Kihelkonna meeste laew „Fortuna." mille hukkamineku üle hiljuti sõnumi !öi«e, on, nagu täielikumal! kuuleme, l 3 penikoormat Inglismaa rannast eemal kiwisöe  ladungiga põhja wajunud. Üks Saksamaa  aurulaew on laewa mehed ära päästnud.  Päüle oma elu ei saanud laewa«ehed  mitte midagi päästa. Kõik muu krc-am wajunud nende silmade ees merepõhja. Muhust. Kohalikkude elanikkude sellekohase  palme päüle on Liimi kuberner 30. now. luba annud Muhu Suure-walda taubatarmitajate ühisust ministeriumi poolt -valmistatud normal põhjuökirja aluse! asutada. Tartust. Lubatud üliõpilaste koosolekust  wöeti mäga elawalt osa. Koosolek lükkas ettepaneku, Kiiewi üliõpilastele streigi  läbi kaastundmust amaldada, streiki kõlbmataks  kaastundmuse awaldamiscks tunnistades,  tagasi. Üliõpilaste -vanematele tehti  kohuseks ülcwcnemaalisest üliõpilaste kor.fcrentfist osa wötta. Koosoleku lõpul kirjutati kõikide nimed politsei poolt wäljamineku  juures üles. Tallinnast. Nagu teada, nõudsiwad Wiegandi wcbriku töölised juba ammugi laupäewal seitSmctunmlist tööpäewa Wabrikuwalitsus  ei annud järele ja töölised ei teinud laupäewal lööd. Reedel anti töölistele  teada, et kõik kahe nädala pärast, ses on 14. dets., lõpuarwed kätte saawad. Ka anti ühele töölisele ilma ette ütlemata lõpuarwe kätte. Kuulda waSti hakkab wabrik jaanuarikuu esimestel päewadel jälle töölisi  rvastu wõtma- „Koit." Laupäewa, 1. dets. õhtul tungistwod Kopli uu!, majasse nr- 17, Joh. Echmithi poodi 4 tundmata isikut. Kõigil neil oliwad näod allpool silmade kaetud, otsaesised mustaks määritud ja rcwolwrid käes. Lchsithi surmaga ähwardadss nõudfi- wad nad raha. Kui aga Schmith kohe raha ei andnud, kargasiwad nemad tema kallale, wiskasiwad tema maha, ja üks nendest lõi talle nüri asjaga haawa pähe. Appihüüdmist kuuldes jooksis tagatoast Schmithi juures töötaja Aleksander Allik kohale, wõttis seina äärest puulWumise kirwe ja lõi sellega esimesele wastutulewale rööwlile pahemale poole külje sisse, rööwwel  laskis Allika pääle kaks pauku rewolwrist  ja trehwas temale pähe. Allikas jooksis tuppa ja süält õuue, kus ta aga ühe rööivkiga kokku trehwaS, ja andis ka sellele kirwehoobi. Ka see lasi Allika pääle kaks wõi kolm pauku ja trehwas Allikat pääst. Weelgi ei kaotanud Allikas mõistust,  waid jooksis körwalmajasse abi tooma. Selle aja sceS wõisiwad rööwiid poe sahtlist  19 rubla raha ara ja põgenesiwad. Allik on wiicst kuulist haawatud. Kõik kuulid on pääluuft tagasi põrganud, nii et arwata wõib, et rewolwrid wuna üSte miga oliwad- „Waade>" lugu pidas. Lucie oli enamasti tvaikne, aga ta punetawad põsed ja hiilgawad silmad  awaldasiwad liig selgesti, et ta noor süda enam ta enese päralt ei ole. Ta isa, kes neid ormostuse tundemärkisid ihk tähele ei pannud, tundis ometi ta olekus muudatust. Ühel õhtul sõitis Hope jälle Ferrie maja juurde. Lucie seisis ukse juures ja tõttas talle waStu. Noormees sidus hobuse aia külge kinni ja läks mööda puiesteed jala edasi. Ma pean ära minema, Lucie, ütles ta neiu kätt oma kücS hoides ja talle õrnalt silmi waadates. Ma ci palu Teid praegu omaga kaasa tulla, aga ütelge mulle, kas olete minu ja tulete snS minuga kaasa, kui ma tagasi tulen? Aga miilas tulete tagasi? küsis neiu punastades. Mõne kuu pärast. Ma tulen siis Teie järele, minu armsam- Meid ei takista keegi. Aga mis isa ütleb? Ta on juba cma luba annud, sellel tingimisel,  et kui minu ettcnzõte hõbeda kaewanduses  õnnestab- Selle ette oga ei karda ma sugugi- Kui Teie isaga juba kõik läbi rääkinud olete, siis ci ole mul selle wastu midagi ütelda, sosistas neiu, ennast ta rinnale lastes. Tänu olgu Sulle, Jumal! hüüdis noormees  neiule suud andes. Siis on asi korras! Mida kauem ma siin wiiwitan, seda raskem saab lahkumine olema- Seltsimehed  ootarvlld mind mägedes. Jällenägemiseni,  mu kallim, armsam, jällenägemiseni!  Kahe kuu pärast saame jälle kokku. (Järgneb.) Lätimaalt. Riiast. Püsside müümise ja parandamise  asjas on „Pnb- Kr." teatel püssi kauplejatele uuesti kohus, ks tehtud, laskeriistu,  padrunist za püssirohtu ainult neile isikutele müüa, kelledel laskeriista kandmise ja hoidmise tunnistus ettenäidata on, mille  juures selleks sisseseatud uömiraamatusse ostja lubatähe nummer, tema elukoha adress, müüdud laskeriista sort, padrunite ja püssirohu paljus sissekirjutatud peab saama. Laskeriistsde parandajad tohiwad ainult nendelt isikutelt laskernstu parandamiseks  waStu wötta, kelledel nende pidamist  lubatäht on. Balti kindralkuberner oli 26- now. Peterburis Georgi rüütlite pidul, kuS Keisri Majesteet temaga armulikult kõue» lcs. Kuna kindralkuberner 28. now. pääministriga  praeguse seisukorra üle mitu tundi juttu ajas, wõttis Keisri Majesteet ta 29. now. kell 11 jutule. Õpekonna kuratori arwamine emakeele  kui õpekeele kohta. Läti lehes „Dsimtems  Wehstnestses" awaldab keegi Jwin kirja, null>s ta teatab, mis kurator temale emakeele kui õpekeele kohta awaldanud. Herra Lewshin ütles muu seas: „Köik minu ringkirjad ja määrused kohalikkude  keelte õpetamise asjus käiwad, teadagi,  seadmega täi.sti kokku. Wiimase ringkirja järele wmb seda küsimust lõppenuks  arwata. Km ettewaatlii ma temas olen olnud ja kui waljusti ma seadusest kinni pidasin, näete järgmisest: Enne emakeele tarwitamisele wõlmist õpekeelena  kutsusin ma rahwakoolide inspektorid  kongressile, mis neli päewa kestis. Ehk küll enam jagu kongressist osawötjaid endise walttsuje ajul ametisse oliwad saanud, fiisgi oli kongress suure hääleenamusega uue õpekawa poolt. Kuid sellest ei olnud mulle meel küllalt. Ma teatasin sellest isiklikult rahwahariduse ministri abile ja ministrile enesele, kes mõlemad uue õpskawapoolt  oliwad. Wenekeele kinnitamist ja edendamist ci saa kohalikkudes koolides ringkirjade läbi korraldada, see tuleb elutarwiduStest.  Ilma riigikeeleta ei saa kohalikud elanikud riigis liikuda. See on selge ja kohalikkudes koolides õpetatakse Wenekeclt niisama palju kui emakeelt. Ühe sitnse rahwa liikmed tahtsiwad mullu selgeks  teha. et lätlaste keskel peaaegu sugugi haridust ei ole, kuid see pole õige." Kuuramaalt. 25. now. leiti Dobleni ligidalt telegrafi posti kullest punane lipp küldtähelise päälkirjaga „Elagu sotsialdemokratia,  kadugu isewalitsus I" Sel- Seda ja teist. Kena kilplaste 100 jutustab Norra ajaleht „Dags Avisen" (Päewa uudised)  Kusagil waadali hiljun ühe wäikeje aurulaewa katelt järele ja leiti mõned plaadid  wigased oiewat. Nende asemele uute plaatide panemise juures märkasiwad kaialscpad,  et naelade needimine ainult siis hästi läks, kui keegi katla sees nec-naela Wllstu huamert hoidis- Ühete tuli hää mõte- „Mma ronin august, kust plaadid ära wöeri, karla sisse ja hoian haamri naela wasiu," ütleS ta. Kõik leidfiwad selle mõtie mõistliku olewat ja mees pugeS katla sisse. Lõbusalt hakati tööle ja õhtuks oli kõik malmis- TööriiZiad korjati kokku ja taheti koju minema hakata, see tähendab: kõik teised pääle selle ühe, keS katla seeS oli- Tema ei wöinud wälja tulla  wentili  auk oli tema jaoks liig kitsas! Öö jõudis kätte ja meeS pidi esialgul järgmise  hommikuni kaela sisse jäama; temale anti sinna sööki ja jooki rnng trööstist teda, nii häSti kui see läks- Terme järgmine ennelõunane aeg läks nõuupidamisega ja katla sees kinni olema hädakaebtusega mööda. Wümaks tuli ühele mehele hää mme- „SeeS olijawötku omad riided seljast ja ulatagu wälja meie kätte, selleläbi läheb ta peenemaks; meie anname temale rohelist seepi, et ta enese keha sellega üle määriks, selle läbi läheb ta libedaks, ja siis tõmbame meie ta august läbi wälja-" Sellega oliwad  kmk nõuuS. MeeS tõmbas cneje paljaks,  määris keha rohelise seebiga sisse ja lema seltsimehed rebisiwad, mis nad aga suutsiwad- Wiimaks saiwad nad ta ometi wälja. Aga suure hulga nahka oli ta oma keha pääit kaotanud ja oli poolsurnud  Nüüd on ta juba toibunud, aga kardab  kangesti inimesi. Ta wihkab kõike, millel katel nimeks on, ja kõneldakse, et ta ühtegi aurupaati enam näha ei wõi. Mida auusam inimene, seda wähem näeb ta teiste juures auutust olema. Mehine mees kannatab kaebamata, nõrk kaebab kannatamata. Kes tühiste asjade üle kiitust awaldab,  seda wõiwad ka wäiksed aSjad pahandada.  Rumalad naerawad tarkade üle, tar. gad tunnewad rumalate üle aga ainult kahetsust. Muretse uusi sõpru, aga ära see juures wanu kaota. Karda ühetaoliselt oma sõbra waeulast ja oma waentaje sõpra. —Ka põhjuS. A. : „OH. küll on elu raske; ei ole enam kaua aega ühtegi ööd magada saanud!" B: „Mis mure wõi töö sul siis on?" A: „Ei ole muret ega tööd. Magan pSewad otsa ja öösel ei saa silmi kinni." Nagu kana. Zaan: „Ma wõm kaagutada nagu kana-" Hans: „Mis fee kaagutamine üksi aitab, kui sa mune ei oska muneda." 73. Saarlane 1907