Brüsselis wõõrastemajast lahkustwad, pandi neile wõõrasteraamat ette. Botha kirjutas sinna: ..Kerjaja ühe õnnetu rahwa jaoks", Dewet: „Usk on kõik!" Inglisemaalt. Kindral lord Methuenil, kel Lõuna-Asrika sõjas teatawasti õige wähe osawust ja õnne oli ja kelle kindral Delarey wangi wõttis ja lahti laskis, ei näi sugugi tänulikku meelt olewat. Kui teda hiljuti paluti, et ta ka omalt poolt langenud buride waestelaste ja lesknaiste hääks ameriklase  Phipps'i poolt ette wõetud korjandusele lisa annaks, lükkas ta palwe burisid haawawa piiblisalmiga tagasi Ajaleht ..Daily News" annab talle selle pääle mõnusa ninanäpitse: „Wõib olla ehk oleks see parem, kui niisugused kindralid, kelle Lõuna-Afrikas wiibimine muud ei olnud, kui terwe rida kaotust, kodus oma suu peakstwad ja Jumalat tänakstwad, et nad Jnglisemaal elawad ja mitte mõnel niisugusel maal, kus sõjawäelise osawuse kohta wali otsus antakse. Kui nad aga stisgi rääkima peawad, siis olgu nad wähemalt wiisakadgi. Meil on siin ühe mehe sõnadega tegemist, kes oma elu eest ainult ühe Buri kindrali suurele lahkusele tänu wõlgneb. Me kodu ta ära põletas ja kelle proua lausa taewa alla paisati." Tuntud miss Emily Hobhouse ei wäsi ikka wesl Lõuna-Afrika sõjas ette tulnud juhtumisi nii kirjeldamast, nagu nad just oliwad, ja oma sugurahwale teada andmast, ehk küll suurem jagu neid teatust wastumeelselt kuulab. Mõne päewa eest pidas wapper naesterahwas Lsethis suure rahwahulga ees kõne, milles ta oma juhtumisi ja nähtusi Lõuna-Afrikas kirjeldas. Muu seas ütles ta, malitsus kinnitawat, st ta Lõuna-Afrikas ial mustadele meestele sõjariistu ei olla kätte andnud. Aga ses olla lausa male. Sest inglased olla kasritele rohkesti sõjariistu ja püssimoons andnud, olla neid omal juhatusel buride mastu lahingussegi wiinud. Tema ei karta sugugi seda tõendamast, sest ta olla nende teatuste tõe juures isiklikult kindel ja temal olla ka palju tunnistusi, kuda mustad mehed, keda inglased julgustanud, lugemata kuritöösid, iseäranis Buri naeste ja laste wasiu, olla korda saatnud. See asjalugu olla inglaste süüdi Lõuna-Afrikas tuhatkordselt suurendanud, süüdi, mida inglased ial salata ega ka jälle hääks teha ei wõida. Ja jah, kui me kõik inglaste nurjatumad teod, mis nad Lõuna-Afrikas wiimase sõja ajal teinud, teada saaksime, meie käsi läheks tõesti wihaselt rusikasse inglaste ülbuse pääle mõteldes. Wahest  kuuleme edespidi sõja ajal tehtud wägimalla  tegudest weel nii mõndagi. -- Buri kindralid jõuawad selle nädali sees jälle Londoni, kus nad Inglise walitsuse käest wasseks jäänud buride hääks suurt laenu tahawad paluda. Kui nendele raha laenuks antakse, siis pidawat kindralid, nagu räägitakse,  ennast kohustama, mannermaal mitte enam edasi reisida. Prantsusemaalt. Pidule, mis 1. oktobril Buri kindralite auuks Parisis uues teatris toime pandi, oli umbes 1000 inimest kogunud. Botha tänas wastumõtmise eest, mis Parisis enne president Krügerile ja nüüd kindralitele osaP saanud. Inglise tsensor ei olla sel korral sõnumid Krügeri waimustatud wastuwõtmisest  Parisis Transwaali jõuda lasknud. Botha kiitis Prantsuse oobersti Villeboyd, kes külg külje kõrwal buride seltsis wõitles ja langes. Ta tänas rahakorjanduse eest ja kirjeldas wiletsust, mida sõda maha jätnud-. Kui Botha kogulaagritest rääkis, käis tume nurin läbi saali; kuid meeleawaldusi ei tulnud ette. Dew et rääkis kuiwal nahatoonil; ta palus, et temale mitte auu ei antaks; ainult Buri rahwa häda ajada teda kõnetooli. Rahutegemise  ajal olla buride juhatajad iseseiswuse ohwerdanud, et rahwaft päästa. Jnglisemaa saada kahetsema, kui ta aru ei saada, et ainult omawalitsus Transwaali majanduslist jõudu jälle suuta tõsta. Koosolekul ei tulnud mingit segadust ette. Wõõrastemajasse tagasi sõites awaldati Buri kindralitele suure waimustusega  osawõtmist. Rootsi- ja Norramaalt tulewad kurwad sõnumid, et sääl tänawune aasta täielik ikalduseaasta olnud. Suur wesi wiinud heinad ära ja külm wõtnud wilja. Põhja poo! olla ju praegu puudus walitsemas, mis siis wsel, kui tali kätte jõuda. Häda suurendada  ka fee asjalugu, et põhja pool raudteed puuduwad, mida mööda wilja hõlpsamalt wõidaks puudust kannatawatesse maakondadesse  saata. Niisugustel asjaoludel on siis üsna arusaadaw, et wäljamaalt stssetoodawa wilja päält tolli ärakaotamist nõudma hakatakse.  Serbiast. Kuningas ei sõida mitte wäljamaale,  nagu minema kord Belgradist teatuse tõime. Kodused riigiasjad ei anna temale selleks mahti. Hiinast tsatab üks Inglise ajaleht, et keisrinnal  Nekhonalal lootust olla lähemal ajal emaks saada. Keisrinna olla õige maitse loomuga ja ei tahta ennast kudagi walitsuss asjadesse segada- Lese keisrinnaga saamat ta hästi läbi. Ta on „taewapojaga" 1889. aastast  saadik abielus. lM? Nesti postimees. 505