Saarlane UM Ulküldiiie volitiko ajaleht aiaa- ja liilnarahwate UM Vk AN Teisipäewal, 25. Jnlil 1900. XVII aastakäik. maksab - Saaremaal aastas . . 1 rbl. !»N kp. Pooles aastas I ~ ÄA „ Ilmub igal loistp«äo»v»»t. Kuremäes Kaiiba unlitss nr. 17. —5- Kooliõpetajate paiuki-kassa. Neil päiwil sai rahwakooliöpetajate ja kooliõpetajannade paiuki-kaSsa põhjuSkiri Kõigekõrgemalt poolt kinnitatud. Selle kassa osanikud langemad kahte jaosse  sunduslikud  ja priitahtlikud. Sunduslikud kassa osanikud on kõik kroonu kulul wõi riigiwalitsuse  käes olewate summade najal ülespeetawate  ministeriumikoolide kooliõpetajad ja kooliõpetajannad. Kõik teised rahwakoolide  kooliõpetajad ja kooliõpetajannad wõiwad paiuki-kassast priitahtlikult osa wõtta. Sunduslikud kassa osanikud maksawad  esimesel aastal 12°/ v ja järgmistel KV°/° omast aastapalgast kassasse. Pääle selle maksab kroonu iga sundusliku kassaosaniku  eest 6°/° osaniku palga suuruse järele  kassasse; priitahtliste osanikkude eest kroonu seda ei maksa ja tuleb see lisamaks kas osanikkudel enestel wõi neil asutustel ja isikutel, kes kooli üles peawad, maksta, kaSsa-osanikul on kassas oma eraarwe,  kuhu osaniku sissemaksud ja temale tulewad kassa-tulud üles tähendatakse. Selles  arweS olem raha on osänilul õigus 15 maksuaasta järele kassast abiraha saada, kui ta ametist lahkub. Iga järgmise aastaga  läheb paiuki-summa suuremaks. Mida rohkem osanik kassasse sisse maksnud, seda suurem on saadan? paiuki-raha. Paiukiraha  määratakse osaniku teenistuse aastate ja tema palga suuruse järele. On wälja arwatud, et osanik, kes 19. eluaastas ametisse  astub ja kõigil teenistuse-ajal 330 rbl. aastas palka saab, kassa loomulikul seisukorral  wõib saada 15 aaSta järele kõige wähem 46 rbl.; 20 a- 76 rbl-, 25 a. 129, 30 a. 175 ja 35 a. 262 rbl. Tööwõimulised osanikud, kui nad enne wiite aaStat kassast lahkuwad, jätawad oma sissemakstud raha kassa kasuks; kui nad üle wiie aasta kassa-osanikkudekS oliwad, mõiwad nad oma raha tagasi saada. Kes wähem kümme aaStat kassa-ssanik oli, saab oma raha ilma protsentideta tagasi; need aga, kes 10—15 aastat kassa osanikud oliwad,  saamad oma raha intressi intressidega (4°/° aastas) tagasi. Kes tööwõimetumaks jääwad, neile antakse paiuki-saamiseks suuremad  õigused; need saamad, kui nad alla wiit aastat kassa osanikkudeks oliwad, oma raha intress-intreSsidega tagasi, aga pääle wiie aasta on neil juba õigus paiukit saada. Nende paiukj-raha määratakse suuremal mõõdul. Eel tähendatud tawalise paiukiraha  järele wöiwad tööwõimetumad saada 15 a. järele kuni 64 rbl., 20 a. 96 rbl. 25 a. 137 rbl.; 30 a. 196 ja 35 a. 275 rbl. Perekonnal on õigus mehe, isa wõi ema surma järele abiraha saada, kui sur'sa mitte wähem kui 10 aastat kassa osanik oli. Kui surija alla 10 aastat kassa osanikuks on olnud, määratakse lesele ühe- kordne abiraha. Leskede abiraha määratakse  weel suuremal mõõdul: 10 aasta järele  62 rbl.; 15 a.—-100 rbl.; 20 a. < — 143 rbl-; 25 a. järele 197 rbl- jne. aastas. Lapsed, kelle ema elus, saamad järgmisel mõõdul abiraha: üks laps saab s°/° sellest abirahast, mis isa wõi ema oma wiimasel kassal osa-aastal oleks saanud, kui ta mitte wähem kui 10 aastat kassa osanik oli; iga aasta eest, mis isa wõi ema üle 10 aasta kassa osanikuks oli, läheb lapse abiraha Vi° eeltähendatud armust suuremaks; kaks last saamad IV; kolm 2V-, neli ja enam last kuni 3 korda selle raha aastas- Päris waesed lapsed saamad raha poole rohkem kui need, kellel ema elus. Kassa tegewust tahetakse  tulema aaSta 1. Januaril algada. „E. P/' Ilmasüüta ehk wöit öiguse teel. 61. Kirjutanud —on. Weel wiis minuti ja siis arwas ta ennast wälja wõiwat astuda, kui aga midagi takistust wahele poleks tulnud, mis seda asja mähe wiiwitas. Põesaste wahel arwas Willemann nagu jalaastumist kuulnud olewat, aga ometi ei wõinud ta teda selgesti aru saada. Tükk aega kuulas ta teraselt, aga põõsastikus  jäi kõik maitseks, Willemann hakkas oma tööd jälle uuesti päüle, aga nüüd kuulus ka kahin selgesti põõsastikus ja lähemal silmapilgul puges Kaljaana inetu kogu säält wälja, nagu Willemann seda tule kumal selgesti ära tundis. Mässajad! Rööwlid! Lõhkujad! Põletajad! kiunus ta. Ma sind surmama aga mitte päästa laskma nuhtluse eest! Waenlane oli õnnelikult Willemanni käe läbi haugu kinni tabanud ja rusus seda nii tugewasti wastu seina, et Willemanni!  wõimata oli ennast tema käest wabaks saada, kuna ta teise käega püstuli taskust wälja tõmbas ja seda Willemanni kohe seadis. Arwamata kärmusega oli, aga Willemann  Kaljaana karmust enne kinni sasinud,  kui tal wõimalik oli Mtulit lahti kõmmutada ja tõmbas teda kummargile wastu seina- See laskis ka Willemanni teise täe wabaks ja püüdis ennast kõige jõuuga lahti rabeleda, Häkitselt kõlas aga pauk ja Kaljaana langes rägisedes wastu bambuse seina; püstul oli rabeledes tema käes lahti läinud ja tema elu lõpetanud. Kui Wilstmann n gi, et tema wastane ise oma kuuli läbi otsa sai, hakkas ta jälle usinaste oma pooleli jäänud tööd edasi tegema. Wacwalt oli kümme minutit möödaS, siis oli tema oinast wangikojast wäljas ja hakkas ettcmaatlikult Hie'Hungi maja poole sammuma, kust ta Zairot eest lootis leida- Poole tunniga jõudis ta senna Maja uksed oliwad lahti ja kuskil pool ei olnud inimese hinge näha ega kuulda. Ka wäljas oli kõik waikne ja ainult sarade poolt kuulus  inimeste kisa ja tule ragin; Willemanni  süda põksus waljusti. see abinõuu, mida Zairo tema ja oma pruudi päästmiseks  tarwitas, oli tema meelest wäga jäle. Häkitselt kuulis ta maja seest koledat kisa ja appi hüüdmist; ruttu kargas ta lahtisest uksest sisse ja et temal juba need ruumid tutwad oliwad, siis ei olnud tal nendes eksimist karta. Niipea kui ta keSket  suurt saali zõudis, nägi ta koledat pilti, mis werd soontes tarretama pani- Saali põrandal püherdasiwod Zairo ja Hie'Hung üks tere ümbert kinni hoides, nägu ja käed mõlematel werised. Hie'Hung näis Zairot selja tagant kinni tabanud olewat ja püüdis oma põue odaga tema elule otsa teha. See aga surus teda oma nooruse jõuga nii tug wasti wastu seina, et ta muud teha ei saanud, kui tema silmnägu  kriimustada ja nõnda kestis kole wöitlus edasi, kui Willemanu nende juure astus, ja tugcwa kaega Hie'Hungi kõrwale tõmbas, kelle kaed kramplikult Zairo ümbert  kinni hoidsiwad. Temal oli küewarre sees ainult wüikene haaw, mis aga koledasti  sinakaö ja paistetanud oli. Tema nägu oli tursunud, silmad tarretanud koledast krampidest tema kehas, sellest aimas Willemann et tema haaw kihwtine oli. Õnnetu ohwer ei jaksanud enam ülesegi tõusta, sest kange kihwti wõim näis arwamata  ruttu tema ülemise keha jao sees laiali lagunewat. Waewalt oli kümme minutit möödas, siis hakkas tema keha wärisema, kange kramp kiskus teda ette poole käsarasse ja paari sekundiga oli Hie- Hungist ainult kole surnu keha järele. Omaks rõõmuks nägi oga Willemann et Zairo haawad mitte kihwtised ei olnud ja ka muidu ei olnud haawad kuigi suured ega kardetawad. Seda jäletamaks jäi aga tema meelest see, et just Zairo oma kihwtise  odaga Hie'Hungi elu lõpetanud oli. See midagi tegema, kui kurat kärwama! hüüdis Zairo, kui Willemann seda temale ette heitis. Braama oma õigeid kaitsma ja hoidma, aga ülekohtused hukka saatma. Nüüd wäga ruttama, enne kui keegi tulekahjult  siia tulema. Ma nüüd kohe Shal- Isamaalt. Kuresaarest. älaupäewal, 22. Zulil, kui Keisri Ema nimepäewal peeti kirikutes  tänu jumalateenistust, majad oliwad lipuehtes ja õhtul põlesiwad ilutuled. Kärla uue koolimaja ehituse hääks peetud näitemüügi üle kirjutakse meile, et see wäga hästi hulga rahwa osawõtmisel korda on läinud. Asju näitemüügiks olnud  wähe kingitud, mis ehk sellest tulnud, et minewal aastal asju üle jäänud, selle wastu andnud pidulised asjade eest kõrgemat  hinda, kui küsitud Paljud kinkinud