OhmsõiidiS-Htchlseöd hockataye tutawa aasta jaa- Utiiovifuuit peate fohalifu ttKvUdUffoolt luures tolme paaemct. nwgw s,lhust" teatatakse. Äwrfwteb vtuvbe-lukst  ftTfe lätete prrittiMWfe 51) mf« Ibu-To © I i f s jtimber. ÜlemÄltähendatud kursustele mSetakse mõlemast loost isikuid mastu, kusjuures f oomita© vleks, et nel füüsikas ja matemotikas keskmise hariduse suuruses IciabiTt isi oleks. Maks poolaasta eest on 50 rubla. Lähemaid teateid annab wabaülitavli d traktor prof. M. J. Rostowtsew. Weski uulitsas ur. 1. Tartus. Kõrgem põM«ö- fa klwbtMmsetool Tartus. Ko- Haliku ülikooli professorite ringkondades on. nagu x,Pvst." teatab, mõte liikumas Tartu linnas ehk ümbruses  kõrgemat põllutöö- ja kaubanduse-öpeasutust käü- Ma panna. Geskamasse tahetakse iseSmnis ka uiffwvuseib  õpcaineid toõtta, mis just Baltimaade kohta tähtsad vu. K«na meil peale Usta Mlllehnikumk wöheldase Põllutöö-os<ck»in»a terwe Baltunaa kohta mKte ühtiainust  põllutöö-õpeasutust ei ole, siis tuleb huwitawat etteroõtei aina rSönru-ga termitada. Pidud ja koosolekud. Üliõpilaste towsplek. Toimetust pakutakse iahkeste teada anda, et Tallinna üliõpilaste koosolek 22. detsembril  kell 12 päewäl Wene seltsimajas Mundt uuk. str>. 3 ära peetaKe. Svowstskse, ei kõik Tallinnas «leivad  ükiSpitaffed sellest osa wStäkfiwad. Seltsielu. m. »e«l!oi»olefrile ®li eSa peata kolme kiriasaatja ainult paar liiget itaumid; sellepärast jäi koosolek pidamata. m. pkstsw«asche-stSMeie. Põltameeste- Wlside poolt saadetakse sagedaste põllutöö-departe- Mängule 7aebtust. -et departemangu poolt näituste Ivimepansniseta määratud abirahad liiM HNja kätte Nüüd a»wab departemang selle tahta sele- Itast: Enne fui departemangu «larwe seaduseandlisel teÄ ära pole Nnnitcrtud, ei saa ta ainelist abi tätel Vvääüal anda, urnid nende summade järele, mis tal iga tau kohta on ja fee ei tohi suurem olla kui jagu Wilgest sellest summast, mis eelmisel aasta! sellesama Vtatarbe peata oli wälja antud. Sellepärast saadab departemang edaspidi määratad  abirahad osade kaupa kätte, misjuures wäike- Põllumeesteseltside palwed ennem tähelepanemist leiatead.  Llläktapõldvneeste-taltstd EasÄmaal. 21 aastat on seZtast mööda, kui Eestimaale estmsre Väikepõllumeestetakts  ära kinnitati. See oL Tallinna Eesti põllumeesteselts,  mida teise uimega ka Zarju põllumeestefebksiks  nimetatakse . Hstjau hukati neid mitme! pool Maal asutama ja praegu vm nimepidi 28 seltsi. Nimelt: Tallinna. Wiru-Jokobi. Wüita-Maiaza, Türi, Ambla, Jöhwi, Kose, Kuusalu, Kullamaa. Keüa-Wasaleurma, Kissi, Zlapls, Järrva- Jaoni, Simuna, Wiru- Nigula, Welise, Kuremäe, Waiwara, Jisata, Lihulä,- K«psalu, Martna, Noarootsi, Lüganuse ja Kohila. Wiimused nel! seltsi on 1909. a. kinnitatud ja seega Ägajad: Kohilas on raist iste awamaiagi aitas. Mitmel eespool nimetatud seltsil puudub elujõud, Itetbe tegewuse üle ei ole Kesktoimekonuale pga' ajatahtedelc  teateid tulnud. Selle eest tõötawad «zgamtt!wS)  seltsid heade tagajärgedega. psemiKude koosolekul mõime ühe ja teise feW tegs- D»se kohta kmdlamaid teateid saada. Knmitusel on praegu Anija p õllum«s.teseltsi pöh- Jastiri. Asutada mõeldakse weel Märjamaata, PiirsoZusse  ja Sagadisse. Põllumeesteseltside arm terme kubermangu tahta VA wäikene. (Ä tuta iga Lheltanna peata settst. Suur-- iss kihelkondades Võisad aga taita seltsi ji rshta» lähedaste töötada ja maaZondadekaupa ühinedes Wõidalse  mõndagi suuremat ettewõlet täide saata. PraegAstel  seltsidel Mudub meel ühinemine ja üleüldine Nnbei  korraldus. Kui KeMormekmma PöhjusKri ära krnnstalaffe. siis on seda loota. 11. A. Teater. ..LöffllMMUW". mis laupäewal teist korda 7,Estonias"  ette kantst roõeti rohkeste fotffutuluÄb. pealt» waatajate poolt stiurfc Wd»s« Adustega rocshr. Neiu Bostilc annetati tore Wlefimp. PüHapSewial etendajad talnpoeqa" oli endisel siffA õtge rohkeste rahwaK pealt waatama il- Muuud. Kohtukoda. o. TremMÜ» DwoHes? kohtuotsuse muutmffe sõnumes  on lauprmmal estitns sisse suhtunud. Peab olema.' ©nstaV Kotsar ja Karl Ast mõisteti kumbki 2 aastaks kindlusesse ilma õiguste kaotamiseta. Milama  on la tehnikakooli õpilase Boleslaw kohla tehtud sõjakohtu otsus Peterburi sõjariugkvnua ülema kindral Hoseukampfi Usu peale ümber musbrtnb:  Svbvlemski läheb Siberisse asumise asemel 2 aastaks fmblusaoangi ilma õiguste kaotusteta. Tsmaudi  kohta toodud teade oli õige. - J - I. RvM«e M«oMN wDM. 4. jaoskonna rahukohiuuikulc saadetud palwekirjas seletas Hans Paju, et la oina asjaajajaks ringkonnakohtus adrookat Kärikru oli wõtuud ja temake esiaigjeteks kuludeks liv rubla sisse maksnud. Hr. Kärr? oli pärast aga asjaajamisest  taganenud ja saadud raha IIL! rubla tagasi maksmata jätnud. Paju palus nüüd nimetatud summa  talle unista maksta. Asjaharutusel? rahukohtuniku juurde 31, augustil  f. a. kostja 51 ärif ci ilmunud. Ülekuulatud tunnislaja,  Mi IM Korw tõendas, et Kärik Poju asja oli lubanud ajada ja selle eest oli ta ammuse Mest esialesteicks kuludeks 110 rubla saanud. Äraütjenriie puhul oli ta lubanud ülem alu imet ajud sunnncr 10. juuniks Pajule tagasi maksta. stui Paju 10. jianrnil ühes tunnistajaga Käriku juurde raha järele oli läinud, kaski«»d see neid teinekord tulla, kaid .steiuekord"  ei osta nad Kärrkut kodust leidnud. - Rahukohtunik otsustas : adwokat Käri-ku käest Hans Paju kasuks 110 rubla ühes 6®/o ja 8 rubla kohtukuludega toalin mõista. 'stbiuokat 51 ävit ci olnud selle otsusega rahu! ja kaebas rahukehtukvgusse edasi. Asjaharutamisel rahukolstulpgus  11. nniucmbril sel aastal seletas nõudja iPfiji!, ci ta oina ucjnaiajafs lohlupaialis adwokat Kärstu oi, uwstitaiiiit) ja leinale lelle eest Gü rubla Jisst lunlsiuib. Kfir,r ci olla aga palatis waija tuuud. Paju haolas asja. Selle järele andis ta Käristile  me?l 50 rubla senatisse edasikaebamiseks. MaeM tu seal une .Kärik ei tunnistanud nõudmist õigeks, maid seletas, ct Paju wolikirja 4300 rubla peale wan'. adw. Vbi Pungale oli andnud ja ct saadud 110 rubla huilgas  ka kohtu posthlinod olnud. Tema. .Kärik, pila kõik paberid Valmistanud ja nad siis Pungale edasi oudnud. Nõudja.Paju waidies Käriku seletuste rvastu ja teatas, et ta Volikirja nimelt Kärsikule. aga mitte Pungale, andnud. AdWvkat Kärik palus asja edasi lükata ja temale aega määrata, mille fees ta kohtuta lelle üle tunnistuse toob, et Volikiri man. adro. abi PnnUä. nime peale oli wölja antud. Lohus otsuss tas: adja pvotaH jätta ja adwokat Kärikuta ülemalnimetatud  tunnistuse ettenäitamises kuu aega anda. Otah u kohtu kogu poolt määratud aia sees ei saatnud adviokat Kärik kohtusse aga mitte.lubatud tunnistust. ,Te?ekordsel aszaharutusel. f 3. detsembril, seletas  Kärik, et ta Paju asjaajamist mitte oina peata pole wStnud ; ta waadannd ainult asja läbi ja Nr-- jutanud edastkaebtnse-kirja kohtupalatisse. Tõenduseks, et ta e dastkaebtujie kirja tõepoolest Krjutas, andis ta sellest ärakirja kohtusse, mida La oma Vastaste poole odwvkadi Stillmargi käest oli saanud. Ta palus kohut Paju kasuks ainult seda summat wÄja mõista, mis 110 rublast, kui tema, Käriku, töö hind soalt a noata. üle jääb. Nõudja Paju üteluse Male, et Kärik tema käest Viiskümmend rubla saadjes asja Mitte senatisse ei ole kaebanud, seletas Viimane, et senatisse edasikaebamise jaota 100 rubla kautsjoni on tarwis sisse maksta. Aga et Paju seda raHr temale mitte ei annud, siis ei Võinud ta ka edasi kaebtuse-kirja  strjutada. Rahukohtunik mõistis Hans Paju kasuta wan. adw. abi E. £>. Käriku käest 70 rubla. PSripl p-asitt- jq telegrahev '> ri'neiniltade streigi oli reed il 18. detsenrbril Pärnu ringkonnakohtu istumisel harutamise all. Süüdistuse all seisavad, nagu ~P. Postimees" teatab, 25 isikult. Neile auti süüks, et nlad 15. now. 1905. a. Ühisel kõhurääkimisel töö seisma jätsiwad, mille tagajärje! pvststalitnses korra-- tufed tekkisnvad. Kohtuotsus Pärnu posti -ja telegrahvK  ametnikkude streigi asjus kuulutati reede y-eals poolepäewaM harutamist kella pool 8 ajal õhtul Välja: kahestkümnestwitast kaedtusealnsest mõisteti Ivhau  Wost priita, teisteta kahekümneneljale trahwita kuu palk kroonu kasuta, peata selle weel kohtu kulude kandnline. m. LeiwWtesHate pä«v rGu>lohtVkog«s õli 19. skp. Linna terwishoiu arst Dr. Masing oli ühes jaoskonna  ülewaatajaga ja terwishoiu komisjoni liikmega septembrikuus kohalist taiwaküpsetaniise ja worstiärisid rewideerimas käinud, niisama ka majade puhtuse järele waadauud. Tagajärjeta oft soe, et suur hulk protokollisid  tehti ja taiwaküpsetajaid rahukohtu kätte anti. Põhjust süüdistamiseta audfuaad istustus ja korratus leirvateMmife ärides. Suurem -  tunnistafnvad  endid süüdlaseta, tuna mõned üksikud setatada  püüsmzad, nagu oleta töötubade puhastamine majapersneaste ast jne. 7. nowembrll oli 5. jaoskonna rahukohtuniku juures  16 leiwategkjat puhtuse ja terwishoiu-nõuete täitmata  jätmise pärast rmstust andmas. Neid kõiki süüdistati karistuseseadufe par. 29 ja 102 põhjal. Rahukohtunita poolt mõisteti nad peata ühe kõik 25—150 rbl. t rahwi maksma ehk maksujõuetuse puhul 7 päewast kuni 45 pöewani arresti. Peata mõne üksiku taebchiwad teised rahvkohtukogus se edasi ja nende asi tuligi StamaZtähendatud päewal harutuseta. 11 kltthtusealuseid kaitses eraadWvkat Koppelvtana.  Küünistajaks oli linus terwishoiuarst Dr. Mastng.  Wmeses ja yitamas kaitsekõnes seletas Koppelmanu,  et tarna kaitsealused endid par. 29 põhjal WMaseks on tmmiswnud. Tähendatud ajal, kui protokollid  tehtj, ei ole linn kolerakardstawata tunnistabud,  nagu seda arstrwatitsusest sellekohase järelküsimise  peata on anastatud. Sellepärast ei wõi neid par. 102 põhjal süüdistada, et lõõkogad wSiksstvad Älgehakkawaid haigusi laiali laotada. Selle peale tegi rohukohtukvgu järgmised otsused: Juhan Fvgt (W. Kalamaja uul. nr. 39), Maria <W. Kalamaja nnl. nr. 13) ja Mihkel Knnlmcunl (Küti uril. nr. 5) igaühele oli mõistetud 150 ruAa irahnn ehk maksujõuetuse puhul 45 päewata esimesele ja teiseta alandati trahwi 25 rubla peale ehk 7 päewata arresti. kolmandale kinnitati otsus. Mihkel Hastikas (Teliskopli uul. nr. 23), Juuli Blomeriüs <W. Kalamaja uu', nr. 25), Toomas Paentaa  (©rantbt uul. nr. 4), Jaan Pehme (Uue Kaiamaja  uul. nr. 19), Juhan Soomann (Soo uul. nr. 17), Willcm Voode (Õle uul. nr. 17) ja Jaan Pahmberg (li. Kalamaja uul. nr. 17) oli mõistetud igaühele 100 rbl. trahwi ehk 1 kuuks VI ei merinjele. Painrbergile. ja Pehmele alandati trahwi 50 rubla ehk 14 päeum aresti peale, teistele 25 rubla ehk 7 pärwa orresti peole. Kristjan Kuusemets (Heina uul. nr. 25) ja Juhan Dunkel (W. Vatarei uul. nr. 19) ----- mõisteti kumba» gife 50 rubla trahwi ehk 14 põeroa aresti; esimesele alandati 25 rubla ehk 7 pöeroa aresti peale, teisel jäi asi pooleli. Hans Tamderg (W. Vatarei uul. nr. 3), Jakob Möldri (Prii uul. nr. 8). Hans Wamdvrf (Teliskopli uul. nr. 17) oli Mõistetud igaühele 25 rbl. cl>f 7 päewaks aresti; Möldril jäi pooleli, teistele kiuni tati rahukohtuniku otsus. m. Mawkri pealt õlut müünud. Õstewedaja Jaan Tobi oli mmewäl suwel ijhel pn ha mic roal Lasnamäel, tus palju rahrmrst jalutamas oli, rvankri pealt õlut müünud. Rahukohtus mõisteti Tobi ilma patendita õstemüümise eest 20 rbl. trahwi maldma ehk 15 põe roaks aresti. Rahu kohtu logus seletas tunnistaja Oles, et ta svlgtangust pudelid on leidnud, aga mitte Aebtufealuse  käest ostnud. Linnawaht tegi aga müugiasja selgeks ning ülemalnimetatud trahw kinnitati ära. nr. Mustuse MM okt rahukohtunik majaomauitule  Anna P aunest le <S. Amerika uul. nr. 14) ja Hans Kirschmanuile (S. Amerika uul. nr. 17) 20 rubla triibust eh? neli päciun aresti mõistnud, sest et nci.rc liaouxpeolscb forratm olekus leiti ja wästa käigutolst <wiimase juures) üleni oli täidetud. Pauucl ja Kirschmaiiu kaebasirvad -rahukogusie edasi. Edasilaedtuses seletasiwad mõlemad, et nende hvowid ..kõige eeskujuistemas korras" olnud. Tunnistajatena kuulati jaoskonna ülewgataja Laudsmanu ja mitmed puhtuse - järelwaatajad üle, kes eeskujulikku korda teises malguses paista tasksiwad. Mõlemale kinnitati rahukohtuniku otsused. Tööstus ja kaubandus. ÕAoskMe te wMjMeeM tuletakse takistust teha. Nagu teada, on mõlemad atrreb rammus loomaloii, mida sellepärast wäljamaaZe ei tohiks saata. Põllutöö psawalitsus tutfub küsimuse-Cahendamiseks ligemal  ajal Zonwerentfk kokku. Ätt¥>n» Wtrttufe IwmMt himaks 1910. aasia  peale on rahaminister 80 rop. raedru pealt kindlaks  määranud, kusjuures see 40 kraadi kange peab olema. A , Pämv Oimi?tra. Kauplemine linadega oli Mvödaläinud  nädcäal kaunis kindel. Linu müüdi palju ära. olgugi et lina forterimine kontorites kaunis tooli oli. See oli sellepärast, et jõuluks palju linu turule oli toodud. Linakasivatajad on siiski pakkumisega weel tagasihoidlikud ja ootawad hitmakerkimist. Praegused hinnad, mis ostjatele wäljawedajate poolt pakutakse, on järgmised: G 56 tW.j + R +5O rbl. +HD 44 rbl.. D 38 rbl.. W 30 rbl.. WH 16 rbl. per&tpmibc pealt. Tailimla kiutbaturg. Pühad liginewad. Sellepärast  on turule palju liha toodud". Sigu on seal koormate  kaupa, kuna lambalihaga kauplejaid üsna rohkeste  on. Ka rvõi poolest oli turg rikas. Hinnad oliwad 21. detsembril üksikute kaupade järele järgjmised: Rukkileib nael ...... 3 kop.- peenleib 5 „ Nisuleib nael .... 5 " Odratangud „ .... 4 1 /»— s _ Koeratangud 7—3 _ Herned „ .... 5—6 „ Oad . . . . 6-7 l Läätsad „ . . . . 7-8 ' Lümasejahn . . 5 Nisujahu, peene , . 6 „ „ jäme „ 5 _ Odrajahu „ .... 4—L/a „ Sealiha, ferme sea kaupa, nael . . 15—16 Waiikaliha, terwe wasikal., „ . , 10—12 „ Lambaliha, i lamba kaupa „ . . 12—13 „ Loomaliha, i. looma kaupa „ . . 12—13 . AöSgiwõi, nael 35—38 „ Lauawõi „ 45 -50 B Luust „ 25-35 „ Haned (tapetult) tükk . 140—160 „ Kanad n o ... . 60—70 „ Metspardid „ Jänesed » . . . . . 70 . Wärsked räimed, sada , „ Soolatud silgud, nael .... 5 . Kilud, soolatud „ , , . . 8 „ Heeringad . . . . . » kuiwrlatuo, paar • . 7 . Tursad, soolatud, nae1..... 6 , Siiad » ... . 25 „ Haugid, wärsked „ , . . . 14—16 „ iUtmißlw jp ff « e « e 13 ff Kohakala „ „ . . . . 60-40 „ Latikad „ „ . . . . 15 Kammeljad wärsked 10 tükki . „ Seened, toov 15 „ Sibulad ...... 5—6 „ Hapud kapsad, too? .... 6—lo . Peakapsad, tükk ..... s—lo „ Kaalikad 2—6 , E org audid, toop ..... 4—5 . rrdulid ...... . Haoud kurgid 10 tüM .... 18 „ Jõhwikad, toop ..... 5—6 * Muna paar ... . . . . 6—7 „ Tiindkalad 10 tkikkt . . . . - Kitsad, nael 12 „ 1Rtl« llmrtitti. Wiimasel ajal on juurdewedu natuks  suurenenud. Hdmad oliwad 20. dets. järgmised: Hoorviiina +IGf- .... 51—52 rbl. // -I-HD4- . . . 45-46 „ „ D 39—40 „ „ lüraf . . . . 33—34 „ LD 27—28 „ LDW .... 20—22 „ £ii roilina ZK ..... 49 —50 SPK . , . » 43-44 „ „ PK 36—37 „ „ puif wral. . . 22 —24 „ „ Ivrak .... 20—20 „ „ D 16—18 „ „ DW . .... 13—15 „ Aurutina ZK ..... 45—46 „ /, SPK .... 39-40 „ PK 32—33 „ „ Ivrak .... 18—20 „ D 15 —l6 „ DW 12—13 „ teedulina ZK 44—45 „ „ SPK .... 38 —39 „ „ PK 31 —32 „ lvrak .... 17—18 „ D 14—15 „ DW 11—12 „ Segasõnumed. WWlWvi lmnawÄiiueste wastu, kus lätlased, nagu teada, wmtjaks jaiwad, on Saksa raalijad protesti gwaldanud. Eita kell 2 peale lõunat maeti Teliskopli surnuaial tuntud Tallinna arst Dr. Büttner. Kadunu suri südamerabandnsc kätte Toompea kirikus oma ema puusärgi juures. m. RahwWA-ahettne NWgamffewÄgun ei Mi enam 17. detsembrist saadik reisijaterongidega nr. 23 ja 24 ühes Tall inna ja Peterburi rvahe!. Tadikohad oksjonil. 6. märtsil tulewad ringkonnakohtus  järgmised talukohad enampakkumise teel müügile: 1. lärrvamaal Koeru kihelkonnas Aawero mõilast  äralahutatud Johann Werneri ..Mootsa" talu nr. 13 ja mõisakoht ..Risti" nr. 1. Kokku 37 dess. 912 ruutsülda. Talu peal on mõisnikkude kreditkassa wõlga  1282 rbl. 99 kop. ja hüpotegi wõlga 1900 rbl. Talu on hinnatud 2723 rbl. 89 kop. alla. 2. Harjumaal Kose kihelkonnas Alawere mõisa  st aral ahut akud Gustaw Lutsu ..Rembra" talu, kreposti  nr. 7. Talu peal on kreditkassa wõlga 4643 rbl. 53 kop., hüpotegi wõlga 19999 rbl. ja peale selle on talu peal 5.799 rublaline laen kinnitatud. Talu on hinnatud 3979 rbl. 69 kop. alla. Mõlemad talud müüdakse Eestimaa mõisnikkude kreditkassa nõudmisel ära . Eduard Wilde on haWS. „ Uuele Ilmale" teatatakse,  cl lirjanik Eduard Wikde raskelt ja hädaohtlikult haige on. Tn nerwid olewat päris otsas. Ja ligemal ajal ei suiiiwat ta üleüldse enam tööd teha. Olewat lartus, et !a pracgnile poolik töö lõputa jää li. Eesti ba.dbtrrit Hciins Tamberg on meie linnas i Kuninga imL nr. 2) hiljuti oma tegewuse awanud. Helmi Trunbrrg on Peterburis Paschutini hambaarstikoolis  õppinud ja õpekursusc kiitusega (cura laade) lõpetanud. Peale selle on neiu Tamd-erg terme suwe Paschutini kliinikus hambaarstitöös praktikaiikalt tegew  olnud. Eesti-Ltnv-i M Ksramaa wWchiMts mtsjoni leud- Š«|« järele on käesoleival aastal Liiwimaalt misjoni heaks korjanduste läbi 6633 rubla koKu tulnud. Maakondade järele tuli sisse: Tartumaal 1261 rbl.. Wörumaal 631 rbl. .Pärnumaal 603 rbl.. WLjauotmoöl  360 rbl. ja Saaremaal 775 rubla. Mm» summa on Lätimaal korjatud. Tegematest misjonäriõest,  kes Valtrmaal pärit, töötas endine Kaarle kiriku aviopetam Hoffmann Indias Leipzigi misjoni tee- Hädise terurife pärast pidi ta koha pealH täinud septembrikuu algul lahkuma ja wiibib praegu kodumaal. Misjonär Tuttar on Soome misjonist wäiia astunud ]a baptistide juurde Ae läinud. Taltmna  lmnamisjonäri Friedemanni tütar töötab praegu Sarsa-Hommiku misjonis Vaestekooli õpetajana Per- llrmia maakonnas. Tallinnast pärit olem mislonär  Medar wiibib praegu Hiinas. ja fadamalasW. „Mo°- gMsW tuliwad eila meie sadamasse tagasi. 'Õhulaewa,' mille pärast nad Välja sõitsiwad. ei ole nad kusagil nämud. . MeoWwMched AMjandis? Nagu x.Düna Zeit." teatatakse.. lämud minewal nädalal salkkond nekrutist läm linna, punased lindid rinnas ja laulnud Hht ..marseillaisetaolist" laulu. Cestwedajad olla kinni wöetud  ja kaheks nädalaks aresti mõistetud. Kas siin tõeste meeleawaldajategä tegemist on. kahtlema. Tartu- ja Wiljandimaal kannawad pm kSÄ liisupoiskd punaseid roosistd rinnas ehk mütsi küljes ja liiguwud salkkondade kaupa uulitsatel. Kas „Düna Ztg." kirjasaatja wahesj tuntud..piibulaulu"  ja i.rinaldinit" marseillaiseks ei pidanud?, . PõWWZM Rsisekukkumld on ..Nordl. Ztg.". järele HMlti Tartumaal mitu Varast. Öösel wastu 14. dets wo astati ühest Laiuse Valla talust muu kraami seas ka Z puuda ühe lõppenud sea liha. mis seebikeetmiseks oli määratud. Kui pärast Varastatud asjad üles leii. oli juba 25 naela tähendatud lihast äraj sõöoud. ÕsiMdvs. LaupÜewases lehes oli Eestimaa Rahwahariduse-seltst  koosoleku kirjelduses muu seas õeldud,  et selts oma õhtukursuste ülewalpidamiseks aastas  100 rubla juurde nrakswat. peaks aga oletnä 1100 rubla. Õnnetused ja kuritööd. 1 Nagu kuulda, warastati üleeila Ristikheina uuk. nr. 13 õmblnsemästn ära. — ; Ähehobuse woorunees nr. 146 toodi etTa hospidali. Ta oli elukardetawajlt haawatud. Järeluurinune on alg anud. Üleeila õhtul leiti Ristikheina uul. nr. 4 wüikekaupmshe Hendrik  Karde filures fala kroonu-Miinakauplus üles. lg. sorokowkat wiina wõetk ara. Eila pärast lõunat sattusimad Suure-Pänm maanteel mitu isiwt tülisse. Nende hulgast sai Mbert Feodorow kõhtu pistel) aawa. Ta miidi hospidali. EAa õhtul oli Lutheri-Waestekooli  uul. nr. 25 katkise korstna läbi tuli lahti pääsenud,  mis aga koduste abinõudega toõidi Äia kustutada. Uuem post. Soomest. Kaks tl ?ta töölist tõdeti mangi. Reid kahtlustatakse Riihimäe lähedal raudteeliini löh. tÄmise katses. Jyväskylä ja Oulu lähedal on neil päcroÄ ShulaeWafid nähtud. —» r.Rev. Zeitung" tZi teate, et Helsingis kakq eestlast kinni möetud. kes uulitsal ühte naisterahroast olnoad tülitanud. Politseis nimetanud nad ennast Wene salapolitseiametnikkudeks ja nõudnud, et nendogä  sellekohaselt ümber käidaks. Nüüd' teatataks ka ..Rev. Beobachterile", et kaks eestlast/ Oinas ja Metmnt.  Helsingis on mangi möetud. Mõlemad olla ameti poolest habemeajajad. Estmiene nendest autosse selle-, pärast kohtu alla/ et ta kinniwStmise juures poliGi-, nikku olla löönud. Kirjawastused. J. E. CHö. Teises lehes ilmunud arvustust ei taha meie enam ära trukkida- Oleksite meile raamatu üle teisel kujul kirjutanud, oleksime väga tänulik olnud. Kas võiksime Teie adressi saada ? J. A. Kuulujuttu, mida kudagi tõendada ei saa, ei või ära trükkida, kuigi ta rahva seas suureste kõmu teeb. —u. Luulekogu arvustust ei või meie ära trükkida, sest et talle liiga teete kiitmise poolest. Mõnede teiste raamatute üle on meil juba enne lehes juttu olnud ja kuna Teie umbes sessamas mõttes kirjutate, siis ei olnud me'" põhjust asja korrata. „ Eesti neiu". ..Üleskutse 0 ei olnud meie arvates äratrükkimiseks  kohane. Kirjawastuseid meie iga kirja peale ei anna, sest et see liiga palju ruumi ja tööd nõuaks. "Ed.—er. Teie jutuke,,Jõulu rõõm' 5 kui ka n Uae aas ta öö on avaldamiseks nõrgad. Telegrammid. Peterburi telegrafl agent iiri poolt) THstimjM. Prantsuse laemastik jõudis Monte-» negrosfe, kus seda pidulikult wastu Wõeti. AtHenast. Sõjawüe-liit nõuab oma märgukirjas rahaasjandusliste ja fõjamäeliste uuenduste kiiret maksmapanemist. PckerbiUrisl. Wolkowi surnuaial maeti professor Leshast hulga rahwa ja saatkondade osaioStniijel maha. Hauale pandi palju pärgasid. Mofkwast. Siin arvati ülervenemaakine haawa arstide kongress, millest 172 saadikut osa wõtarvad. Kongressi esimeheks ivalili sõjamäe arstiteaduse akmdemia  professor Sirotinin. WkkdnoostoW. Ringkonnakohus mõistis Wene-- Hiina pangarööwlitest 7 kaebtusealust 17 2 aastaks mangi roodu, 3 mangi ja kuus wabaks. PeteÄArift. Soomemaa kindralkuberner juhib kuberneride  tähelepanemist selle peale, et wiimased oma aruannetes sarnastest seltskonna elu tähtsatest näh-- tustest matkides mööda minna nagu mitmesuguses politikalised erakonnad ja ühisused ja nende poolt tehtud otsused seda olemat. Sellepärast paneb k!nd-- ralkuberner neile ette,- oma edaspidistes aruannetes kõrki rväljapaistwanraid üleüldispolitikalist elunähtusi wõimalikult täielikult walgustada. Ilma- (meteorologia-) teated J. allinna fiadamu metoovolot*iajaamast, 21. detsembril 19Q9.' Nr. 2®B VSswa < e ü i 1909. Wastutaw toimetaja G. E. Luiga. Wäljaandjad vi-. ioe«1. J. Luiga ja B. MänS. li Eila Ic. 1 p EiU k. >J S. i Tiina Jc. 7. h. iäaivmett']' ci.ni. . ' 7r,f,.9 750.6 741,6 Tenuometer (J . _ j _j_2 o —8,6 Niiskuse % . . 9g ;i ( ;. 87. Tuule siht ja SW SSW WJJW ilrus - - . 7 '11. 1 sek. 6 m. 1 sek. 10 ra. t üademed va/m . , 0,9 0,1 3 7 WW MM tiljtlc! lii Jilll lllllli on ilmunud, saada igast raamatukauplusest. Hind 20 kop.