kätte Tartu saata. Kui mõnele korjajale enesele saatmine raskust teeb, siis palume korjandust nende kätte lahkesti ära anda, nimelt: Tartuö: »PoSti:n " talitus, K. E. Sööti raamatuk, Lellep. Nurk ja komp. kaupl. Wõrus: kaupmees J. MöttuS. Walgas: P. Eineri rohukauplus. Riias: G. Kihu. „Jmanta" seltsi ökonom. Tormas: kooliõpetaja A. Kaat. Pölwas: apteeker R. Bergmann. Nuustakul: kaupmees K. Treiel. Wiljandis: A. Tõllasepa raamatükaupl. Abjas: postmeister Joh. Wolt. Pärnus: H. Laane trükikoda. Kure saares: adwokat K. Palk. Põltsamaal: Wenn. Jürmannide kaupl. Tapal: apteeker Fr. Eglon. Paides: kaupmees M. Koik. BaltiSkis: postmeister G. Wiedas. Kilingi-Nömmes: kaupm. H. Kase. Sindis: K. Kirschbaum. Tallinnas: „Eesti Postim." talitus. Rakmeres: kaupmees Aug. Koop. Narmas: J. Speek. Peterburgis: kooliöp. J. Riomar, Ofitsersk. nr. 54. K Leopas, Newski proSp. 80 Moskwas: Martin Kapsta, Sadowniki  nr. 9. Näitemüügi toimekonna poolt saadetakse Eesti teatri- ja kontfertimaiast ligemate päewade seeS päewapiltlik üleswöte ülewal nimetatud isikute  kätte Väljapanemiseks, et auulikud annete korjajad ja muud, keda asi huwitab, enesele ehitust  ette kujutada wöikfiwad. Näitemüügi korjamise aeg kestab weel ainult mõni nädal, kuna K. detsembril lõppema piab. Sellepärast siis, auulikud kaastegelased  korjajad  ja kingituste Valmistajad, ärkage weel Viimsele  tegewuse hoole et meie näitemüügi (17. ja 18. detsembril s. a. Tartu Bürgermusse ruumides)  toime Võiksime panna, mille sarnast Tartus  weel mitte nähtud pole ja mis meie ühishoone  ehituseks summa kokku toob. mis tunnistust annab, et meie rahwas elada tahab. üles, lahked kaastegelased ja sõbrad, üles! EeSti teatri ja kontsertimaia ehitajad Mis tahetakse õieti? Teame meel wäga selgeid sündmvfi ja mäletame  nende maiku, kui tänawu kewade märtsi kuul telefoni traat siit ja säält, kolmandast ja neljandast jne. möisadest teateid Wiljandi kreispolitsei  kantseleisse kandis: „ Moonakad mässavad,  andke abi!" Kreisiülem oli sarnaste teadustajate  käes nagu gummi pall laste käes, sõitis  ühest mõisast teise, aga mäSsu ei leidnud kusagilt; ees leidis igal pool üksi rahulist, waikist,  töökat ja poolnälginud rahwast. Kreisiülemalt  nõuti sõjaväge, mässu mahasurumiseks ja hää korra jalale seadmiseks. Kreisiülem ei leidnud  seda tarwis olevat, sest rahu oli iseenesestki igal pool valitsemas ja ei lubanud rahva auu kaitsedes, vähematki söjajõuudu maale sisse tuua. Sellega taheti rahwast „ tonti" maalida, teda valjema walwuse alla suruda, aga nende katsed ei läinud korda, rahvas jäi rahulilikult oma töö juurde. Warfi hakati kõrgemale poole mõju avaldama,  kuS ka söjajõuudu maale tuua lubati, aga nõudjate eneste kulul. Toodi efite kasakad, aga et need liiga kallid pidada olid. wahetadi neid jalaväe waStu ümber ja kui need ka veel mõjuda  ei jõudnud, ega rahwast mässule ajada ei suutnud, nende ülespidajatel siiski liiga palju maksma läksiwad, katsusid nad aSja pääse nii palju mõjuda, et ka meie rahuline Liiwi - EeSti jaoskond valjema walwuse alla sai heidetud ja walitsuse poolt sõjawägi Wiljandisse sai saadetud, > kellel muud teha ei ole olnud, kui üks ainus kord järwe ääres lõbusate suwitajatega standali teha, mille järele suvitajad võimumeeste poolt kül kohtu alla anti, kohtu poolt aga ometi õigeks  mõistetud saiwad, kuna ohwitserile jalamaid „pikad jalad" tehti ja teda Tallinnasse  teenima saadeti, kus 16. oktobril koletut tehti. Meie rahwast ei jõutud aga siiski mitte mässule ajada. Selle waheaja sees otsitl rahwa üleskihutamiseks uus abinöuu ja Wiljandi sakste poolt asutadi Wiljandisse „taitfewägi," mis rahwa poolt kõige valjemalt  hukka mõisteti. Selle tööpiir määrati ka maal abi anda kuni 25 wersta ümber linna, aga uus on see kaitsewägi teinud? Lihtsalt mitte muud midagi, kui rahwa paale halba warju heitnud, keda kui „töpraid" malgaga piaks walitsetama. Tarw.stus ja Tänassilmas tapeti  mõrtsukate käte läbi mehed ära, kaitsewägi ei näinud sellest undki; Wöidu-Oiul wöitles metsahärra  Polei pika sügise öö otsa mõrtsukate salgaga,  Wiljandi kaitsewägi ei liigutanud tema päästmiseks jänese wiisil körwagi. M>ks ei läinud  ta hädalistele appi? Esimestel ei olnud sõjariistu, need taperi ära, wiimsel oli. ja see kaitses ennast ise. Ka seegi tegewus ei jõudnud rahwast weel mitte üles kihutada ja siis otsiti rahwa üles kihutamiseks  weel terawam abinöuu üles, igasse mõisasse viidi mitu püssi ja jagati neid moonakate,  nende esiotsa kõige suuremateks mässajateks  tembeldatud meeste kätte wälja. Mõtelgu ja otsustagu nüüd lugeja ise, kas asutatakse siin mässajatest enestele wägi, wõi tahetakse nende kaudu waikist talurahwaft mässule  kihutada? Talu rahwas ei lasknud ennast sellega weelgi üles kihutada, jäi waikseks ja rahulikuks nagu ennegi Üles kihutada lasksid endid üksi talupoja seisusest linna elanikud, kelledel wähemut tui mingit  warandust kaitseda ei olegi, waid paljalt peost suhu elawad, ja need hakkasiwad kaitsewäge asutama,  mitte ligimise armastuse, waid inetu anu otsimise parast ja niipea kui need oma kaitsewäge hakkasiwad organiseerima, niipea hakkasiwad ka ülemal pool jutud liikuma: „Waljem walitsus üksi tuntakse nõrk olewat, tarwis terwe Liiwi- Eesti jaoskond „s öj a seaduse" alla panna. Kas ehk hakkab teie ettewöttel sakslaste kaua igatsetud  katse teoks minema? Mõtelge ise. Meie arwates ei ole meil kaitsewäge mitte tarwis; tarwis on meil ainult sõjariistade kandmise  luba, et iga põllumees wöiks ise, igal juhtumisel  oma warandust kaitseda za argu nöutagu  mitte püssi luba eest 1 rbl. 50 kop, sest iga hing on riigile tõesti rohkem wäärt kui 1 rbl. 60 kop. Püssi ehk püsside kandmise luba olgu igale prii, aga mitte maksu eest, sest rahaga ei saa elu enam tagasi oSta. Isiku kohta tunnistuse nõudmine, püssi kandmise  asjus, on wäga kohane, ja seda tunnistust wöiksiwad üksi vallavalitsused anda, kes oma rahwaft läbi ja läbi tunnevad, aga mitte politsei kordnikud, kelledel rahwaS tundmata on, ja üksi neid tunnevad, kes neid hästi joodawad. Tahetakse hääd korda jalale seada, siis käidagu  selle järele, aga argu rahwast mitte sõjaseadusega  hirmutatagu, sest näljane ei karda surma. Aga mis tahate teie? Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Wenemaa. Pats, pime udu warjab Wenemaa tulewikku.  mille warjult ähwardaw mürin kuuldub ja tule keeled Vilksatavad. Päale põnevate käärimiste Poolamaal. Wladiwoslokis, Mandshurias jne. läksid viimastel  päiwil SewaStopolis õige tõsised segadused  lahti, kuS nähtavast? mere. kui ka maa wäeteenijad teataval mõõdul endid rahvaga on ühendanud, ülemad ohvitserid vangi võtnud  ja aurulaeva Rumeniasse saatnud, et sääl olevaid „Potjomkin'i" mehi kodu tuua, Wenemaa vabaduse võitlusest osa võtma. Peterburgis  on Sewastopoli sündmused rasket, põrutavat mõju avaldanud. Kuidas aga luod praegu SewaStopolis seisavad, on teadmata, sest 15. skp. õhtu kellu kuuest saadik on üle- Wenemaaline telegrahwi streik käimas,  millele, kuulu järele, ka posti-streik järgnema saab. Niiviisi on täitsa saladuse katte all, mis .pühal" Wenemaal praegu siin ehk sääl sünnib... Ka Peterburgis näivad tugevad parteid nii ütelda elu ja surma pääle üksteisega võitlema.  Kes võidab?... Paale semstwo- ja linnategelaste kongressi asub Moskvas ka talupoegade kongress. Üks viimase kongressi liikmetest kuulutas ette, et kevadel üleüldine tulekahju üle Wenemaa lõõmama  saada, muidugi on siin mäSsutuld mõeldud .Birsh. Wed." arvab aga, et see weel mirte kõik ei ole. „Meie ei tohi unustada," ütleb lehr, „et pääle põllulise küsimuse, mis enam mingit edasilükkamist ei kannata, meie politikalise kruuse meie rewolutsionlise liikumise  kaasas majanduSline kriisis täib, mille järeldusi  praegu weel sugugi ette näha ei ole. Wenemaa laenuusaldus on ära hävitatud, väljamaa  rahaturg, mille juurest meie rahapolitik juba aastakümnete jooksul tugi otsima ja leidma oli harjunud, on ennast Wenemaast täitsa ära pööranud. Wene rahwusline varandus väheneb.  Wene raha kurssi langemise tõttu, kiirelt.  Esimene samm sellest seisukorrast pääsemiseks  võib ainult selles seista, kui valitsus semstwo- ja linnade tegelaste kongressi projekti esimest punkti täide saadab, see on: seaduseandlisel  teel kõiki Politikaliste vabaduste aluseid maksma vaneb, mis 17. Ok,. manifestis ainult lubatud said, see on, et meil kindlad seadused praegu maksvate ajutiste seadluste ja iseäraliste  määruste asemel maksma pandud saaksiwad."  Wene lehe ilusa plaani täidesaatmiseks lähab aga aega tarwis. Kuid mis sünnib seni ajani? Poolamaa kindralkuberner Skalon on Warssawisse sõitnud. Wäljamaa lehed teatavad,  et selle järeldusel värsi Poolamaa päalt sõjaseadus ärakaotatud saada. Ka võetavat neil päiwil mitme liikmeline Poola rahwa saatekond  Tsarskoje-Seloos Keisri jutule. Prantsusemaa. President Lubee andis vabariigi partei päämeestele teada, et ta mingil tingimisel ennast  enam teist korda presidendiks valida ei lase. Lubee lahkub tuleva aaSta 18. veebruaril  Elisee paleest ja sõidab kohe Montelimari,  kus tema anuks pidusöök toime pannakse. President on ka seletanud, et ta ennast senati liikmeks valida ei lase. Clemenceau elumajas ongi fiis juba koosolek ära peetud, kus eelseisva presidendi walimise üle aru peeti. Leou BourgemS  näib presidendi valimisel, nagu arwata on, kõige rohkem hääli saama. Türgimaa. Türgi waStuse toon suurriikide nõudmise päale Matedonia raha-kontrolli sisseseadmise aSjuS sünnitas Konstantinopoli diplomatia ringkondades  rõhuwat mõju, iseäranis see koht, tuS tahendadi, et rahwaS, suurriikide päälesurumisel, üle Säritatud wõib saada ja et Türgi Valitsus järelduste eest wahematki waStutust oma pääle ei Võta. See kõlab juba nagu ähwarduS. 1905. S a k a l a K 86. 683