ilmunud, siis oleks Võinud uskuda, et mingisugused' juhtunud asjaolud neid takiskasiwad oma luguyidamist  kõige parema Wene keisri mälestuse Vastu üles näitamast. Aga mitte ükski ei ilmunud. See on juba meeleawaldus ja mitte lihtne, ilmasüütä, maid Sel meeleawaldus. mida Wene rahwa ühisus Mitte ilmaski ei unusta." Nõuda annab mustasajakine leht ministritele noo-- Milusi ja ähwardab kättemaksmisega, ilma et tsensori  wõi prokuröri kardaks wõi et erakorraline walwusekord  talle takistusi teeks. Otsegu oleks Wene rahwa ühisus tõeste iseriik Wene riigis. Kohalik elu. Teatrikoolid Tallinnas. Mõni aeg Talllünast eemal olles, aga Tallinna elu huwitusega silmas, pidades, lugesin ma ajalehes kuulutuse, et Tallinnas uus näitemängu kursus toime pannakse, õige palju tõotama eeskawaga. Ma lõin tahtmatalt Wa kokku. Juba jälle uued etteMõtjadi Juba jälle kursus ja muud sellega ühenduses olemad hiilgawad lootused. Iseenesestki mõista kirnus, ehk õigemine. teatrikool on meile maga tarMkik, ma tahaksin ütelda, et meil puudus ühe sihikindla ja otstarbekohase teatrikursu-se järele on, kuid see „firma" kes kuulutuste läbi meile praegu uusi kursusi pakub paneb pead raputama. Ma algan järjekorras. Tallinna Eesti teatri ..Estonia" tegelaste Võimist tou juba igale pidi otsustatud, nii et ma selle juurde pikemalt peatama ei jää nende häid ja halbu omaduši  tunneb iga teatris käija. Ainult sellest tähtsamast  tõenähtusest haaran ma kinni, et meie Tallinna Eesti teatri näitlejate juures keelelised wead ja puudused  ette tulewad ja nad ka Väljarääkimise selguses tormilisel kõrgusel ei seisa. Selles mõttes ja Eesti teatrikoolidest üleüldse tahaksin ma mõne sõna kirjutada.  Lugu parandada ei oleks just mitte Võimata. on waja Eestis teatri-Lool asutada, mis asjalikul ja otstarbekohasel alusel seisab. Ajutisi kursuseid on meil juba olnud, Kuid nendest pole senini suurt kasu nähtud. Minema! suwel pani hra O. Peterson Täilinnas  kursuse toime see kestis kuu aega wõi rohkem, kuid meie teater ei ole sealt endale suuri jõudusid omandanud. Siiski mõiks hra O. Petersoni kursustest rohkem loota kui tal selleks aega jätkuks. .Hra Peterson on Peterburis ise tegelikult teatrikursustest osa wõbpud  ja Eesti keel on temal, kui kooliõpetajal, solge. .Selle läbi mõiks ta õpilastele seda pakkuda, mida ta ise wilunud õpetajate käest omandanud on. Teoria  jääb teoriciks. Muidugi lühikene aeg, olud ei lasknud asja korralikult ajada. Nüüd aga kuulutawad hrrad Joh. ja S.. Pärmid, et ka nemad kursuse toime panemad ja nagu raa juba ülemal pool tähendasin, palju lubama eeskawaga. Sarnased ettewõtted on sedamõrt tähtsad, et nendest nii lihtlabaselt ja pealiskaudselt  mööda minna ei tohi. Tallinnas on juba sagedaste asju ette tulnud, milles sisu ja sihikindlus puudus. See on ainult asja Küllalt sellest. Erperimentidele tarwis tõkkeid teha muidu edasi ei saa. Täna tuleb see ja paneb kuu jooksul kursuse toime homme teine ja selle all kannatab niihästi teater kui ka õpilased. kursusel on niisamasugune  tähtsus nagu koolidel üleüldiselt: nõuab rohkemgi meel kui kool. Siin peab koolitaja kunsti andeid harima, õpilase maitseb peenendama, teda kunsti jaoks küpses tegema, tema, nõnda öeldud/ kunstnikuimpulsi leidma iseloomu mille kallal ta oma harima! tööd mõiks teha. Koolitaja ise peab läbi ja läbi kunstnik olema oma hinge poolest kõige rohkem. Iseenesestki mõista peawad tal seal juures sellekohased põhjalikud teadmised olema. Kui nüüd sarnane kursus kõige pealt kui era-ettewõte oma tegemast algab siis ott sellel juba algusest saadik halb ärimai? juures, olgu siis. et ette- Võtjad isikud on. kelle endine tegewus selle eest wastutab,  et Nad kunstis eh? Om« erihariduses teatch roal kõrgusel seisamad. Ühe sõnaga: kelle wõimist ia südametunnistust tuntakse. Ma tarwitan nimelt sõna: südametunnistus! Koolitajal veab südametunnistus olema muidu on ta Flachsmann. Ia korraga panemad isikud kursust tõime, kellel selleks kõige wähem õigust ott Mis tooi6 hr. 3oh. Pärmi meie nooresoole pakkuda? Mõni ehk loeb seda imestusega ja küsib kuda ma nii julgelt teise isiku kallale tohin tungida. Kuid ma teen seda täie õigusega. Hr. Joh. Pärmi on 17 aastat kui muusikaline Veiderdaja (Musikalischer Elown) tsirkuses töötanud. Antagu tralle mu otsekohesust  andeks, aga seisukord on tõeste täbar. Mida  wõib ta oma õpilastele pakkuda? Ehk mis ühendus  on tsirkuse artistil näitlejaga? Näitemänguga, Ibseniga, Hauptmanniga? Wahest mõtleb ta oma praktikalisi teadmisi õpilasele anda. Tsirkusest? Neid pole näitlejal maja. Tsirkus ja teater seisaroad üksteisest  lahus. Ja kui ka hr. Pärmi teatrikoolis millalgi  on käinud, siis on sellest juba 17 aastat möö!- däs! Ja hr. S. Pärmil niipalju kui ma tean ei ole teatriga mingit ühendust. Aga rohkem õpetajaid ei ole kuulutuses nimetatud. Edasi. Kursus tõotab Eesti keelt harida. Hr. Panni oli tahvel Eesti teatris  näitlejaks. Seal nägime tema wõimist. Just nimelt  Hr. Pärmi ise kõneles näitelawal keelt, millel, wabandage, Hiina keelega palju sarnadust oli. Lugege  juba nende hrade kuulutust (..Wirulases"): „Saab olema saab autud seda ja seda ..." on see Eesti keel? Ja ometi oli see ainult kuulutus ja seegi wigases keeles kirjutatud.  Ei, siin matkida ei tohi. Kui juba seltskond ise teatri oma hoole alla on moirad ei lase teatrit eraettevõtteks ümber muuta siis peaks ka seltskond ise teatrikooli asutama ja oma hoole alla wõttua. Pandagu ..Estonias" kursused toime. Palgatagu  õpetuseandjaid, kelle Võimist tuntakse Nii palju kui peid leidub igaüks nendest Võtku eriharu  enese hoolde siis läheks asi paremine. Siis oleks teatud sihikindlus ja kontroll! Ja sarnane kursus tooks igatahes nii palju sisse, et Võimalus oleks õpetajatele honorari maksta. Ega siis muidu eraisikud kursusi ci tahaks toime parma! Praktika on teiste rahwaste juures näidanud, kudas eraisikud teatrikoolidega  äri teemad, ja ometi ei ole nendest koolidest midagi toekat wälja tulnud. Nii ka meil. Et meie Eesti teater „Estonia" hoole all seisab, siis asutagu ta teatri juurde kool. Seal wõiks iga tegelik näitleja niisamuti ennast edasi harida ja nooremad jõud ja õpilased wõiksiwad suuremates näitemängudes, paijude  tegelastega, kaasa teha. kui nad juha weidi prak- titat omanvawad. Siis üks Väikene nähtus' suurest ilmast, mida ka meie endale eeskujuks Võiksime Võtta. Saksamaal ott igas teatris nõndanimetatud „dramaturg".  Tema ei ole j näitleja ega näitejuht. Siiski näitejuhile ja näitlejatele on ta suureks aknks. Tema tunneb põhjalikult kirjandust, keelt, annab tükkide üle pikemalt seletust, peah keele üle kontrolli, annab asjalikka  näpunäiteid jln.e. Iseäranis meil Eesti teat-- ris peaks niisugune dramaturg palgatama. Ja seda Võimalust meil Eesiis oleks. Näitleja. ' Walit?«s. Senati seletus »aoa«»üinittud« kohta. Senat on seletanud, et Baltimaa wallakogukonna seaduse §, 23. ainult Vallaametnikude kohta maksem on ja walkaVolimeeste Valimise kohta mitte ei käi. Wallaametnikkudeks  Wõiwaa ainult niisugused isikud olla, kellele seaduse ja õiguse Vastu eksimist ette ci Või heita, sellepärast saamad nad ametisse kinnitatud. Wolikogu liikmetele aga ei ole niisugust kinnitust nutte taruns, sellepärast wõib wolimshsks iga wallaliige saada, kes 21 aastat roana on ja kelle õigused kohtu läbi kitsendatud  ei ole. Nõnda ei ole administratiwilistel nuhtlustel  Valimiste kohta mingisugust mõju, ka ei keela uuesteValimist see asjalugiu, kui Volikoguliige ilma kohtuotsuseta oma ametikohuste täitmiselt tagandati, ehk olgu siis, et tagandamise juures iseäraliselt kindlaks tehti, et tagcmdataVat 3 aasta jooksul uueste Valida ei lubata. Pärast 3-e astalist tähtaega on tagasi Valik igatahes lubatud. SslleWastu maksab aga wallaksgukonna  seaduse Z 30. taieste ka molikoZulügete kohta ja neid wõib ametieksituste gärast ametist tagandada. Mmsws. Balti-ki liuna politseiülema kohuste täitja Johanson m Tallinna politsei vristarmabiliseks  nimetatud. | KooZ. £«mtas!tfeb MchMd TaW««as. Ma kella 2 ja 3 ajal peale ISwnat forraldati need. les rahwakooliõpetaja-eksam!  mastu wakmistawatest ja keskkooli-kursüstest  osa soowHwad Wõtta, grupedets, ja titma algas  SpetuseandM-ine Tartu maanteel nr. 33. Keiser Nikolai li nimelste linna-alskooki rnumides  Viimastel  kell 9 hommtul, esimestel kell 1 päeroal. Täna kella 5—6 seale lõunat on Tartu maanteel nr. 33 esimene ettekanne muusika Lle. Ettekandjaks  on organist hr. 11. Topmann. tlleüldishanduslmte kursuste tän a õhtune ettelugemiste-IaWQ  on jergmine: kella 7 —B kõneleb J. Pkyer biologiast. B—9 S. Sommer  õigusefilosofiast.  9 —lo 3-J W. Meski Eesti keelest. 10 —11 W. Päts jfunsiist. TallwM AleksaAdri mmmlmtn lõyetasimad tänamu  keWadel järgmised nooredtnehed: Pärtel Baumann  (eeftL), Paul Sutte (eesti.), Bruno Wahtrik (eesti.), 210 Wahtrik (eesti., Jakob Hansen. !Paul Gerrets (eestl.), Nagnar Gustaroson, Sergei JrvanoV. August Äalbetg (eesti.), Boris Ferdmand von Lampe, Aleksander Michelson, Anatoli Niggul, Edgar Nitem (eestl.), Arne Salm. Erich Teige (eesti.), ja Wladimir Feodorbro. Aurahasid faiwag: Pärtel Baumann, Paul Gerrets.  Ausust Kalbergj ja Edgar Nstem täil eestlased.  Lõpueksamid sairoad kannis waliste peetud: 3 nöörimeest ei saanud lõputunnistusi kätte. Koitawa ptduÄAStest osa mõtüia saadetakse Ma spekdnnast kokku 30 õpilast. TaLmnast sõidamad Nikolai  günrMftmm kooliõpetaja Nabrnorortshi jnhcstusel Nikolai gümnasiumist 7 ja realkoolist 5 kooliõpilast. Pidu kestab umbes p päewa. OsawNjatele muretsetakse  prii tuba, kuid woodi eest tuleb Mil ühekordselt I rbl. 60 kop. maksta!. Kooliõpilastel peab oma poolt padi, tekk, sängipesu, jooginõu, lusik, nuga ja Raavel ühes olema. Söögi eest on 1 rubla päeroas maksta. Karidusliste kvrmste awamine. (JSrA) Wõpilane J. Depmann kõneleb pikemalt r a hwaüliksalist:  Kõik need suured ob-Wused. keM w õrdlemift roäike peaaju oli, on maa pealt kadunud ja järele on jäänud need, kellel suurem peaaju* st t. rohkem mõtlemisewõimet on: sellest roõib ka Me rähma edssielamiss kohta jpreldadar tahetakse, et rähmas edeneb ja kaswab, siis peab kõige pealt ta harivale east hoolt kantama, veab tald Mid woliÄWtaKM W kosLsid muretsetama. Kõnelda p«Mb SlMolide ajaloo juures. Teadus on rahwa päralt, see Mõte on alles hiljuti ehii ss tekkinud. Ei õle ftis ka inimest puudunud, kes seda mõtet teoks tahksiwad teha: nad tahtsimad kooli, see on ülikooli demokrakiserida ja seda teadust rahroa hulka laiali saata, mida senini ainult ülikoolis saada Wõidi. I Endine tee, mille kaudu teadust laiali jkaotada wõidi, oli suusõnaline ettelugemine. Niisugustel oludel  iõusnoabfi Kääue-Europa ülikoolid elusse. Nende!  oliwad suured kuulamisesaalid. Ülikoolis lugesimad  õpetlased oma mõtted pikkamisi ette ja iga üliõpilane  mõis neid esiesele üles kirjutada. Oli ta ühe ülikooli ära kuulakud, asus ta teise ülikooli teist kooliõpetajat kuularita. Sellest tulebki, et enne nii palju üliõpilasi koolides oli. Bolognes oliwad omal ajal 20.000 üliõpilast, Parifis oli 500 aasta eest 50.000 üliõpilast, Orfordi ülikoolis oli Roger Baconi ajal [ nii palju üliõpilasi, nagu nüüd Saksamaa 25 ülikooli peal kokku. Raamatutrükkimise-kunsti leidmine aga tekitas  siin täielise rewolutsioni: üliõpilaste arw kahanes  tähtsalt. O.rfoxdis, kus enne 15.000 üliõpilast oli, on praegu ainülc üle 2000 järele jäänud. Miimaks  ladus ülikoolist raamatuwabriku tähendus. Ülif  kool sai teise ülesande. Ta pidi üliõpilasi tööle õpe;  lama, paremaid õppimise metodisid näitama, õpeabi>  nõusid muretsema ja õppijate teadmisi järele katsuda , ja hinnata mõistma. Aga ülikooli ei saa mitte kõik minna, sellepärast: ..trükikunst saatis rahwale raamatu,  nüüd peab raamatule ka kooliõpetaja järele saadetama." On tärmis ülikooli rahwale kättefaadawaks  teha. > 1 Rahioaülikooli kodumaa on Inglismaa. Seal te!  litas teda elu ise. Sellega seisab aga James Stuarti s nimi ühenduses. Stuart kutsuti Põhja-Jnglismaa , kooliõpetajate-seltsi hoolt pädcigogika üle ettelugemist ! pidama. Tema agq tahtis midagi niisugust ette lujj  geda, kus ta pealtkuulajatele ka midagi praktikälifelt j ära näidata mõis. Selle järele pidas Stuart 3 ette  lugemist astronomia üle. Nende mõju oli ootamata. Warsti pidi ta ka mujale ettelugemist pidama minema. j Esialgu püüti rahwaülikooli mitmes tükis täient  dada, õpetamiseroiist parandada jne. Ka abisumma  sid woolas mitmete isikute paolt ja mitmetes maades j toetab ka riik rahwaülikooli. Toetuseraha riigi poolt I wõib ainult siis head Mõju awaldada, kui ta koiolii peale mingit prõju ei auialda. Inglismaalt laaunes rahmaülikopl kaugemale. Daanimaal on rahwaülikooli asja Semerin Grunwig  edendanud. Daanrmaa eeskuju on ka rootslast ja norralasi järeltegemisele waimustanud. Sume tähtsuse  on rahroaülikool ka P.-A. Ühisrnkides omandanud.  Seal töötab ta riigiükikooli haruna. Ka Italias,  Austrias ja Saksamaal on rahwaülikool omale teed rajanud. Nii on Saksamaal isegi aktsiaselts ..Arania" asunud, kellel rahroaülikooli asi ülesandeks on. Ka Wenemaalt ei ole suudetud rahmaülikotoli ära hoida. Olgugi, et ta siin mitmesuguste takistuste -ärast nii kõrgele ei ole jõudnud, kui teistes maades, aga ka siin peab ütlema, et kui mehi leidub, kes tööd iaharoad teha, siis pearoad takistused taganema ja rahwaülikool astub rahwa juurde. Rahwaülikooli kaswamisega  aga tõuseb maigus üsna silmanähtavalt ja wõidab ikka rohkem omale maad. Kõik kõned roõeti suurel armul kokku tulnud pealtkuulajate  poolt kiiduawaldustega roastu. Pärast seda oli meel kursuste aja ja koha üle läbiräätimine.  Kirjandus. PeaArja all «Karskus koolis" olla Wiljandis raamaiukaupluse Andersohni .kulul, nagu „Nev. Z." loeme, õpetaja Ernst Mirkwitzi kõne jrükitult ilmunnd.  Uue sMakeslse ajakirja «Baltischer Bucharbeiteri" esimene nummer on meile käite saadetud. Leht ilmub üks kord kuus ja on Riia raamatutSSstuises töötajate ühtsuse häälekandja. Wastutawaks toimetajaks on K. Purin. Laetvakingn teated. Üleeila käis .Saksa torpedopaadi nr. 111. kõmandant  von Alvensleben Saksa konsuli Arthur Kochi saatel Eestimaa kuberneri juures Võõrsil, ei leidnud wiimast aga kodust. 3. juunil sisse tulnud: Hollandi aurul. ..Maasstadi",  Hullist, kiwisütega: Inglise aurul. ..Thurso", Hullist, segakaubaga ja kiwisütega: Saksa aurulaew ..Trave". Lübeckist, segakaubaga: Wene aurulaew „Jgor". Pärnust ja ..Konstantin", Peterburist reisijatega ja segakaubaga: Wene kuunar ..Bruno", Lontowast, tühjalt: Wene kaljas ..Nikolai". Kabsrneemest,  pilkudega, ja Soome purjulasw ..Saari", Hammast, puudega. 3. mail wälja sõitnud: Inglise aurul. „Mos?ow", kapt. Rid, Leithi, linadega ja segakaubaga: Wene aurulaewad ..Igor" Peterburisse ja, .Konstantin" Riiga, reisijatega ja segakaubaga: Wene aurulaew ..Dagmar". Loksale, reisijatega: Eesti purjukaewad: ..Nikolai", Kaberneemesfe, segakaubaga. ..Willemoon" Käsmu, segakaubaga. ..Äkelina", Pari. külasse, tühjalt: Wene kuunar ..Nota", Hiiumaale, tühjalt: Soome purjulasw ..Blkü". Lowisasse. jahudega. Pisemaid purjulaewu on päewa jooksul sisse tulnud 3, wälja sõitnud 6. P. Op. Kohtukoda. g. Sakawne NÄAamüümwe. Siimon Kangru peale oli kaebtus tõstetud, et ta pühapäewadel n.n. täiturul  raima nmürvat. Rahukohtunik mõistis tema IV rubla trahwi maksma  wõi kolmeks päewaks aresti. g.Wsvrimreeste karistus. Woorimehe poiss P. ja lõiduwoorimees K oliwad 4. juunil 4. jaoskonna rahukohtuniku juures wastust andmas. P. wastu oli kaebtus tõstetud, et ta ühe sõitja saaniga ümber oli ajanud, kuna K.-d selle eest süüdistati.  et ta sõidutamise 15-aastase alaealise poisikese kütte oli usaldanud. Rahukohtuni? mõistis P. 1 rbl. trahvi maksma ehk üheks päevaks aresti, kuna K. 3 rbl. trahvi ehk kaks päeva aresti sai. g. LmnavDhi teMamwe. 4. jaoskonna rahukohtuniku  juures mõisteti keegi Kamm linnavaht teotamise  päralt neljaks päswaks aresti. Koebtusealune oli joobnud Maga kmnaWahile vastu hakanud, kui see teda polWeisse tahtis viia. SõjaLMns algafnoad eila süüdistuse- kaitse-- kõned Tallinna sotsialdemokratia partei asjus. Lõpuotsust  võib homme oodata. Waielusi pealt kuulamas oli muu seas ka Eestimaa asetäitja kuberner Korox- Hivets. Gegajõnu«ed. Zõhmuss seÄSWS, Linnade joogivesi Wab igal Dmol palju soovida üle. olgugi, ei Saksa lehtede tõenduse järele lugu sellepoolest ainult Tallinnas halto on, kus Jumal Eesti linnavalitsuse pattude pärast linnaelanikka nuhtleb. Nüüd teatab aga „Düna-Zeitung"  oma eilases numbris, et Miitavis ühele teise linnajao elanikule veekraanist üle jalapikkune' jöhrouss klaasi on libisenud. Mees võtnud eluka, kes kitsas klaasis meeleheitlikult rabelenud ja miimid politseisse, et ta seal ilma lubata majasse tungimise pärast seaduse järele saaks karistatud. Linnamalitsusele  ei tee Saksa leht kõige õrnematki vaid annab ainult elanikkudele nõu, et nad ennast niisuguste  sissetungijate zsastu weefiltri eh? linase riide lapiga kaitsekMad. Mis kirjutaks aga Saksa lehed, kui Tallinna weetorust sarnane wõrakas rvälja tuleks? Eks nende juures ole ikka meri paksem, kui isegi Ülemiste  järve mesi! Tekiskoplijauma laiendus. Kõigekõrgemalt poolt ou, nagu „Wa!ii. Teat." näha, käsk antud Teliskopli  kaubajaama laiendamiseks eksproprierimise (sundusliku  ostmise) tee! Tallinna linnalt 1279 ruutsülda maad omandada. ,See käsk näis selle otsusega, ünis Põhja-Õhturaudtee-roalitsuse komisjon £ kuu eest tegi, ühenduses seisval. Minetatud komisjon soovitas peajaama  juures oleroaid kaubaladusi Teliskopli jaama juurde üle wiia. Riia salopolitsei-zac-skond saadab Saksa lMede teadete järele 'Dresdenis arapeetawale päevapiltide näitusele Umbes 190 päewapiltlikku ülesvõtet, mis nimetatud politsei tegewust kujutavad. Metsapõlemised. Tuklumi kreisist teatatakse i.Latwijale",  et seal raudtee-wedurist tõusnud tulesädemete läbi mitmes kohas metsapõlemisi on ette tulnud. Tukkumi  kroonumetsa piirkonnas on üle 39 dessatini ja Wikseli vallas üle 10 dessatini metsa maha põlenud. Kustutamisest wõtsiwad kõik ümbruskonna talupojad  osa. Rahaline kahju on õige suur. _ Stubensi! vald on oina endise kooliõpetaja Schimanni,  keda rahvakoolide inspektor teise koha peale saatis, uueste tagasi maimud. Walimistele oliwad peale nimetatud kooliõpetaja weel 23 teist kandidati ilmunud, kes valmis oliwad odavama palgaga teenistusesse  astuma. annetused ja kuritööd Eila kukkus tööline Mihkel Kuub ühe Kalamaja uulitsal ehitusel plema maja pealt nii õnnetult maha. et ta oma jalaluu mmdis. Õösek wastu 4. juunit tungijiwab margad Tallinna tsensori H. korterisse Kije ja unisnoad mitmesuguseid hõbeasju 65 rubla Väärtuses ära. Ekla toobi Jaan T. linna hospi-? dali. Mees oli enesetapmise mõttel Tallinna Wene surnuaial omale rewolrori kuuli pähe lasknud, kuid ennast ainult raskeste haawanud. Nms- (meteorswgw-) testes. Tallinnas, 5. jännil. 1909. Uuem post. Nagu „Kar ja la" teatab, on Björnsoi? Bjõ rn stj eru a termis wiimasel aial õige roiletsaks muutunud. Kirjanikuga olla juba mitu halroatuse juhtumist ette tulnud. Krssta WflmAss lshia kuuleb „Beus Freis Presse", et kaitseriigid. otsustanud olla oma rväeõfasid teatamaks ajaks Kreekasse  edasi jätta ja et Türgi malitsus fell? kohta juba oma nõusolemist olla aroaldanud. Seega on siis Kreeta küsimuse ör «otsustamiseks hakatus juha tehtud. Wieni Türgi-saatkonna ligidal seiswates ringkoudades  oldarvai selle otsusega õige rahul. Keisrite ko-Mssamiss kahis islegraferitakse „Russk. Slomole" Londonist 3. juunil: Kõik tähtsamad lehed on oma tänased juhtkirjad  keisrite kokkusaamisele pühendanud. „Globe" kirjutab: Sellel sündmusel saab ajalooline tähtsus olema: Wsnemsad oma poole wõitss wõidab  Saksamaa omale Europa kontserdis esimese koha. Sellelesamale lehele teatatakse Wienist 3. juunil. Keisrite kokkusaamisest rääkides tähendab ..Rene Fr. Presse": See on tähtjas ja rõõmustan» sündmus. Möödaläinud kuude jooksul tekkinud põnew olek on oma teraumse kaotanud. Dipkomatiliste lahingute järele on rahu nüüd jälle jalale seatud. ' ..Süddeuische Reichscorrespondenz" tähendab selle sündmuse kohta järgmist: Meie ei meelita Wenemaad ei Persiaga ega millegi muuga. Meil vn sellest küllalt, et Wenemaa ennast Saksamaa mastu üles ässitad? e» ole lasknud. Barometer seisab umbes ühesugusel kSrgu"" sel. Ilm läheb ikka soojemaks. Minimal-temperator  täna -f- 6,4. Telegrammid. (Peterburi telegrafl sgestari sMIZ Peterburist, Kojaministri telegrammides teadustatakse  3. juunil: keiser ja Keisriproua käisim-aÄ Troonipärijaga õpelaeroa ..Wernõi" peal. KeHs? käis ohwitserids. kadettide ja madruste ridade eest läbi,- käis kaema xsumides ja soowis kadettidele SnneMu sõitu. ..Hurra" hüüete saatel pööras Keiser Keisriproua  ja Troonipärija saatel Keiserliku jahtlaema ..Standarti" peale tagasi. Sellel päewal Võeti Keisri poolt Soome kindral-- kuberner Böckmcmn, Miburi kuberner parun Troil ja kindral kuberneri adjutant jutule. Sekle peale kutsuti nad ka „€>tanbarff* peale einele. MsUwast. Waljud Vihmad on Mofkwa jões sett umbes 3 arssina mõrra tõstnud. Peterburist. Riiginõukogu Võttis tubaka pealt wõetawa aktWmaksu Jõrgendamise seadus eelnõu toolikogst  läbitöötuses lvastu. Kotelnitshkst. Walju tuule ajal põles keset linna 12 maja maha. Kahjud on 200.000 rubla. Terme linu oli hädaohus. Kurskist. Sõjaringkonnakohtus Mas kinniste uste tagaj Stshigrswi talupoegade ühisuse kohtuasi peale. Selle asja ülekuulamine roõtta arwatamaÄe kuu aega ära. Kohtualuseid on 91. tunnistajaid HM. KiiewU. Swendorodi maakonnas tungihwad rõöwlid rentniku Sdanowski majasse ja nõudsimad SOO rubla. Kui nende nõudmist ei täidetud, lasimad riisujad Sdanomski, selle ema. 3 talupoega ja teenija maha, kuna nad poisikest haaWajmoad. Mõrtsukad saadi kätte. Uus kuberner Giers jõudis Kiieroisse. LaudVuift. 4. juunil. Alamkoda Võttis t õ ö b örsede  eelnõu teisel lugemisel ühel hääle! Vastu. KsDstsnidwpMt. 4. juunil. Aujärjepärija, printside,  suurwesiri, mereministri ja teiste saatusel sõitis sultan täna oma jahi ..Ertogruli" peal teele Heereski poole Marmara msrde. Tee peal Printsi saarte juures on kaeroastiku ülewaatamine sultani poolt. SaloDikrst. 4. juunil. Pärast merist kokkupõrkamist  5-e bataljonilise Türgi ja suurearnmliss albanlaste mägede wahel hämitas Dshamid-pascha Marina ja Ronetschi külades mitu kuli (?) ära ja asus, Mitromitsast  ja Ikskübist abiVäge ootama jäädes, Petotshi mägedele laagrisse. 140.000 sõjariistus albanlast maimistamad endid lahingu Vastu. Suured albanlaste salgad kogUVad endid Metotschi  mäe ümber kokku. SM>MW, 3. juunil. Säloniki kohus saatis Abdul-Hamidile  pristawi läbi teatelehe kätte, kus temale, ette pandakse 12. juuniks kas isiklikult kohtu ette il-' muda ehk .oma usaldusmeest saata. Kohtusse kutsumise  põhjuseks on Saloniki kullasepaäri nõudmise, keda endine sultan oinale 40.Q0G naela wäärtuses kallid asju lasknud anda. aga neid mitte ära ei olla maksnud. „Eolos Moskwõile" telegraferitakse Konstantinopolist  3. juunil. Siil? awati rahmusline korjandus ausamba heaks, mida wabaduse eest Võitlejate mälestuseks  üles tahetakse panna. Sultan olla esimesena 500 naela ohwerdanud'. Edasi kuuleb seesama l eht Salonikist 3. jmt-k nil. Abdul-Hamidile on 1000 livre kuus pamki määraiud.  Endise sultani majapidajaks on Schehti-ber nimetatud. Raha Abdul-Hamid oma kätte ei.saa. mv. im; ÜBSewaleht; 1909 Wastutaw toimetaja <&■ Luiga. Wäljaandjad Dr. med. J. Luiga ja 33. Mäns. Barcmeeterm/m. j 760,5 j 760,4 760,6 Termomeeter C. I 14-2 13,6 18,2 Tuule fihfc jn kiirus . . . I NE/ W' Wj „ , „ [ 3m. I s 0m,4 s.1 3 m. 1 s. Nliskufa % . . 61 73. 51 manalangeirad j weekogu (sa- j demed) m/m. j