Tallinnast. 31- jnlil kell 4 pl- läks purjupaatide  omanik Jaan Pesmann oma lk. aastase poja Johannese, 15. aastase poja Richardi ja 7 aastase poja Haraldiga, kahe 11. aastase poisikese Jüri Pajusi ja Eduard  Zibulskiga ja Krauspe supelusmaja wahi Karl Meringiga merele. Pool werSta päästejaamast läks paat ümber ja PeSmanni kolm poega ja Karl Mering uppusiwad ära, kuna teist korda läks üra päästa. Sala trükikoja ülesleidmisest teatawad  lehed: 29. julil kell 4 pärast lõunat läks Eestimaa sandarmide külem, polkownik  M., ühes Tallinna politseimeistriga sandarmide saatel Tondile, mis linna ligidal  on, piirasiwad sääl maja nr. 22 sisse. Majas leidfiwad nemad 3 isikut, kelle käed trükimustast wärSkelt määritud oliwod, Ülemal pööningul leiti heinte alla peidetult  suurem hulk trükimusta ja 5000 eks. proklamatsionide jaoks malmis lõigatud paberit. Muidu aga ci olnud majaS midagi enam leida- Siis mindi aeds, kus mehekõrgune  pajumets kaswis. See piirati ümber ja otsimine algaS. Pajude seest leiti hulk kirjatähti ja kirjakast, wärwirullid  trükkimise tarwis, malmis ladu ja hulk malmis trükitud proklamatsionisid, mis 5. aug. „Pamjat Asowi" mässajate hukkamise  aastapäcwakS oliwad määratud. 5 korda otsiti põõsastik läbi ja 5 tunni pärast oli juba terme koorem mitmesugust kraami kokku korjatud. Arwatawasti oli see Wene sotsialdemokratia partei Tallinna komitee juures olema jõjawäe organisatfioni trükikoda.  Kõik wiis kinniwõetud isikut on eestlased. Proklama.fionide wolmistamine oli üsna lihtne. Nii pea kui malmis ladu raami sisse oli pandud, määriti trütimust  klaasruudu pääle ja säält wärwi waltsiga ladu pääle. Selle järele pandi siis malmis lõigatud .paber ladu pääle, rulliti kalewiga üle tõmmatud waltsiga üle ja eksemplar iendlehte oligi malmis. Moodi halpuse wastu astus üks noormees üleminewal nädalal Soome raudteel  algupäraliselt üles. Ta tuli wagunisse, kus kolm meesterahwast ja hulk õrnemat sugu istus- Nendest äratas üks oma iseäralise  ülikonnaga kõikide tähelepanemist: tema kleit oli sesta päält neljanurka wälja lõigatud, nii et kael ja selg täitsa paljaks jäiwad, eest oli rind nitsama sügawalt paljas ja ülemise suure wäljalõike all oli jaki sees meel üks ruudu sarnane auk, mis waataja silmaringi hästi laiendas. Ka käed oliwad õladeni paljad. Noormees waatas ja waatas ülikonda, mis nii suurtest  aukudest oli tehtud, korraga hüppas ta pingile püsti, tõmbas kuue ja mesti seljast, wõttis maniski kaelast ja kiskus omal käewarred ning rinna paljaks. Wagums  istujad naesterahwad saiwad pahaseks ja hakkasiwad protesteerima, noormees aga ütles: „Ma pole ennast meel kaugeltgi mi paljaks teinud, kui mõni kaasreisija naesterahwas, mikspärast teie selle wastn ei protesteeri? Mikspärast temal õigus on ennast alasti näidata, minul mitte?" See mõjuS. Sügawalt punastades tõmbas naesterahwas mantli ümber ja ruttas naesterahwa jaoskonda, mees aga pani selle järele ennast harilikult riidesse. Harjumaalt. Wäikse-Lähtru õigeusu kirikust waraStatud asjadest on muist kiriku ligidalt põllult ristikheinte alt käite saadud. Lätimaalt. Kuramaalt- Krahw Kcyscrlingk, kelle pojad, kes Saksa kadettide koolis õppifiwad ja Saksamaal raudtee õnnetusel surma saimad,  sat Saksa keisri Wilhelmi käest kaastundmuse  telegrammi. Kaugemalt riigist. Peterburist, l. aug. Järgmisele Wem-Jaapani lepingule on alla kirjutatud: 1) Mõlemad lepinguosalised kohustawad endid üksteise praeguseid maapiirifid auustama,  nõndasama ka neid õiguseid ja kohuseid,  mis neil Hiinamaaga tebtud lepingute põhjal on; 2) mõlemad lepinguosalised tunnistawad, el Hiina keisririigi maa iseseisew  ja puutumata on ja et kõigil rahwastel  Hiinas ühesugune kauplemise õigus on, ja kohustawad endid praegust Hiinamaa  seisukorda kõikide rahuliste abinõuudega  alal hoidma. Kroonu-raha wedamisekS on Wenemaa,  nagu „Pet. LiSt." teatab, matjamaalt 10 elektrimotori tellinud. Nendel motoridel  olewat nii paksud seinad, et ükSgi kuul neid purustada ei jõua. Ka olewat neil kuulipildujad ühes suure kuulide tagawaraga  kaasas. Kaardimängu waStu raudteel tahab raudteede walitsus käredaid abinõuusid tarwitusele wõtta. Konduktoritele on kaik antud hoolega selle üle walwata, et reisijad  kaarti ei mängiks. Kcs keeldu ei kuule, tuleb kohtulikule waStuius le wõtta. Nartvasi. Peterburi kuberner on sisemiste  asjade ministrile Narma linnawalitsuse  palme ette pannud, 1) et Narma linn majanduSliselt Jamburgi semstwa alt wabaks saaks; 2) et iseseisew Narma kr.is ehk linnapääliku amet saaks asutatud ja et 3) pahandus ära saaks kaotatud, mis sellest tuleb, et Narma linn kahe kubermangu  ametikohtade alla käib, nimelt kohtuasjas Eestimaa alla ja walitsussises asjus Peterburi alla. Moskwas, 1. aug. Hommiku hakkas Zinkeli sitstwabrikus tulekahju. Kahju umbes  ökv.vvv. Tulekahju põhjus ei ole selgeks tehtud. „Puu tuli." Tobolski külades walitseb suur põud, kewadest saadik pole wihma nähtud- Talupojad katsuwad „oma" abinõuufi: Wiimaste hulka käib ka puu tuli. Talupojad panemad mana ratta teiwa pääle ja kihutawad seda nii kaua ümber, kuni ratas varumisest põlema hakkab. Selle tulega süüdatakse wärawates seisivad puu hunnikud põlema, loobitakse mulda pääle, et tuli leekides ei saaks põleda, ja «aimatakse  ka järele, et ta ära ei kustuks. Külasse tulijad ja külast läbi minejad suitsetakse tule suitsus üle. Talupoegade arwamise järele aitab „puu tuli" kõigi ja igasuguste hädade mastu. Permi kubermangust. Rööwli päälik. Permi kubermangus läks rööwsalkade tegewus  wäga julgeks ja suureks; nende päälikuks  oli keegi Lbow, b.S laialisi salkafi ülikawalaSti ja julgesti juhtis ja igakord muinasjutulise wäledusega parajal silmapilgul  politsei käest oSkaS pääseda. Hiljuti sai kuberner kindlaid teateid, et Lbow ühes külas wiibis, ja sõitis ise suure soldatite ja politseiametnikkude salgaga sinna rõõwlipäälikut  kinni matma. UmbeS lv werSta külast sai ta ühe manaldase, sõbralise ja hääsüdomlise näoga talupojaga kokku, keda ta palus enesele külasse teed näidata, mis see ka tegi. Külas leiti rõöwlipesa tühi wat ja tunnistajana tagajärjeiaks jäänud maja läbiotsimise üle kirjutas seesama teejuht  alla. Pärast tuli ilmfiks, et teejuht ise otfitaw rööwlipäälik Lbsw oligi, aga keegi külas ei julgenud teda üles anda. Ufast. Mitme küla baschkirid tuliwad RoSsolowski mõisasse, ajasiwad rentniku ähwarduStega minema ja hakkasiwad wilja niitma. MaapäSlik katsus neid tagasi hoida, aga asjata, oma eestwedaja märguandmise püäle hakkasiwad nad strashnikudele koguni tuld andma, kes wastu lasksiwad, kuS juures 5 baschkiri haawatud ja 1 surma sai, 12 inimest wõeti kinni. Uus abinvuu riisujate wastu. „D. Okr." teatab järgmisest juhtumisest, mis Harbinis ette tuli. Wene-Hiina panka tuli peenes Europa riides jaapanlane. Midagi kaasas olewa tõlgi käest küsides, hakkas jaapanlane riidest lahti wõtma. Ta wõttis päälmised riided, särgi ja kõik, mis oli, maha ning jäi Aadama ülikonnas seisma. Keha ümber jäi tal weel üksi lai wöö. Selle kallal nokitsedes wõttis ta wöö seest suure paki paberiraha wälja, luges tarwiliss summa ära, pani need lähedal seiSwa tooli pääle ja hakkas niisama  rahuliselt nagu lahti teheSgi raha wöö sisse mässima, sidus wöö keha ümber, pani särgi ja muud riided kõige külmema rahuga selga. Ümberolejate seas walitseS suur imestus. Keegi hiinlane tegi jaapanlasele  tähenduse, mis see aga kõrwadest mööva laskis. Jaapanlane õiendas pangas  rahaasjad ära ja läks rahuliselt minema. Wäljamaalt. Inglise kuningas käis neil päiwil Saksamaal, kus ta Saksa keisriga koos oli. Belfastis, 1. aug. Sõjawägi ja politsei on sest linnaosast, kus segadused oliwad, ära kutsutud- Õhtu käisiwad -vaimulikud  mehed ja parlamendiliikmed uulitsaid mööda ja palusiwad rahwaft rahu pidada. lirimaa riigisekretäri abiline pidas kohalikkude  ametnikkude ja lööliste juhatajatega  nõuu. Belfastis, 3. aug. Streik on lõpetatud.  Gttewõtjad wõtfiwad uus tarifi waStu. Kasablaukas, 3. aug. 400 hispanlast tulased  Marakeshisi ja 1.00 europlast Maradorisi. Meile on järgmine kiri «maldamiseks saadetud  : Auustatud „Saarlase" toimetus! Teie imestate oma lehe 33. numbris, miks mina 15. jutil ärapeetud kontserdi illi täielise aruande ajalehtedes awatdasin, kuna paljude minu kontsertide sissetulekute üle mingisugust aruannet ei olla awaldatud ja paljudel teadmata olla, kuS raha on jäänud. Teie arwamise järge tahtnud  mina selle aruandega näidata, et kuulutused „Saarlajes" rohkem maksarvad, kui „HääleS." See olla „Hääle" HSäkS reklame tegemine. Selle pääle teatan mina järgmist: Kõik endised häätegewa otstarbega kontserdid, kus mina tegew olnud, said teiste isikute poolt toime pandud.  Mina olen nendes ennegi programmi ettekandja  wõi kontserdi juhataja olnud, aga mitte kulude ja tulude eest wastutaja. WaStutaja on alati see isik, kelle ettewõte kontsert on ja kes selleks politseist luba palub. See isik on kohustatud,  kui tarwis, politseile aruannet ettenäitama ehk seda ajalehtedes awaldama. Kui siis mõne kontserdi üle ajalehtedes aruannet ei ole olnud, siis ei ole see mitte minu süü. Ka ei ole nende kontsertide sissetulekust mitte ühte kopikut minu kätte jäänud. Wiimase kontserdi toimepanemise juure» (15. julil) olin aga mina wastutaja. Sellepärast oli ka minu kohus kontserdi üle aruannet awaldada. Häätegewa otstarbega pidude üle aruande «maldamist  pean mina tingimata iarwilikuks. Ainult sel teel saamad ka pidust osawõtjad näha, kudas nende poolt häätegewaks otstarbeks annetatud rahaga ümber käiakse. Lemmad nad, et mitte küllalt kokkuhoidlikult raha on -väljaantud, siis 39 Saarlane, 1907