dikkude wastuwõtmine saab 1. Se p - tembril olema. Usuõpetuse ja Wene keele õpetamise eest saab iseäranis  rohkesti hoolt kantud. Soowime koolile  rohkesti kaswandikkusid, seda enam et praegusel ajal meis walla koolidel wähe neid õpetajaid on, kes seminari haridust on saanud ja kooliteadust (pädagogikat) õppinud. Kihelkonnalt. Mööda läinud suwel walmistanud keegi talunaesterahwas Kihelkonnal  mõne säälse elaniku tarwis muda wannisid, ehk kudas kuresaarlased Saksa keele murdes ütlewad „schlammi pattisid". Wanni eest wõtnud ta 25 kop. Kihelkonnal on muda küllalt, mis oma hääduse poolest Kuresaare mudast ees olla. Sellepärast olla ka mõnel mehel juba nõuu, Kihelkonnale  supelmaja ehitada. Kas ja millal see mõte teoks saab, on küll teadmata, aga igatahes oleks see üsna tubli asi, kui Kihelkond omale supelmaja saaks. On ju Kihelkonnal koht looduse poolest ütlemata ilus, sääl on hää sadam, kus kohe maale wöiwad tulla, elu on sääl lmna elust palju maiksem ja tasasem ja nõnda wõib loota, ehk sääl suplejatest ka puudust ei saa olema. Mustjalas ehitatakse praegu rahwa theemaja tormis kohaseid ruumisid. Muhu Sinowjewi tammi parandamiseks  ja kõrgemaks tegemiseks on kroonu poolt 26,000 rbl. määratud. Riiast. Liiwi kuberneri kantselei direktor N. v. Kramer on La enese palwe pääle sisimiste  asjade ministeriumi ametnikuks nimetatud.  Liiwi ja EeSti kubermangus pannakse kumbagis kaks uut rahwakoolide inspektori ametisse. Jurjstvi kooliõpetajate seminari wastuwötmise  eksamile oli ligi 80 noortmeest ilmunud, kelledest mitmed seda kuuldes, et seminari ainult 35 õpilast juurde wõetakse, sedamaid koju tagasi sõitnud. Jurjewi ligikonnaS annab rukis, tänawu 17 seemet wälja. Äksist. Elistweres lõi pikne 10 skp. ühe wabadiku tütre maja sees pliidi ääres surnuks. Maja jäi terweks, ainult pliidi küllest on sawi lahti põrutatud. Piksepilw mis selkorral siit üle läks, tuli hirmsa maru ja rahega. Peterburist. Keisrinna Majesteet, Keisri Ema Maria Fcodorowna ja Keiserlik  Kõrgus Suurwürstinna Olga Aleksandrowna  on Daanimaale reisinud. Hariduse ministeriumi poolt on seadus  awaldatud, mille järele edespidi kõik koolid, mis täielikult maakogude, seltside, seisuste ehk erainimcSte kulul üles peetakse, ministri lubal need samad õigused wõiwad saada, mis kroonu koolidelgi on. Kõiksugu sõjariistade, laskmise moona,  püssirohu, lõhkuwate olluste ja üleüldse  sõja tarwituste wäljawedu Wcnemaalt Hiinamaale on ära keeltud. Piirituse, wiina ja tubaku aksiisi kõrgendati 16. Augustist. Piirituse ja wiina päält wõctawat aksisimaksu kõrgendati 1 kop. kraadi päält, nõnda et nüüd 10 rbl. asemel 11 rubla puhastatud piirituse wedro päält hakatakse wõtma. Napside aksisimaksu kõrgendatakse kuni kahe rublani wedro päält. HEnne wõeti üks rubla). Marjawiina ja põletatud wiina aksisimaksu ei kõrgendata. Õlle aksisimaksu on esialguselt  wäiksel mõõdul kõrgendatud. Mis tubaku  aksiisisje puutub, siis on see kahest rublast 4 rublani puuda päält ehk 5 kuni 10 kop. naela päält määratud kõrgendada. Mahorka naela päält hakatakse aga 9 k. k- a. m. wõtma. Tubaku aksisi tõstmisel tõuseb aksisimaks 11. sordi suitsetamise tubaku juures 8 kop. V? naela päält, 111. sordi 2 kop. Vt naela päält, 11. sordi sigaritel 4 kop. 25 sigari päält ja 111. sordi sigaritel  2 kop. Mahorka aksiisimaksu kõgendatakse  1 kop. wõrt Vt naela päält. Nikolaetvisse on nõuks wõetud rahwaülikooli  asutada, kus mitmesuguseid teaduslifi  ettelugemist tahetakse pidada. Igalt osawõtjalt wõetakse 20 kop. iga ettelugemise eest ja kes terws talwe ettelugemistel soowib  käia, maksab ta pole wähem. Et töörahwal  ettelugemistest wõimalik oleks osa wõtta, peetakse ettelugemised õhtul kella 6—9. Simstrohzolist teatab „Russk. Wed.", et MuStamere pääl pea terwe nädal otsa hirmus torm on möllanud, mis laewa- ja kalameestele palju kahju teinud. Mitu purjelaewa olla laened merel ära lõhkunud, teistele jälle palju wiga teinud- JaltaS on kalda lähedal torm paadi ühes sõitjatega  ümber wisanud ja merde matnud. Kui laialt tormi hoog ulatab, ei ole teada. Warshawis walitseb ühe rahwa seas laiali laotatud hullu jutu pärast weider rahutus. Selle jutu järele pidada Warshawi  riigipanka-kontor kõiki linnas olewaid erarahafid kokku korjama, et neid „sõjawäelisteks  otstarbeteks" Peterburisse ära saata. Tagajärjeks oli, et lihtrahwaS hulkade  kaupa hoiukassadesse ruttas oma sissepanekuid  tagasi nõudma. Kuulu järele olla jutu wäljalaotajad rahaga angeldajad juudid,  kes waestele inimestele nõuu annawad, raha wekslite wastu nende kätte kõrgete protsentidega intressi pääle panna. Ajalehe  „Warsh. Dnewniku" üks kaastööline kuulis ühe hoiukassa lähedal ise päält, kuda üks juut kahe naesterahwa pääle käis, et nad kassast praegu wäljawõetud raha tema kätte annaks. Päältkuulaja lähenemisel  pani juut minema. Soomest. Põhja-Soomes olla eestulewal  taimel tõsist näljahäda karta. Nädalit  kolm on juba päris sügisesed ilmad, sadada igapäew lund. Pikaliste sadude läbi on wesi jõgedes tõusnud ja ähwardab mõnes kohas uputust tuua. Põtrade pidamine,  mis ehk sarnastel tingimistel meelgi wõimalik oleks, on 'viimastel aastatel õige wäheseks jäänud ja ei wõi sellepärast suuremat õnnetust ära hoida. Kõigekõrgemaid auuhindu Parisi maailmanäituselt  on saanud Helsingi rahapada, maa- ja weeteede ülemwalitsus, põllutöö walitsus ja Soome kooliwalitsus. Mõtteterad. Wõida ise ennast ära, siis ei wõida sind teised mitte. Õnn on sagedasti õnnetuste ettekuulutaja.  Mõistlikud õpiwad teiste õnnetusest, aga rumal ei saa omagi õnnetuste läbi targaks.  Töö, rahuline meel ja omaga rahulolemine  panemad arsti eest ukse lukku. Laiseldud päew wäsitab inimest niisama palju kui uneta öö. Rändaja. Sean sammu, käik on raske. Tee on wäga mudane; Ilm on pime, taewas pilwes, Kadun'd kuldne päikene. Torm nii hulub, ivingub walsu, Kõrgel tõuswad wete wovd, Mind siin nõtra elutee pääl Kaisutawad maru hood. Waatan ahastama! pilgul, Waatan ootes kaugele. Jalg on nõder, kõigun, tuigun. Paisub pisar laugele . . . Kaed mul ristis, seisan põlwil' Õhkab igatsedes rind: Rahumaa, sa parem ase Millal leian ükskord sind? . . . Ltlz- ?LUuIM, Öö oh kata! Kätle jõudnud õhtule. Öö sa lvtad kiireste: Katad kange rammuga Mäed, metsad pimcga. Öö, oh kata, kata ka Minu minewiku sa. Kata kinni Mdawast' Waibaga mis pime, must .... LU? ?öUnIM, Wäljamaalt. Parisist. Ilma traadita telegrahwi on Prantsuse akademiker Tomassi tähtsalt täiendanud.  Nagu teada, oli itallase Markoni ülesleitud ' traadita telegrahwil see wiga, et seda kõrwalised isikud oma aparadiga ka wõisiwad õhust ära lugeda. TomaSsil on nüüd ühe aparadi asemel kaks tüki tegewusel, mis elektri laineid wälja saadawad.  Kahed laened lähemad teel kokku ja segamini, nii et kõrwalised sellest ühtgi sõna ei oska ära seletada. Ainult sääl jaamas, kuhu telegramm määratud, saadakse  sellest enne kokkuräägitud märkide abil aru. Saksa Prantsuse wahe on sest saadik, kui mõlema maa wäed Hiinamaal kooS sõdiwad,  palju paranenud. Mitmcl puhul, nii hästi Hiinas kui Hiina teel, on mäed wastamisi  üksteist elada lasknud ja ajalehed on sest häämeelega jutustanud. Nüüd on weel Saksa walitsus linnadele j. n. e. soowitanud,  et Sedani päew see aasta pühitsemata  jäetaks. Lõuna-Afrika sõjawäljalt. on sõnum tulnnd, et burid Machadodorpi juures Inglise mäe täielikult ära wõitnud. Louis Botha seifts mitmete teiste buride ülematega ja 8000 mehega 9. Augustil Machadodorpi juures, kuhu ka Dewet oma meestega läks. Ühes selle buride wõidusõnumiga  tuli ka teade, et burid jälle Natalis raudteed lõhuwad. Oma hiigla suurtüki „Pika Toini", mis inglast Ladysmithis  ja Kimberleys wärisema ajas, on burid Natalis Jugoga juurde üleSscadnud ja raudtee sillale tuld andma hakanud. Üks Inglise moonarong on lõhutud tee pääl juba padrikusse jooksnud. Teiselt poolt teatakse aga, et burid Mahadodorpi juures ära on wõidetud ja säält taganenud. Et nad sSäl üliwahwastiVõidelnud,  kinnitab ka üks Londoni leht Ta teatab: WõitluS oli pühapäew üliäge. Burid kaitstwad  oma seisukohtasid kangelaste wiifi. Ranoi politseimehed oliwad iseäranis wahwad.  Inglise suurtüstd saatsiwad neile liditi kranaatisid kui rahet kaela, aga nemad ei taganenud. Nad jäiwad paigale, kuni üks Inglise jalawäe prigad tormijooksmise ette wõttis. Isegi siis paniwad nad weel waStu. Tuli meeltärahcitew käfifiti wõit- 34 Saarlane 1900