salajas kui ilmsi toimetatakse ja nagu häbi asi on, Kuulu järele saab meie karskuse selts „Kewade" marsi töötama. Mitmelt  poolt oodetakse ja loodetakse nimetatud  karskuse seltsist muhulastele rohket hääd ja kaunimat lõbu. Nagu kuulda, tahta selts ühte endisesse kõrtsi theemaja sissescada. Ehk küll salakauba wedami  s e järele walwatakse ja ta eest kangeste trahwitakse, siisgi leidub neid, kes seadusest  üle astuwad. Orissaare laada ajal, 23. mebr., wõtnud mitmed mehed teades, et wiina laadalt ega jäält ligidalt saada ei ole, kodunt wäljamaa wiina kaasa. Kõik mehed ja koormad aga, mis Muhust tulnud,  otsitud teinepool wäikest ivan a soldatite  poolt läbi ja ühe mehe käest saadud ka pudel kätte, kuna teised oma pudelid lume sisse ära peitnud, kui näinud, et üks seltsimees juba kinni wöetud. Pärnumaalt. Tori mõisarentnik Jnselberg  on üle kahe tuhande sülla arssinapuid  ostnud ja tahab neid lahtiselt jõge mööda alla saata, et proowi teha, kas sel wiifil mitte jõeteed puude allawiimisekS lahti ei saa. Kui sarnane töö õnnestab, siis on loota, et puude hinnad metsas tõusewad ja Pärnus arwatawasti alanema saamad, sest siis on J. koguni suurel armul puid lubanud  osta. Jürtvamaalt. Türilt. Siinsete wallakoolide  hääks jagas kohaline õpetaja 500 rubl. raha wälja. See summa olla ennemalt sisse nõutud koolilaste trahwiraha protsendid, ja jaotati ta ,eda mööda koolidele, kuda kusgilt  koolist raha sisse oli tulnud. Nõnda saiwad Jündja 90 rubl, Kolu-Emari 53 rubl., Tännasilma 2 rubl. jne. Niisuguste summade eest, nagu mõned koolid saiwad, wõib mitu hääd ja tarwilikku asja koolimajasse  muretseda, olgu kas orel, pildid näitliku õpetuse tarwiS ehk ka raamatukogu jne. See rahalik abiand koolidele on wäga kohane ja tänuwäärt ettewõtte. Seda wõikstwad  ka teisedgi kihelkonnad teha, kus niisugust  raha muidu kasuta seisab. Tallinnast. Mängukuradi kahetsemisewäärt  ohwriks tunnistas ennast Tallinna ringkonnakohtus 25. webruaril Tallinna kodanik Aleksander Otsakow. Maikuus m. a. oli ta „Dwigateli" wabriku tööliste-majade  walitsuse oma pääle wõtnud ning üürirahadest,  mis tema kätte makseti, juni-kuust septembrini ta oma tunnistuse järele 1183 rbl. 95 kop. ära raisanud. Ta mänginud, et mängukabjusid kätte saada, ikka suuremate  summade pääle, kus juures teda aga enamisti õnnetus taga kiusanud. Mängiti kodus ja mitmes kõrtsis, ning enamiSti „kulli ja kirja", kus juures sissepanekud künni 50 rublani ja rohkemgi kerkisiwad. Nii kulunud, sest et ta oma raha ei ulatanud,  ülemal nimetatud summa aega mööda üra. Kohus mõistis truuduseta majawalitseja  ja õnnetuma mängija 2 kuuks politseiarresti  ning Sraraisatud summa tagasimaksmisele  Wötku ka nimelt Kuresaarlased sellest õpetust. Peterburist. Keiserlik kõrgus Suurwürstinna  Olga Meksandrowna on 27. webr. Prints Peter Aleksandrowitsch von Oldenburgiga kihlatud. Püha finod on kuulsa Wene kirjaniku  krahw Leo Tol st oi tema õpetuse pärast õigeusu kiriku rüpest wälja heitnud. „ künni ta oma pattu kahetseb ja oma ühenduse kirikuga jälle jalale seab." Selle määruse kohta awaldab õigeusu „Kiriku Teataja" kaaskirja, milles muu stas öeldakse: „Ka meie Päiwil on Jumala tahtmise järele uus eksiöpetaja krahw Leo Tolstoi- Tuntud kirjanik maailmas, sündimise  poolest wenelane, ristimise ja kaswatamise  poolest öigeusuline, on krahw Tolstoi oma kõrge mõistuse sõgeduses häbematalt Issanda ja oma Kristuse ning tema püha päranduse wastu üles tõusnud, on enese awalikult kõigi ees lahti öelnud oma emast, õigeusu kirikust, kes teda toitnud ja kaswatanud,  ning on oma kirjanduslise tegewufe ja oma Jumalalt saadud waimuande rahwaõpetuste  wäljalaotamisele pühendanud, mis Kristusega ega kirikuga kokku ei sünni, kui ka usu häwitamiscle öigeusuliste inimeste päädes ja südametes . . . Oma töödes ja kirjades, mida ta ise ja ta õpilased terwes ilmas, iseäranis aga meie kalli isamaa piirides  wäija laotawad, jutlustab ta märatseja  agarusega kõiki õigeusu kiriku seaduste ja ristiusu tõsise tuuma häwitamist: ta ei usu elawa isikliku Jumala sisse, kcdas pühas Kolmainuses auuStatakse, ci maailma Looja ja Alalhoidja sisse, salgab Issandat Jeesust Kristust, seda Jumalinimest, maailma Õnnistegijat  ja Päästjat, salgab püha Jumala Ema ilmasüüta käima pääle saamist Issanda Kristuse inimekssaamise puhul ja Neitsi Maria neitsilikku olekut enne ja pärast sünnitamist:  ei usu elu sisse pärast surma ega tegude kättemaksmise sisse, heidab kõik kiriku sakramendid  ja Püha Waimu õnnistuserikka tegewuse  nendes kõrwale, ning pole, kuna ta õigeusulise rahwa kõige pühamaid usuasju pilkab, mitte sellegi eest tagasi hirmunud, et ta kõige suurema sakramendi, püha armulaua,  pilkamise alla on heitnud . . . Katsed,  mis tema meele pööramiseks on tehtud,  jäiwad asjatuks. Kirik ei tunnista teda sellepärast mitte omaks liikmeks ja ei wõi seda enne teha, kui ta oma süüd on kahetsenud ja kirikuga uuesti üh ndusesse astunud. . Kiri lõpeb palwcga, et krahw Tolstoi tõde ära tunneks ja jälle püha kiriku rüppe tagasi pööraks. Krahw Leo Tolstoi, kelle haigusest lehed sõnumi töiwad on jälle terwe, nõnda et ta juba wäljas on käinud. Praegu kirjutab ta uut romani, milles ühe munga hingewõitlust kirjeldatakse. Jututegelane munk on enne kloostrisse astumist kõigipidi maailma rõõmudest osa wõtnud. Kloostris auustawad aga usklikud teda kui püha meest. ----- 2. märtsil kell 2 p. l. on rahwabariduse  minister Bogolepow ära surnud. Õhtul kell 8 peeti lahkunud ministri surnukeha  juures hingepalwet. Sõja-, kohtu-, teede- ja sisimiste minister ja palju muid kõrgeid  ametnikka wõtsiwad palwepidamisest osa —Ministri pääle laskja Karpowitschi protsess, mis 3. märtsil arutamisele pidi tulema, on edespidise aja pääle lükatud. Senati seletuse järele ei ole politseiametnikkudel  õigust wallaametnikka trahwida, teatab Wiljandi Saksa leht kubermangu ajalehe järele. Trahwimise õigus seisab talurahwa asjade kommissaride käes. Üliõplaste rahutuste üle awaldab „Wal. Teataja" muu seas järgmised teated: Nende waleliste kuulujuttude pärast, mis uulitsarahutuste üle mõnes riigi linnas wälja on laotanud, arwab sisemiste asjade minister hääks, järgmist üleüldiselt teada anda: 19. webr. kogus õpiw noorsugu Peterburis pärast jumalateenistust Kasani kiriku ette kokku, kus mõned kõnesid tahtsiwad  pidada. Politsei nõuet, koost lahku minna, ei täidetud- Keegi hüüdis: „Herrad, tihedas salgas paremat kätt mööda Newskit!"  Mindi lauldes mööda Newski prospekti  edasi, ühte osa uulitsast ja terwet kõnniteed täites. Politsei surus salga Peterburi  wolikogumaja hoowi, kuS juures keegi wigastatud ei saanud. Kui kõikide nimed üleS oliwad kirjutanud, nende feaS 71 üliõplase ja 20 kõrgema naisterahwakursuste  kuulajate omad, lasti nad koju minna. Harkowis tegiwad 100 üliõplast  ka märguandmise- Kui nad koost ära oliwad aetud, tehti õhtul jälle ajalehetoimetuste  ees märguandmisi. 23. web. oliwad Moskwas ülikooli ees niisamasugused  märguandmised, millest 517 üliõpilast, 12 erainimest 101 naisterühmast osa wõtsiwad  24. webr. hommikul wiidi 35 meest mangi. Öösel wastu 25. webr. wiidi weel 462 meest wäikeste salkadena mangi- 26. webr. oli jälle märguandmisi- Kõigil nendel päewadel polnud peksmist politsei ja üliõplaste  wahel- 4 märtsil kogus Peterburis  Kasani kiriku platsile umbes 3000 inimest. Nad jagasiwad isekeskeS mitmesuguseid  lehtesid wätja- Üks üliõplane luges kiriku ukse juures üleskutse Peterburi üliõplaste nimel ette- Tõusis müra ja kisa. Seepärast saadeti sinna kasakaid. Nende ilmumisel hakkas üliõplaste hulk kasakaid kiwide, raudkcppide ja mitmesuguste muude asjadega pilduma. Mõned püüdsiwad punaseid  ja walgeid lippasid, millel mitmesugused  päälkirjad lehwima panid, need kisti nende käest ära. Teise kasaka-sotnaja juhatajale  Jssejewile wisati raudne wasar pähe, nii et ta meriselt pidi ära kantama. Kui kasakad seda nägiwad, tikkusiwad nad hulga kallale, misläbi peksmine tekkis- Üks osa üliõplastest taganes kiriku sisse, kuS neil mütsid pääs oliwad ja nad isegi paberossi  suitsetasiwad. Kui uksehoidja neile neile seda üleannetust keelama hakkas, andis üks üliõplane hoobi näosse. Hoolimata lärmitsemisest peeti kirikus jumalateenistus lõpule. Preestril, kes neid rahule manitses,  hakati kirikukuue käisest kinni ja anti. talle nõuu, kirikust ära minna, kui talle paha ei pea sündima. Politsei wõttis sel päewal 760 isikut mangi. Peksmisel saiwad wigastatud ohwitser Jssejcw, ooberstleiknant Wiltshewski, 20 politseinikku ja 4 kassakast üliõplastest 18 meeste- ja 14 naisterahwast. Helsingist. Kindral-kuberner on rootsikeelse  ajalehe „Dagligt Allehanda" Wene wastase sihi pärast 3 kuuks kinni pannud. Põhjust kinnijäämiseks andsiwad lehe juhtkirjad:  „Postikunstükk" ja „Walwsus on kodanlik kohus." Wäljamaalt. Saksamaalt. Hiljuti wiskanud Keiser Wilhelmi pääle keegi nõdrameelne ühe raudasjaga,  mille läbi näoSse haaw sündis, „Nat--Ztg." teatab, et haawa paranemine praegu kõige paremal kombel edeneb. Side on juba uuendatud. Näo paistetus on kadunud ja haaw kaswab juba kokku- Meel on haawa ääred küll natukese lahtised, aga salanöuunik v. Bergmann loodab neid nõnda rohkesti kokku et ainult kitsas arm järele jääb. Niisugusest armist ei ole karta, et see nägu muudab. Keiser ise on hääs tujus, kuulab igapäew ettelugemist  päält ja töötab wäga rohkesti. Jtaliast. Wiimaste aastate jooksul on Roomas talwel ainult wahel mõni minut aega lumekibemeid sadanud, mis sedamaid ära suiasiivad. Naorpölw tundis lund sellep. manade inimeste juttude järele. Tänawu sadas aga wiis päewa järgimööda paksu lund. Lapsed imestasiwad seda nähes, sest et nad aru ei saanud, mis niisugune loodusemäng  tähendab. Keegi poisikene, kes oms .N 10. Saarlane 1901.