Muusika ja laulu-koor oli sel korral jumalateenistust  ülendamas. Usun küll, et sel paewal ühtegi koguduse liiget ei olnud, kelle silmad tuimaks  jäiwad- Mõistis ju Ederberg, kui armastaja isa perekonna keskel, armastuse tuld koguduse sisse külwada. Polo siis ka imeks panna, et seda nüüd silma pisaratega kustutama peame. Järgmise päewa õhtul olnud koolmeistrite poolt pidusöök kihelkonna koolimajas, kus mitmesuguseid  kõnesid peetud. Neljapäewa hommiku (10, dets ) lohkus Ederberg Kaarmait. Sel hommikul olnud meel palju rahwast kiriku - mõisas. Komvendi saadikud ja rotlmeislrid kinkinud koguduse nimel Edebergile 25 rublased lühtrid Kaarma koguduse mälestuseks. Ka muusikakoor mänginud  jumalagajätmiseks. Õpetaja olnud nii liigutatud, et pole nutu pärast enam rääkidagi saanud. Lasku Jumal ka temale Kambja koguduses palju armastust osaks saada! 28. detsembril oli konwent kirikumõisas koos uue õpetaja pärast nõu pidamas ja sisustati. Tartu Maarja koguduse abiõpetaja Passi proowi jutlusele kutsuda, kes 26. januaril siin juba jutlust pidas. Pärast Ederbergi lahkumist on meil naabri õpetajad küla leiba jagamas käinud. Waljalaft. WaljalaPõllumeeste Selts pidas oma selle aasta esimest koosolekut 19 januaril. Koosoleku arvamise järele teataS esimees G. Nurm, kudas Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts oma awamise päewal Waljala Põllumeeste Seltsi südamelikku  terwitust wäga lahkesti wastu «võtnud  Iseäranis tuletas kõneleja meelde, kui palju tüdimata tööd ja hoolt Seltsi elule kutsuja õpetaja hcrra J. Kerg enne näinud on, kuni ettewõte täide läinud. Ühtlasi arvaldas ta soorvi, et mõlemad Seltsid, kui wennad täielikus sõpruses ühise eesmärgi poole wõtaksiwad sammuda. Loota on, et üleüldine Saaremaa Põllumeeste  Selts oma tähtsama asukoha ja suurema tööjõu tõttu rohkem jõuab põllutöö  tõstmiseks korda saata, kui Waljala SeltS, stiSgi wõib aga wiimane kindla edasipüüdmise ja hoolsa töö läbi temale toeks olla. Selle pääle laulis Selts õpetaja herra J. Kergsile ja Saaremaa Põllumeeste Seltsile „Ta elagu." Pärast rääkis J- Roots õhust. Ta seletas, kudas õhust hapnikku, lämmastikku ja sõe-hapnikku wälja lahutada wõib, tähendades,  mis omadused ja mõju igal öhujaol inimese elu pääle on. Wiimaks rääkis J. Paas põllutöö edenemise  ajaloost. Üleüldistel läbiräkimistel pandi järgmised  küsimused ette: kudas wöiks Saaremaa  talupoeg oma põldu 5-cks wäljaks jagada ja kudas lamba kaswatust, mis muude loomade kaSwatusele kahjulik on, wühendada wöiks. Seltsist osawötmine oli kaunis elaw ja uusi liikmeid anti üles. Kihelkonna Wirtsu raudtee. Jnshener  Gvette tähelepanekut on selle pääle juhitud, et Kihelkonna sadam Saaremaal  peaaegu terme talw otsa kinni ei külma, mispärast see sadam wäga tähtjas on, iseäranis sõja korral. Sääl juures tähendatakse, et loota wõib, et warsti aeg tuleb, millal Kihelkonna sadamast risti üle Saaremaa raudtee Wäikse wäina juurde ja säült üle wäina ja Muhu saare Suure wäina äärde ehitatakse, nii et raudtee ühendus Wirtsu saaks. See on uus, suur ja julge plaan, mille pääle inshener Goette arwates küll maksaks tõsiselt mõtlema hakata. Kihelkonna-Wirtsu raudteel oleks, kuigi tammi ehitamine üle suure wäina suuri kulusid sünnitaks, ometi ülisuur tähtsus. Kihelkonna sadama üle aga kirjutatakse »,E. P." järele ajalehtedele: „Kihelkonna sadam on kaitstud peaaegu kõigi tuulte eest, wälja arwatud loode tuul. Lühike taM wölks teda oga sellegi Luule eest kaitsta. Sõiduwefi on sääl kuni 50 jalga siigaw. Kihelkonna suur laht on mitu ruutwersta suur. Sadama ankru-põhi on hää. Suurelt merelt tulemad woolused hoiawad sadama jääst lahti; ta külmab ainult wäga hariva kinni ja siisgi ainult mõneks päemaks; tarwis on ainult kerget loodetuult ja jää hakkab liikuma, nii et sadam jälle kergesti jääkatte alt lahti saab. Sissesõitmine sadamasse on hää, niisama sadamast wäljasõitmine, sest et sadamasuu wersta kolm lai on. Meremeeste arwamise järele, kes seda sadamat tunnewad, olla ta Läänemeres kõige parem talwesadam, sest et teda aasta otsa tarwitada  wöidakse. Tammi ehitamine ei wõtaks  suurt kulu, sest et kiiva ja ehitusepuid ligidalt küllalt ja odawasn saada on." Kihelkonna sadamat on siiamaani mähe tähele pandud, kuna ta aga määri on laiemates ringkondades tuimaks saada. Sedamööda oleks siis Kihelkonna sadam kauplemisele ülitähtsas. Suurem tähtsus on tal aga meel riigi piiride kaitsmises. Saaremaa kindlustuse puhul oleks kerge terwet Riia lahte waenlaste tacwade eest kinni panna, kuna nüüd wõõrad mäed juhtuma sõja korral omale Saaremaa randadel  wisUsti sütelaagrid ja moona hoiukohad  sisse seaksiwad, nagu see Krimmi sõja ajal sündis. Kihelkonna Wirtsu raudtee plaani kohta kirjutab „Arensburger Wochenblatt" järgmist:  Kui meie õigesti kuulnud oleme, siis on sellest 8 aastat tagasi, kui Saareja  kõwamaa ühendamise küsimus raudtee läbi "A. W." weergudel kõne alla wõeti. Raudteed oleks Saaremaale kibedasti karmis,  juba meie sadamate pärast, keda meil mitte üks, maid mitu on- Nii näituseks on meil pääle Kihelkonna lahe meel Pidula ja Sääre lahed, mis küll mitte nii kerged sadamaks teha pole kui esimine, kuid siisgi laewadele haad pakuwad. Katsume  ometi, wõib olla ehk saamegi neist hääd sadamad! Ka wäin ärgu kohutagu meid! Km silda ei saa, saab aurupraami ometi, sest meie aegne tehnik on kaugemal km arwata  wõib. Kõige päält aga on tarwis, et meie oma maa ja tema sadamate wäärtusest  aru saaksime ja sellest lugu pidada mõistaksime. Sõjaliselt on Saaremaal suur tähtsus, sest teda wõib õigusega riimiks Riia mere lahe ees pidada. Tarwis on ainult õige ukse pihta õige sõrmega koputada, külap siis meile lahti tehakse ja meid, kauge saare elanikkusi, suure riigi teedega ühendatakse—  Nii siis wöime meie ütelda: Sadam on malmis, km palju ta kõlbab, ci tea meie, tulge ja waadake seda ise; raudteel on sõjaliselt suur tähtsus, kuidas ja miks, seda teawad teised paremine km meie; raudtee  saadab maale suurt kasu, kes meist lugu peab, see andku tema meile ja edendagu tema ehitamist. Pärnust. Kurttummade kooliseks „H.wata",  mis senini Pärnu maakonna kohaliseks seltsiks oli, on 30. oktobril m. a. muudetud põhjuskirjadega terme Eestimaa ja Põhja- Luwimaa kohta kinnitatud õigusega, igasse kihelkonda haruseltsi asutada. Selts seisab Keisrinna Majesteedi Aleksandra Feodorowna  kõrge kaitse all. Tartumaalt. Kawastu walla wolikogu  koosolekul 9. jan. tehti ühel häälel otsuseks tohtrile, kes tulewikus Koosa külasse elama tuleb, walla poolt aastas 200 rbl. abiraha anda, nii et walla rahwas igal ajal wäikfe maksu eest haiguse korral arstiabi  wõiks saada. Tartust. Hiljuti wõeti siin kaks meest kinni, kelle käest Valerahasid leiti. Kodusel läbiotsimisel leiti materjali waleraha  tegemiseks. Walerahad on höberublad 1897 ja 1398 a. armuga. Nad on wäga osawasti tinast tehtud. Liiwiniaalt. Waugide toitmise kulurahaks  on Liiwimaal läbisegi 7 kop. päewas määratud, Wolmoris, Walgas ja Kuresaares  aga 8 kop. Kõige suurem kuluraha, 14 ja 15 kop, on Kaukasias ja Kesk- Aasias, kuna mõnes kohas Siberis arwatakse,  et wang 3 kop. eest päewas küllalt on söönud. Riia linna walitsuS palus minewal aastal ülemalt poolt luba kauplustelt ja äridelt linna häaks lisamaksu wõtta- Nagu nüüd ajalehed teatawad, peetawat Riia linna ettepanekul nõuu kõigile linnadele niisugust õigust anda. Sellekohast  seadlust harutatawat praegu rahaminiöteriumis.  Praegu tuleb sõnum, et wiienda Läti laulupidu jaoks, mis tulewal aastal juunikuul, Riias, ära pidada tahetakse, neil päiwi! ministri poolt luba on antud. Peterburist. Keisri Majesteet on Soome näljahädaliste hääks 10,000 marka annetanud. Monopol ja soldat, 14 sept. 1902. kinnitati seadus, mille järele soldatitele monopoli wiinapoodidest muidu wiina ja piiritust ei tohi müüa kui roodu kommandeeri  käest sellekohane lubataht, millel kroonu pitsat pääl olgu, ette on näidata. Peterburis tahetakse suwel, kui majaehitamised algawad, mitmete majade juures neid seinu, milledesse wõimalik ei ole aknaid teha, lübipaistwateft teliskiwidest ehitada. Need teliskiwid on klaasisarnasest ainest walmistatud. Rahakojas tehtawat praegu, nagu „R. T." teatab, ainult hõbedast wiiekopikalifi ja waseft ühe-, kahe- ja kolmekopikalifi rahasid- Nende walwistamisega olla nii suur rutt, et isegi kuldrahade walmiStaunne ajutiseks seisma on jäetud. Mosktvl! ülikoolis on kaks naesterahwast  arwuteaduse (mathematika) magistri eksami teinud. Ühele Mõskma muufikakoorile, kelle liikmed töölised on, on kroonu 2000 rbl. muusikariistade ostmiseks andnud. Kiewist. Tüli kirikus. Kolmekuninga päewa hommikul laksuvad Kiiewis mängid wangikoja kirikus tülisse, kus juures kolm meest haawatud sai. Wjatkast. Himu õppimise järele. Kui suur mõne inimese juures õppimisehimu on, näitab järgmine lugu- Hilja aja eest reisis Wjätka kuberm. talupoeg Tiitow Amerikasse mesilasepidamist õppima. Et raamatutest kõike põhjalikult ära õppida wäga raske on, läks Tiitow oma kulul Ohio riiki, tuntud mesilastepidaja Dodami juurde oma teadmist täiendama- Pääle Wenekeele ei oska Tiitow ühtegi müüd keelt; see ei olnud waprale mehele aga takistuseks. Põllutöö-minisierium toetas Tiitowi wiimakS 200 rublaga. Ashabadist. „Sakasp. Obosreniele" teatatakse Andishanist traaditeel, et sääl palju lund sadanud ja kange külm walitseda, mis maawärisemise läbi kahju saanud elanikkude keskel, kes telkides ja puust tehtud jurtades elada, palju wiletsust sünnitada. Lapsed külmada ära, sest et küttematerjal puuduwat. 8. januaril awa« tud kogukahi olla inimesi täis ja Punase risti seltsi kulul pidawat enam kogukohtasid ehitatama 3. detsembril maawärisemise läbi surma-saanute arw alla erateadele järele umbes 10,000, kuna ametlikult ainult SOOV sürmWtdä selgeks M tHW, M 5 Saarlane, 1903,