õige nimega, maid ikka „mamsel Ilmaaegne"  nimetas. Wiimaks aga pruukisiwad ka teenijad kui ka tema oma wend ja Frits Rõttger seda nime. Mõlemad poisid oliwad suurteks  sõpradeks saanud ja proua Rõttger ei takista seda sõprust mitte enam, sest tema  oli märkanud, et Rieke, kes oma kasu poega ahwi armastusega armastas, ometi nõnda õiglane oli, et ka Friisi sääl kärmas  igast hääft asjast osa saada laskis. Friedrich Adami, wõi Frieder, kudas preili Rieke teda nimetas, oli ajajooksul peremeheks majasse saanud, tema tahtmise järele pidi kõik minema. Üks pilk tädi pääle ja tädi tegi kõik mida poiss soowis. (Järg tuleb.) preislased eestlaste käest põlluharimist õppinud. Aga missugune suur wahe on nüüd Preisi ja eestlaste põllu harimise wahel. See on sellest tulnud, et preislased edasi on läinud, meie aga endise koha pääie seisma jäänud. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa mõisnikkude esimehel, ektssellents O. v. E k e s p a r r e l, kes hiljuti ameti talituste pärast Peterburis käis, on õnn olnud, 5. webruaril Keisri Majesteedi jutule saada. Z 3. webruaril oli Anseküla kiriku mõisas Saaremaa õpetajate koosolek. Saaremaa kohtuuurija kohuste täitjaks  on Riia ringkonna kohtu sekretär, mmsnõuunik KrasnjanSky tähendatud. Paari nädala eest rääkisime sellest, et see wäga tarwilik oleks, kui jahiseaduses  jahipidamise tähtajad siinsete nõudmiste  järele muudetaks. Et siin muutmist tõesti waja on, näitab asi ise. Aga selleks,  et muutmist kätte saada, peaks küll südisti sammusid tegema- Meie arwates oleks kõige kohasem, kui Kuresaare jahiselts  kõrgemale poole selle üle palwe sisse annaks. Abroka saarele tahetakse edespidi hobuste kaswatamise kohta sisse seada. Selleks ei saada Abroka kroonu mõisa mitte enam rendi pääle antud, maid nimetatud  mõisa jääb hobuste kaswatamise koha tarwis. 15. juulil peetakse Kuresaares, linnapääl sälgude näitust. Sarnaste näituste  elul.kutsumine on majapidamisele ütlemata tähtis, iseäranis talu majapidamisele,  kus äratust ja hääd eeskuju hädasti tarwis on. Ning sellepärast oleks waja, et taluperemehele sälgude näitusest juba warakult teada antaks. Elu on näidanud, et mönekordsed kuulutused  ajalehes selleks küllalt mitte mõjuda  ei jaksa. Oleks wäga soowida, et näituse toimetajad seda waewa kanda wõtakfiwad,  ja rahwale näituse üle juba aegsasti walla walitsuSts läbi teada annaksiwad. Siiaajani on nenda nimetatud Loode silla parandamine, mis Tori külast Loode wiib, Kuresaare linna teha olnud, sest et see tee linna tee ja linna omandus on. See tee ei ole aga mitte üksnes linna tarwitada, waid seda teed tarwitawad ka palju teisi erainimesi. Kõik Sõrme poolsed  elanikud sõitwad seda teed kaudu linna, sest et seda mööda palju otsem on käia, kui „Sõrwe maanteed" kaudu. Sellepärast  tahab nüüd Kuresaare linnamalitsus kohastes kohtades mõjuda, et nimetatud tee parandamine nõnda-nimetatud teekapitali  kulul sünniks. Ei tehta aga seda mitte, siis tahab linnamalitsus selle tee tarwitumise eest nõndasama maksu wötma hakata, kudas seda Roomasaare tee tarmitamise  päält wöetakse. Kaarmalt. Uduwers külas põles öösel 3/4. webruaril wabatniku maja kõigi kõrwaliste hoonetega maha. Tuli olla kurjakäe läbi sündinud. Nimelt olla maja üks poisikene kättetasumise tujus põlema sülitanud. Maja ja kõrwalised hooned olnud küll kohase wallatulekaitse seltsis 250 rubla pääle kinnitatud, kuid siisgi on majaomaniku kahju hästi suur, sest et enamisti kõik warandus tule roaks saanud. Tulesse on ka üks lehm, siga, lambaid ja hanesid jäänud, kuna üks hobune suure waewaga tulest on wälja toodud. Kaarmal oli 14. ja 15. webruaril koolide katsumine, mida kohane õpetaja hr. Ederberg ja Kerla õpetaja hr. Kerg toimetasiwad. Meie loodame selle koolikatsumise üle edsspidi pitkemat sõnumit  tuua wõiwat, mis meie koolidele mõnestgi kohast kasu saab tooma. Pühas juhtunud ühel pitkanäpumehel paha õnnetus. Warastanud teine metsast koorma heinu ära. Teel läinud aga koorm ümber. Sääl palunud ta enesele teist meest appi. See aga martänud, et heinad  warastatud olnud. Selle asemele, et kelmile abi anda, lõikanud ta hobuseriistad  katki. Waras ei saanud sel kombel  mitte enam edasi ja heinte peremees saanud oma heinad kätte. Waljala põllumeeste selts tahab tulewal  suwel basaari taime panna, mille sissetulek põllutöö masinate toetamiseks läheb. Soowime hääle ettewõttele hääd edu ja kordaminekut! Jurjewis olla male rublasid wiimasel ajal rohkesti liikumas, millega enamasti söiduwoorimehi öösisel pimedusel petetawat, nagu „Nordl. Ztg." teatab. Niisuguseid male rublasid, mis õige halwasti tinast walmistatud, olla juba mitugi politsei kätte ära antud. Peterburis, 15. weebr. Hariduseminister  on järgmise käsu awaldanud: „9. weebruari hommikul kogusiwad Mõskma ülikooli õuue suur bulk selle ülikooli üliõpilasi kokku, kelle seas ka naisterahwaid ja teiste kõrgemate õpeasutuste õpilasi oli. Ülikooli rektor ei leidnud mitte sündsa olewat, et üliõpilased endid õuue kokku kogusiwad ning pani neile ette saalist läbi minna ning siis koost lahkuda. Saalist  tungis kokkukogunud üliõpilaste hulk, kus umbes 400 nöörimeest oli, teistesse ruumidesse, lõhkus uksed ära ning tegi muud asjad puruks, mis ette juhtusiwad. Sedasama tegiwad nad ka maja kolmandal korral. Kui neile nõudmine ette panti, laiale minna, wastasiwad ojawõtjad, peale mõne üksiku, et nad ööseks sinna jääda tahawad. Ülikooliwalitsus kutsus selle pääle politsei kohale. Kella 12 ajal öösel jõudis politsei sinna ja wõttis kõik osawõtjad kinni. Selle peale panen ma Mõskma õpekonna kuratorile ette, korda seada, et kõik, kes sellest asjast osa wõtsiwad, sellepeale waatmata, et nad karistuse alla langemad, kõrgematest õpeasutustest wälja saaksiwad heidetud. Wologda maakoguwalitsusele ehk semstwole on Solodownikowi suurest pärandusest umbes 5 miljoni rubla osaks langenud, nii et selle maakogu aastane sissetulek selle päranduse läbi umbes 200,000 rbl. wõrd on kaswanud, mis rahvahariduse ja iseäranis rahwa algkoolide kasuks tarwitada tuleb. Möndasugust. Suudlemine, mis wahel palama, südant ja meeli joowastawa armastuse tunde ja awalduse märk on, wahel aga ka petisel  kombel sõbrsfe awaldamise märgiks pruugitakse,  ei ole sugugi nõnda wana, kui seda ehk mõned arwawad. Wanal hallil ajal ei tuntud seda kombet weel mitte. Homeril  ja Hcfiodil (kaks kõige wanemat luuletajat)  oli suudlemine täitsa tundmata asi. Hektor, kui ta sõtta minnes „igaweseks ajaks" oma Andromachest lahkus, ei suudlenud  teda mitte ja Paris ei puudutanud ka mitte oma ilusa Helena huulesid. Odisfeus,  palju reisinud ja paljudest armastatud  mees ei ole ka kõikide oma reiside pääl suutlemist mitte tundma õppinud. Ei Sanskritis  ega mana Egiptuse kirjamärkides (hieroglisides) pole suudlemise kohta tähendust  leida ja et ta ka praegustele japanlaStele  täitsa tundmata asi on, siis peame küll küsima, missuguse rahwa sekka tekkis see pruul kõige esiteks? Seda on mitm.d pidi juba seletada püütud. Wanad roomlased  arwasiwad, et see üks kawal komme ja abielumeestest sisseseatud olla, sellepärast, et kui mees kodust ära on olnud, siis koju tulles kohe aru saada wõib, kas naene tema  äraoleku ajal wiina joonud on wõi mitte. Teaduse mees Cesore Lombroso tahab suudlemise luulelikku tähendust selle läbi hoopis ära kaotada, et tema suudlemise  algust Tulimaa harimata metsrahwa wäljaleiduseks peab, kes oma lapsi ning haigeid sel teel jootwad sest et neil jooginõuusid ei ole et. omale wett suhu wõtawad, ning seda siis oma suust teisele suhu jooksta lasswad. Ja sellest põhjusest  olla wiimaks suudlemine rahwasts sekka ja armuawaldamise tundemärgiks saanud!  Seda ei taha aga meie suudlejad sugugi mitte uskuda. Sest suudlejate arwamise järele olla suudlemine selle läbi ilma sündinud,  et üks armastaja paar ühel ilusal kewadisel päewal metsas kõndides, üht tuwide  paari seda ühe õitsema puu otsas õrnuses  ja armastuses tegema nägi, ning siis ka järele tegi. Wäljamaalt. Londonis, 15. weebr. Alamkoja koosoleku lõpul luges Brodrick järgmise Kitcheneri telegrammi ette: Praegu saadud  teate järel on boerid Donopecsi wäe- Teate! Teate üht wara Kallimat; Teate üht kindlust See on Eestimaa. Teate üht nime Kuulsamat; Teate üht kodu Wagusat?— See on Eestimaa. Teate üht südant Ustawat; Teate üht rahwast Wapramat?— See on Eestimaal. Teate üht õndsust Jtma pääl; Teate üht laulu Inglitel? See on Eestimaa. Ühendatud end tunnen Taewaga, Et ma sinu tütar Püha Eestimaa! .Ldsls,'- 8 Saarlane. 1902