hra P. juhatusel ja näitemäng „Hullu Antsu abiga". Näitemäng  oli kiiduwääriline. Iseäranis Manna, Hullu Antsu, Lauri ja Ellu osad kanti wäga loomulikult ette. Ligemalt inimesi oli rohkesti kokku kogunud, nõnda et sissetulek  odawate piletite hinna pääle maatamata  siisgi pääle paari kümne rubla oli. Lõpuks M tuttam pidude tagatipp. M 16 S aa r l a n e, 1903