Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. >b»AB. Teisipäewal, U, jM ISM. XXü.KSsttzkäik maksab.- krooNUpoStiga! aoStaü s r. - kop Vs .. 1., 2S „ V. .. -.. 7S .. maapostiga: „ i . so „ V 2 .. 1,. - .. '/» .. . „so .. üksik number s kop. ylmnsi üttlvi. nÄ-lae, igal teisipäcwal,  Toimetus KurisaurcS PittuS uuk. Tr.fftni mojos M IÄ. Knnlntustc Mastulvõim,i»e luni Kuulutuste p-tit.rld- S- kp.. lxh? eesotsas Stt loft. Telegramm. Msile te-legrahweeritaksc Riiast : 8. julil on Kõigekõrgema käsu järele riigivolikogu lahti lastud. UueSti walitaw wolikogu kutsutakse 20.«ebruaril t. a kokku. Püäminister  Gvremülin on lahti lastud, tema asemele  fisemiSteaSjade minister Slolüpin nimetatud.  Peterburis kõw.ndatakse sõjawäge. »Rsssija' teatel, mida ametlikult ümberlükatakse,  toetawat Wene walitsust segaduste korral Saksamaa ja Austria. Riias streikidad  tÄheladujad. Linn on rahuline. Uulitsa nimedest. Kui meie kodumaa linnades ringi waatame,  siis näeme, et enamisti igal pool Eesti jaoskonnas Wene ja Saksa keelsete uulitsanimede karmal ka Eesti keelsed nimed seisawad, Läti jaoskonnas Wene ja Saksa nimede km?wal muidugi Läti nimed. Ja praegusel ajal, mil «obaduse tuuleõhk üle terme Wene riigi lehwib ning piirimaade > rahmaStele usu, keele ja meele poolest aeg ajalt rohkem õigusi antakse, nende iseseiswuse  ja rahwuSlise iseloomu alleshoidmifekö  oleks tõesti puru-wanameelsuse smaldus, kui meel kuskil pimedas nurgas sellega midagi tahetakse ära teha, et rahwa, maa päris rahwa, keelt eemale tõrjuda katsutakse. Aga ometi tuleb see Kuresaares, selles kuulsas muda-lombi linnas ette! Ametikohtadest, näituseks linnawalitsusest, ma ei räägi, kuidas sääl waft Eesti keelt rääkijatega ümber käidakse; kuid ma tähendan  ainult selle pääle, et siin uulitsa nurkadel  ainult Wene ja Saksakeelsed  nimed seisawad. Kas on uulitsa nimesid rohkem tarwis teada tuhandal wõi poolel teisel tuhandal saksal, kes Eesti keelt lugeda ei tihka, wõi aga seitSmelkümnel-tuhandal eestlasel, kes kaugelt kihelkondadest turu, kohtu wõi «uis asjus linna sõidawad ja kellele uulitsad  küll wähem tundmata on kui inimestel, kes eluaeg linnamüüride wahel elawad ja kellel iga kiwi ja küngas teada wõiks olla, ilma et nimi nina pääle oleks kirjutatud ? I Kahtlemata on just maal elawatele inimestele  > — eestlastele uulitsa nimede üleslöömine  nende ema keeles ülitähtis. Wastu puiklemisega ei saada ju mingisugusele sihile; sest eestlased öpiwad ennem küll Wene nimed uulitsa nurkadel ära kui Saksa nimed.  Ma ei ole näituseks weel mitte kuulnud, et siin eestlane Licentstrape ütleks, küll aga „Tamosna" uulits. Sellepärast on siis küll iga eestlase, aga ka iga arusaaja muulase tungiw soow, et linuawalitsuS, mida warem, seda parem Wene ja Saksa keelsete uulitsa nimede tormale  ka EeSti keelsed nimed Valmistada laseks. Nagu teada, paistfiwad alles hiljuti nõndanimetatud  paadipuieStiku muruplatsidel walged  lauakesed silma, millel Wene keele körwal  ka puudulikul Eesti keelel sõnad „Keeltud  tee" schiwad. Saksa keel puudus tähendatud lauakestelt. Aga see oli sakstele  nii silmatorkaw, et nad eestlasi ja wenelast kohalikus Saksa lehes torkima hakkasiwad. Ühel hääl päewal oliwad aga hoiatuse lauakesed ära koristatud, nn et nüüd puiestikus enam ühtegi „keeltud teed" ei ole; kuid siiski tuleks sooWä, et ..patisaksad" ja ka patikoerad-'— seffe pääle waatamata, kas: nad Wene, Saksa wöi Eesti keelest aru saamad —, vii.mõistlikud  oleksiwad ja mitte muru pääl ei käiks. Supelwõõras. Kodumaalt. Kttresaarest. Liiwimaa kindralkubcrneri  juures töötaw kommisjon, mille jaoks omal ojal mõisnikkude hulgast ja maldad st saadikud waliti, aAub homme 12. julil Riias kokku. Teatawasti on Saaremaa saadikud juba Riiga sõitnd. Saaremaa kurttummade kooli hääks 8. julil peetud näitemüük on paale 248 --rubla sisse toonud. Juhime siin kohal iseäranis lugejate tähelepanemist tulema! neljapäewal äropeetawa kurttummade pidu pääle. Riigi talurahma põllupanga jaoskond.  See panga jaoskond on oma tegewust  alganud. Kuid v"?ratsionisid (laenusid, ostusi, müükisid) ei ole meel tehtud. Panga operatstonid käiwad järgmist teed : Laenutahtja, ostja, müüja ehk see, kes soowib endisi wõlgasid mõisnikkude treditkassa  ehk eraobligatfioni omaniku alt panga alla wiia, annab pangale selle üle trükitud kirjal, mis wallawalitsuses saada, teatuse, mille päüle stempelmarkisid maja ei ole. Kui teatus asjalik (temas nõutakse mitmesuguseid tingimisi ja waranduse seisukorra  üle selgust), siis saadab pank oma asjatundja wõi hindaja paiga pääle wälja. Kui hindamise järele operatsion wõimalik on, siis saadab pank selle teatuse Peterburisse,  ja kui säält luba tuleb, siis tehtakse operatsion ära. Hindajate sõidud sünmwad  kõik panga kulul, nii et inimestel selle juures kunagi mingisugust kulu kanda ei ole. Panga ametnikkude kogu on, püäle maamõõtja, juba koos. Maamõõtjaks tahetakse  eestlast wötta, kes rahwa keelt hästi tunneb. Hindajaid on kaks, teine nendest meie rahwale juba laiemalt tuntud hr. A. Nõu, kes kaua aega Riia kubermangu walitsuses kõrgema ametnikuna töötas. Maksude tähtajad pangale ei ole meie oludele  kohased, kuid panga-walitsus on kohe malmis neid muutma, km pahmas seks soowi awaldab. Ostetud mõisad jagatakse tolukrunlideks, 15-25 dchsatim suvred: arukorral, maapinna geografialisel nõudmisel,  wõib kruntide suurus ka —4O dessatimni minna. Muidugi sn asjakord ka teistes panga jaoskondades samasugune. Saaremaa käib Riia jaoskonna alla. KuresaareS on ,viimase kümne kuni wiieteiftkümne aasta sees juutisid wägaharwa  näha olnud, mis nähtus iseäranis selles põhjeneb, et Viimasel ajal Kuramaal, kus juuta iseäranis palju, nende Kuresaarde asumine keelatud oli. Nüüd on nähtawasti tähendatud keeld kaotatud ja märgata on. et juutisid tänawu suwel rohkemal arwul meie linna on asunud, kui wgremalt osalt wististi sarnaseid, kes siin aastalaadal tahawad äri ajada, osalt aga wistiöti ternzise  parandajaid. Kord asunud siia waremalt  keegi Juudi uurmaaker elama, aga tema ärist wõtnud, kuidas kuulub, saarlased  nii wähe osa, et juut sunnitud olnud kraami kotti panema ja Üle mere tagasi sõitma, kust ta tulnud oli. Kuna juudid terweS ilmas igale poole on mõistnud sisse tungida, kus neil aga luba asuda oli, oleks tähendatud nähtus haruldane õst. Nüüd siia sõitnud juMd hoiawah kokku, elawad enamisti ühes korteris, söömad koys j. n. e. Nende juures, kes sööjaid wannisid wõtawad, on tähele pandud, et nad sagedasti mitte selle ajaga ei lepi, mis arst nendele on ette kirjutanud, maid ikka kõige wähemalt tundi sees on. Juut mõtleb muidugi: Olen ma kord manni eest maksnud, siis istun nii kaua sees, kui mähe wõimalik, hind on ikka W. 3. julil ajaS tuul ühe lootsiku ümber. Sces olija gümnasist kukkus mette. ÕnuekS läks korda teda ära päästa. Kohases saksakeelses lehes tõreleb keegi „y" yeid, kes koertega surnuaiale  tstlewad. Paha pruuk koertega surnuaiale tulla peaks küll ära kaduma. Hr. Wi l d e n b e r g i märgust on kaks isikut korda saatnud. Üks nendest, nimega Kiwi on Muhumaal kirmi wõetud. Raha on tema juurest päüle kahesaja rubla kätte saadud. Kiwi hakkanud Muhumaal  toredasti „ kiiskama" za see tõmbanud  kohase urjüdniku kahtluse tema päüle. Minewal nädalat tule salk mustlasi  siia, naeste- ja lastega. Nad tahawad  siin mustlaste kontserti anda, kui nendel wõimalik saab olema, kohaseid ruumifid  leida. Linna walitsuselt ei saanud nad mitte luba, kontserti kurhaufi saalis anda. Ühes kontserdiga tahaksiwad nad . ka mustlaste elust mõndagi pilti näidata^ Kaarmalt Nagu kuuleme, qlla selleks sammusid astutud, et Ka arma s e mina  r enesele ka ametliku kooli eesõigused saaks. Sünniks see, siis tõstaks see nimetatud  kooliasutuse lähendust märksasti. Praegugi on Kaarma seminari kasu suue. Seminar ei walmista .su mitte nosrimehi koolmeistri ametile, waid zka edaspidisele elule. Sest need õpetused, mis semiaariS iseäranis tvlewastele koolmeistriM -M>atud  on, nüW lastekaswatamise ja õpetamise teadused sa muusika, ou wäga kasulikud ka igale ühele oma laste kaSwatamise juhatuses teada. PSSIe selle on Kaarma seminari ka?waudikkudel  mitmed kasud üleüldse kaSwatamise  psoleft, »ids koolid linnas mitte anda ei suuda, sest et koolipoisid linnas lahuS elawad, sagedasti halbades korteri, tes, mis juures uad kergesti pahasse selts- Neljupüewal, 20» MU keüu 9 õhtu! pMW kurtiummade- pidu.