wad siin, kus neid püütakse, 10 kop. nael; Peterburis seesama sort 7 kop.; ja kilud olewat Saaremaalt toodud. Räimeid müüdi rannas 10 kop. sada. Lasksin enesele ka ühe saja üra lugeda ja maksin 10 kop. .Need maksavad 18 kop." .Kuidas nii, teised saamad kümnega?" „KaS teised on patisaksad? pati» saak» peab enam maksma." Kui kuresaarlastele kaebad, miks nad nii wäiklasel wiifil wõõraSte käest raha wälja niru» mad, fiiS saad sagedasti imestama waStuse: Aga me peame ju kahe suwekuuga niipalju teenima, et aaSta otsa üra «võime elada. Tõesti paleuSline linn, kus 10 kuud kahestteistkümneft  puhatakse." Kaarmalt. Pühapäeval, 14. detsembril pidas Kuresaare Eesti Seltsi Maitvere horuselts oma perekondlist awamise pidu. Hr Ojassoo kõneles „Kodu, seltskond, selts". Haruseltfi segakoor  laulis hr. O- Lsmberi juhatusel. Laulud wõeti suure tänuawaldusega waStu; mitmed korrati piduliste nõudmise pääle. Pääle selle loeti ette: Hr. O. Lember: ~KuidaS wöiwad sipelgad üksteist ära tunda"; hr- Paimal: „Ühe amme lugu", hr. Ojassoo: „Koopad" ja hr. Trauman .Pilkamine lastekaSwatuseS." Ette» lugemised wõeti suure häämeelega piduliste poolt mastu. OsawLtmine pidust oli elaw. Palju nimetatud haruseltfi liikmeid linnast oliwad ka pidule tulnud. Nagu seekord rohkest osamõtmisest kui ka hästi korda pandud pidust märgata võib, saab haruscltS loodetawaSti oma häädele soowidcle järele jõudma. Haruseltfi siht on haridust ja kõlblust rahwa seas edendada püüda. Et igaüks, kcS tahab, haruseltfi liikmeks võiks hakata, on liikmemaksuks kõigiks 25 kop. määratud.  Maksuaasta kestab 7. detsembrist 1908 kuni 7. detsembri 1909. Õnne, püsidust, jõudu! O--. Kürlalt Öösel, S/S. j. k. p. waraStati K. külas R. M. aidast luus wakka wilja ja 40 naela sealiha ära. Kahju 2S rbl- 40 kop. WaraS teadmata. Kihelkonnalt. Kihelkonna Ew.-Lutheruse surnuaed on Kuna wanaS surnuaia  jsoS haudade tegemisega mingisugust korda ei ole peetud, oleks küll soosida, et uues surnuaia  jaos kohalik korraldus ette wõetaks, mõned teed sisse aetaks, nende äärde ja ka mujale puid istutaks jnd. Ka oleks tarwiline, et surnuaiale  paremad, sellekohased wärawad muretsetaks. Jõudsime kirikule suure torni pääle teha, su me siis oma surnuaeda ka paremale korrale wiia suudame. Wõtame aga asja ette. Hiljuti ajas meri Kihelkonna randa surnud  põdra. Lund tuli siia, iseäranis Lümada pool, mõne päewa eest hästi rohkesti «aha, palju rohkem kui linna ümbruses. Sõidetakse ise juba saanidega. Mustjalast. Endises Tagaranna kõrtsi ruumides on Tallinnast kalakaupleja Matochowi soolaladu- Õõse! S /10, skp. on keegi kõrtsi kiwiseina nurga üra lõhkunud, sisse pugenud, hulk sovlakottifid noaga lõhki lõikanud ja soola maha pildunud. Kas kurjategija ka midagi enesega ühes wõtlis, ei ole weel teada—  11. skp. õhtul pole» Kvorunõmme kroonumetsawahit  T- V. heinaküün ühes 10 koorma heintega maha- Tule hakatus arvatakse turjakäe  läbi sündinud. Ära põlenud Varandus oli PSidett. Õssel v /10. dtts/?.bri k. p. Varastati AriSte külas Jõe wabadN: kambrist kodu kujutud llnastrnet ja weel muud kraami k rubla bv kop. Väärtuses ära. Waras oli akna ära purustanud ja säilt sisse pugenud. Majas slaS mana 84. aastane J. Maitsen o«a naesega. Warga jälgile ei ole weel saadud. Muhust „Uu»a sõrm kuradile, siis saad sa hoopis tema omaks/ ütlevad mitmed karsked Muhu taadid. Kuid need ei ole kahjuks mitte kõik. WSHe. »2ga wähe leidub neid, kes joowastawaid  jookisid ega tubakast kumbagi ei pruugi. Millal ei peaks muhulane mina tarvitama  ? Pulmad, ristsed, matuksed, talgud, pühad kõik vöuawad miim. Ilma wiiuaw ti ole MW ega sbiewpsan saS- taStikune armastus täieline. On juhtumist ette tulnud, kus pereisad oma lapsed wiinaklaast juures paari panewad. Nii tähtist osa mängib wiin muhulaste elus. Selle tõttu on wiina sissewedu wüljamaalt üheks muhulaste tähtsamaks ülesandeks. Tuhanded on sellega teenitud, tuhanded kaotatud, aga kasu, mida kätte püütakse,  jäeb ikkagi tulemata. Mõne põewa eest surnud Muhus Tuurewalla  kohtumehe juures üks wana KS-aastane juut Hirsch Markus lühikese haiguse järele ära. Et juudi surnuaeda ligidal ei ole, ei teatud juuti kuhugi matta. Kuresaare juudid on teda ära läinud tooma. Tartust. „Pöllutöö leht," Tartu põllumeeste seltsi häälekandja, on käesolewal aastal tähendatud  seltsile, nagu teatab, 2000 rubla kahju toonud. Kahju on siisgi minewase aastase sellesama lehe tegewusega wõrreldss palju wähem, sest siis tuli seltsile üle 7000 rbl. lehele juurde maksa. Lehel on küeSolewal aastal  üle 2000 tellija. Tallinnast. K. Kerstensoni wastutusel hakkab,  nagu „Wirul." kuuleb, kõige lähemas tulewikus  uus teaduse- ja lõbustsvline kuukiri,,Töõ" ilmuma. Uas ajakiri tahab pääaSjalikult ametiühisuste  häälekandjaks olla, kes ka kuukirja ainelise külje eest hoolitsewad. Kaastöölisteks on mitmed tuttawamad Eesti tegelased ja ärksamad  töölised. Proowinummer ilmub selle kuu keskpäiwil. Lätimaalt. Riiast. Liiwimaa kuberner salanõunik N- A. Swegintsew on Peterburist Riiga tagasi tulnud ja kubermangu walitsemise enda kätte wõtnud. Loomade armastajaid huwitab järgmine Baltimaade kindralkuberneri poolt kangema walwuSkorra  põhjal 5- detsembril maksma pandud ja Liiwi kubermangu ajalehes kuulutatud sundusline  määrus: „ Inimesi, keda leitakse, et nad töö juures haigeid hobuseid tarwitawad, trahwitakse admisistratiwlisel  teel kuni SVV rublalise trahwiga ehk kuni 3 kuulise kinniistumisega. See sundus  line määrus hakkab kohe pärast tema wäljakuulutamist  maksma." »PoSt." Wallakvhtute ärakaotamise küsimus. Kohtuministeriumi  poolt on rahukogudele küsimus ette pandud, kui Baltimaal köikselsuSline wald sisse seataks, kas siis walla alles jäämine  weel soowitaw on- Suurem osa rahukogust on Wallakvhtute ärakaotamise poolt. „Pwl." Kuramaalt. Jlluksti maakonnas elab palju menelafi, kes põllutööd tsewad. Et neil maad wähe, sellepärast tahab talurahwa põllupank mõisafid, mida ta sääl ostnud, W.ne talupoegadele  anda ja selle läbi nende maapuudust kaotada. Kaugemalt riigist. Peterburist. Suhkru hinna alandamise küsimus  oli 8. detsembril rahaasjade miniSteriumi nõukogus, mille käes suhkru hinna alandamise eelnõu wäljatöõtamine seisab, harutamisel. Kaklus «väljapakkumisel. Peterb- linnawolikogu  on, uusi stssetulekuhalikaid otsides, turuplatfifid wälja rentima hakanud- Möödaläinud  wäljapakkumisel, mindi wäikekaapmeeStest mõõda ja anti kauplusekohad suurkaupmeestele. Et niisugune lugu enam ei korduks, wõtfiwad wäikekaupmeh.d neil päewil, kui jälle wäljapakkumine  oli, kõige äärmised abinõud tarwitusels.  Nad wõtfiwad kätte ja pekfiwad suurkaupmehed,  kui need hindasid kõrgele kruwima hakofiwad,  lihtsalt läbi- AlleS suurema hulga politseinikkude  abil läks korda kakelust lõpetada. Linnavolikogu saal pakkus päris koledat pilti: igal pool wereojad, wäljakiitud juuksesalgad, läbikolgitud ja oigawad kaupmehed. Turu müügikohad jäiwad wälja rentimota. „Wir." Uute optrkide awamise kohta on valitsev senat prowisor Kurikowi asjus setetauud, et ela» mktude hädalise tarwiduse pärast sisemiste asjade ministrile woli on antud uute aptekide avamist lubada, mis mitte 1873. aasta 2b- mai määrustega  kokku ei käi. .Post-- Jelisawetgradist, Sõjakohus arutas kolm kohtuasja läbi, millede» 13 inimest rööw-kallaletungimises  süüdistati. Kümme inimest mõisteti surma, 6 mitmesuguste tähtaegade pääle sunnitööle,  kaks õigeks. Dchernigowist. SawitSki. Seltskonda huwitawad küll selle häbemata rõöwli romanlised  ja »ausad" wägitükid, aga tema kõige jäledamad  kuriteod jäätakse nagu kahe filma wahele. Näituseks wana mõisaomaniku, naesterahwa Hartschenko tapmine. Wanamoor Hartschenko ei rentinud oma maad, mis harilikult talupoegade käes oli mitte wälja. Kui maa aaSta seisnud oli, tõusis tema wäärtus muidugi. Sellel aluse! tõusis talupoegade ja Hartschmko wahel sekeldus, millesse  ennast Sawitski segas. Ta nõudis kirjalikult,  et maa talupoegade poolt ette pandud tingimistel rendile antud saaks. Hartschenko astus selle waStu kõige kindlamalt üles- Teisel päewal leiti ta oma magamisetoaS tükkideks raiutult. Maharaiutud pää oli kirjutuslaua  pääle pandud. Põse külge oli nööpnõelaga  tähekene pistetud: „Nii tasub Sawitski nendele kätte, kes sõna ei kuule". Wana köögitüdruk  oli pööningule põgenenud ja hirmu pärast tummaks jäänud. See kuritegu tumeneb aga selle metsikuse ees, mis rikka juudi Weitsmanni tapmise juures päise päewa ajal ilmsiks tuli. Weitsmanni kallale, kes oma kutsariga sõitis, tungis Sawitski ühe oma kaaslasega ja nõudis raha. WcitSmann armas aga, et ta kahe rööwlilt waStu panna suudab, ja ei annud raha. .Ma olen SawitSki," teatas rõöwel. „Mõtelge,  mis teie kaalu pääle panete I" «Seda parem," wastas rahamees rewolwrit wälja mõttes, .teenin selle sõidu pääl' 2000 rubla." Sawitski sai tähenduse pärast tema kinni püüdmise wõimsluss üle hirmus wihaseks, wilistaS,  ja paari minuti pärast hakkasiwad rõõwlid igalt poolt kokku woolama. Kutsar lasti ühe hobusega ratsa minema, kuna Weitsmann elusalt hauda pandi, nii et ainult pää wälja jäi. Pärast  metsikut hirwitamist kaitseta mangi kallab torgiti tal silmad wälja, lõigati nina ja kõrwad ära ja raiuti wiimaks pää maha. „Jsam>" Wäljamaalt. Lissabonist. Ajalehele „C-ntral NewSstle" telegraferitakse, et sääi noore kuninga waStu jällegi uus tapmisekatse Loime oli pandud. Üks kinniwõetud ifik tunnistas üles. et ta noort kuningat pommiga tappa tahtnud. Ainult kuninga  liiga kiire sõit olewat teda takistanud oma nõu täide saata. „Pivl." Lahing Tabrise all. IS- now. hommikul tcatafiwad wahid, et Einoud-Doule Tabrise linnale oma sõjamäega läheneb. Mõne tunni pärast tehti kindlaks, et schahi sõjawägi Tabrise linna pääls kolmest küljest tormijooksu ette tahab wõtta- Sattar-khan walmistas ette, et waenlast wastu wõtta. Peagi oli kõik walmiS. Sattar-khan sõitis pisut enne lahingu algust kõik wäeosa läbi, et järele waadata, missuguses korras keegi on. Sattar-khani wõeti igal pool rõõmuhüüetega  waStu. WaimuStus sõjamäes oli suur. Kõik oliwad walmiS ennem surema, kui alla andma ja igaweseSse orjusesse sattuma. Naesterahwad,  lapsed ja need, kes sõjariistu ei suutnud  kanda, põlwitafiwad uulitsate pääl ja palufiwad  Jumalat, et Sattar-khanil korda läheks waenlasest wõitu saada- Umbes kells 2. ajal lähenefiwad Tabtisele schahi sõjamäed. Kõige eeS oli Ljahowi kasakatebrigad,  millele ratsa- ja suur tulimäed järgsestwsd  Seitsme werSta kaugusele jäi suurtükiwägi  seisma ja hakkas ennast tuleandmiso waStu walmistama. Kell» Z. ajal laSti esimene pauk linna pääle, mille tagajärjel linnas S «vabadusewõitlejat  surma saiwad- Sattar-khan, kes alguses sinult linna kaitsta mõtles, andis korraga käsu linnast «välja tungida  ja waenlase pääle tormi jooksta. Sattar-khani julge käsk leidis kohe täitmist. Peagi oli kallaletungimiseks kõik walmiS seatud. Sattar-khan, kes oma sõajwäge euue lahingut järele waataS ja sõjamäele selle lahingu suurt tähtsust seletas, küsis sõjaväe käest: „Wennad, M 92 Saarlane 1908