Tule järgmist: 15. septembri hommikul tulnud Järwe walla hingekirjaline Karl S., kes ka Kalwis elas, tema elutuppa, kus ta tüki aega üksi olnud ja siis lahkunud. Kui P. pärast sooja pliidi päält kohwikannu ja kapist leiwa ja wõi wõtnud ja einet wõtta tahtnud, olla ta tundnud, et niihästi kohwil kui ka wõil iseäralik  kibe maitse olnud. Paha aimates, lasknud  ta kohwi tsemendiwabriku arsti poolt läbi waadata, kes siis ka kohe tunnistanud, et kohwi strychniniga ära kihwtitatud olla. Selle järele tõstis Jüri P. Karl S—i pääle kihwtitamise katse pärast kaebtuse. Karl S° tunnistas politsei küsimiste pääle järgmist: 15. sept. olla ta tõesti P. juures käinud ja see olla teda tungiwalt kohwi jooma kutsunud, mida tema aga ei olla teinud, sest et ta ju kodus einet wõtnud. Nüüd, mil ilmunud, et kohwi kihwtitatud, olla temal kindel arwamine, et P. teda olla ära kihwtitada tahtnud, sest et tema mehele, kelle nassega P° lubamata elu elanud, seda teada oli andnud. Tema, S., olla rättsepp ja ei olla ial wesl Strychnini näinud, kuna P. wesl 14. sept. Kalwi mõisa walitseja käest rebasepätside walmistamiseks Strychnini olla saanud. Et metsawaht Strychnini  ennemalt saawat kui rättsepp, olla arusaadaw.  Asi on kohtu-uurija kätte antud. -,R. Z." -ss. Koerust. Öösel wastu 25. septembrikuupäewa  tungisiwad margad läbi akna kirikumõisas  kihelkonnakambrisse, kust nad kõik hõbedased  kirikuriistade lühtrid, kannud, taldrekud, peekrid ja 40 rubla puhast raha, kõik kokku üle 300 rubla wäärtuses, ära warastasiwad. Kirikumehel  Karl Kilksonil warastasiwadnad palitu ja muid riideid 21 rubla wäärtuses ja 30 rüt m puhast raha. Ühe uuest hõbedast taldreku oliwad  margad kirikumõisa ligidale küüni juurde maha misanud. Mitmed asjadest, mis marastatud,  on kingitud ja kaunis manad, nagu maanöuuniku Lode poolt kingitud kannud 1753 aastast. Arwamise järele on margad Lubade sisemiste oludega hästi tuttawad olnud. Seni ei ole meel waraste jälgedele saadud. See on juba kolmas märgus lühikese aja jooksul nimetatud kirikumõisas! -ss.- Zärwa-Madisest. Kuritö ö. Kaalepi mõisa sepakojast warastati selsamal ööl sissemurdmise  läbi mitmesugused sepatööriistad, umbes 30 rubla wäärtuses, ära. Warastatud asjadest leiti miilid teisel hommikul mõisa ligidalt  heinamaa päält üles. Wargad on seni teadmata. Käesolewal sügisel läheb siin pool wargus üsna sagedaks, sellepääle waatamata, et paar tuttawat isikut juba trellide taha on toimetatud,  kes teistel pimeduse jüngritel päämehe osa Mängifitvad- Nii Varastati siin hiljuti taluperemehel Jaan Rosenhainil lshm rarjaaiast  öösel ära, Mis aga järgmisel hommikul Tapalt lihunik Gowoldti hoowist üles leiti, kuhu margad ta müüa oliwad wiinud. Aga et lihunik alles kell 7 hommikul üteldud ülesse tõusma, on margad (2 meest) lehma kell 2 ajal öösel sinna paika jätnud ja oma teo eest karistust kartes ära põgenenud. Seni pole neid meel kätte saadud. Pääle selle warastati  siinse! peremehel Karl Tammetsal hobune ja teise! peremehel Vanker ära, mis järgmisel päewal Paidest kätte saadi, kuna aga margad siisgi oma teed oliwad läinud. Mõni päew tagasi marastati jälle siin lähikonnas peremehel Gustaw Winteril päise päewa ajal kummutist, mille waras kirmega purustanud, raha, wiinarsmolwer  ja 400 rubla wäärtuses raha paberid ära. Waras saadi kätte. -A- MMssst. 27° septembril löi siin Orgmetsa  mõisas moonamees Jüri Tippi oma naabri mehele Willem Trankmannile tüli ajal heina-angu harudega pähe. Haawad on elu- Zardetawad. Süüdlane on wastutamisele mõstud. * Viljandist. Holstre laulu ja muusika  seltsi põhjuskirja on sisemiste asjade minister 31. augustil kinnitanud. Kaukafiast. Rööwlid. «Tifliski Listok" toob järgmise teate: Mõne aja sest jõudis Mõskma pangapidaja Dshamgarow oma kodulinna Shushasse, kus ta haigemaja õnnistamisest  tahtis osa mõtta, mille tema põhjendanud.  Kui ta 6. sept. kell 11 õhtul kohalikust klubist klubiteenri seltsis oma korterisse tagasi läks, astusiwad sõjamäe haigemaja ligidal 8 meest tema juurde. Neli nendest tirisiwad teenri kaugele, teised wõtsiwad Dshamgarowilt taskukella, palitu ja raha ära ja wedasiwad ta siis ühte üksikusse majasse, mis Armenia surnuaia kõrwal seisab. Saanud tundmata rööwlid seletanud, et pangapidajal oma elu eest midagi karta pole, nõudsiwad nad, ta kirjutagu oma prouale, kes ka Shushas oli, !' ri ja käskigu, et ta selle kirja wiijale 100,000 rubla kaasa annaks. Kohkudes seletas Dshamgarow,  et temal ega ta proual niisugust summat praegu käepärast ei olla ja et ta seda mististi terweft Shushast kokku ei saa. Nüüd algas tinglsmine, kuni rööwlid wiimaks otsuseks  tegiwad, et ta lähemal päewal 30,000 rubla siia surnuaia ligidale pidi tooma, kus teda kaks meest ootawat. Dshamgarow lasti lahti ja ta andis abikaasa ja tuttawate hoiatusest  hoolimata politseile asjaloo teada. Otsustati,  et üks iseäranis osaw politseiametnik pangapidaja riietes surnuaia ligidale pidi sõitma, kuna teised enne teda sinna pidiwad walwama minema. Nõnda sündis ja kurja- 5902 Testi postimees. 507