peetagu mee ostmise juures tagasi lükkamise põhjuseks. Niisama ärgu olgu ka mesinikkudei see mitte üks kõik. kui mõni mesinik puhtuse wastaselt oma mett mälja pakub. Sääl olgu teised malmis niisugustele juhatust andma, olgu kui mõni mett ümber pakkudes meepurkistd taskus kannab, ehk jälle mett pakub, mis mitte hiilgawateS  puhtades nõudes ei ole. Ma tunnen mee müügi kohti, kus ainult Kaukasia mee eest suurt lugu peetakse ja kõrget hinda maksetakse, 50—60 kop. ja rohkem meel ühe naela eest, kuna mee eest, mis mujalt Wenemaalt tuleb, ainult 10—15 kop. naelast pakutakse. Mispärast  on esimene niisuurcS lugu pidamises ? Ainult puhtus on see, mis Kaukasia mett nii kõrgesse wäärtuLse on tõstnud. Saarlased! pangem kanget rõhku mee puhtuse pääle, siis saab ka Saaremaa mesi tulewikuS suuremates müügi kohtades kõige paremas lugu pidamises seisma. parajas paksuses. Kõik naabrid pidasiwad Madisest suurt lugu ja kcrgitasiwad talle juba kaugelt mütsi ja oliwad see pääle hästi uhked, et niisugne mees nende liigist on. Põlluharimine ja majapidamine oli tema pää mure. . . Norske lora ja nende kärsitu olek oliwad wana Madisele alati wastumeelt, niisamuti uõlgas ts liig kiiret asjatoimetust ja uisa-püisa siia, sinna ruttamist. Ainukene wiga oli see wana Madise juurdcS, et ta oma Kauaaegsetest wiisidcft küünde ja hammastega kinni pidas ja uuema aja haridusest ega edasi püüetest  sugugi ei hoolinud ega sellest osa wõtta ei tahtnud. Kõige rohkem wihkas ta nüüdse aja koolmeistreid, kes lastele lora" õpctawad, ega waimuliste asjadega suurema!  tegemist ei teha, nagu wanasti. Nüüdsetest  koolidest ei ole midagi asja! oli wana Madise alatine Aelus. . . Aga muidu M ModiS nummcr üks peremees! Täna käis wana Madis oma teisepoolega kirikus ja paale lõuna istus La oma kalli Raiega üksinda taga kambris. Ta nähti taunis Mõtetes olema, mille pääle Kai küünarnukiga wana mehele külge mütsas ja lausus: Radisekene näh, mis asjast sa jälle nüüd aru p-ad, et nii kössi tõmbad? Aai ae! põrutaS MadiS järsku, nagu ehmatades. Olin praegu sügawcte mõtete fees, vagu Pilatus sel ajal, kui ta naene talle oma unenägu kõneles. Mõtlesin praegu mõõda läinud aegade pääle ja oh sa miimane nali! Kas tead ka Kai, mis päcw «ss on? Eh eh, hee l naeris perenaene heleda häälega. Niks ma seda stis ei plaks teadma.  Tõnissoni tähtraamat näitab, et täna pühapäew on ja päälegi 1S heina kuu Ja ja, kallis Kaiekene, õige su ta küll, ja tähtramat näikse sul ka päris püüs olema, rääkis Madis suitsu nõuusi taskust wilja mõttes. Aga kas mäletad ka, mis KWch nüüd mõnigi hää aastakene tagasi juba sel 15 heina kuu päewal siin samas meie kambris sündis? Noh, eks wanaisa surnud 15 heinakuu päewal ära. Wana Kaieke, eks ole sul oma jagu õigust kah, aga sa ei mäleta siis enam, et meie pulmad ometi scllsamal päewal oliwad. Just täna on meie pulmadest jõhwi pM 25 aaStat möödas! Kai kratsis korra kõrwa tagant ja jäi mõtetesse. Jah, õige küll! Unustasin seda LSna luutumaks ära- Aga Madis ae, see aeg on nii sama lühike olnud, nagu oleks alles heila sina oma kosja wiinadega minu isa kambrisse astunud. Jah, minul on ta niisama ka, Kaieke, nagu oleks ma täna sind esimest korda näinud, rääkis Madis naerdes, kuS juures ta oma habet silus. Meie oleksime pidanud täna hõbepulmi pidama, nagu sakjad teewad aga ei mitte midagi! (Järg tuleb.) Sõda. 25. mail, umbes kell 1 p> l. ilmus Jaapani laewastik läänepoolsele Ljaotuni rannale. Nendel oli 6 laewa, pärast tuli 11 weel juurde. Ülepea oli laewaStikus 6 esimese järgu laewa, teised teise ja kolmanda järgu torpedowened. Laewastik liikus jagude kaupa, muist laskis suurtükkidega  merekallast, mis Gaidshoust ja Senjutschenist lääne pool seisab, muist meie wahiwäe ja nähtawale ilmuwate maakuulajate pääle tuld. Kell 7 jäi laskmine  seisma ja laewaStik liikus lõuna poole. Mingisugust kahju meil ei ole. 25. mail, kell 8 hom. ilmus 6 laewa Goundsätuni lõunapoolsele randa, 25 wersta Senjudshenist kirde poole. Paadid lasti merde. Teised kuus laewa hakkafiwad Senjudsheni randa ja linna ennast laskma. Maaletulekut ei olnud. 27. mail teatas Kuropatkin Keisri Majesteedile: 25. mail lükfiwad jaapanlased Daguscheni  ja Fönghwangtscheni teed mööda Sjujani poole pikkamisi edasi. 8 wersta lõuna ja ida pool Sjujani Maiad eelmäe salgad seisma. Hommikul, 26. mail, hakkas wäejagu, milles ligi 1 brigad jalawäges, 2 mäebattareiga ja 5 eskadroni ratsawäge oli, Sjujani pääle tungima. Umbes kell 12 ilmusiwad lõuna poolt japanlased linna alla, aga meie hästi sihitud tuli sundis neid seisma jääma. Pääle selle hakkas Jaapani jalawägi ida poolt, Fönghwangtschöni  teed mööda, pääle kippuma. Kasakad, kes mäeharja oma käes hoidsiwad, oliwad sunnitud kahe tunnilise wõitluse järele taganema. Meie battarei tuli ei lasknud oga jaapanlasi mäeharjale pääseda. Selleks ajaks asus lõuna pool Jaapani mäebattarei seisukohale, sunniti aga mõne paugu järele meie battarei tule all waikiwa. Teine Jaapani mäebattarei ei saanud tuld andma hakatagi, maid jättis kiiresti oma seisukoha meis tule mõjul maha- Pandi tähele, et Jaapani jalawäe bataljonid kokku poole Sjujani ümber minna tahtfiwad, mis meie taganemise teed ähwardaS kinni panna, sellepärast nihkusiwad kasakad järg järgult 8 wersta Sjujanist tagasi, kuna battarei 600 sülla päält wastase tihedatesse ridadesse tuld külmas. Kell 5 p. I. jäi laskmine soiku. Meie kahju: haawatud wäewanem Beremosfinow  ja lipuwanem Komarowski, surnud 1, haawatud 17 kasakat- Samaidsöi all põrkas Japani mägi 25. mail meie wahiwägedega kokku. Küttide salk saadeti wahtidele abiks. Selle pääle astus terme wäcsalk teele- Esialgu tõrjuti jaapanlased tagasi ja wõeti surnutelt püssid ja sõjariistad ära, aga peagi tuli jaapanlastele  abi juurde meie taganesime täies korras FönsuilinSki kitsasteele tagasi. Meie kahju : haawatud 3 ohwitseri, alamwäelistest  haawatud ja surnud 100 meest. Waenlase kahju on suur- Tokios, 28. mail. Ametlik sõnum. Kindral Kuroki teatab: Üks meie wäcsalk wõttis Saimadsõ ära. Meie kahju: 3 surnut, 24 haawatut. Wenekased kaotasiwad 23 surnut; 2 ohwitseri ja 5 alamwäelist wõeti wangi. Kuroki sõjawägi, kes DagushaniS  maale tulnud wäega üheskoos töötab, wõttis Sjujani ära ja tõrjus waenlase Tanscheni ja Gaidschousse tagasi. Jaapanlased kaotasiwad 3 surnut; 1 porutschik, 1 alamohwitser ja 23 alamwäelist  on kergesti haawatud. 30. mail. Kindral Oku teatab ametlikult,  et Naushani Ümbruskonnas 10 Wene ohwitseri ja 664 alamwäelise surnukeha on leitud. Pääle selle leiti leerikoha naabrusest weel 30 surnukeha. Kuropatkini juhatuse all olew sõjawägi  olla nüüd 200,000 meest suur, teatakse Peterburist Berl. Tageblattile. Mis kindral Kuropatkin oma tegewusest  praeguse sõja käigul mõtleb, seda olla ta, nagu räägitakse, enne sõttaminekut ühele oma sõbrale järgmiste sõnadega ilmutanud: „Efimesel kuul hakatakse minust ütlema, et ma mitte midagi ei tee. Teisel kuul öeldakse, et mul andeid pole, ja kolmandal seletatakse mind äraandjaks, sest selleks ajaks oleme wist juba tõsiseid löökisid saanud. Räägitagu pääle mina sellest ei hooli. Ma ei hakka pääle kippuma, enne kui mu wägi tugew küllalt on. Seda wõib oga alles juulikuus oodata." Türentsheni lahingus (Jalu ääres) on, nagu päältnägijad jutustawad, kolm Wme nassterahwast (ohwitseride Gromowi, Sshtshogolewi ja laatsareti ülewaataja Makarowi abikaasad) hiilgama kangelase töö ära teinud. Wõitluse ajal käifiwad need naesterahwad, hallid soldatifinelid seljas, lahinguwäljal ringi ja andfiwad haawatulele abi. Proua Gromowi mantel oli kuuliaukusid täis. Jaapanlased laskfiwad püssidega laatsareti pääle, ehk sääl küll „Punass risti" lipp lehwis, ja surmasiwad mitu hobust. Sellest hoolimata ei jätnud nimetatud prouad oma priitahtlikku hoolekandmist  haawatute eest seisma. Kirjandusest. Humor des Estenvolkes. 100 Orginal-Anrkdotcn. Eine freie Bearbeitung  des estmschen Volkswitzss von Bernhard Eldring, ehem. Obcrlehrer an der Realschule zu Orenburg. PreiS 35 Kop. R.val 1904. 40 lk. 8° Nii on Saksakeelse raamatukese nimi, mis mõne päewa eest ilmus. Raamatukeses leiame M. J. Eiseni „Rahwa naljast" wabalt ümber pandud nalajutukesi, mis oma algupäralsuse poolest kindlasti palju lugejaid leidma saamad. Naljajutud on oma sisu järele järgmisteks  päätükkidekS jaotatud: 1) Naesed ja lapsed Eesti rahivanaljas, 2) Randlased ja setud, 3) Saarlased, 4) Eesti ja Liimi, maalt, õ) Juudid ja mustlased, «) Srganaljod.  Saksa keele oskajatele wöime meie raamatukest lugemiseks soojalt soowitada. Isamaalt. Kuresaarest. Meie oleme juba mitu korda rahwa tähelepanemist selles kuus ärapeetawa  põllujakäsitöõnäituse pääle juhtinud. Nüüd, kus näituse päew juba käes on, tuletame weel kord põllumeestele näituse tähtsust meelde ja loodame, et ka talurahwas sellest rohkel arwul osa Võtaks. See kord on, nagu juba teatatud, auuhinnamõistjate hulgas ka Eesti Põllumeeste  Seltsi saadikud. Kas kroonu mõisate rentnikkudel on ka kalapüü ainuõigus renditud maa piirides  kolme mersta kauguses, see asi oli hiljuti Saaremaa rahukohtu kogus harutada, kus juures otsustati, et neil seesugune õigus on. Nimetakch otsuse pääle sntuh M 23 Däarlatte 1904.