Uuemad sõnumed. Kurskist. Härra M. P. Shtshepkin saadab .Russk. Wed." kirja awaldamiseks, mida meie ka „Rev. Beob." järele omas lehes awaldame. Ma kirjutan wärske sündmuse mõjuduse järeldusel, mis minu Kurskisse tagasijõudmisel, 12. weebruaril kellu 1 1 j-2 päisa päeva ajal sündis. Oma elumajasse sõites jõudsin ma uulitsal olewa rahwa hulga juurde. Politseimeister andis walju häälega käskusid ja kisendas  ühe salgakese haritud seisuse saadikute salgakese  wastu. Natukene eemal seisiwad, korraldatud ridades umbes 50 kuni 70 maawahi-kooli kaswandikku.  Ma küsin: „Mis siin on?" ja saan wastuseks: .Gümnastumi koolipoisid saawad peksa." .Mispärast?" „Sellepärast et nad streikinud on!" Ma sõidan kodu, kus igalt poolt mulle üritatud rahwa salgad wastu tulevad; ka mitmed haritud seisuste saadikud on uulitsal näha. Kõik on üritatud,  nagu elektriseeritud, ühe tuttawa käest kuulen ma järgmist: Pääle selle, kui õppiw noorsugu kindlad nõudmised ülesse oli seadinud, hakkas ta 11. weebr. tõrkuma. Waimulik seminar oli juba warem streikinud.  12. jaan. streikis ka klassika gümnasium ja kaswandikud läksiwad salgas, kuid vaiksel kombel, teise tütarlaste gümnastumi ja realkooli juurde, kuid ühessegi kooli ei Pääsenud nad sisse, sest et uksed lukus oliwad. Realkooli õpilased nõudfiwad, et neid toülja lastakse, ja kui neile seda keelati, löiwad nad aknaruudud katki ja walasiwad weewliwee ollust põrandale, kuid sellegipärast ei saanud nad oma otstarbele.  Warsi läks salk kooliõpetajate seminari ja weltsheri kooli juurde. Pääle selle, kui kaswandikud  need oma rongile ligi oliwad wõtnud, läks rong Mariatütarlaste gümnastumi juurde Siin tuliwad gümnastumi õppijannad uulitsale ja pidasiwad  streigi tingimiste üle nõuu. Nimetada tuleb, et kõigel sellel ajal õppijate rongiga politsei ja korrapidajad  ühes käisiwad, kus ühtegi kokkupõrkamist ei olnud. Kui aga rong Maria gümnasiumist Moskowskaja  uulitsale Pööris, kuuldi äkilist politseimeistri wilet ja kamandamist: „Tagawarawäelised, edasi, andke pihta!" Jaoskonna ülewaatajast ligi toodud korrapidajad hakkasiwad feepääle mõõkadega ja wahid rusikatega koolipoistele wirutama, kus midagi hirmsat  sündis. Pristaw kamandas: „Raiuge paremale ja pahemale poole!" Koolipoistele wirutadi wastu nägu ja muiale kehajagudele. Need. kes löökidest tukkufiwad, tõsteti juukseid pidi ülesse ja wirutadi jälle wastu maad, kus neid wahtidest raske talupoja saabastega tallati. Üks 11 aastane gümnastumi õpilane,  keda maha oli löödud, tõsteti ühe wahi poolt juukseid pidi ülesse ja wisati ta Pääga wastu uulitsa kiwa. Sündisiwad uskumata etendused. Paljusid löödi Poolsurnuks. Mõned katsufiwad Semenowi raamatukogu majasse minna ja ennast päästa, kuid tõrjuti sääl walwawa pristawi läbi jälle tagasi, kus juures üks Poisikene ühe ratsa korraspidaja hobuse jalgade alla kukkus ja pääst raskesti haawatud sai. Neile, kes põgeneda katsufiwad, anti kantsikuga wastu. Ms jaoskonna ülcwaataja raius mõõgaga ühele gümnastumi  õpilasele wastu nägu. Wõimata on kõike kirjeldada. Kui üritatud rahwas sääl juures olewat shandarmi obersti palus, et ta peksmist lõpetada laseks, ütles see külmavereliselt: „Teie teate, mu härrad, mina olen rahupüüdja inimene ja ei wõi mitte aidata." Seda kuulsin ma Päältnägija käest. Mis edasi sündis, sellest ei tea ma mitte. Wiimane kurbnäitemängu järk sündis Krasnaja platsil, kus kaupluste keskkoht on. Siia tõi politsei ennemalt üleskutsutud lihunikud, turukaubitsejad ja muid turu pääl olewaid inimest abiks. Selle seltskonna poolt tabati iga möödaminew koolipois kinni. Pool surnuks  sai siin üks maamõõtja ja üks üliõpilane pekfetud.  Mõistuseta olekus kanti wiimane ära; nagu räägitakse, olla ta ära surnud. Kui üks endine kooliõpetaja  ühe peksa saanud koolipoisi eest seifis, asus seltskond tema kallale, nii et ta rewolwri wutraliga ähvardamise läbi ennast päästa wõis. Kameralhofi sekretärile, kes pristaw Pusanowi palus, et ta asja Vaigistada wötaks. wastati: „Nagu Teie näete, ei ole peksmist mitte politsei toime pannud, vaid rahvas,  kes Keisert kaitseb, sa seisad aga Gaponi poolt!" Nende järele laduti löökisid sekretärile pihta. Terve Plats oli rahvahulgaga täidetud. Igal pool kuuldi hüüdeid: „Wirutage pihta!" Selle üle, et .must sada" politsei poolt korraldatud on, ei tule kahkleda. Kui nad õhtul oma tegude waateplatfilt lahkusivad, kiitlefiwad nad valjuste ja ütlefiwad: .Kui meie ka homme ometi nii tubliste töötada Võiksime. Anti meile ometigi napsi ja igale ühele rubla raha." Pääle selle kuuldi mitmete poolt, kuidas  pristawi abi Aleksejev peksja - seltsile ütles: .Ma tänau teid, vennad, see löömine on meid hädast  aitanud. kombel jutustatakse seda sündmust ka ühe raudtee ametniku poolt. Kohalikus klubis oli õhtul erakorraline koosolek, kus otsuseks tehti, sisemiste asjade ministrile kaebtus saata ja paluda,  asja prokuröri kätte anda. Otsuseks tehti, shandarmi  obersti Welki, politseimeistri Sarmi, tema abi Makarewitsh ja pristawid Baikowi ja Pusanowi klubi liikmetest väljaheitmist üleüldisel koosolekul ette wõtta. Kui öösel kell 2 shandarmi oberst klubisse  ilmus, sai ta ühe tuttawa Poolt järgmiste sõnadega  teretatud: „Ma soowin Teile õnne, oberst!" „ Mispärast?" „Et Teid klubist wälja heidetakse." Oberst kahwatas ja läks klubist ära. Kohutawa sündmuse pärast pidi 13. veebr. erakorraline linnavalitsuse  nöuupidamine olema. „E. P." Riiast. Rõõmustav tühjaks tunnistamine. Trükiseaduse  konverentsi president, tõsine salanõuunik Kobeko on juudi ajalehtede „Hazefira" (Warssawist) ja „Fraind'i" (Peterburgist) toimetajaid oma jutule võtnud. Eksellents seletas nagu „Lodz. Zeit." telegrahvi läbi teada anti omas jutustuses, et see kuulujutt, nagu jääksiwad mitte- Wenekeeles ilmuvad ajalehed eeltsensuri  alla, lihtsalt valetatud on. Praegu arutavat  kommisjon ainult neid küsimusi, mis Wene ajakirjanduse kohta käivad; kui aga selle ülesandega kord juba valmis ollakse, siis järgnevad teistes keeltes ilmuvad ajalehed ja ka nende Päält tsensuri ärakaotamine. „D. Zeit." Peterburgist. 27. veebruaril sõitfiwad kõik ministrid Tsarskoje-Seloosse. Mereministeriumis väljaantud käsu järele lastakse sõja-mere jaoskonna ülem, 2. järgu kapten  Klado teenistusest lahti, kuna tale mere akademias ettelugeja amet alles jääb. „R. West." Bakust. Meriste sündmuste kohta, mis BakuS ette tulevad, paneb, Tiflifi ajaleht.Telefon" järgmised küsimused ette, mis tingimatalt vastatud piakfiwad saama: 1) Kes on Bakus tuhande päälise rahva salgale  seda laadi sõjariistu kätte annud, nagu seda meie sõjavägi tormitab, oli ometi igal tatarlasel Berdani püss ja Smith-Wessoni siSteemi revolver? 2) Mikspärast  ei tulnud tule tõrjujad nähtavale, kui tatarlastest  põlema pistetud Adamowi maja põles? 3) Kust wõtfiwad tatarlased niipalju patronifi, et nad tihti sadandeid  paukusi täitsa ilma asjata välja lasksiwad? 4) Msiks pärast kogusiwad tatarlased igal hommikul politsei kontori ette, et siis üle terve linna laiali minna? ,Düna Attt." Politsei olek viimaste sündmuste ajal. „Russk. WedomoSti" juhib ühe praeguse aja kõige tähtsama küsimuse paale tähelepanemist. See on politsei olek ehk õigemine politsei kombline nurjatus.  Mitmetest kohtadest, igalt poolt tuleb teateid, mis tõendavad, et sekle küsimusega viivitada ei või, sest et selles küsimuses seltSkondline julge olek seisab. Politsei häSfitab töölisi streikima, nagu see näit. Tambowis  oli. politsei muudab oma ruumisi täielisteks nende inimeste piina-kammerteks, kelledel see õnnetus on juhtunud, tema küüsi sattuda, nagu seda tihti mitmetes  linnades avalikuks on tulnud, politsei tungib erainimeste ja seltsimajadesse ja peksab sääl olevaid kaitseta inimesi, nagu see näit. Nishni-NowgorodiS oli, politsei paneb linna uulitsatel, nagu näit. KurSkiS, laste peksmist toime, politsei vahib segaduste ajal rahulikult  päält, nagu BakuS... Näha on, et praegune politsei oma ülesannet ei täida. Loomulik oleks sellepärast  linna politseid linna valitsuste hooleks anda. .Prib. Krai.'- Peterburgist. Eelseisvad uuendused. „Echo de Paris" sai Peterburgist telegrammi, et mõne päeva pärast sisemiste asjade ministri eesistumisel iseäraline  kommisjon kokku saab kutsutud. Kommisjoni liikmeteks saawad semstvo ja kubermangu valitsuste asemikud ja mõned riigi nõuukogu liikmed, kes projekti  valmis töötavad, kuidas riigi nõuukogusfe rahva saadikuid valida. Arvatakse, et võimalik  on, juba kahe kuu pärast valimist ette võtta. Peterburgist telegrahweeriti Saksamaa lehtedele,  et söjapartei valjult pääjuhataja sõjapidamise viifi hukka mõistab ja häämeelega näeks, kui tema asemele kas wõi elatanud kindral Dragomirow nimetatud  saaks, selles lootuses, et see sõjawägede waimu tõstaks. Nõutakse ka, et söjawäljale uus, 400,000 meheline abivägi saadet aks, sest et Wenemaal weel 15 puutumatat korpust on. Rahu poole hoidjate partei loodab aga, selle wastu, walitsusele nöuu anda suutwat, rahu pärast läbirääkimist  algama, kui Kuropatkinil korda lähab, oma seisukohte ehk Shahe jõe ääreski alles hoida. „ Journal des Debats" arvab, et venelased Harbinisse taganema piawad. Selle juures arwab leht, et venelastel määratu suuri abiwägefi tarvis on, enne kui nad weel kord jaapanlastele wastu panna võivad katsuda. Kui neil niisugusi abiwägesi  käepärast ei ole, siis on aeg, rahu pääle mõtelda. Jaapanlaste kahjusi lahingite ajal arvatakse 90,000 ja meie kahjud 50.000 meest suured olevat. „KönigSb. Zeit" teate järele saiwad jaapanlased MukdeniS saagiks : 57 suurtükki, 4,700 püssi ja 4,222 vagunit. Wene vangide arv ei ole senini veel kindlaks  määratud. Ojama teotab et pärast meele äraheitlist  vastupanemist venelaste poolt ka Sujatuni seisukohad  ara võttis, kus Wene toidumoona pääladu  on. Pääle toidumoona saiwad jaapanlased ka kuuS miljoni patroni oma kätte. Prantsuse diplomatia arvab, et rahutegemise läbirääkimiste  avamine varane oleks. Weuemaa piab oma jöja valmistust edasi ajama, et Jaapanit purustada ehk vähemalt tema jõuudusi nii palju kurnata, et auusat rahu võiks saada. Wenemaa ei võitle praegu mitte ainult iseenese eest, vaid ka terve Europa eest kollase rahwatõuu vastu. Prantsuse päästab arvab, et Ojama Kuropatkinist  75,000 meest tugevam on. „R. West." Pörutawad teated kaugelt idast panevad verd tarretama. tumeStawad mõistust, kaotavad  usaldust homse päeva kohta, —ütleb „Peterb. Wedomosti." Ja hirmsa halastamata küsimusena tõuseb merine tulewik silmade ette: kuidas olla? mis teha? kuS on selle teotuste karika põhi, mida meie praegu tühjendame? Aeg on kaes, et upsakuse ja umbteaduse padrikust mälja rabeleme, tühjakõlksulise isamaalfuse  tõepoolest aga kahjulikud? sõnade valdkonnast õige tee paale välja jõuame, häbist ja kurbtusest läkatadeS. Just nimelt praegu, kuS Wenemaa vaenlastest teotatud ja risti on löödud, kuõ hoigamine ja nutt üle terve kannatava maa heljub, piab tema käest võimsalt ja wiibimatalt küsima ja niiviisi küsima, et igaüks vastata võiks, kellel keel on: kuiduS õnnetust kaelast ära ajada? mida nõuab riigi auu? ÜlirahwuSlife  järelküsimise läbi just nagu hallil vanal ajal nöuukogu kella helinate all piab valitsus,  ilma ühte ainsamat kallist silmapilku viitmata, avalikult hngla-rahwa meeleolu ja tahtmist teada saada püüdma Platside ja turude pääl, kirikute juures, igal pool, kuS mineval aastal sõja algul rahva südamed, rahwuslise uhkuse tundmusest täidetult, tuksufiwad, piab rahwaS  nüüd tõtt sõja üle avaldama, piab oma tervet, mõjuvat sõna ütlema. Seniajani üliStaS oodetiiwaid võitust ehk nurises ainult ajakirjandus.  Senini sosistas ehk rääkis mõistamisi ainult haritud klass. Mida mõtlevad aga rahva kogud, need, keS tervet sõja raskust oma turjal kannavad,  meie eest sõtta lähawad ja surevad? Kui meil praegune ajaluoline silmapilk raSke ehk suutu üle jõuu on, siis tuleb ühes kooS, ühise mõistuse abil, rutemine otsustada, kuidas ja missuguste  ohvritega sellest nõiutud ringist välja pääseda, kuhu meid saatus on viinud ja rutemine  sellest surmavõitlusest pääseda. Kui aga ja mis terve rahwaS ütleb, seda ei või keSki ligikordseltki ette ütelda, kui see suikuv hiigla jõud, mis nende koleduste läbi liikuma on hakkanud, otsuseks välja kuulutab: mingit järelandmisi, mitte jalatäit maad vaenlasele, mitte leppimise varjugi!... siis on valitsusel murdmata kombeline tuetuS ja õhtumaa ja Asta piawad põlisest tarretusest Srkanud rahva võimu näha saama. Lugemata häälte müristawaS koo. riS, mehiste pilkude tules võib meil lootus paremate  päevade pääle koita. Kuulgu Jumal paljude palvet: küsige, mis praegu auutumast ja huktatust toovast sõjast hall, pime, vaikiv Wenemaa  Mõtleb? .. . .Prib. «rai.- Telegrammid. Telimst, 28. veebr. (3,48 min. öösel.) Mäed tulevad kokku, Telini seisukohale asudes. Jaapanlased  nihkustwad pilkamist väikestes salkades Mukdenist  põhja poole. 134 S a ? a l a H 17. 1905