tust selle Üle saade, kas tee, mille üle asi kohtus on, üleüldine käidaw tee on, wõi mitte. Aleksei Liik nõudis Ernst Kirchhofst käest KO Wbla, et see teda teenistusest lahti lasknud. Kirchhoff seletas, Liik olnud waStuhaklaja ja sõnakuulmata. Nõudmine mõisteti tühjaks. Lümmada walla walitsuS nõudis Aleksander  Husfilt 213 rbl. 28 kop. wana magasini wilja wõta eest, mis HuSsi isa mõlgu jäänud. Nõudmine mõisteti õigeks. Püäle seda oliwad wcel K. mõisa omaniku  nõudmised Mihkel Kätt ja Aleksei Tamm waStu rendi möla ja kvhapäült «väljatõstmise pärast, sest et rendiwõlg maksmata jäänud. Ühtlasi nõudfiwad Kätt mõisaomanikult 3KI rubla 50 kop. ja Tamm 133 rubla kahju tasu, sest et nende puumaa majad wäga wanad olnud, ning nad selle läbi kahju saanud. Rahukohtukogu  mõistis mõisaomaniku nõudmise õigeks, rentnikkude nõudmised tühjaks. Kuresaarde tahetakse malemängu klubi asutada. Kõiki malemängu sõpru, meeste- kui ka naeSterahwaid, palutakse K. oktobril kellu 9 õhtul selle üle läbirääkimiseks  mõisnikkude klubisse kokku tulla. Wabakunstnik hr. Feyerabend paneb lähemas tulewikus klawerimängijatelc naesterahwabtele,  kes Saksa seltsi liikmed on, maksuta muusika kursuse toime. Meile kirjutatakse: Pühapäewal, 5. oktobril, kantakse Eesti Seltsi näitlejate poolt Bürgerklubi saalis näitemäng «Öömaja"  ehk «Põhjas" ette. See on kuulsa Wene kirjamlu Maksim Gorki tähtsam näitemäng. Ta kujutab seda, kuidas allalangenud  inimesed elawad ja kuidas nendeSgi meel inimene täiesti lõppenud ei ole. See näitemäng, mis allcS mõni aaSta tagasi  ilmus, on kõigisse haritud keeltesse ümber pandud, ning igal pool mitmed korrad ettekantud. Berlinis isegi 100 korda (meie teada 300 korda. S. t.) järgemööda; nii suur oli süül tükiwaatajate arm. Loodame, et ka meil seda kuulust tükki «võimalikult kõik «vaatama lähemad. Tükk on ssdawõrd huwitaw. Kärsalt. K. küla kooliwanem ja koolmeister  ning nende naesed läinud sõnadega tülitsema, mille lõpp niisugune kisklemine oli, et asi kohalise politseikordniku kütte anti, kes seda jälle edasi toimetas. Jah, maim on malmis, aga liha on nõder I Anselülast. Hädaohtlik on metsclajas oma wiha kõige kõrgemal tipul seistes. Niisamasugune on ka inimene, keda Jumal mõistusega on ehtinud, siis, kui ta wiha tujus metsikuid tegusid teeb. Ja enamasti on alkohol inimese mõistuse riisuja niisugusel korral. Alkoholi auuks räägiwad aga Sõrme taadid umbes järgmiselt: «Ega siis see kellegi meremees ole, kes wiina ei wõtal" Näib, nagu teeks ainult miin mehe meremeheks! Ometi nägin hiljuti Anseküla sadamas, mis miin teha wõib. Siin on neil elanikkudel, kellel omal meremeest ei ole, mõõduks wiina eest kalu «waStutada." Wõtab kalamees topsi wiina, et alles «meremeheks" saada, siis maksab ta Me oma kord wiina omanikule saja räimid. Nõnda kordub asi alatasa. Ühel hommikul oli merejumal meremehi iseäranis rikkaliku saagiga õnnistanud. Sedawõrd rõõmsama südamega kallati ka seda meremeheks-tegewat  märjukest tops topsi järele habMcSje. Asi läks juba niikaugele, et meremeeste keelepaelad kaunis wallale püäsesiwad. Tõusis sõuutlemine, sönutlewisest tüli ja tülist taplus. Kaks tükki sadasiwad kokku. Mõlemad waStased poolid ruttafiwad „oma meestele" appi. Igaüks haaras peosse, mis aga kütte juhtus, siis tormati pääle. . . Seda waatepilti ei jõudnud ma enam wülja kannatada; ma ruttasin lahingu platsilt ära. Imestan meel praegu, et wiinal niisugune  suur mõju inimese soo üle on! Poidelt. Hiljuti oli L. walla ivolikogus  otsustamise all abimääramisc küsimus Saaremaa kreisis vlewa kokera waStu wöitlemise  komisjonile. Püäke selle ettepaneku läbiwaatamist leidis wolikogu, et Saaremaal  terwe õhk on, et siin kunagi enne kolera huigust ei ole olnud, ja sellepärast sugugi karta ei ole, et kolera siia tuleb, mille tõttu siis ka abiraha kolera waStu «võitlemiseks  tarwis ei ole ja otsustas, selleks walla poolt mitte abi anda. Kuda kuuleme, olla üks teine walla wolikogu  abiraha määramise sellepärast ära ütelnud,  et lolerat Saaremaal wecl ei ole. Muhust Hiljuti wõtstwad siin rondwahid  tahe „konderpandi" wedaja käest kaks waati mäljamao piiritust ära, mis Kuresaarde  tollimajaSse toimetati. Süüdlased joolsiwad aga »käest" ära ja on weel praegu teadmata. Pärnust 22. sept. sõitis Pootsift Pärnusse purjepaadiga Pootsi rannawahtide roodumeiSter Agejew ühes o«a perekonna ja 2 alamwäelisega, nagu „Pwl," kuuleb. Roodumeiftril olk laetud püss kaelas, paat jooksis madala pääle kinni, sellejuures roodumeiSter komistas natukene, mille tagajärjel  püss lahti läks ja laeng ühe ligisõitja  olamwäelisele pähe tungis- Surm oli silmapilkne. Tallinnast. Purjulaewa „Alise" meestest,  kes «viimase tormi läbi hukka läks, on 6 surma saanud- Torm purustas laewa kolmeks ja uppujate hulgast pääfis ainult kapten Meibaum ja tema wend suurema tüki pääle. Wiima.Z rauges kapteni wenna jõud ja laened wiifiwad ta merepõhja. 14 tunni pärast päästeti kapten Kolga rannas ära. SäälsamaS rannas oli Tõnu Siiwert  oma wõõraSpoja Matweiga merele wõrkustd wälja wõtma läinud- Torm tuli pääle ja mõlemad mehed uppusiwad ära. „PoSt-' Lätimaalt. Riiast. Sõjaseaduse ajaks Vallimaalt wäljasaadetute seast, kcda üle 2000 on, ei taha Balti kindralkuberner 108 inimesele  sõjaseaduse lõpetuse järele tagasitulekut mitte lubada, ja on, nagu „Rig. Neueste Nachrichten" teatawad, nende nimekirja sisemiste asjade ministri herrale kinnitamiseks  ette pannud. Praegusel ojal olla ministerium selle kohta neid põhjusi nõudnud,  mis tarwiliseks teemad, neid inimesi ka edaspidiseks kodust wäljas hoida. „PoSt." Rannast. Suure tormi ajal on Kaugerni  ümbruses 11 kalameest ära nppunud. Kaugemalt riigist. Peterburist Sõjariistus kallaletungimine.  Obuhowi wabriku sauna tungisiwad 2K. sept. öösel neli kaetud näoga isikut. Kassa juures oli umbes 20 inimest sauna teenijaid ja saunas käijaid. Kurjategijad  haarasiwad taSkudeft rewolwrid wälja ja karjufiwad „käed üleS!" Käsku ei pannud saunast wülja tuleja naeSterahwas  kogemata tähele. Käis mitu pauku, ja «aestewhKaS kukkus surmawalt haawa- tud maha. Teised juuresolejad sirutasiwad oma käed wälja ja jäiwad wärisedes ootama. Riisujad asufiwad kassa juurde, wõtfiwad 50 rubla raha ära ja läkfirvad minema. Haawatud nacStxrahWas wiidi lootuseta olekus haigemajasse. „Jsam." Nagu «Birsh. Wed. teatawad, on ööftl waStu 25> septembrit Weimanni raudteejaama  kallale kiputud. Leht teatab: „Kcll 1 öösel wastu 25. septembrit on Weimanni  raudteejaamas üks elumaja põlema pandud ja jaamckassa ära rööwitud. Kurjategijad  on ära pääsenud." Jaamateenijate ütlemist mööda on neid 8 meest olnud. Teised teated ütlewad, et 10 rubla peenikest  raha ja ZKV rubla jaamaametnikkude raha ära on rööwitud. Inimesed on põlemast majast ainult ööpesu pääl wälja jooksnud. „Päewal." »Po»t." järele on Weimanni jaamas korda saadetud põletamine ja rööwimine säält jaamast hilja lahti lastud telegrafisti Sebermanni toime pandud. Sebermann ja meel kaks teist telegrafisti on kinni wõetud. Metsast leiti jaamakontorist eksliselt  rahalaeka asemel ära warastatud kastike rohtudega üles. Pärast on meel mitu teist rööwimiscst ojawõtjat kinni wõetud- Põlema süütatud maja on ühes raudtee teenijate warandusega maani maha põlenud. Narwast. Ajaleht „Neie Elu" on uuesti ilmuma hakanud. Orenburist. Tscheljabinski lähedal, Ufa teel, on riisumise sihiga aktsifiwalitsuse  kontroler ja tema 7-aastane poeg ära tapetud- RowotscherkaStift. Rostowi maakonnas  tungistwad umbes 30 kurjategijat maaomaniku Nefedowi talu kallale, fidufiwad  pererahwa ja teenijad kinni ja riisufiwad  2000 rubla raha ära. Kertschist. Louis DrcyfuS'i wiljakaupluse  kontorisse tungisiwad S sõjariistus  kurjategijat ja nõudsiwad raha. Kui riisujad 11,000 rbl kaasa olmad wõtnud, pistsiwad nad põgenema, kuna tagaajajate linnawahtide ja jaoskonna ülewaataja pääle tuld andsiwad. Kaks riisujat wöeti kinni. Kõik raha saadi käite. Kinniwõetud kurjategijad  on NoworoSfiiski wangimajast ära jooksnud wangid. Jaoskonna ülewaataja on kergesti haawatud. „Jsam." Sarapulist, Walkini wabriku lähedal riisuti semstwo poStiwedajalt 1200 rbl. ära. Aschabadist. 20. septembrist saadik peeti Mchabadi ümbruses TurkeStani sõjamäe  ringkonnas manöwrifid. ManSwrifid juhatas sõjawägede juhataja kindral-adjudant  Mischischenko. 22. septembri hommikul peeti jällegi manöwrifid. Iseäraliselt kõrgustikult  waataS Mischtschenko wäeosade tegewuse järele. Jalawägi laskis. Kõigile ootamatalt wuhisesiwad mitu kuuli üle ülemate pääde, üks kuul haawaS kindral Mischtschenkot ja tema adjudanti jalast. Manöwrite juhataja käsu pääle jäeti laskmine  seisma. Anti käsk, soldatid- püöfisid ja padrunitaSkustd järele waadata. Mõne wäeosa padrumtaskudes leiti lahingupadrunist.  ASza uuritakse. »Jsam. Helsingist. Wiiburi ja Transundi wa« hei põrkafiwad walcSti manöwrerimife pärast eralaew „KoivMo" ja Wiiburi kindluse suurtülilaew „Jndro" kokku. Mõlemad laewad lätsiwad põhja. Mehed päästeti ära. -PoSt-".- 72 Saarlane 1908