Elsa ja Ernsti lootused oliwad nüüd täitsa otsas- Et küll Eisa wahwa olekuga oma isale saStu pani, ei aitanud see omeiegi,  sest isa sõna jäi kindlaks: et tütar Saare Mardi tulewaneperenaene peab olema! Nagu nimetatud, pidiwad täna kosjad olema ja peagi selle järele laulatus ja pulmad. Wana Madis oli täna iseäralik rõõmus, kais siia, sinna, aitas perenaist mõncS asjas tallitada ja seadis ennast korralikult kosilastele wastu. Pääle lõuna söögi heitis ta iväheks ajaks magama aga juhtus ka sel korral parajasti hirmsa unenäo  kimpu- . - - Ei, ei ial, ci saa sa selle nälja kooriku Ernstile naescks! Mõistad! ... Sa oled minu tütar! Sinu kohuS on minu sõna kuulda! Sa heidad Mardiga abnluZse I See on minu kindel tahtmine! Mina olen majas peremees ja sinu isa! Nüüd ruttu riidesse kosilased tulcwad! . . . Meele ärahcuiikult ringutas Elsa käsa ja püüdis meel kord isa liigutada, et fee oma meelt muudaks- Ta palus pisarsilmil: Armas isa, ma palun sind! Ära tee oma tütart õnnetumaks! Ms ei armasta Marti, waid Ernsti! Ennem suren ma, kui Mardile pean minema! Isa, armas isa, päästa mind surmast ära tee ka selle läbi enesele õnnetumat elu! I>a! kuule mu palwelZ Wana Madis lõi ägedasti rusikaga wastu lauda ja wastaS wihaga : Jäta nüüd järele! Küllalt! Sa tead juba, mida ma ütelnud olen: sina heidad Mardiga abielusse, kes minult sind on palunud ja nüüd mitte üks noh enam! WaSta mulle, et sa Mardile oma sõna täna annad! Jah isa! wastsS Elsa sumaks oma pisaraid tagasi surudes- Noh laps, see on ilus! Täna on kosjad ja nüüd mine pane ennast riidesse, nad sõimad j» iga silmapilk siin olla. Jah isa! wastaS Elsa nuutsudeS ja läks waikideS uksest wälja- Madis waatas ukse poole, kust Elsa wälja läinud oli ja sügas enesel natukene kohmetult kukalt. Wäljast uks läks tükki aja pärast lahti ja sisse astusiwad kosilased- Noh, tere õhtut, Madis! hüüdsiwad nad sisse astudes. Kudas sits lugu läheb? Meie oleme juba siin! MadiS tõusis üles ja läks oma külalistele waStu. Kosilased wõtsiwad istet ja peagi ilmusiwad weel teisi külalisi. Kõneldi elawalt  ja oldi rõõmsad- Kus siis Elsa on? küsis Mart. Ei tea, pole teda kusagil naha! wastas perenaene ja mitmed laksuvad Elsat otsima- Otsin ja otsiti, ega leitud kusagilt. - . Ta oli ära põgenenud- Oh sa wiimane narukael! Isa waStane! karjus mana MadiS. Km ma teda kätte saan, ta peab minult sõnu saama Z . . . Selsamal silmapilgul astusiwad kaks meest tuppa, kes Elsa surnu keha sisse kandsiwad. Need oliwad näinud, kui Elsa ennast Käkki silla päält jõkke oli kukutanud ja jääl surma leidnud, kus nad weel surnu keha kätte püüdnud ja kodu toonud Wana Madis karjus koleda hirmuga ja kukkus kätega õhus ümber wehkledes meele märkuseta oma tütre surnu keha pääle, tütre, keda ta nii wäga oli armastanud ja keda enam elus ei olnud! Madis lõi järsku silmad lahti ja wärises kõigest kehast. . . Ä>a oli unenägu, hirmust unenägu näinud! (Järg tuleb.) suurust ei ole karwa päält teada; arwatakse, et umbes 3500 meest on. 7. juunil waataS kindral Kuropatkin kindral Stockelöergi wäeosa ja ütles talle: „Warstiseni jällenägemiseni!  Meie peame jaapanlastega lõpu tegema, muidu ei wõi meie koju tagasi minna." Wofangou lahingu järele on jaapanlasi H aidshou poole nii hästi lõuna- kui ka idapoolt  liikuma hakanud. Jdapoolt on Haidshou  teele arwata 2 diwisjoni aStunud. Sääl on Tshipanlini mäed juba nende käes, mis Haidshoust kaugemal ei ole, kui 36—40 werSLa. Niisama Gaidshou lähedal on Jaapani lõuna-wägi. 6. juunil on ta Senjutshöni ära wõtnud, mis Haidshoust wersta 35 lõunalääne pool on. Selles lõunawäes arwatakse terwelt diwisjoni olewat, kes osalt Port-Arturi piiramise wäest pärit olewad. (Reuter.) Wene wäeosa, 4000 meest jala-, ratsa- ja suurtüki wäge tungis 8. junil Apjannajamõi pääle, sai tagasi surutud ja läks Sjutshgulineti poole. Wenelased  kaotasiwad õ tapetud ja 20 haawatut; jaapanlaste kahjust pole teada. Kindral Saharowi telegramm päästeabile:  12. juni hommikul tungisiwad waenlase eeswäc-salgad, mis Ho jõekese oru oma alla oliwad wõtnud, Haitschou lähedale ja jäiwad 16 wersta lõunalääne pool nimetatud  linna seisma. 11. junil lähenes 1 waenlase  wäe-jaoskond, mis 2 roodu ja 2 eskadroni  suur oli, Sjadjani külale, mis 11 wersta lõuna pool Haitschoud seisab. Waenlase wabisalgad  ilmusiwad Huaiwaföngisse, mis 20 wersta ida pool Haitschoud, 7 wersta põhja- lääne pool Tschapanlini kõrgustikku, Süjani ja Haitschou teeääres seisab. Üks jaapanlaste eesmäe jaoskond wõttis Tamjarlgou, mis 12 wcrsta lääne poolt Tschapanlini kõrgustikku,  Kansase tee ääres seisab, oma alla. 12 wcrsta põhja pool Tschapanlini, Khansa, Sjaohotani ja Madjawaisa tee ääres, Koldagou  juures ja põhjapoolse Süjan Haitsou tee lähedal seisawad waenlase wahisalgad.  Pandwjasei ja Pantschanju wahel olew kõrgustik, mis 26 wersra pöhjalääne pool Fönghmaugtschöngi, Sargangou maakohas  seisab, ei ole meel waenlase käes-11.  junil pandi tähele, et waenlaue Sargangoust  Haitschöngi teed mööda edasi tungib. Waenlase eeSwäcsalk, arwata 2 roodu suur, wõttiS Kangazusa küla, mis 8 wersta pöhjalääne pool Sargangoud seisab, oma alla. Niisama wõttis ka teine jaapanlaste salk 8 wcrsta pöhjalääne pool Seljutschöngi Tungousa küla oma alla. Kindral Saharowi telegramm päästaabile.  13. junil märkasiwad meie wahid jaapanlaste edasi liikumist põhjapoolsel teel Süjanist Kaitschou poole ja Fuantungist  Paudsjabei poole, kui ka edasi Uandalingi kõrgustiku poole. 12. junil algas waenlane edasiminekut Seljudschaust Ljaojani päälee sihis kui ka Tunpopu ja Waffangou kaudu Modulieni kõrgustiku poole minewal teel Seijudschaust 18 werSta pöhjalääne poole. Waenlaste pääletuugimiscle  Ljaojani pääteel paniwad esite 2 kütiroodu wastu, kes mahus sinna oliwad  seatud. Meie omad taganesiwad pikkamisi  põhja poole, kuni weel 2 roodu abiks tuli. Kell Ve 3 pärast lõunat wõttiS waen- lane Tuinpu oma alla ja meie kütid taganesiwad  35 werSta Seljudschauft põhja poole. Meie poolt saiwad leitnant Ogloblcw ja õ kütti haawatud. Öösel wastu 13. juuit jäi waenlane, kes umbcS polk jalawäge  ja teine ratsawäge tugew oli, Tuinpusse.  13. juni hommiku kell 9 algas üks waenlaste pataljon Süjanist Haitschöngi minewal teel kallalekippumist. Pärast lõunat nähti waenlase patalzoni taga weel jalawäge ja mügestiku suurtükiwäge. 13. juni hommiku kell 7 uuendas waenlane kallaletungimist ka Tuinpust FahegouSse minewal pääteel ja Ualunji kaudu Modulini kõrgustikule minewal teel kui ka Madjapudse mägestiku teel, et Modulini kõrgustiku paremast tiiwast mööda minna. Ljaojani pääteel nähti rohkem kui üht polku jalaja  suurtükiwäge liginewat, kes kell 9 hommiku 3 werSta Tuinpust eemal olewasse  Schidjawaidsesse jõudsiwad. Rohkem sõnumeid selle edasitungimise üle ei ole siia jõudnud. Kindral Kuropatkini telegramm Keisri Majesteedile 14. junil. 13- junil kippusiwad  jaapanlased meie idapoolse iviiru eelwahi salkade kallale, kes Fenschuilni, Modulini ja Dolini kõrgustikkude ees seisiwad. Meie ratsa- ja jalawäe salgad, kes jaapanlaste palju suurema hulga eest taganesiwad, teatasiwad, et kallalekippumine kõigil kolmel nimetatud kohtadel tublide sõiajõududega sündis. Pääle teiste wäesalkade,  gardewäc-diwisjoni ja eespoolt kallaletungimise läksiwad jaapanlased suurte sõjajõuududiga ümber meie salkade, selle seisukohad mõlemail pool Fsnschuilini ja Modulini oliwad. 14. junil hommikul tungisiwad jaapanlased äkitselt meie salkade pääle, kes Fenschuilinist Tithe poole läksiwad; waenlane löödi ilma raskuseta tagasi. 14. junil hommikul tungisiwad jaapanlased jälle meie Dolini kõrgustikul olema seisukoha pääle. Meie eelwägi pani pääletungiwa jalawäe waStu, kes 3 batareiga eestpoolt tema pääle tungis, aga et teised wäe jaud ka tema pääle tahtsiwad langeda, siis taganes ta tagasi. Luuramiste läbi on selgeks tehtud, et osa Jaapani lõunepoolift wäge põhja-hommiku  poole läheb, et Kuroki wäega ennast ühendada. Lõuneks tuli sõnum, et meie ratsamehed Senjutschengi juures palawat wöitlust on alganud. Marschal Ojama ja kindralmajor Kobama sõitfiwad 23. junil Mandschuriasse. (Woist. Ametlik.) Daguschani wägi mõttis 6 tunnilise ägeda wõitluse järele Fenschuilini  oma alla. Waenlane taganes Tomutsch ngi poole. Jaapani kahjud on umbes 1(10 meest. Tokiost. (Reuteri teatus.) 12. junil teatati Port-Arturi ees löödud merelahingu kohta, et Wene laewastik neljapaewal Port-Arturi sadamast wälja sõitnud ja admiral Togo laewastiku kallale kippunud.  Admiral Togo teatab, et temale lkl. junil Wene laewastiku sadamast iväljatulck teada antud. Togo läinud temale oma terme laewaStikuga waStu. Wene laewastikus olnud 6 foomuslaewa, õ ristlejat ja 14 kontremiinipaati. Wene laewad tahtnud nähtawasti lõuna poole sõita, aga Jaapani kontremiinipaadid kippunud neile kallale. Jaapani poolt saanud kontremiinipaat „Shirataka" wigaSkatud,  kus juures 3 meest surma ja 3 haawu saanud ka 3 teist miinipaati saanud  wigastatud. Jaapani weolaewade hutkasaamise kohta teatatakse „K. T. 8.8. junil toodi Wladiwostoki sadamasse üks purjulaew, .N 25 Saarlane 1904,