jututa ära mis ivana, kistakse maha ja ehitatakse uus. See aasta ehitan kirikule nägusam torn ja köstrimajad. Kuid see ei taha meile hästi meeldida, et kirik ja köstrimajad ühe katuse alla on mahutatud, kuna neid praegusel ehituse, korral hõlpsasti lahku oleks mõinud ehitada... Ka orel on natuke miletsapoolue. Sügisel põlefiwad koolmeistri karjalaudad ära, mis jälle kogudusele mõne kopika tulemad  maksma. Tuli pääsis laste käest lahti, kes tule karjalautade taha oliwad teinud, et ennast külmaga soendada. Waimuharidus kmmiö siin pisitasa. Pasunakoor,  kellele ju sündimise juures surma lauldi, elab tasahiljukesti edasi ja laseb oma häält tähtsamatel pärnadel, nagu jõulul, uuel aastal jne. kuulda. Teadus. Kunst. Seltsielu. -Id- Turist. Minewal aasta! oli rahwal kui ka mõne! muusikaseltsi juhatajatest see tõsine arwamine, et sellest seltsist enam midagi hääd loota ei ole, sest et La paaril wiimasel aastal enam mingit elumärki ei olnud awaldanud. Ei olnud seltsil siis korralikku laulukoori, ei näitejuhti ega näitlejaid, ka puhkpillide-kooril oli puhkuse aeg, ja isegi liikmete puudus hakkas  juba päämalu tegema. Kõik see loius oli aga üksnes seltsi korteri puudusest wälja kaswanud.  Tänawu, 1. märtsil, üüris aga selts omale uue korteri, ja walis ka uue eestseisuse: esim. K. Türk, laulujuht H. Wiermann (endine), kirjatoim. H. Kuhlbusch (end.), kassapidaja P. Sepper, näitejuht A. Räpp ja mängukoori-juht K. Pulbert (end.). Hakati tõsiselt töösse, ning asi edenes wäga kiiduwääriliselt, iseäranis näitejuht on lühikese ajaga palju tööd ära teinud.  Ta walis näitlejad ja on juba kolm näitemängu täitsa rahuloldawalt ette kandnud. Laulusid on paari kuu jooksul kahekümne ümber ette kantud, neist suurem osa mõjusa meestekoori  poolt hra Wiermanni juhatusel. Pasunakoor  on iga pidu ajal wõimalikult palju mänginud  ning alati rahulolemist leidnud. Sissetulek  on kahe kuu jooksul ligi 100 rubla, uusi liikmeid 13 wastu wõetud. Nii selgub siis, et seltsi elus oma korter suurt edu awaldab ja st alati asjaarmastajaid eestwedajateks tuleb walida. Loota wõib, et Türi muusikaselts tükil ajal enam lonkama ei jää, sest et korter 3 aasta pääle on üüritud ja osawõtmine ülirohke  on. mi. Wiljanbist. Meie wäikene linnakene jätab seltside rohkuse poolest küll mõnegi kodumaa suurema linna oma selja taha. Seltsidest tähtsam ja jõukam on Eesti Põllumeeste Selts. Õndsa rahwamehe C. R. Jakobsoni äratusel suutis see omale suure tüki maad omandada ja majaehitamisega algust teha, mille walmiSsaamist  õnnis suguwend ise ometi näha ei saanud. Meie linna Eesti seltsidest on Põllumeeste ühisus ainuke, kellel oma tuba ja oma luba on, ehk selle toa eest küll meel suur summa mõlya tasuda on. Seltsimaja  lahked ruumid olimad semni teistel siinsetel seltsile!  tarmitada, nimelt pidude puhul. Kindlasti asu- wad siin praegu weel Koidu" ja «Mesilaste pidajate selts". Põllumeeste seltsi liikmete arm oli läinud aasta lõpul alla 200, nende seas meel palju sarnaseid, kes elukutse poolest mitte põllumehed ei ole. Wististi kostvaks  liikmete arw kümnekordseks, kui selts enam jõudu tegcliste ettewötete jaoks kulutada wötaks. Selle üle on siin seltsis tihti ja palju kõneldud, et waja oleks nimelt kaubanduseasjus sammusid teha, kuid pääle kunstpõllurammu ja põllutööriistade tellimise ei ole mitmel puhul walitud kommissionid muud ära teha wöinud. Wiimasel ajal kasmab seltsist osawotminc elawamaks, wahest ehk wõib nüüd ka tegelistele ettewõtetels  paremat kordaminekut loota. Elu näitab, et mäikese waranduslise j Suuga pääle hakanud mehed kaubeldes rikkaksgi minna on wöinud. See laseb loota, et selts, kellel ses asjas päälegi mitmed tähtsad eesõigused,  suurem usaldus, kergem laenusaamine, oma liikmetele  kaubauduslise ettewõttega rohkesti tulu wõib saata. Laenust ei oleks seltsil esiotsa aga hädagi, sest seltsiliikmed oleksiwad wististi malmis eneste keskel mitutuhat rubla kokku panema, kui midagi sellesarnast ette wõc takse. Lauluseltsil «Koidul" oli korra tubli näitlejate-ühisus. kes ka suuremaid laulumängusid hää mõjuga ette kanda wõis. Wiimasel ojal on see ühisus enesest wähe elumärki  awaldanud. Seltsi laulukoor on aga, nagu arukordsete  awaliste etteastumiste järele tõendada wõib, oma osawa juhataja M. Kampmanni wäsimata tegewusel  hästi edenenud ja wõib seda julgesti kodumaa esimeste ja paremate kooride hulka nimetada. Seltsist wõtawad osa nimelt kooliõpetajad ja linnas asuwad käsitöölised. Mesilaste pidajate seltsil on terwelt Viljandimaalt tegelisi mesinikka liikmeteks, nende arw kokku on saja ümber. Wististi suudab selts mesilaste pidamise edendamise  ja parandamise kohta hästi mõjuda. Karskuse seltsil «Vabadusel" on oma korter theemajaga; wähemaid  pidusid saadab selts oma korteris toime, peab sääl ka koosolekuid, suuremateks pidudeks tarwitatakse W. E. Põllumeeste seltsi saali. Selts on oma tegewufe kui ka tähtsuse poolest kodumaa karskuse seltside hulgas esimeste seas. Nimetamise wäärt on weel Eesti käsitööliste selts, kes mõne kuu eest isekorterisse asus ja ka pidude poolest  elawamat tegewuft awaldama hakkas. Sakslastel ja uendeMeelsetel käsitöölistel on oma «Veretu", wenelased  loodawad lähemal ajal eneste «klubi" asutamiseks  luba saada. Rahwuswahelise seltsina tuleb weel tuletõrjujate ühisust nimetada, mille liikmed küll enamasti  eestlased on. Tohtrid ja adwokadid on meie linnas, mõni sakslane maha arwatud, eestlased, kaupmeestest  on mõni wenelane. mitu sakslast ja juuti, kaugelt suurem osa aga eestlased. Sedasama wõib ka käsitöölistest ütelda. Seda enam tuleb imeks panna, et meie linna jõukam seisus Eesti keele ja meele kohta wöõrastust awaldab. Igal wõimalikul korral, olgu kodus wõi uulitsal, tarwitatakse teisega kõneledes Saksa keelt. Linna awalikkude tegelaste walimisel puudub eestimeelne erakond seni täiesti. See tuleb wist sellest, et siin seni mehed puuduwad, kes ise tulised rahwuslased  oleksiwad ja teisigi selleks teha suudaksiwad. Meie linna Eesti sakste ilmamaade on siis otse majandusime:  hing, ole rahul, kui sul «ülemat asja": leiba ia selle körwast on. Kaupmeestest loeb mõni üksik Eesti lehti, nimelt mõni eestlane ja moni juut, suurem  osa loeb «Düna-Zeitungi" ja mõnda muud Saksa ja Wene lehte. Meie majanduslise ilmawaatega kodanikkude  poolest jääks eestikeelne majanduse-päewalehtgi  muude abihallikate puudumisel küll tõesti nälga. äsi'. lurjewi Eesti Põllumeeste S eltsi poolt 5. mail toimepandud näitemüük Lesti Postimees. 243