Walitsusele saadetawaid palweid paljude allkirjadega arwab rahwahariduse minister seadusewastaliseks, nagu järgmine lugu näitab. Aprilli-kuus läkitati Kamenets- Podolskist rahwahariduse-ministeriumile telegrahwi  teel palme, et kohaliku gümnasiumi direktor, kes teise kohta seati, sinna paigale jäetaks. Telegrammile alla oliwad kirjutanud  Podolia abikuberner, kontrolhoowi juhataja, mitu ringkonnakohtu liiget ja teist isikut. Selle palme kokkuseadmise ja saatmise  on ministerium seadusewastaliseks tunnistanud. Siiamaani pole aga nim. isikud meel mitte Vastutamisele mõstud. „Russt- Wjedom." tähendawad, et niisugune palumisewiis paljude allkirjadega rahmal sagedasti ainumaks nõuuks on, oma soowisid ülemusele ilmutada, ja et sisemiste asjade ministerium selles asjas hoopis teisel seisuxaigal  seisab, nagu see paljudest seesugustest palwekirjadest selguda, mis wiimane ministerium  wastu on wõtnud. Wene mask raha walmistati senini ikka wäljamaa wabrikutes, iseäranis Belgias  ja Jnglisemaal. Katsete järele on aga nähtud, et oma maa wabrikud niisama hästi seda tööd wõiwad teha, ning selle tagajärjel on Valitsus, nagu „St. Pet. Zeit." teatab, kohe ühele päälinna wabrikule  suurema summa waskraha walmistada andnud. Hariduse-miniSterium tahtmat, nagu „Nowosti" kuulewad, tulema aasta algusest  hulka alamaid ja kesk tehnika õpeasutusi  awama hakata, Pääle selle mõeldawat  suuremates külades, kus mabrikud on, ehk kus kodust käsitööd suuremal mõõdul ma lmistatakse, alamaid tehnika- ja käsitöökoolisid  asutada. Wene wäljarändajate arw kaswab aasta aastalt- 1900, aastal sõitis Bremenist  ja Hamburist 66,835 wäljarändajat Wenemaalt wälja, s. o. 17,000 rohkem kui 1899- aastal. Umbes 50,000 läks Amerikasse ja 15,000 Inglise asumaadele. Wene wäljarändajate hulgas on palju juulisid.  Vallakirjutajate olukorra muutmisest. „NusSk. Wed." teate tahetawat küla- sa mallakirjutajate  seisust põhjalikult parandada ja isikuid, kes paremat haridust ja amctitaliiuscS eriõpetust on saanud, ametisse seada. Wcnemaa üleüldine mesilasiepidajate kongress  peetakse tänawn sügisel Peterburis ära. Nagu ajalehed teatawad, olla kongressist osawõtjaid  õige rohkel armul loota. Senini olla juba üle saja soowija ennast üles andnud, ning enam kui 20 mesilastepidajat on soowisid awaldanud kongressil ettepanekuid teha. Rohkesti kõnet sünnitab Peterburis praegu, nagu ajalehed kirjutawad, keeruline rahakadumise asi. Riigipangal on iseäraline wanker, millega ta rahasummasid posti pääle iveab. Maalriga ligi sõidawad kutsar, üks panga ametnik ja teener. Wankri rahakasti uks pandakse pangas pitseriga kinni. Selle mankriga saadeti ka möödaläinud laupäcwal, 13. skp. hulk pakkisid, kus õige suur summa raha oli, posti-taiitusesse. Kui panga ametnik aga posti-kwiitungisi wastu wõttis, nägi ta, et ühe rahapaki kohta, milles 50,000 rbl. pidi olema, kwiitungi ei olnud. Järclwaatamisel selgus, et se! päewal sarnast pakki postile üleüldse ei ole wastu wõetud. Kuhu rahapakk jäänud, seda ei ole senini selgeks teha jõutud. Raha kadumisest saadeti igale poole telegrammid; Warssawi poole minew kiirrong peeti teel kinni ja otsiti läbi, kuid midagi kahtlast ei ole leitud. Asi annab politseile rohkesti tööd, ning rahwale kõne ainet. Soomemaalt. Kingitus. Neiu Hanna Aström Oulust on Torneo juures olema Tälforsi  mõisa 45,000 marga eest ära ostnud ja tema rahwaülikoolile Peräpohjalas kinkinud. Tarwiliste hoonete ehitamine wõetawat wõimalikult warsti ette, nii et kool 1902. aasta sügisel oma õpetusega alata mõib. Minister teeb, kui tal aega on, wana wiisi põllutööd, söödab laudas loomi j- n- e. Tema poeg käib ühes teiste töölistega wäljal  ja saab ühes nendega laupäewiti oma palga kätte- Ministri piirimehed imeStawad,  et ta oma eluwiisi muutnud ei ole, tema wastab aga, et ta talupoeg on ja ka edaspidi lihtsa talupoja wiisi elada tahab, kui tal mitte ministri töösid teha ei ole. Toomingas tänawu teist korda korda õitsenud.  Tallinna Saksa leht „Rev. Z." teatab, et lehe toimetusesse neil põimil lopsakas toominga õiesalk toodud. Piirita ligidal olla toomingas tänawuse palama sume mõjul uuesti õitsema läinud. Aurulaewa ühendus Siberi ja Amerika wcchel. Nagu „Amurskaja Gaseta" teatab, jõudsiwad wäljamaa rahamehed, amerikalased  ja üks prantslane, Wladiwostokki, et Siberi raudtee ehituse järele aurulaewade ühendust Siberi ja Amerika (nimelt San- Francisko) wahel elule kutsuda. Selle eesmärgiga ehitatakse kaks aurulaewa 2 l), ()(><> tonni suuruses. Naljaks. Esimene mõte. Jutukene on lootsikusõidul  wette kukkunud, aga õnnelikult jälle wälja tõmmatud. Kui ta ära kuiwatatud ja ilusasti woodisse oli pandud, ütleb ta paludes emale: Mamma, ega mul nüüd ci ole tarwis ennast homme hommiku pesta lasta?" . Ajakohane. Nööwel (kes reisijat rööwib,  oma seltsimehele): Anna kord Röntgeni-kiirte  aparaat siia, Hans mina ei leia tema raha üles." PSäasi. „Anna, meie kihlus peab aga saladuseks jääma!" „Aga mis kasu mul sest siis on?" Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Üleüldist waimustust  äratab Prantsusemaal ametlik sõnum, et Wene Keiser ja Keisrinna wabariigi presidenti Loubet'i kutsel suurtele sojamäeharjutustele,  mis Reims'i linna juures ära peetakse, külalisteks ja päältwaatajatekS  reisida. Prantsuse walitsus on Türgi sultaniga nii ägedas tülis, et Prantsuse saadik Konstantinopolis, herra ConstanS, mõne päewa eest iga diplomaatilise ühenduse Türgi walitsusega ära lõpetas ja Konstantinopolist wist ära reisib, kui sultan järele ei anna. Prantsusemaal on türklastelt wanu sõjawölgasid  nõuda; nagu tuttaw, ei armasta sultan niisuguseid wõlgasid ära õiendada. Päälegi püüdis sultan ühe Prantsuse aktsiaseltsi  omandust, kes Konstantinopolis laewaehitust  ja laewallöösid toimetab, Türgi walitsuse alla kiskuda, mille wastu Prantsuse  saadik protesteerides wälja astus ning sultanilt seltsi õigusi tagasi nõudis. Sõda ei arwata sellest tülist just mitte tõuswat, kui ka diplomaatlik ühendus lõpnud on ja Prantsuse saadik wahest ära reisib. Wist saadab prantslane ühe wõi paar söjalaewa ähwarduseks Türgi wetesse, sultan annab järele ja riid ongi otsas. Sultan olla märku andnudgi, et ta asju poole aasta jooksul loodab mõlema poole rahulolemiseks korraldada wõiwat. Pikka õhusõitu tahtwat Prantsuse õhusõitja de Vaux sbe-Woo) ette wõtta. Nagu kuulub, olla ta Keiserlikule Wene maadeteaduse seltsile teate saatnud, et ta ligemal ajal öhuteed Parisist Peterburisse tahtwat purjetada. Ja kui aga jälle mõni „äpard»s" ci tule, nagu seda neil meestel nii tihti juhtub ... Nootsimaalt. Auuhmnad Andree otsimiseks.  Kui Andree oma hädaohtlikku õhusõitu  põhja nabale 1893. aastal algas, määras  ta oma tagasitulemise kõige hilisemaks tähtajaks 1901. aaSta juulikuu. See tähtaeg on nüüd mööda. Juba ammu on lootus tema tagasitulemise pääle kadunud. Aga kas siis tõesti tarwis on wiimast lootust selle rõõmusõnumi kohta kaotada, et Andree kord weel koju ilmub? Et selle kohta otsusele  jõuda, otsitakse suure hoolega Andree jälgi, et tema kadumise üle selgust saada. Rootsi walitsus on neile mitmed auuhinnad määranud, kes Andree õhulaewaft mõne jätise leiab: iga kirjaümbriku ehk boje eest maksetakse umbes 500 rbl. lcidift ja iga muu asja eest umbes 100 rbl. Leiupalga lubamine jääb kuni 1905 aastani makswaks.  Kõik asjad, mida leidma juhutakse, tulewad Stokholmi maadeteaduse seltsi kätte saata. Amerikast. Weealune tuli. Kaks Amerika teadusemeest,  Burrick sa Francis Hall, wõtsiwad omale ühe walguStuse pääle patendi, mida nad esimeseks tarwitatawaks weealuseks tuleks nimetawad. Ühendatud  riikide walitsus katsus selle leiduse Brooklinis  läbi; pääle selle tarwitati seda tuld Kalisornia  rannal kalapüügi juures, ja selle mõju kalade juurdemeelitamise pääle olla nõnda imestamise  wääriline suur olnud, et arwatakse, nagu saaks see suurtel meredel kalapüügi wiisi täiesti ümber muutma. Üks suurel wiistl kalapüüdja on juba neli 75 jala pikkust paati ehitusele andnud,  milledest iga üksikul neli mitme tuhande küünla jõulist lampi pääl olema saab. Pääle selle tõendatakse meel, et sinikad walgusekiired, mida elektri lambid annawad, pimestawalt kalade pääle mõjuwat ja neid uimastawad; selle kohta tuleb aga weel teaduslist tõendust ära oodata. Lõuna-Ahwrika sõjast. Buuride wõitude pääle waadates, pole sugugi ime, et Jnglisemaa jällegi lisawäge  Lõuna-Ahwrikasse hakkab saatma, olgu küll, et Kitchener alles hiljuti teatas, ta hakata Lõuna-Ahwrikast juba mehi koju tagasi saatma, neid ei olla sääl nii palju enam tarwis. Mõne päewa eest läks üks weolacw  2000 uue soldatiga Jnglisemaalt Ahwrika poole teele. Walitsus peab päälegi kodust mehi kokku kutsuma, sest et asumaad lisawäge enam ci anna. Seesugune sõnum tuleb nimelt Australiast. Inglise walitsuS  on hiljuti Australia pääministrit palunud,  säälscteS asumaades teada anda, et soldatid, kes löuna-Ahwrikasse soowiwad minna, prii teekonna saamad ja et laew „Britannie" neid ootab. Australia päämiuister  kostnud, et tema soldatite muretsemiseks  Lõuna-Ahwrika sõja jaoks enam midagi ei soowiwat teha. President Krügeri ümbrusest kuulub, et söjawäljalt neil päiwil jälle wäga häid sõnumid tulnud. Terwe maa Pretoriast põhja pool olla buuride käes. Söjawäljalt toob „W. tel. s." järgmised  märskemad traadisõnumid: Uniongedahli  juures oli 20. (7.) aug. lahing, kus inglastest 4 meest surma, 11 haawatud  ja 4 mangi saiwad. Kapilinnast teatatakse: Buurid tungiwad ühte lugu lõuna poole. Sutzgorni linn on hädaohus.— Kitchener teatab: Delarey ilmutas käsukirja, M 34 Sa a r la n e, 1901