tähendus osaks. Ei oie tunnistust, siis peab kaebaja oma asja kaotama. Ehk teeb wostane pool selgeks, et kaebaja nõudmine wõi kaeblus mitte õige ei ole, siis peab kaebaja niisama asja kootama. Pole ühes eht teises aSjaS mitte kirjalikku tõendust, siis peab tuunistusmehi olema ja kohaste seaduste järele lubatakse peaaegu igas asjas tuunistusmehi ette tuua. Ainult mõned asjad on wälja wõetud, kus tuunistusmehi mitte ette tuua ci wõi. Seesugune suur tunnistuSmeeste  tarwitamine on «viimasel ajal õige rohkesti waleiunnistusmehi sünnitanud. Kohtu ees ei waletata mitte üksnes ilma wandeta, waid ka wande all. Enne oli rahwa keskel mandel kuur tähendus, ja „wande kohus" oli „suur" kohus paljud wannuwad malet raha wõi suutäie wiina eest. Walewandumine on asi, mis õige suure tähelepanemise alla peaks «võetama ja abinõuusid selle paha nähtuse kaotamiseks tarivitatama. Sest ma, waid temal on ka rahwa kombelise ja «võimulise elu kohta wäga suur tähtsus. Kihelkonnalt kirjutatakse „ Eesti Postimehele": Et pidalitõbiste arw Saaremaal  wiimasel ajal nii kaswanud on, et Nina pidalitõbistemaja, kuhu tänini meie õnnetumad haiged wiidi, neid enam ei jõua ära mahutada, siis otsustasiwad Saaremaa wallad kommissari herra ettepanekul  länawu sügisel Lümanda walda kus neid õnnetumaid kõige rohkem elab pidalitõbistemaja ehitada. Selleks osteti endise tuttawa Lümanda wallawanema  Ratasse wabadikukoht ja maja üra, mis wclskeri ja haigstalitajate tarwitada jääb, aga tõbiste jaoks ehitatakse ' praegu suur ja ruumikas maja juurde. Ümberkaudse  rahwa seas kuuldub sellepärast nurinat, et pidalitõbiste maja niisugusesse rahwarikkasse ja metsalisesse kohta ehitatakse,  kus tõbi suwisel ajal sääskede, parmude ja kärbeste läbi meel rohkem laiali laotatakse. Kaebtustgi on ju tõstetud, aga meie wõime kinnitada, et rahwal sääl midagi karta ei ole. Pärnumaalt. Wäikse kaswuga mees. Neil väewil  suri siin «Teataja" sõnumi järele haruldane  wäike mehekene J. P. ära. Ta oli waewalt S jalga pikk, aga ligi 50 aaslat ivana. Umbes kümne aasta wanaduset jäänud tal kaswamine seisma ja nii nägi ta ka kui kümne-aastane poisikene  wälja. Habet tal ei kaSwanud. Mõistus oli tai nagu täis mehel kunagi; elukombete poolest oli ta wiisaras ja usaldusewääriltne. Alkoholi tarwitaS ta parajal mõõdul, aga tubakat suitsetas  ta ohtrasti. Tööd ta ei teinud, elas oma jõukate sugulaste keskel niisama külalisena. Tartust. Eesti laenu ja hoiuühisus Tartus on nüüd juba ligi poolteist aastat töötanud ja rõõmuga wõib seda tähendada, et see uus Eesti asutus oma ülesandeid kõigiti hästi täita on suutnud. Kui tarwilik sarnane asutus oli, mis rahwa enese keskelt kaswanud ja oma rahwaliikmete  eestwõtlel ning juhatusel töötab, selgub sellest, et liikmete arw ja rahasummade läbikäik alatasa on tõusnud. Üleüldist pilti wõime enestele  sellest ette kujutada, kui seda tähele paneme, et ühisus minema aasta juuli-kuul oma tegewust 29 liikmega alustas, aga nüüd 2. nowembril nende arw juba 257 pääle on tõusnud. Möödaläinud  aasta lõpul oli rahasummade läbikäik 48,636 rubla, aga nüüd kuuleme, et seel. now. 391,943 rbl. 64 kop. olnud. Ühisuse nõuukogu ja juhatus on hääks armunud,  raha nendesamade protsentidega intressile wõtta ja laenuks anda, nagu pääkooSolek ühisuse awamisel kord ära määras. Nagu luttaw, makstakse  summade eest, mis ühe aasta ehk pikema aja pääle ühisuse kätte protsenti kandma pandasse, s°/«, pooleks aastaks sissepandud summade päält aga 4'/ o pr-, kuna täht ajata hoiule antud summade päält 4 rbl. saja päält makstakse, see on rohkem kui kusgil era-ehk walitsusepangas. Pääle selle tuleb siin juures weel seda tähele panna, et nendel, kes kõneSolewa laenu- ja hoiuühisuse  kätte raha intressile panemad, mingit tempel  ehk margimaksu ega kroonu puhtakasumaksu. maksta ei ole, nagu seda erapankades wõetakse. Rahade talitus on kindel ja ustaw, sest ühisuse wõlakohuStuste eest wastutab kõik ühisuse warandus,  sissemakstud osamaksude kapital, ühisuse juhatuse ja nõuukogu liikmed 26 kordse osamaksu mõrra. Asjatalituse üle, mis ühisuse juhatuse  ja kaubanduse tundja asjaajaja käeS on, walwab alaliselt 6-liikme!ine nõuukogu. Juhatuse ja nõuukogu tegewust rewideeriwad iseäraline rewisstoni-kommission, T. Eesti Põllumeeste Seltsi poolt waiitud hoolekandja ehk kurator ja rngiwalitsuse poolt saadetawad rewidendid. Laenu antakse ainult ühisuse liikmetele. On siis kellelgi tarwis laenata, siis peab ta enne seda liikmeks saama, mis juures tal osamaks maksta on. Laenu antakse liikmetele, kas isikliku laenu-usalduse pääle wäiksel mõõdul, ehk pantide, liikumata wacapduse, obligatsionide, wäärtpaberite wastu ehk uStawate käemeeste wastutamisel. Ühisuse talitusest tõusew puhas kasu jaotatakse liikmete wahel sissemakstud osamaksude suuruse järele ära. Tallinnast Kaupmehe sell Mihail Orehow mõisteti neil päiwil rahukohtu-kogu poolt selle eest wiieks kuuks mangi, et ta ühele kaupmehele suhkru  asemel soola oli müünud. Harjumaalt. Kolga rannast. Nowembrikun  lõpul juhtus Kahela külas kole õnnetus.  W. talu peremehe 28 a. poeg tappis hullus tujus oma 65 a. ema ära. Sügise olla seesama noormees Tallinnas tohtrite ülewaatuse all olnud, kus -viimased teda loomuliku mõistuse juures arwafiwad ole ma. Nüüd juhtus niisugune kole õnnetus. Riiast. Keiserliku Wenemaa Aiatöö Seltsi Riia osakond oli mai-kuus ülemale poole palwe saatnud, et seltsi tarwituste jaoks mõni tükk kroonu maad hinnata antaks. See palwe on tähelepanemist leidnud ja osakonnale antakse Riia linna lähedale ühe raudteejaama juurde kaunis suur maatükk tarwitada. Osakond tahab selle maatüki pääle eeskujulise puukooli, juurewilja aia, pomologialise katsejaama ning puuwilja- ja marjaweinide Valmistamise  koha asutada. Sume ajal paneb osakond sääl rahwa kooliõpetajatele ja põllumeestele praktilisi aiatöö ja mesilastepidamise  kursusi toime. Walgas, 28. now. Kohutaw mõrtsukatöö.  Eila õhtu, arwatawasti kella 9 ja 10 wahel tapeti Malgas waksali ligidal  Waksali uulitsa ääres, oma korteri uksest 5—6 sammu uulitsa pool, Riia- Pihkwa tee Walga jaama tagawara-aida ülewaataja Aleksander Dmitrijewitsch tuse mõtted enesest mägise ära tõukada. Aga oh mu süda, sa oled ju tugewam kui tahtmine, sest Wasfili kuju seisab su sees. Ah, ta armastab ja silitab sind kõige suurema palamusega, mu süda, miks hoiad sa nii wüga wcel Wassili poole, kus ma ennast Peetri omaks olen tunnistanud! Nõnda kõneles Tio aia ääres seistes iseeneses. Korraga nägi ta üht soldatit üle wainu tulewat. HäSti silmates, nägi ta, et see Wasfili oli. Hirm ning mürin käisiwad La hingest läbi, ta süda hakkas kangesti tuksuma, ta põsed läksiwad punaseks. Mis pidi ta nüüd tegema ehk ütlema? Kas seisma jääda wõi ära jooksta? Ta ei saanud oma mõtetega sugugi meel otsale, kui Wassili juba ta eeS seisis. Wassili pää oli rätikuga kinni seotud, ta nägu oli lohjamaks läinud ning kahwa- Lonud. Waene mees, mõtles Tio, kui palju on ta oma haiguse ojal pidanud kannatama? ning üks hääl ta sees ütles: Seda kõik armastuse pärast sinu waStu. WaSsili ruttas Tio poole, ta silmad lüikisiwad, kõik ta olek oli üritatud. Tio, hüüdis ta pool rõõmsalt, ma näen sind jälle! Kõik selle aja, kus ma moodi pääl maas haige olin, oli ju pilt ja kuju mu silma ees, anna mulle andeks, kui ma su wastu sant olen olnud. Ta wõttiS Tio kätest kinni ja surus neid oma poole tõmbades enese wastu. Tio katsus oma käsa tema käest ära tõmbada, aga see ei läinud korda. Kas sa siis minu püüle pahane oled. Tio, küsis ta walju häälega, mis nagu salu awaldaS. Kas sa siis tõcsti selle üle Vihastasid, mis ma ühes olekus tegin, kui ma ise ennastgi ei tunnud. Süüdi kannab minu armastus sin'., wastu, mispärast ma juba rohkesti kannatanud olen ning moodi pääl elu ja surmaga wöitlefin. Anna mulle andeks I Ta hakkas Tio küttest meel kord kinni ning suutles neid mitu korda. Ma ei wõi mitte, ma ei tohi mitte, sõnas Tio mahult ning kiskus tema käest oma kas üra. Ma ei tohi mitte, ei wõi mitte, küsis Wassili imestades, mis fee tähendab, pole sa siis mitte waba inimene? Kas minu mälestus, minu armastus sinu wastu nii mähe «väärtusega on, et sa natukese pahanduse  pärast kõik ära wiskad. Oh, Wassili, ära ole nii külm ja kõma minu wastu, kui sa minu südant ja neid wõitlusi mis sääl sees sinu pärast ette on tulnud näha wõikfid, siis ei räägiks sa mitte nõnda! Siis tee seda, mis sinu südame hääl sulle ütleb, wastaS Wassili, hakkas ta ümbert kinni ning pitsitas teda enese wastu. Ma olen ennast Peetrile lubanud, see ei kõlba mitte enam, püüdis Tio wabandada,  ning ennast eemale hoida Wassili punastas wiha pärast ära waljult  üteldes: Peetrile lubanud! mis ses tähendab, kas meie armastus pole wanem ja tugewam, kui kõik kohused? Walu ja wõitluS tahtfiwad Tio südame ära lõhkuda, ta katsus selle wastu seista, aga see oli asjata. Üks nägemata jõud tõmbas teda Wassili poole, millele ta mitte wastu ei suutnud panna. Ta ütles küll: Ei, ei mitte, aga tema silmist ja näost wõis näha, et see ütelus mitte õige ei olnud. Ei mitte see tuli küll suust, aga mitte südamest. (Zärg tuleb.) Lilled ja süda. Nüüd lilled jälle peitnud A End taime külma eest! Kõik ilm on ilu heitnud Ja täis on leinamist. ... Weel waatan üle oru Nii kurwalt, närtsinud! . . . Mu südant elu maru Ka peksnud, piinanud. Tee lilled mn'gs rahus! Ja pühke' pisaraid! Uus kewad' õnne õhus Saab äratama teid! Mu süda surnud enam Ei nooreks, rõõmsaks saa! Onn, püha noorus, kenam Ei saa te' ärkama! . . . Saarlane. 1903. 49