jääl juures Znglise kaubalaewastikust 16 korda wähem ning «väikese Rootsi riigi kaubalaewaStikust  ainult natuke suurem. 1909 a. oii terwe Wene kaubalaewastiku puhas kandwuS 700,969 reg. tonni, kuna ta arwus 898 auruning  2465 purjulaewa oli. See laewastik ei jõua oga kõiki Wene kaupa poõlesgi ära we-- dada, jääb «väljamaa kaubalaswastiku weda> da tcrwelt °/i° kõigest kaubast. Wenemaal wäljaweetawa kauba hulgas on aga rohkesti  odawat kaupa, mida auruloewad harilikult ei wea, selleparast on purjulaemadel siin weel küllalt tegemist. KäeS olnva aasta algusel oli Baltimore  kimbalaewaStikuS 193 aurulaemä, kandmus 105,046 reg. tonni, seega 23,72°/° kõigest Wene aurulaewaStikust, ja 774 purjulaema, kandwus  82,815 rcg. tonni, mis kõigest Wene purjulaewaStiknst 32,1°/° oleks. Armu poolest ou sellega purjuläewu neli korda rohkem kui aurulacmu, siisgi kandwad oga wiimased rohkem,  mis sellest tuleb, et nad purjulaewadest hoopis suuremad on. Kui «viimase kümne aasta «vältuse! purjulaewastiku arwuStikku tähele panna, siis näeme järgmist: 1399 a. oli laewu 604, 1904 a. 868 ja 1909 a. 774. Sellest paistab,  et purjulaewade hulk «vähenema hakkab, et neid enam nii palju juurde ei ehitata, kui neid manuse ning mereõnnetuste läbi otsa saamad. AurulaewanduS on tüll wiimasel ajal tõusnud, aga ka kauplemine on alati suurenenud, nii et selle pärast purjulaewad kängu jääda ei wõi. (Järg.) Saaremaa Eesti Põllumeeste  Seltsi liikmete koosolek. (Zärg). Muu seas küsiti, kaS tohib maaparandaja mee Sraiaskmise puhul oma naabri maast kraami  läbi kaemata, ka siis, kui naaber sellega nõus pole. Awaldati arwamifi, et selleks meil Vallimaal  seadused puuduwad, ja et mee üralaskmist läbi wõõra krundi ainult naabri wõi naabrite  nõusolekul teha wõib. Wahe päül oli wecl liikmeid juurde tulnud,  nii et koosolek otsusewõimvliseks tunnis- Seda ja teist. Koer p oI i t se i t e eni st u se s. Hiljuti sai Moskwa salapolitsei endale Peterburist koera „Tnfi", kes neil päewil üles näitas, et ta oma ametit auga pidada wõib. Kussnetsowa külas (BronnitSki maak.) tapeti 60-aastane rauk Kröjchakow ära. Kohe tulimad salapolitscinikud  „Trefiga" kuriteopaigale ning wiimaue kaapis maja õuest mulla seest merise seeliku wälja, mille külge mõrtsukad oma käsa oliwad pühkinud- Selle pääle jooksis koer naabrikülasss ning peatas jääl talunaese Simonowa maja ees, kus püew enne seda kolm kerjust oliwad secS käinud. Siit jooksis La edasi Petrowskaja külasse ning peatas ka sääl ainult nende majade ees, kuS kerjused oliwad seO käinud- Edast saadi juba ilma koera abita teada, et kerjused Bogorodski kreisi oliwad läinud, kus nad ka kinni wõeti. „Wir." Sagedasti juhtub, et saabas jala ära on õörunud, nii et nahk õõrutud koha pääle rulli koiku läheb. Sellele on hää, wärSke elaja- ehk lambaliha keetmise juures leeme püült ara riisutud wahtu linase riidelapiga pääle panna; ka wõib nimetatud mahtu pudeli fisse, kindla korgi alla tagawaraks panna, mis siis tarwitamise korral soojaks tehakse. Kõige õnnelikum, olgu ta kuningas wõi kerjaja, on see, kel oma kodus lahkus ja lõbu osaks on. Goethe. Kaswamiue, kaugemale jõudmine kõiges hääduses, on täielise õnneliku elu paleus ja põhjus. Mantegozza. Naer ja nutt ning rõõm ja walu on õeste lapsed. Goethe.. Igal pool peawad ju ka omad zPurijhkewitshid" olema, kes sõimawad, ütles Põllumeeste Seltsi liige U. wnmaselt Seltsi koosolekult ära tulles. —u. tati. Koos oli, eestseisuse liikmed ühes arwatud,  13 liiget. Juhatas esimees hra Markus. Kirjatoimetaja luges wiimase koosoleku protokolli ette. Hra K. Tuulingu tähenduse pääle, et protokollist hra Piip'u ettepanek EeSti Seltsi poolt ette wõetud seltsimaja ehitamist,  wõi teiste sõnadega raha korjandust maja ehitamise häskS, toetada, puudub, otsustas selts selle poolest protokolli täiendada ja siis kinnitada. Pääle selle tegi selts otsuseks, et tulcwikus iseäraline  raamat stsseseataks, kuhu koosolekute protokollid mustalt ja «võimalikult täielikult sisse kirjutataks. Edasi teatas hra esimees, et Pöide Põllumeeste  Seltsi esimees on temale ette pannud, et tulema aaSta algusel Saaremaa põllumeeste seltside asemikkude koosolek mõi põllumeestepücw Pöide! toime pandaks. Et pöllumcestcpäema kokkukutsumise mõte Pöide P. Seltsi poolt wälialäinud on, siis armas koosolek iõigeparemaks,  et Pöide P. Selts koosoleku kokkukutsumise  oma pääle wõtaks, missugust soowi Pöide P. Seltsile teatatakse. Nagu hra esimees teatas,  on põllumeestepäewa päewakorda Põlde P. Seltsi esimehe poolt juba küsimused : „mis tuleks teha, et põllumeesteseltside liikmed seltsidest elawamalt osa wõtaksiwad" ja „piimatalituse ühisused", ära mürgitud. Koosolek otsuStaS soowi awaldada, et tähendatud päewakorda ka küsimused: kuidas woikS meil pöllutööharidust tõsta, hra G. Markuse ettepanekul, ja Saaremaa  EeSti põllumeesteseltside ühendamine maetaks.  Saadikuteks Pöide põllumeestepäewale waliti herrad Markus, Palk ja K. Tu uling  Putlast ning kandidadiks M, Koo w. Märgiti kä meel mõned wäiksemad küsimused ära, mis põllumeeStcpäcwal läbirääkimise alla wõikfiwad  saada wõetud. Pääle «vaheaega pidas hra G. MarkuS teaduslise sisuga kõne: „Wäetisaine wosworhappe",  mis rohkesti huwitust ning õpetlikkust näpunäiteid pakkus. Muu seas ütles kõneleja, et wosworhappet «võimalikult rohkesti tuleb anda ja et see üks kõik on, mil ajal woSworhappcga  wäetada. Ta mõjub igal ajal. Läbirääkimistel selle kõne kohta soowitati rohkemal mõõdul kunstsõnnikutega «väetamist. Praegu tarwitatakse neid aga meel hoopis wähe, ja weel enam, ei usutagi nende mõjuwuse sisse, nagu seda hra Markus, Ansekülast näitust mõttes,  seletas. Ometigi on aga meil ka juba mõni «väikepõllumees, kes kunstsõnnikutega katset  teeb. Nii rääkis hra K. Tuuling, et ta oma rukipõidude ühed otsad wosmorhappeliste wüetuSainetega üle wäctanud, ja mõju olnud wäga filma paiStaw. (Järgneb). Liiwimäa kubermangu selisiaSjode kommisjon  on Saaremaa mõisnikkude seltsi põhjuSkirjad  kinnitanud. Kaarmalt. Hiljuti teatati „Saarlases", et Aljala küla talunaesterahwaS saharini eest trahwi maksnud. Nüüd on aga sellesama naese poeg Mihkel Jdlane, kes kaltsudega kaupleb, Melanie Jõgile, jäültsamast külast, ühe purgi saharini müünud, mille eest nii hästi müüjale kui ka ostjale tollimaja poolt igaühele 4 rbl. 95 kop. trahwi määrati, mida nad 7. septembril  linnas tollimajas ära maksmas käisiwad. Mihkel Jdlane on juba 1907 a. saharini müümise  eest 10 rbl. 7 5 kop. trahwi maksnud. —> Hoiatame kord weel rahwast saharini ostmast, mille tarwitamine pääle selle kahju, mis trahwi maksmine wõib tuua, ka termist rikub. Karjast. Leisi wallas Kõrgesaare talus ja Pärsama wallas Mätja külas on rõuge hai» guS asumas. Muhust. Lcwalõpme külas warastati W. M. taluaidast sissemurdmise teel öösel 1/2 skp. mitmesugust riide kraami 32 rubla määr» tuseS ära. Waxas, kes alles teadmata, jättis üksnes jäljed lume päül järele, mis la sula ilma tõttu warSti kodufiwad. Tartust. Nurja läinud pulmad. Hiljuti laulatati Maarja kirikus keegi 7K»aaStane manamees Peter Karelson ühe 54-aastass lese Marie Redeliga kokku. Kui pulma seltskond pääle laulatuse Annemõisa uulitsal parajasti pulmapidu pidas, ilmus järsku politsei ja wõttis kõikide pulmalist? ehmatuseks nooriku kinni. Kmnmoetaw oli 4 aasta eest Mlla poolt ära lubatud ja Permi kubermangu saadetud, kust ta salaja ära põgenenud. Noor abielumees, kes nõnda ruttu jälle leseks jäi, olla Nikolail, aegne soldat. „Wir." Tartu „M«fika päeval", nagu „Postim." ilmunud aruanne näitab, on 8267 rub. 57 kop. sisse wõetud, 0197 rub. 32 kop. wälja antud, 2070 rub. 25 kop. puhast kasu üle jäänud. Haapsalust. Linna valimised Haapsalu» 3. ja 5. detsembril on eestlaste wõiduga lõppenud:  walitud on 15 eestlast ja 9 sakslast. m. Lätimaalt. Riiast. Aktsisiseaduscst üleastumise pärast oliwad hiljuti Riia ringkonnakohtus, nagu Riia lehtedest näha, „Waldsch!õssch:ni" õllewabriku pruul Krisch ja tema abi Zaune. Kohus mõistis esimeselt kroonu kasuks 10,912 rubla ja wiimaselt  5092 rbl. Tähendatud isikute maksuwõimetuse  korral tuleb neist summadest „Waldschlõsschsm" wabriku käest sisse nõuda ja iga summa wiimase weerandi eest peab Zmne üheks aastaks ja Krisch 0 kuuks mangi minema. „Waldschlösscheni" wabriku direktor Dc. R. v. Buengner, kelle juhatuse all aktfistseadust on rikutud,  mõisteti 35,988 rbl. 50 kop. ja täh. wabriku walitsuS 9638 r. trahwiraha maksma. „Post." Kaugemalt riigist. Peterburist. Suurwürst Mihail Niiolajewitsh  suri, nagu 6. detsembril Parifist tele» graferitakse, CanneS'is 5 detsembril ära. Suurwiirst oli juba mõnda aastat haiglane, wiimasel ajal aga läks haigus iseäranis raskeks. Suurwürst Mihail Nikolajewitsh, keiser Nikolai I. neljas sündis 13. oktobril 183 Z a. Suurwürst wõttis Krimmi, Kaukasia ja Türgi sõjast 1877-78 a. osa. 1863 - 1881. a. oli Suurwürst Kaukafia asewalitsejaks. 1831 a. nimetati Suurwürst riiginõukogu esimeheks, mis ametisse ta kuni 24. augustini 1905 a. jäi. TürgisLjas üles näidatud tähtsa teenistuse eest nimetati Suurwürst kindral feldmarschal ja kindralftldzeugmeistriks. „Wir." Kõigekõrgem manifest, millega Suurwürst Mihail Nikolajewitjhi surmast teada antakse, on awaldatud. Sõjawägi kannab Keisri käsul Mihail Nikolajewitshi surma puhul kolm kuud leinamärkisid.  Sisemiste asjade minister teatab Moskwa linnapäälikuls, et Keiser leina pärast oma tagasitulekul  Krimmist Moskwasse sisse ei sõida. „P." Riigiwolikogu jõuluwaheaeg määratakse 18. detsembrist 20. januarini. Purischkewitsh heideti oma ülespidamise  pärast riigiwolikogust wiieks koosolekuks wälja. Neil päewil Köeti sõjakohtu uurija Sagrjashki korraldusel Peterburis kolm sõjawäemoonamuretsemise  walitsuse ametnikku  polkownik  Samjatin, kapten Menschikow ja rittmeister  Schustow kinni. Nende kinniwõtmine seisab Moskwa sõjamäe moonamuretsemise walitsuse  kuritarwituStega ühenduses. Surmaotsufi tehtakse ikka rohkem ja rohkem. Oktobri-kuus oli neid 136, nowembris 144. 11 kuu jooksul on 1318 surmaotsust tehtud.  Neid on täide saadetud oktobriS 29., nowembris  34, 11 kuu jooksul 510. Trahwisid on 10 ajalehe pääle pandud, kokku 6000 rubla. 11 kuu jooksul on 165 ajalehte  trahwitud. Trahwi suurus 77,725 rubla. Taschkentist. Wangimajas «almistastwad  51 wangi põgenemise wastu; selle otstarbega  taheti seina sisse awauS lõhkuda. Orenburift. Tsheljobinsli kreditühisusea on murdwargus toime pandud ja kast ära niidud,  milles 77S r. sula raha, 90.000 r. eest wekslid, 1700 r. eest kuldaSju j. m, oli. Zkaterivoflawist. Töölised jaKonstantinowkast  tulnud isikud riijusiwad ShtsherbinowSki  kaewanduse ära. 12 inim. on wangi wõetyd ja nende käest 1055 r. ära wõetnd. 92 Saarlane, 1909