leifika raskused tükid ja nüüd oliwad juba wiis rõöwkala süül, et neid waStu wõtto. Sarnast toredat ja rohket sooli ei olnud küll ei enne ega ka parast seda nägalad mere elanikud Bahia lahes saanud. Kui esimene keha täis otsas oli, hakkasime  liha üle teise parda wälja wiskama. Lühikese oja järele oliwad kalad sinna kogunud ja ühe tunilise söötmise järele mõis juba selle pääle kihla wedada, et ranna poolses kulges mitte ainust haikala enam ei olnud. Kui liha wisati, hüppafiwad  mõned neist koledatest elukatest ülcS, sagedasti üksteist kiskudes meest wälja kui liha wlssatud sai. Paäasi oli oga see, et rannapoolne külg neist puhas oli. Waheajal oli ilm pimedaks läinud. Morcira oli hirmu pärast haigeks jäänud abikaasast lahkunud ja jättis nüüd teki pSä! oma sõpru südamliku käepigistusega jumalaga. Rorsira wõttiS enesega laetud rcwolwri ja suure, pika tuliwaheda noa- Aiimase wvttiS tema selleks, et haide waStu wõidelda, kui tema ometi kogemata nende kimpu sattuma pidi. Hääl ujujal on sarnane kunsttükk küll wõimalik. Maa Päris elanikud näitawad wõsraStele bää jootraha eest sagedasti oma olemust sarnases wõilluses. Nemad hüppawad ainult suurt nuga pesS hoideS meresse ja lõikawad just sel silmapilgul kui haikala selja alla poole pöörab, et ohwrit tabada, tema kohu lõhki. Kerra Morxira oli ujuja ning woiS juba kahekümne minuti järele, kui kõik hästi läks, randaS olla. Kui tema teisest küljest alla laskis, Viskasime meis teiselt kehade kaupa liha üle parda. Herra Mvreirale olime korgist jaki ka suure ujumise  rõnga ligi aimud. Ta oli meie filmist niipea, kui Ae laewa Säre laskis, kstzs kÄWM. Need oliwad meil nüüd hirmsad silmapilgud.  Hinge kinni pidades kuulatasime rannapeole. Pool tundi oli juba möödas. Tummalt wahnsime üksteise otsa. Ühtegi märguandmist ci olnud rannapoolt näha ega kuulda. KaS tema ometi õnnctuseSse sattunud oli? Häkitselt mõlkus rannal tuli ja kolm püstoli panku järgnefiwad -vahetpidamata. See oli meie läbiräägitud märk- Herra Moreira oli õnnelikult maale jõudnud. Oli tema aga korra jääl, siis oli temal hõlpus asi ennast päästa. Temal oli wäga palju sõpru siin lähikonnas clamas. Põgemins  oli õnnelikult korda läinud. Hsrra Latserda tuli suures erutuses meie juurde. Wissake nendele metsalistele kõik liha mis teil weel on. See ei tähenda mul midagi; mina uutaksin praegu hää meele ja rõõmu pärast- Ob, on proua FriaS aga üks tark nacsterohMaS! Meis poolest oleks herra Moreira ometi kadunud olnud- Pra.gu läks proua Frias proua Moreirale ütlema, et tems abikaas põgenenud  uing mis weel enam ka pääs-- r.ud on- Tund hiljem pidufiwad laewa moonameistcr,  proua FriaS ja herra Latserda tarwitalud liha üle rehnungi- Nemad maksiwad nende kolmekümne tonni liha eest kolmsada dollarit. sZärg tuleb.) Karjast. Keegi karjalane on nõuks wõtnud kanade pidamist suuremal mõõdul sisse seada. Mehel on nöuu Löö kana pidada, kelle üleösepidamiseks ta 30 rubla on arivanud, ja iga kana pääle 100 muna on rehkendanud. Ilus summake tuleks küll siZse, kui cltcwõte teoks saaks ja ka õnnistaks. Keegi teine tahab jälle omale 500 -viljapuud istutada ja siiS kroonult lubatud auupalka.3oo rbl paluda Ainult see on mehel meel teadmata, kaS ka marjapõõsad  -viljapuude hulka lugeda -võib. Mehel olla juba pääle 300 noore puu puukoolis  kasivamas. Wiljandist. Kohalik rahwakoolide inspektor on, nagu «Postimees" kuuleb, oma ringkonna koolide katsumise järele seitse kooliõpetajat ametist lahti lasknud. Lahti lastute seas oli ka mitu niisugust, kelle inspektor ise sügisel ametisse pannud. Riiast. Nagu „Düna-Ztg" teatab, astuda L-i-vimaa mõisnikkude konwent 5 mail Riias kokku. Riias oli lüripäcwa öösel esimist korda ööpikut kui ka kägusi kuulda. Õuna ja kirsipuud on juba õitsemas. Samal päewal niideti esimest heina linnaaias linnakanali  ääres. Minewal aastal niideti esimest heina 13. mail. Miitatvist. Kohutama kurjateo saatnud  minewal neljapäewal. kell V-9 õhtul, nagu „D-Ztg" teatab, üls juut, ameti poolest pagar, MiitawiS korda. Hullusetujus löönud ta oma naese esiti kaalupommiga maha ja lõiganud ta kaela siis läbi. Mõrtsukas läinud kohe selle järele wiliStadcS ja lauldes wärawa pääle ja hüüdnud oma abikaasa ,wennale, keda ta tulema näinud, ju eemalt waStu, et ta oma naese ära tapnud. Ka pärast, kui teised inimesed  juurde tulnud, korranud ta: „Mina olen mõrtsukas!" Ta wõetud kohe kinni. Suur rahwahulk seisnud wcel mitu tundi maja ees, kus kohutaw tegu sündis. Peterburist. Nekrudi kommisjonidele on kindralstabi ringkirja läbi ette kirjutatud,  iga nekrudi silmi arsn poolt läbi katsuda lasta, isegi sarnasel puhul, kui läbikatsutaw ei ole silmahaiguse üle kaebanud  Oleivat leitud, et noorte soldatite hulgast, keS iseäralise sõjawäekommisjoni poolt teenistusele kõlbmatause pärast lahti lastakse, peaaegu neljas osa silmahaigust põdewad. Peterburis on kuulujutt liikumas, nagu tuleks Inglise- kuningas Eduard ligemal ajal Peterburisse. Peterburi linna 200 aastase kestwuse  juubelipiduks saatwat „St. P. Wjed." järele ka Parifi linnawalitsuS saatekonna. päülinna. Saatekonnale määratakse üks kõige parematest wõõrastemajadest elukorteriks.  Et wiimasel ajal Peterburis tihti pidalitõbe ette on tulnud, siis on siinsete iinnaarstide seas mõte tärganud pidalitõbiste  haigemaja asutada. Buuri mäes wabatahtlikult teeninud staabi-kapten Shulsenko on, pääle selle kui tema Briti Indias kolm aastat wangis olnud, Peterburisse tagasi jõudnud. Tema wõeti jälle Wene jSjawüe-teenistusesse, kuna need kolm aastat tema wüteemstuseaja hulka arwatakse. Nagu Sh- ise kõneles, on wangipölw õige wilets olnud. Rahutegemise  järel ei tahtnud inglased «väljamaalasi  mitte wabaks laSta- Kui üks ajaleht sellepärast walitsuse «vastu ägeda kirja oli toonud, tuli asekuninga poolt kiri, mille Wene ohwitfcri «vabastada kästi- Peterburist. „Nowoje Wremjal" on üksikute numbrite müümine ära keelatud. Tõsine salanõuunik ihuarst vr. meel. Gustav Hirsch pidasa 26. aprillil s. a. oma SO-aastast teenistusejubileumi. Mosktvaft, Kuhu waresed jüäwad. Üks Saksa kauplus on Moskwast omale 80,000 maha lastud warest tellinud. Waresed lähemad kõik auusate paikade pääle ja nimelt naestcrahwastele kübarate pääle ehtedeks. Kiiewist kirjutakse ~St. Pet. Wedomostile",  et linnas kuulujutt ümber käinud, et juutide mahatapmiseks eelwalmistusi tehtakse. Tühi jutt on palju juulisid rumalusi tegema sundinud. Ärervus kaswas päew päewalt, ja 16. aprillist saadik hakkasiwad terwed juutide perekonnad linnast ära sõitma. Paljud juudid wiisiwad kaubad poodidest ja magasinidest wälja. Linna üle «valitseb nagu raske õhk; igalpool  küiwad wahisoldatid ümber ja inimeste  nägudelt paistab rahutus ja erutatud olek. 2l apr. Juulisid ei sõida enam linnast ära. Armutakse, et mõni tuhat waesemat juuti ära on sõitnud. Rohkem jõukad asusiwad «võõrastemajadesse. Ärewust sünnitawad jutud on waikinud. Podolia kub. Eba-preester. Nõne aja eest, kirjutab „Kiewljanin", jäi Winnitsa maakonnas Podalia kubermangus preestri koht tühjaks, kuhu konsistorium warsti selle järele ühe nooremehe ametisse määras. Paastu ajal esiteles ennast siis üks noormees kiriku eestseisjale ja ütles, et tema uus preester on, kelle kätte siis kiriku warandus ühes kassaga ära anti. Noormees astus kohe ametisse ja täitis oma kohust hoolega. Natuke aega enne ülestõusmise pühi rentis ta oma maa ühele talumehele wälja, wõttis selle käest 250 rbl- käsiraha ja sõitis selle järele Shitomiri, ilma et jäält enam oleks tagasi tulnud. Asja hakati uurima ja nüüd leiti, et mees sugugi preester ei olnud ja ka kiriku kassa oli kaasa «võtnud- Kelmi ei ole weel mitte kätte saadud—  50 päewa maaall. Webruarikuul kadus Harkowi ligidal Bulatseli kaewanduscs  talupoeg Jcrohim jäljetult ara. 16. aprillil leidsiwad teised töölised tema maa alt, kuS nad uut käiku tcgiwad. Õnnetu mees oli 50 päewa maa all olnud ja on luukereks kokku kuiivanud. Ta on alles täie mõistuse juures ja kosub juba. Loodetakse,  et ta täiesti terweks saab. Wististi on ta warjusurmal olnud. Kaukafiast. Kohutama usuhullust töö awaldab Armena ajaleht „Wshak". Suure reede öösel lõikas Baianduri külas talu» poeg Aslamasow oma 7-kuust poja kaela kiriku trepil läbi, et teda Jumalale ohwriks tuua. Kohtu-uurija, maakonna» ülema ja prokuröri ees jutustas ta järgmist,  peaaegu iga sõna juures risti ette lüües : „Kahe aasta eest olin ma raskesti haige. Kõik abinõuud oliwad mõjuta ja ma ootasin juba surma, kui järgmist und nägin. Minu juurde tuli ristija Johannes; ta kandis mu üle ühe suure linna ilusasse orgu. Sääl nägin ma udu sees Jumalat kuldsel auujärjel istuwat. Temal MsO Naljaks. Tarwiline leidis. Aadu: „KüL nad on ikka juba ivaga palju tähtsaid asju wälja mõtelnud Z Wõib ilma hobuseta sõita, ilma suitsuta püssi lasta, ka ilma traadita telegrahwecrida aga kõige tähtsam leidis puudub ikka meel." Peedu: mis fee sus oleks?" Aadu: zKaaSwaca ilma Mept» !" 18 S a a r l a n e.t: 1903