Kaugemalt riigist. Peterburist. Nagu Peterburi tel?grafi« agenwr kuuleb, on Keisri Majesteet sultan Mohamed V. käest järgmise telegrammi saanud: Tänan südamest Teie Kõrgust nende soowide  eest, mis Teie minu troonileastumise puhul häüks arwafite awaldada, ja soowin omalt poolt kõigest südamest Teie Kõrgusele õnnelikku walitsemist ja Teie riigile segamata õnne." Õigeusu asjade kommisjon wõttis wanausuliSte kohta käima eelnõu esimese punkti wastu, mille järele mitte üksnes wabalt usku tunnistada ci wõi, maid ka usulist kihutusetööd wabalt teha wõib. 1. punkti waStu hüäletasiwad  ainult parempoolsed. Rahaasjade ministerium on teatanud, et lühikese aja pärast wõi malik ei ole paberossikestade  ja paberi müügi jaoks tarwilikka pateutifid  walmittada ja sellepärast täna»» patendimaks  rahaga renteisse tuleb makita. Taratswist. Tulekahju häwitas DanilowkaS,  NtkarSki kreifis, 140 maja ära. „Wir." Stawropoli ümbrus e» süudisiwad imelikud  kaksikud ilmale. Nad oiiwad rinnast kokku kaswanud; neil oli üks püä, kahe nina ja kahe suuga, kolme silma ja kahe kvrwaga; kolmas film oli kahe näo tarwis üleüldine, kaksikutel oli 4 jalga, 3 kätt; kolmas küsi, milles kaks kätt ühendatud, oli üleüldise selja küljes sääl kohas, kus kaksikud kokku kaswanud oliwad ja tal oli 8 sõrme. See imelik olewuS  elaS pärast sündimist ainult mõne minuti. Surnukeha anti kohalisesse arStijaoökonda järele uurimiseks. Tähendatud kaksikute sündimise puhul hakkasiwad jutukad alewinaesed tõendama, et wale-KriStus sündinud olla ning et ilma ots pea kätte tulla. Wäljamaalt. Serbiast. Kuningas Peter andis pühapäcwal  ministrite nõukogul; teada, et Prints Georg, endine aujärjepärija, olewat tema juurde tulnud  ja käredalt nõudnud, et walitsul temale selle miljon franki, mida Paschitsch taie lubanud,  ükskord ometi nälja maksaks. Siis wõiwat  ta oma wõlgafi tasuda ja wäljamaale reisida. Kui aga tema nõudmine täitmist ei ieidwat, siis minewat ta otseteed Nischi kindlusesse. Nischi ohwitseeride käest saawat ta sagedasti kutseid, et ta peaks Nischt kindlusewüe juhatajaks heitma ja nende abil walitsusekorda muutma. Siis algawat  ta awalikku «võitlust julguseta walitsuse wastu, kes pettuse läbi teda pärimise-öiguSt-st taganema meelitas. Ministrid Milowanowitsch ja Paschusch andfiwad nõu, printsile poole mil- joni maksta; kuid kohtuminister oli waljult wastu, Paschitsch olrwai printsile raha lubanud, il«a teiste ministrite teadmiseta ja nõusolemiseta,  ning wõiwat nüüd selle miljoni omast taskust maksta. Ministrite wahel tõusis äge waidlemine, aga wiimaks lõppes koosolek ilma kindla otsuseta. „Jsam-" Konstantinopolist. Amerika saatkonna teadete järel on Türgi mäed Urmia ära wötnud. Perfiale on jälle põhjusseadus antud. Saadikutekogu kutsutakse augusti kuuks kokku. Buenos Aireses (Argentinas). Üleüldise  streigi pärast ei ole wankrid uulitsatel liikumas. Hoburaudteedel sõidetakse ainult paiguti ja sõjariistus soldatite kaitsel. Raudteedel  käiwad rongid edasi. Streikijaid on üle 200 tuhande. Uuemad sönumed. Kuresaarest Nende päewade sees lahkusiwad surma iäbi endine I. jaoskonna randwahtide ülem A. von Glinsky, endine Hollandimaa vice-konsu! kaupmees  Theodor Lange ja endine kauaaegne Kaarma Suurewalla kirjutaja hra Reedtk Wo lter. Saaremaa kohtuuurija hra von BrizinSky läheb lähemal ajal Kuresaarest Riiga 12. jaoskonna kvhtuuurijaks. Kuresaare rentei wanem raamatupidaja herra C. Wassermann on Tartu rentei wanema raamatupidaja  ameti kohuste täitjaks nimetatud. KoolikaSwandikkude pidu. Tulewik toob uusi sündmusi, ühes sellega jätab ta ka minewiku oma unustuse  hõima. Sündmus, mis aga tõesti oma kuulsuse pärast ka praegu meie aastasajale weel auu teeb, sellepääle  waatamata, kui kaua ta juba minewiku riigis seisnud, ei tohi ilma mööda minna, kui et teda uuesti meelde ei tuletata. 200 aastat on sellest mõõda, kui Wene tsaar Peeter I. Suur, kuulsa Rootsi kuninga Karl Xli. Poitowa lahingus ära wöiiis, sellega kõikumata  aluskiwi Weue riigile rajades. Tähtsat sündmust mälestades, paniwad meie kohaline gümnafium ja ülem tütarlastekool pühapäewol, 26. aprillil, Bürgerklubi saalis pidu-õhtu toime. Õhtu algas KeiSrilauluga. Pääle selle kanti koolikaswandikkude poolt hulk segakoori laulusid ette, mis küduwäärt korda läkfiwad. Sellepääle pidas kooliõpetaja hr. Meyer kõne, Peeter Suure ettewalmistamisest  Poltawa lahingu tarwis. Kõnet selgitasiwad udupiidid ja üksikute koolikaswandikkude lugemised. Wnmases jaos kanti weei mitu segakoori laulu puhtalt publikumile ette. Ka kõigile tuttawat Eestikeelset lautu „Emasüda" lauldi mitu korda kuuljate suurel rahulolemisel.  Lõpeks oli wgikene jalakeerutus, mis juba iga pidu lagalipp on. lik- Omas wiimajes ringkirjas käfib Saaremaa  kreismUm oma all olcwaid politjeiametnikkujid  kohalikkudele elanilludcle teada anda, et kui neid mctsopõlcmiste kustutamisele kutsutakse, neile selle püäle waatamata, kui kauge maa tagant nad tuld kustutama ilmukstwad, tasu maksetakse: kibedal tööajal, fee on mai, juni juli ja augusti kuudel 7 kop-, aga teistel kuu- del 5 kop. tunnis, mille jnurcs maksu olla ka see aeg arwatakse, mis inimesed tulekahjule tulles ja sõält koju minnes ära tarwitawad. Sellessamas ringkirjas otsitakse Maasi walla talumeest Jaen Willemi poega Wesikut taga, keS pidalitõbe põeb, ja Loona «alla talumeest Johannes Aleksei poega Tamme, 14 a. wana, kes 4. skp. oma wanemate majast üra on jooksnud  Tähendatud' ringkirjast on ka näha, et kreifiülema poolt sel aastal IS. aprillikuu päewani 114 jahitunnistust wälja on antud. SS. aprillil lõpetasiivad Saaremaa maalaatsaretik  järgmised isikud ämmaemandate kursuse ära: Helene Pallas, Muhu Hellama wallast. Saime Mägi, Muhu » Suurewallast, Linda Lember, Kvgula wallast, Wilhelminc Punab, Kaarma-Suurewallasl ja Pauline Kelder, hospidalist. Kuriteod. Kewade tulekuga tuleb iseäranis palju sekeldusi maapidajate wahel ette. Näituseks: Sõrwemaal T. wallaS murdfiwad paar talumeest P. L- ja P. J. 10.—17. skp. sellesama walla talumeestel H. M. ja A. P. 213 sülda piiriwahcsida täieSti maha, kahju 60 rubla ümber. Niisamasuguse teo tegi selle walla talumees J, W. talunae»terah«a M. W. waStu, aga palju Vähemal mõõdul. Omawolipruukimised  langemad kahtlemata waStutamise alla. Sarnane, aga «sel suurem karutüik tehti Pärsama wallaS L. mõisas ära. Minewal komadel  lahutas mõisaomanik v. G. mõisa karjamaa talumeeste karjamaast waheaia lübi ära, mis oga wiimaste meelest mitte kõigeparem ei olnud, sest selle lübi kitsendati neude karjamaad. Nüüd 17./18. aprilli öisel kisti nimetatud aiast SVO sülda täieSti maha. Et kurjategijaid küll tarwiS ei ole kaugelt otsida, fiisgi on nad oma töö nõnda korda saatnud, et politseikordnikul weel wöimalik ei olnud neude jälgile saada. Nusekülast. Pühapäewal, 2S. aprillil pidas Anseküla Põllumeeste Selts oma .«siinist koosolekut Anseküla kirikumõisas. Liikmeid oli rohkesti kokku tulnud. Kõige esimeseks toimetuseks oli muidugi eests.isuse  «valimine. Esimeheks walili õpetaja hra Greinert,  tema abiks hra G. Marku S, kirjatoimetajaks «allakirjutaja J. Janson, kassapidajaks köster A i t ja eestseisusetiikmeteis taluperemehed hrad P. Mahte  r ja J. Kann. Pääie eestseisuse wlliimisi ivõeli 8 uut liiget wastu. Siis korraldati weel mitmeid seltsi tegewuscõse puutuwaid asju ja määrati järgmine liikmete koosolek Suwistepühade teise päewa pääie, 18. mail. Konstautiuopolist. Teated Adana mässu tagajärgede  üle on koledad. Ajalehtede wäljaarwamise järele on üle S 5 tuhande inimese ära surmatud. Mitukümmend  küta on maha põletatud. Adana on täiesti maha põimud. Urmias ja selle ümbruskonnas on suurem jagu külasid maha rüüstatud. RahwaS, kelle kallal koledasti  wägiwalda on tarwitatud, põgenev igale poole laiali. Rewoluisionäride wõit on suur. M 30 Saarlane 1909 WaSlutaw toimetaja ja wäljsandja T. Palk. KWxchs. k, AHWMKI-S ss isos r. Sl»» ?G» A»,. »ZS»»»»«». MslÄ," »M, WkAqß. ts. Kmesmtsi Migi, Aurulaew kapten A. 'Uictzok, sõidab neljapäewal, 20. «prillil ja teisipäewa!, S. mail kellu 8 hommiku Lehmade ja hobuste omanikkudele antakse selle läbi teada, 1) et linna karjamaale mitte enne cSmaspäewa, tl. meiu k. p. loomi ajada ei wõi; 2) et karjamaa raha iga lehma pöält linnast 3 rubla (maalt 5 rubla) ja hobuse paalt 5 rubla (maalt 6 rbl ) maksta on; 3) et ilma piletita ühtegi looma karjamaale ajada ei tohi, sest et looma siis jooksikuks peetakse ja kinni aetakse; 4) et karjamaa piletid 4, meiu k. p. „Oma -ab i" kontorist kellu 3 V-g p- lõunat saada on, pärast 10. meiu k p. aga säälsamas kellu V-8 hommikul kuni kellu V-8 õhtul; S) et piletite matmise juures selgesti üles peab andma, kelle päralt loom on; 6) et karst maa inspektorile õigus on antud lehmade wahed sarweotsad maksu eest ära saagida lasta ja 7) et kodus teenijate tähelepanemist  selle pääle saaks juhitud, et kui lehm kodusse peaks jäänud olema, et ta siis mitte lihtsalt uulitsale, maid tõesti karjamaale saaks Riiga. Theod. Lange. Teadaandmine. aetud. Linnaamet. Teadaaudmised. MMmne. Nii kui minemal aastal, saab ka sel aastal terwisehoiu komisjon supelusaja algusel kõiki hoowisid läbimaatama ja nimelt S. hakates. Oleks tüll soowida, et iga majaomanik seda tähele paneks, sest et nähtuste järele niisuguseid ikka meel juhtub olema, kes alles pärast mitmekordset järelewaatamist põhjalikku puhastamist ette wõtamad.  Selkorral saab aga komisjon  kohe, juba esimesel korral, kui seda tarwis on, protokolli üleswõtma,  sest et temalt seda mitte nõuda ei wöi, et ta teiste hooletuse  läbi oma aega meel rohkem wiitma peab. GGGGWHWHWMWW Güumasiumi ja ülemasse tütarlastekooli  sisseastumise «s Palwelirju «« müüb „Saarlase" trükikoda. A ?. f. Ettetulnud leina tõttu peetakse aastakoosolek lauMwal, 9. mil ära Wõnkog^». K C. S. Pühapäewal, S. mail, s. a. Bürgerklubis ' I Kontfoct, hra Linnamägi juhatusel. 11. Näitemäng: „Roorpaar", Bjõrnsoni näidend. DM' T a « t s. '»« Ligemalt müürilehtedelt. MW Lihunik Lingi poed» töötuba jaadetdee uarida. Sinna wõib ka »W" piima ehk leiwaposd  fisse seada.