Meie salme kindlast hallikast teated Saaremaa Ew.-Lutheruse koguduste hinged- armu, sündi, nute, surnute snd. üle ISO6 aasta kohta. Meie aivaidame need tabelis, et üksikute koguduste ült kergemini ivõrdlust teha. Saaremaal on 1906 a. 130,000 rubla eest monopoli poodidest piiritust ja wiina müüdud. Kaarmalt. Loona wallas Kaarma! waliii talitaja kohuste täitjaks Loona wolla päriskoha ueremees M. Munk, sest et endine talitaja minema aastaste segaduste pärast ühes kirjutajaga kohtu all on. ja selle läbi ajutiselt ametist ära on. 2S. tvebruaril, kus talitaja asemiku Valimine oli, püüti jällegi kisa ja käraga tuntud partei meest kandidadiks upitada, mis aga praeguse wastutawa Loona malta kirjutaja hra W. läbi nurja aeti, kohased olckfiwad, oga mitte selle pääle rõhku panema,  kes «punane" on. Praegune aeg nõuab talitajalt  palju teadmist, selgel asjast arusaamist ja suurt meelekindlust. aga Hübja küla meestele tahab tuttaw õieti mett määrida. Nad waesekesed, need H. külamehed,  ei tohtida oma suure higi ja pisaratega kas- „HSäIcS" häälitseb. Mis tegiwad aga H. küla meestest mõned? Nad müüstwad mõned terwe platsi metsa ära, kuna see lepingu järele keelatud on. Mehed vieksiwad muidugi kohtu alla läinud, kui Kaarma õpetaja nendele teojäreldusi ara ei oleks seletanud ja seega tehtud kaubad ümber lükatud ei oleks saanud. Mehi ei hoiatanud õpetaja mitte oma kasu pärast, waid meeste kasu pärast. Hübja küla on Kaarma kihelkonna päralt, mitte õp. päriSomandub.  Sellest lühikesest seletusest näeme, kui suure agarusega ..Hääle" kirjasaatjad ja kaastöölised tõtt, ormaStaioad ja kui targad mehed nad on, kui nad, nagu K seletawad, et männapuu kaswatamiieks niisama palju hoolt ja waewa tormis on, kui õunapuu kaSwatamiseks. Ja seda wõida «julgesti üteld a." ! Wiljandi .Koidu" selts on ülemalt poolt luba saanud eeltulewal suwel, 16. ja 17- jaani-kuu päewal s. a. Viljandimaa  laulupidu ära pidada. Tartust. A«alic Unt, keS ühes Marta Leppaga  Siberist ära on põgenenud, on nagu kuulda, mõni aeg tagasi Tallinnas käinud ning siis Tartusse sõitnud, kus ta kinni wveti ja oma kinniolemife paika tagasi saadeti. Tallinnast. Baron Budbcrgi matus. M. webr maeti baron Budberg hulga rahwa vsawvtckissl maha. Saksa kauplused, majad ja klubid oliwad endid leinaehtk' dega kaunistanud. Toredasti ehitud ToompW  kirikus peeti leinajumalateenistust kõigi Saksa laulukooride osawõtmisel. Zut- W pidas Lihula praost Pezold, kelle kogudusest lahkunu oti. Hulk pärgasid katsiwad kirstu. Telliskopli surnuaial Masiwad kõnesid rüütlikonna püämeeS baxpn  DellingShausen, Eestimaa kuberner, MralsuMmMdent Lemm, direktor Px. tersen, endine Tallinna linnapaki v. Hmck, üliõpilaste seltsi ..Estonia" wanem liige, „Rev. Zrg " toimetaja v. Wckantz maa jn linna nimel ja kreisisaadik v. W.nNdrich. Liiwi, Kuura- >a Saaremaa rüüteltoNdade  kui ka paljude seltside ja asuttrSte poolt pandi pärjad hauale. Uurimised baron Budbcrgi tapmise pärast. Welisel irõeti hoolas uurimine ette. Ametliku teate järele on läbiotsimise juureS ringkonnakohtu poolt otsitud mõisaterüüstaia  Mihkel Palm kinni rvõetud, keda aga barom kutsar mõrtsukate seas ei arwa näinud olewat- Kahtluse pärast on ka kinni wõctud Karl Rein—  Et Eesti keele ja kirza wnsi aejuS kokkuleppimist sobitada, pidas Eestimaa Rohwa Hariduse seltsi kirjanduse osakonna juhatus ühes kohalikkude ajakirjanikkudega ja asjatundjatega pühap. 4. märtsil, kell 1 e- l. korskusekuratoriumi ruumides koosoleku  ära. Rööwimine. 15. webr. õhtul kella 7 oja! tungisiwad 2 noort sõjariistus isikut Pärnu maantee lõpul olewaSfe Lawttskt korterisse nr. 86 (tal on sääl ka wünspood),  rööwifiwad surmaga öhwardades 68 rbl- raha ära, istufiwad wäljaSolewa woorimehe pääle ja sõilfiwad minema. Linnawahid JmbruS ja Saikowsii hakkafiwad  neid taga ajama; kui nad Lõuna uul- jõudfiwad, pöörasiwad röõwüd ringi ja andsiwad tuld, üks kuul trrhwas Salkowskit  kõhust ja jooksis seljast wälja. Röõwlid  pääsefiwad põgenema. Lätimaalt. Riiast. Baltimaade kindralkuberner keelas 30 inimesel Baltimaal elamise ära, sest et need rewolutsionilist ja tihutusetõöd teinud. Baltimaade kindralkuberneri nõuukogu  kutsutawat märtsikuu keskpaigal kokku- Kõik sellekohased eeltööd olewat juba lö» petatud. " Suur annetus. Majaomanik Kristvph Berg, kes hiljuti suri, sn „Balss'i" teatel oma testamendis määranud, et IH aasta pärast tema pärijad 30,000 rubla wälja maksma peawad, mille protsendid Läti rahwa hariduse tõstmiseks tarnitama peob. Kaugemalt riigist. Peterburist. Remark uulitsalt leidis poisike ümmargust ssja ja sudis selle linus- wahile ära. JärcluUrimisel selguS, et see pomm on. Politsei piiras leiukoha sisse ja leidis lume seest wcel kuus pommi. Asja uuritakse. Keisri jutul. Riigivolikogu juhataja F. A. Golowin käis 21 webr. keisri juml. Wolikogu awamise päewal ütles talle pääminister küll, et keiser teda mast alles 22. unbr- wastu wõtab, kuid sellesama päewa öösel anti Golowlinte t oda, et ta kohe teljel päewal wõib tulla. Kesknädalal. kell 12 WbltiS WgMser riigiwolikogu  juhatajat wäga armullöutt wastu- Nagu z,Now- Är " teatab, ävatdos keiser riigiwoltkogu avamise ült rahulokemist,  tähendas raskuste pääle, mis keeduliieS  seaduseandmise Ms ses ovtuwab, tuletaS  eeltööst meelde, knis miNiSterwmi poolt tehtud jä awaldaS lootust, St riigi» wolikogu staduseaudlist Md hukkab tegema. Edast tähendas keiser, et «volikogus palju wäit.fi erakondlast on ja soowis llchiuks, et kõik saadikud ühinetfiwvd isamaa kasuks seaduseandlift tööd tegemm Golowin teatas keisrile, et saadikuid põlew soow täidab, wolikogu sisemist Wrralduse  järele kohe seaduseandlist tööd hakata  tegema ja et kõikide saadikute Ühine eesmärk isamaa chää Kekäik  tähtsamates  küsimustes kõiki erakvndafi ühendab. Pärast seda oli Golowinil õnn lKvisri prouale efiteletud saada. Politika süüdlastelele armUändrhine. Amnestiast kuuldakse riigiivblikogUS kõige rohkem kõneldawat. Kõik töötaMad praegu amnestiaküsiMUse kallal. ÄW Mtti ei ole aga scnitti wee! kindläke vtsNseke jõudnud,  küdas aMNestiä küfinntst Ära õtsNStädü: kas palwega keisri poole pöbrda ehk Me küsimust seädusellnvlisel Ml Ärä otsMMil. Üleüldtje hariduse NndMft MpkäM. Rahwahariduse MinislMüMi poM ntitäkfe riigiwolikogule UcNdise 'tchMhMWeM. plään sisse. Raskust Wb Me AfiijiUss luures rahaline külg. Mnisteriucki kitkkäscadmise  järele kuluks MMiife H«MMe sisse stadmise juures igänästä NIIsHWvKM rubla ära. Kasvatust asi jä ptogräckmid antakse kohalise dmawalitsust hooleks. Woliköguliikmete vanadus- „Äirsh. Wjed." kirjutawad, et esimeses riigiwolikogus  umbes 30 inimest oti, kes meel 30 aastat manad ei olnud, kuna üle 50 aastaieid  70 -75 me>st oli- Teises ritgiwolikogus  olla alla 30 aastaseid umbes 30, üle 50-aastaseid ainult 45 meest. Tee asjaolu mõjub muidugi wolikogu tegewuse iseloomu pääle, sest et noored oma kõnedes  ja ülesastumistes teatavasti käredamad  on, kui vanemad inimesed, aga kaS see ka asjaajamisele kasuks on, see on teine küsimus—  Pääminister oli kõikidele KndraKubttneridrle  ringkirja saatnud, et riigivolikogu awamise päewal ühtgi surmaotsust täide di pea saadetama. Sõiawälja kohtud peavad egalpodl riigis kuni 60. aprillini ocka tegevuse lõpetama. Ka juba enltt 20. »pr. peäwad  kindralkubecmrid võimalikult wähe söjawäljakohtuid tarwitama. Nagu ttadä, sünnib see riigipvhjusstädust §B7 sõudmisel,  mille järele seadused» niis ttdta riigiwolikoguta Maksma Pandud, kaks «llld pärast wolikogu kottusstunG omd OUu kaotawad—  Ajakirjanikka on «oiimaSv Mwade jooksul nii palju päälinns k>kku voolanud,  et wõörastemajades enam Krge ei sls ruumi leida» M 10 Saarlane 5007 Nendest Z Hingede arw. Koguduse nimi. S Kaksikud. Ä Hz VK Z <S GZ S s N Kuresaare Saksa kogudus . 12 . 1 i 5 2 28 427 584 1011 Kuresaare EeSti kogudus 47 3 2 3 8 1 48 — 973 1281 2254 Anseküla kogudus .... 90 4 2 3 7 19 8 76 2 1285 1517 2302 Kaarma kogudus .... 90 4 20 16 106 9 1726 1975 3701 Jamaja kogudus .... 111 11 3 2 S 34 2 132 - 1660 2069 3729 'Karja kogudus .... 56 Z 1 1 19 15 5 60 13 1446 1610 3056 -Kärla kogudus .... 50 2 3 3 4 71 1 993 1156 2149 Kihelkonna kogudus . . . 2S0 15 5 1 1 5? 5 199 3840 4032 7862 Muhu kogudus .... 34 1 7 10 4 34 1 733 804 1537 Mustjala kogudus .... 67 9 — 7 4 19 2 75 — 1265 1373 2643 Põlde kogudus .... 32 4 — 2 — 9 3 19 1 522 630 1152 Jaani kogudus .... 9 — 1 2 4 8 216 256 472 Püha kogudus .... 92 4 1 5 7 14 4 90 1 1504 1699 3203 Waljala kogudus .... 83 4 1 2 — 26 6 69 1 1561 1860 3421 Kokku 1099 63j14j30 83 240 37 1015 29 I8I41 20851 38992