sisse kukkumas ja põllud harimata. Ei, on ka neid talumehi, kellel puhtad elumajad, korralikud kõrwalifedhooned, öitseivad õunapuuaiad ja haritud põllud on. Need on kroonuwolla kohtade peremehed. Ehk küll nöörimaod neid nende põllupidamises palju takiStowad, snsgi ei ole neil seda muret, mis üks teine talutaat mulle awaldaS.  Kui ms talle seletasin, et ta peaks oma Majapidamist ajakohasemalt sisse seadma,  waStaS ta: „Kui ma sma põldusi paremini harin, majasid ehitan za õunapuid  istutan, fiiö kõigutan sellega ise oma maja alust. Sest siis wõin ma julge olla, et tulemase! rendikoutrakti waheajal renti nii palju juurde pannakse, et pean nacselastega  majast wälja kolima. Sellepärast pean katsuma, kuidas päewast päema saan, uuenduste pääle ei tohi mõteldagi." Need lihtsa talumehe sõnad ütlewad selgesti, miks meie talurahwa majandus ei edene. Nad seletawad ka, mikSpärast suurem jagu ,meie talunikkudest kõik oma korjatud käpikud  hoiukassadesse tasude pääle miiwad, ning ise jälle oma majandussist talitusi ÜSna wiletsalt toimetawad". Õigusega kaebame meie teenistuse puuduse üle, sest kui praeguste! oludel need „ mitmed tuhanded  inimesed, keS siit wälja rändawod enesele teenistust otsima", kõik siia jääksiwsd,  siis peaksime lihtsalt nälga surema. Et näljast tööotsijad, kõigist reisikuludeft  hoolimata, mis wäljarändamine nõuab, rikkamad on kui siinsed mõisalööliscd, see on kõigil tuttaw. Kui kõik wüljarSndajaid  töölisi maksma wõtks sundida, et sellega niisugust ühistööd ette wõtta kui NaSwa jõesuu puhastamine, siis oleks see mõnele mehele küll ivaga kasulik, sest sellega oleks kaks warblast korraga püütud. EsitikS: selle läbi, et mitmed waesed töölised, kes „paSfiraha" sakSta ci jõua, siia jääwad, alaneks meie päewapalk wecl mõne kopiku wõrt, teiseks tõuseks jõe rent. A. Kodumaalt. Kurc saarest. Pühapäewal, 14. mail, Keisri Herra Nikolai Aleks  and r o ivi l s ch i ja tema Kõrge Proua Aleksandra Feodorowna  kroon imisepäewai peeti meie linna kirikutes jumalateenistust. Majad oliwad lipuehtes, mõisnikkude koja palloni päül mängis muusika ja õhtul põlefiwad ilutuled. 30. aprillil k. p. pidas Saaremaa Karskuse Selts lükin-, tc koosolekut. Koosolekut  awades tuleta? Seltsi esimees 27. aprilli k. p., kui rngiwolikogu awamise päews meelde. Laulti «Mu isamaa mu õnn ja rõõm", ning rahwasaadikutele, iseäranis  Eesti saadikutele «Nad elagu!" Tuli baron Satz i asi harutusele. Nagu lugejad juba teodwad, otsustas Karskuse Seltsi wiimane üleüldine koosolek baron Sostilt sõuda, et ta Sekst ees kas kirjalikult  ehk suusõnalikult wabanduie teeks. See otsus oli baron Sohile kätte saadetud ja ühtlasi ka teatatud, millal Seltsi üleüldine liikmete koosolek on. Baron EH ei olnud aga ei suusõnalikult ega kirjalikult wabanduft ega ühtegi seletust saatnud. Koosolek seda üra nähes, et baron Soh kui Seltsi auuliige oma „prak« tikaliSte harjutuste" küsimisega Seltsi auu haawanud oa ning Seltsi eeS ennast mitte «abandanud ei ole, otsustas 20 häälega 4 hääle wastu baron Sosii Karskuse Seltsi auuliikmetkft wälja heita ja Seltsi liikmete vimekirjaft maha kustutada. Kaarmalt Kaarma kihelkonna postita  litus on korratumaks läinud, nimelt selle posti korraldus, mis kirikumõisa kaudu käib. Enne toodi post kirikumõisa kaks korda nädalas, kesknädalal kihelkonnata  loupäewal waldade postimehe läbi. Nüüd tuuakse post ainult üks kord nädalas tihelk. postimehe läbi; wallad ei too kirikumõisa  enam sugugi poSti. Kes siin süüd on, ei tea ütelda, ega mist küll kihelkonna konwcnt, kes asja ci korralda. Nendel, kes kirikumõisa kaudu kirjad ja ajalehed saamad,  on nende kättesaamisega wacne lugu, sest Ülemaalt tulnud lehed tulcmad selleläbi  päüle nädala hiljemini kätte, kui mujal maailmas. Püäle selle ei wöi keegi kindel olla, et kirjad ja ajalehed kirikumõisast korralikult kätte saadakse, sest ..kirkonna" tuba seisab alati lahti, ja kiriku ajal tuleb üks ja teine posti mitmele korrale sorima ja wötma, mis ta ise hääkZ arwab. Sagedasti loemad mõned jumalateenistuse  ajal wõõra id lehti. KaS siin tõesti parandust ei leita? Muzal paol püütakse pvSti olusid iga wilsi parandada, aga siin läheb asi pahemaks. K aarmaal peetakse 4 junil s. a. teist näitcmüüki kiriku oreli hääks. Er basaari päew õige ligidal on ainult paar nädalat jääb weel järele siis ei löö aeg mõne suurema asja tegemiseks  mitte enam ette. Aga osawad ja wäledad näpud ning hää tahtmine jöuawad  siisgi ka selle aja sees meel mõndagi wäikcst tööd ära Leha. Wüikesed aSjad on ehk weel kasulikumad, kui suured, sest suurel  ikka suur raha ja selle ostmiseks leidub  praegusel raskel ajal, iseäranis taluinimeste!,  seda liig mähe. Wäikesed annid on aga wäga soowuawad. Praegu on ka korjamise raamatud selle nättemüügi hääks wäljas. Ärgu siis häbenegu keegi oma wäikcst andi sinna sisse kirjutamast, kui korjaja kellegi juurde peaks tulema. Olgu kopik wöi kaks, kõik wöetakse tänuga wastu. Kes oma nime ei taha kirjutada, wõib seda ükskõik mis nime all teha HN. N. jne). Kahe aasta eest korjas nende ridade kirjutaja nii Viisi paale wiie rubla puhtas rahas: asjad olimad üle selle. Harilikud anded oliwad I—s kop, 10—20 kopikalist andeid tuli wühe ette ja üle 20 kop- pole olnudgi. Niisama läheb ka sel aastal,  Ohwerdogu siis igaüks, olgu ta oma koguduse liige wöi wõõras, linnalune wõi maalane. Nii waikcne and ei tee ju kedagi waescmaks, kuna 10-ne ja 20 kopikalist mõne tühja asja paale wahel hoolimatalt wülja wisatakse. A. Kärlalt. Sel kewadel andis Kandla niõisa omanik L. von Guldenstubbe oma walla peremeestele teada, et la edaspidi jälle nõnda palju renti walla maade eest nõuab kui esimene rant pärast teoorjuse lõpetamist oli. Seega alandasmimetatud mõisa  omanik oma walla renti labistiklu 13°/ o Ehk küll nimetatud rendiulandumine rahwa  elukorda rohul oidaivalt weel parandada ei jõua, siisgi on auuStatud Kandla mõisa omanik rendi alandamisega tõsist tänu ära teeninud, sest pääle kergituse, mida rendi alandamine tema walla peremeestele toob on ta sellega tunnistust annud, et mitte kõik sõjaseadusest ja kasakate siin olemisest rahwa majanduSliste puuduste kaotamiseks küllalt ei arwa olewat. M. T. Pühast. Nelipühi 3. päewal 23. mail õnnistatakse Püha kirikus 11 kurttummalaft stdse, kes Saaremaa kurttummade koolis 7 aastat õppinud on ja kellele 5 nädalat i leeri õpitust on antud- Sellel tähtsa! i päewal peab Saaremaa praost kirikus jut- lust, kuna õpetaja Hörs chelmann pärast wäljas pool kirikut ka jutlust saab pidama. Pärast lõunat peetakse kooliruumides kurttummade  koolilaste lahtilaskmist pidulikult, kus jpures ülemõpetaja hr. Blostfeldt waimuliku  kõne peab. Nii saab 23. mai k. p. meile nii mõndagi pakkuma, mis meeli pühalikult ülendab. Kurttummade sõbrad tahawad kurttummasid  leeripäewal ka wäikeste kingitustega  rõõmustada. Selleks otstarbeks maetakse  „Saarlase" trükikojas andeid igal ajal wastu. Muhust. Et muhulaste! mere püüd kõige suurem sissetuleku hallikas on, siis ei saa nad talwel palju muud tööd teha, kui alati merepüüZte tööd. Tehakse mitmet sugu püüsid, ja katsutakse mitmet moodi, kuidas rohkem kalu merest kätte saab. Tehakse suured mõrra mürakad, mis 18 —20 jalga eest kõrged on. Niisugune mõrd tuleb oma 100 rubla maksma. Sarnased mõrrad on paljudel meestel terwise ära rikkunud. Paljud on noorelt hauda läinud. Wäga paljud ohwerdamad ka omad wiimased kopikad püüste muretsemiseks- Mitmed on kewade, kui suured tormid puhuwad, omast ilma jäänud. Kalasaak jääb siin aasta aastalt wühcmaks.  Enne saiwad Koguma küla mehed igal kewadel suurel hulgal kõiksugu kalu ja müüsiwad mitme saja rubla eest ära. Nüüd on mitu tkwadet mööda läinud, kus nad müügi jäokS midagi ei ole saanud. Ja nii on siin lugu igal pool. Kus enne koormate musi kalu wälja toodi, sääl saab nüüd mcrcpüüdja ise waewalt süüa. Tünawu kewadsl ei ole muud kala palju saadud, kui räimid. Ülesostjad on oma lemmadega igalpoo! ootamas. Kui merepüüdjad  mõne suurema kala kätte saamad, siis pakumao need üksteise eest kõrget hinda. Näituseks: Ahwena naelast makseti 5-6 kop., augi naelast 7—B kop., siia naelast t2—l3 kop., angerja naelast —2O kop. Sarlaki haigus, mis talwel perest peresse käis, palju lapsi ja tüiskaswanud inimesi hauda wiis, on nüüd suwe tulekuga  kadumas. Pärnust. Õpetaja ameti kandidati herra Niguli wangiwõtmife koha kuuleb „T>üna-Ztg." järgmist: Wangiwõtmife käsu andis kohaliku sõjawäe  ülem- 28. aprillil läkfiwad kõik kohalikud  õpetajad sõjawäeülema juurde ja palusiwad Niguli lahtilaskmist, mida aga ei täidetud- Selle järele saatsiwad mangiwõetu  sugulased riigiwolikogu saadikule hra. Tõnissonile telegrammi ja seletafiwad,  et tema Niguli eest räägiks. Tõnisson kuulas traadi teel Pärnust järele, mis põhjusel Nigul kinni pandud ja pööras siis Liiwtmaa kuberneri poole, et Nigul lahti laStaks. Ja Nigul lastigi 3. mail wangist lahti. Pärnust. Hulk mängisid lasti 4. mail ülekuulamise järele wangist lahti. Wiljandist. 6. märtsil oli Pärnus 1. jaoskonna rahukohtuniku juures kooliõperaja  Hendrik Awiksoni süüasi arutusel. Teda süüdistas Pärnu maakonna rahwakoolide  inspektor Proschljakowi laimamises. Awikson seletanud, et Prsschljakow kooliõpetajate  kohtadega kaupleb, ja neid wõis saada —2OO rubla eest.  Rahukohtunik  mõistis Awiksoni õigeks. Proschljakow  kaebas edasi rahukohtunitkude-kogusse. Neil päewil wöttis ta oma edasikaebuse tagasi ja palus asja ära lõpetada, W otsusega xHule, Saarlane ISO6. 20.