Saarlane maksab: Vi . 1.. ss „ V- .. -» vs .. maapostiga: » I.kv „ V- « !» - V. .. -„ S« .. üksik number » kop. Ilmub kakskorda nSdalaS, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus Kuresaares, PitkaS uuk Treffeni majas lg. Kuulutuste tvastuwõtunne kuni kellu 1 xäewal -nnc l-he ilmumist. Kuulutuste Pitit-rida Z kop., lehe eesotsas Sv kop. « ?S. La»p!icll>al, 4. oktobril 1908. XXIV. aastakäik Kolera ja selle wastu 4 wõitlemine. vr. W. Gorinewsky ja.Uc M. K^a. Et ainult haige wäljaheited tõbe laialilaotajad  on, selles tükis läheb kolera teistest  külgehakkavatest haigustest lahku*). Võrdleme näit. kolerat tema külgehakkavuse  poolest rõugeiega. Et rõuged külgehakkav  haigus on, selle juures ei wõi kahelda; ammu on juba tähele pandud, et rõuge kihwt puutumise läbi ühe inimese küljest teise külge hakkab. Rõugetesse jäewad  kõige esiteks need haigeks, kes tõbistega  ümber käiwad. On, näituseks, üks perekonna seast haigeks jäänud waata, et ka teised põdema ei hakka, kui nad weel enne seda haigust ei olnud kannatanud, wõi rõugepanemise läbi ennast selle waStu kindlustanud. Rõuge kihwt on willikestes, mis haige keha katawad. Külgehakkamine sünnib järgmiselt  ! kui willid lõhkewad, woolab kihwti aine jäält seest wälja ja hakkab woodi peiu, wõi ül-pää kõikide asjade külge kinni, mis ial haige wastu puutuwad. See kihmtine ollus kuiwab õhu sees ära, aga sellegi pärast ei kaota ta oma külgehakkamise  mõju (sellepärast on ta kolerale täitsa waStand, kelle jõud ainult niiskuses alale jä-.b). Ära kuiwades ja tolmuks muutudes, heljub rõuge kihwt haige toa õhus ja heidab mööblite wõi põranda pääle. Rõugetesse haigeks jääda ei ole niisuguses toas mitte raske, sest et rõuge kihwt ühes tolmuse õhuga suust wõi ninast kopsudesse tungib ja sääll meresse satub. Sel teel sünnib rõugete külgehakkamine- Kolera ei ole kuiwanult märkigi külgehakkaw,  sest et ta selles olekus oma mõju kaotab: kolera pisielukad saamad kuiwatamise  läbi hukka. Kolera idud ei karda mitte üksi kuiwatamist,  maid nad surewad ka paljude rohtude  mõjul ära mis puhastuSaineteks nimetatakse.  Harilikud puhastusained on lubjawesi,  karbolisulatis ja leheline. Üks kõigeparematest  häwituse abinõudest on fiisgi keetmine. Üleüldse peab ütlema, et kolera pisielukad wäga õrnad olewused on ja ainult  mõnusatel tingimistel häwitawalt möjuwad. Waewalt muudetakse nende tingimisi,  kui nad juba põduraks jäewad ja oma mõju kaotawad. Sellepärast on wõitlus  nende wastu wõrdlemifi kerge. Kolera haigus on edasi kannetaw. Ta ei hakka mitte õhust, nagu paljud näikse uSkuwat, köigewähemaft ei ole ühtegi juhtumist olnud, et ta kuhugi! iseseiSwalt  oleks siginenud; igakord, kui ta mõnes kohas ilmus, wõis alati tsen- Nelja märk. is Conan Doyle järUe eestistanud J. Piki ep. Ma vaatasin aknast välja. Kuu walguStaS  selgesti seda jagu majast. Meie olime arvata kv jalga maast kõrgel, aga kusagil ei olnud seina kulges et mingit fimfi ega pragu näha. See on päriselt wöimata I ütlesin mina. Ilma wõõra abita, ja. Aga ütleme, et Teie sõber laseb Teile see nööri aknast maha, mis ma süül nurgas näen ja seob teise otsa selle suure konksu külge, mis seina sees on. Kui Teie niisugune inimene  olete, kellel suur tahtmise jõud on, siis ei takista ka puujalg Teid nööri mööda ÜIsS ronimast. Tagasi lasete end selsamal musil, kuna Teie abiline nööri jälle tagasi üles tõmbab ja sedasama teed jälle tagasi läheb, kuida ta tuli. Muu seas, rääkis ta nööri silmitsedes edasi, näen ma, et puujalaga mees, ehk ta küll nööri mööda ütes oskab ronida, fiiSgi madrus ci ole. Ta peopesa nahad ei ole paksud. Ma näen läbi suurendamise klaasi nööri tülgcS mere märgid, otsa pool kõige rohkem; sellest selgub, et meie sõber on end liig ruttu nööri mööda maha lasknud  ja oma käenahad nööri vastu ära Kõnmud- See kõik on ju wäga hää, ütlesin ma; oga mul on arusaamata, kuidas saladuslik abiline siia sai! Ja, ja, abiline! kordas HolmeS mõtcl« des. Seesama ongi huwitaw. Sellepärast on ka see asi iseäraline. Meie kriminal ajaloos on see weel koguni uudis, ehk küll sarnafid juhtumisi Indias on ette tulnud ja kui ma ei eksi, Senegambias. Kuidas ta siia sai? küsisin ma. Uks oli kinni; akna juurde ta ei pääSnud. Kas ehk wahest läbi kamina? Kamina auk on liig kitsas, wastas Holmes. Ma tulin esiti ka selle mõtte püüle. Aga kuida wiisi siis ometi? Teie ei taha minu seadusi endale juhiks wötta, ütles ta pääd kangutades- Kui mitu korda ei ole ma Teile ütelnud, et kõige püält on tarwis see kõrwale jätta, mis päris wõimata on ja see, mis järele jääb, nii wõimata, kui ta ka näitab olema, peab tingimata õige olema. Meie teame, et kurjategija siia uksest ei ole tulnud, ka mitte läbi akna, ega läbi kamina  Meie teame, et ta tuppa ennast kuhugile  üra peita ei wõinud, sett et siin niisugust  kohta ei ole- Mil wiifil wõis ta siis tuppa pääseda? Läbi lae augu! hüüdsin ma. No, muidugi. Wotke nüüd latern ja waatame selle ruumi järele, kust Bartolomäus  waranduse leidis. Ta pani trepi augu alla, hakkas mõlemate  kätega lae laudadest kinni ja hüppaS pööningule. Siis heitis ta kõhuli, wõttiS laterna oma kätte ja näitis mulle tuld, kuni mina ka üles ronisin. Meie olime nüüd ühes lae pääl olewaS ruumis, mis 10 jalga pitk ja k jalga lai oli. Põrand oli laudadest ja talade wahel oli õhuke krohwi kord, nii et pidi ühe tala päält teise pääle astuma. Lagi läks ülewelt  kitsamaks; nagu näha, oli see wäli» mise katuse seespoolne wooder. Mööblid ei olnud selles ruumis ühtegi ja põrand oli aastate jooksul sinna kogunud tolmu korraga  kaetud. Waadake siia, ütles HolmeS wiltu seina pääle näidates. Siin on wäike uks, mis wäljapoole katusele wiib; kui ma ta lahti teen, siis näete lampis katuse. Seda teed on nummer esimene tulnud. Kas meie wahest ta jälgi ei leia. Ta pani laterna põrandale ja ma nägin ta näol uut imestust. Ma waatafin temaga seltsis põrandale ja weri jäi mu soontes seisma- Igal pool oliwad paljajala jäljed näha, aga need oliwad poole wähemad, kui harilikud inimese jäljed- HolmeS, sosistasin mina, siin on laps käinud. Tubaka wabrik IMGussew, Riias, «ast«»r ZBSZ) j kes aastas (sada tuhat) puuda tubakat «valmistab, sooivitab oma löigM Mmi >,Lkeul", mis kauni lõhna ja kõrge häüduse poolest kõigist teistest «võistluse wabriku .saadustest üle^käib. ! Palutakse scda tubakat provwi d a, et tema häiidust tunda.