dend küla elust „Pahased naabrid", mida seminari kaswandikud ühes lauljatega etendawad. HuwitawaS näitemängus, mida KuresaareS esimest korda mängitakse, tulewad mitmed rahwamängud lauludega ette. Muu seas kantakse ka üks suurem ja ilusam K. järguline  Soomeßootsi laulumäng ette, et nendega ka meie rahwast tutwustada. Nii wõiwad päältwaatajad oma nägemise järele otsustada, kaS niisugused laulumängud ka meil edaspidi tantsu asemel wõi «vaheaegadel tarwitusele  wõtta ei sünniks. Ülemaal on nad paljudes seltsides tarwitusele wõelud ja leiawad noorerahwa poolt rohket  Huwitaw  on neid laulumängust meie praegu tarwitusel  olewate ringimängudega wõrrelda, lust silma paistab, tui palju rohkem need meie labastest ringimängudest liikumiste ja ilu poolest  ette jõudnud on. Lõpuks on pühade lõbuks harjunud wiifi järele tants. Pidu puhas sissetulek on raamatukogu hääks määratud,  nii et piduõhtut huwitawa eeskawa ja hää otstarbe pärast kõigile soowitada rvõib. Igal aastal pärast 15. märtsi k. p. on talukohtade pidajad kohustatud oma maantee  jagusid lumest puhastama. Selle juures tuleb sagedasti pahandusi ette- Politseikordnikkudele  on käsk antud järele waadata, et teed õigel ajal puhtad peawad olema. Mõni kord ei anna wallawanemad peremeestele, kelle maanteejaod lumega täidetud, puhastamiseks käsku ja peremehed jälle ei mõtlegi enne lume kaewamise pääle, kui käsk antakse. Selle «vaheaja  sees on juba politsei poolt teed lastud ära puhastada ja nimelt süüdlase kulul, kelle käest siis tingimata kulud wälja nõutakse. Et mitte sellesarnast sekeldusi ette ei tuleks, peaks iga taluperemees ise juba selle eest hoolt pidama,  et tema maantee jaod pääle 15. märtsi k. p. puhtad otekfiwad. Siis jäewad pahan- tulemata. Kaks mulgimaa meest oliwad Saaremaal  kokku wanu kasukaid ja mõnda muud kaupa korjamas. Kui juba pääle IVO rubla eest kaupa korjatud oli, sõitis üks nendest, ilma teise seltsimehe teadmata, Pärnu poole, et kaupa üksi ära müüa. Nüüd on põgeneja WirtsuS mahajäetud seltsimehe, palme pääle kinni mõstud ja reisib strashniku saadetusel Kuresaarde. Ansekülast. Igalt poolt, kaugelt ja ligidalt kuuldumad hädahääled metsade laastamise  pärast. Kõik ettemõtlejad inimesed näe> wad praeguses seisukorras täielist metsade HSwinemist. Kellel meel wähegi metsa on, raiub selle maha ning müüb ära. Meie kodumaa rikkus ja ilu häwincb, metsad kahanewad  stlmanähtawalt. Peaks küll natuke ettewaatlikum  olema. Hiljuti ostis siin keegi Kuuramaa mees siinsest kroonu metsast kõik paremad müümise all olewad mctsaplatfid ära. Kahjulikum lind on siin wares. Oma häwituselööd õlgkatuste kallal on ta tänawu suure waimustusega jälle pääle alganud. Olgu katus uus ehk mana, igal pool on nad lõhutud õlekubude sarnased. Pühast. Keegi talu naesterahwaS N. annud oma wankri taimeks E. juurde hoiu alla, sest et ta omal selleks kohta ei olnud. Nüüd läinud N. oma wankrit üra tooma, aga ei ole enam midagi leida olnud. E. oli wankri omaks pidanud ja müünud selle 34 rubla eest ära, N. ei jäenud niisuguse teoga rahule ja annud E. kohtu kätte. Kihelkonnalt kirjutakse meile: Pühapäewal,  märtsil tõsteti sügisel Anseküla alla jääst randa aetud ja pärast põhja wajunud parklaew „Albrados" hr. kap. Teüri ja hr. Kunstmanni juhatusel põhjast üles. Laew toodakse  kewadel Kuresaare alla, kus siis otsuseks  tehakse, kas teda ära parandada ehk ära müüa. Filsandi päästejaama ataman hr. Teärile on Punaseristi Seltsi poolt südi teenistuse eest hõbedast seltsimärk rindas kandmiseks antud. Leisist. Nõmme külas on hiljuti külatänavasse  tuulewcski ehitatud, mille tiiwad madalalt läbi käiwad, kuna aga hoiatuseks tuulw-M ümber midagi ette ei ole tehtud. Õnnetuste eemale hoidmiseks tuleks nimetatud tuuleweski ümber küll tarwiline aid teha. Mustjalast. Hiljuti warastatud L. P.-I metsast hulk laudi ära. Kahju kannataja on lauad linnast üh- puusepa juurast üles leidnud, Asi on uurimisel. Loota on, et warga jälgile saadakse. Ado Kurissoo ja Mats Ahmi, keda omawolilises tuleriista hoidmises süüdistati, on kuberneri poolt kumbgi 5 rublaga trahwitud, ehk maksujõuetuse korral kolmeks päewaks aresti. Muhust. Paljud põllumehed on oma wiljaorase pärast mures, sest madalikkudes vlewad põllud on wee ja osalt lume all. Minewikku meelde tuletades mäletawad wist mitmedgi, et nad selle läbi oma wiljast on ilma jäenud. Sest kui külm, mida tänamu kewadel küllalt oodata wõib, wälja tuleb, siis ongi nende kartus täide läinud. Nagu kuulda, mõeldakse Muhusse Kuresaare Eesti Seltsi haruseltfi asutada. —l Tartust. Tartu Eesti Laenu- ja Hoiuühisus  jagas oma aastakoosolekul puhtast kasust umbes 5,000 rbl. mitmesugusteks HSäiegewateks  ja üleüldiskasulikkudeks otstarbeteks ära. sassis habemega, päswatanud näoga ja jooneliste  kätega. Aga mikspärast siis sina wangis oled? küsis keiser. Asja pärast, isakene-Tsaar! Läksin joobnud  olekus seltsimehega tülisse ja lõin ta maha; häigafin rusikaga otse meele kohta. Za nüüd, nagu näha, kahjatseb seda? Kuidas siis mitte, kõrgus! Oli ma' mehine mees; andku Zuma! talle HSäd hingamist!  Ma, totter, jätsin tema pere ilma toitjata!  Seda pattu ei wõi ma eluilmasgi enam andeks saada! Aga kas sul enesel ka omakseid kodumaale jäi? küsis keiser. Miks ei jäenud, mastas manamees, rauk naene, haige poeg ja «väikesed lapselapsed. Needgi saatsin ma selle neetud wiina läbi hukka. Ilmasgi ei saa ma oma pattu enam andeks! Keiser andis walju häälega käsu: Et siin kõik ausad inimesed on ja süüdlane  ainult seesinane manamees sääl, ja et ta mul mitte neid „kahtlustatud" isikuid ära ei rikuks, siis wiige ta wangimajast wälja kodumaale omakste juurde. Õnnetu wanamehe rõõmu on wõimata kirjeldada. Mõne päewa pärast jõudis ta kodusse ja oli eluotsani eeskujulik inimene. —l— Kui kraamid hästi sorisels, ei teed siis läheks poriseks. Km mardikatel andsid maad, siis mardikatelt  surma saad. A- Gc. Kahtlane rõõm. Aga Karla, mikSpärast sa siis sugugi ennast ei rõõmusta nende mänguasjade üle mis sa sünnipSewaks kingituseks said? Karla: Sest et ma nende hoopide pSäls mõtlesin, mis »a enne saama pean, kui «eed kbjad Mk D g plfn zoudavd lõhkuda. Lätimaalt. Riiast. Balti kindralkuberner baron Möller-Sakomelski on pühapäewal, nagu Riia lehed teatawad, oma 2-kuuUst puhkuseaeg» tarwitama hakkanud. Ta sõitnud Riiast ära Peterburisse, kust ta Tsarjkoje SelooSse ja säält mõne päewa järel «väljamaale reisib. Sõjawäelised  asjad on kindralksberuer kindral Smirüowi kätte andnud, kuna administratiwlised  asjad iga üksiku sellekohase kuberneri hoolde  jääwad. Kindralkuberneri äraolekul käiwad kubernerid Peterburiga otsekohe läbi. Ka kindralkuberneri kantselei direktor Speranski läheb pikemaks ajaks puhkusele. Tema kohuseid täidab seni A- v. Scherffsr. Riia ja Dünamiitide wahel on aurulaewasõit  alanud. Suurt «väljarändamist olewat ühe Riia Saksa lehe teatel selle aaSta kewadel Liiwimaa Eesti osas oodatu. Tohetawat niihästi Sibe- risse kui ka A«erikaSse wälja rännata. Immesed,  kes kohalikku elu tunnewad, seletawat, et nende «ületades kunagi nii suurt «väljarändamise  tuhinat ei ole olnud, kui nüüd. „Post." Kaugemalt riigist. Peterburist. Peterburi telegrafitalitus on kindlast hallikast teada saanud, et läbirääkimised  Wienis Serbia teadaandmise üle, millel sihiks on Austria-Serbia kriisisele lõppu pääle teha, lSppestwad kokkuleppimisega. Arwatakfe, et Serbia annab Wieni kabinetile teatama! kujul ja wormis teadaandmise ära, täienduseks hiljutisele  Serbia ringkirjale, ja käib nende sõbralikkude  nõuandmist? järele, mis Serbia walitsusele suurriikide asemikkude poolt Belgradis ühisel nõul ette kantakse. Suurriikide asemikud ruttawad  nõuandmisega, et kokkupõrkamist ära hoida. „Wir." Sõjaministrite wahetus. Kindral Rödigeri lahkumine ei tulnud iellegile ootamata. Lahkumise põhjuseks oli ministri jõuetus midagi fiimapaistwamat korda saata. Kui Jaapani sõja ajal ilmsiks tuli, et meie sõjawägi wäga palju soowida jätab, siis otsustati,  et sõjawõge tarwiS on uuendada. See töö anti Rödigeri kätte. Nüüd on kolm aastat „uuenduse-tööd" tehtud, sõjaministerium on hoolega asja kallal ametis olnud, kuid kõige tagatipp on see, et nüüd, kus Me sõjahädaoht ukse ees on, minister ise riigiwolikogu kõnetoolilt  seletab, et meil sõjawägede juhatajaid ei ole- See seletus oligi kiwi mille pääle Rödiger komistas. Uuest sõjaministrist kindral Suhomlinowist loodetakse palju hääd. Kahtlemata on ta wäga anderikas ja agar mees. Kõige päält on tal nimi. Sõjawäe-ringkondadeS on kindral Suhomlinow  oma õpetlaste tööde poolest laialt tuttaw. Ta on tähtsam Wene sõjakirjaniku Dragomirowi sõber ja kaastööline. Ka sõjawäljal  on Suhomlinow silma paistnud: Wene- Türgi sõjas sai ta kolm kõige kõrgemat autähte: Georgi ja Wladimiri ristid ja kuldmõõga „wahwuse eest" Uus sõjaminister on 1848. aastal sündinud  ja 1865. aastast saadik ohwitseri ametis. „El«." Kindral Stõsfel ja admiral Nebogatow, keS Kõigekõrgemalt arm» on palunud lastawat pühadeks wabaks. „Wir." 11. ja 12. märtsil pandi Peterburis enam kui 40. kohas läbiotsimised toime ja wõeti 2S inimest kinni. Neil läbiotsimistel olewat ühendus hiljutiste kinnimõtmistega Soomes, kus ühe isiku juurest passisid, adrcssisid ja kahtlustawaid  paberid leiti. Öösel wastu 13. märtsi oliwad jällegi läbiotsimised. 3S riiginõuukogu liiget walmistafiwad seaduseeelnõu», mille järele Wene pühade hulka mahendada tuleks. Eelnõu näitab, et suur pühade arm suure hulga tööjõudu ära wõtab ja selle läbi Wenemaa majandusele iga aasta ligi 2 miljardi r. mõrra kahju toob. Pääle selle õpetab pühade hulk wenelafi laisklema ja priiskama. See seaduse eelnõu auti sinodisse esialgseks harutamiseks. Sinodi kommisjou leiab, et fee seaduse-eelnõuu 80 miljoni õigetusku inimesel südametunnistuse wabadust kitsendab ja nendelt pühasid, mis Wene südamele põlwest-põlwe kallid, ära ähwardab riisuda. Pühade hulgas, mida seaduse-eelnõu kaotada tahab, olewat ju ka niisugused  tähtsad pühad, nagu Jumalaema sündimise-püew,  templisse wiimise päew zne. Eelnõuu kokkuseadjad unustawat ära, et rahwal mitte kerge ei ole sidemeid, mis teda usu ja kirikuga ühendamad, lõhki käristada ja kõigest sellest lahkuda,  millega tema ujklik hing on harjunud. Üleüldse leiab kommisjon, et see seaduse eelnõu kiriku wöimupiirisse tungib ia et teda sellepärast riiginõuukoguS harutuselegi et tohi wõtta. Otsused wõeti waStu ilma waieluSteta ja ühelmeelel, Kindralmajor Aleksejewi (Bruto) kassa» tsioni kaebtuS tuli 14. märtsil MsõjakohtuS harutuse alla. KyhuS jättis edasikaebiuse tähelepanemata  ja kinnitas esimese kohtu otsuse. Alet» sejew peab ka kkmmetuhad rubla trahwi maks- 2l Saarlane, ISO9