Oma protesti kongressi vastu avaldas Watikan seega, et la omad raamatu- ja vanawara-kozud  kiuni hoidis. Watikani ametlik ajaleht teatas, et paawst lvgrmata hulga telegrammisid olla saanud, mtS .saatanltse wabamõtiejatc-longresst"  vaSiu protesteerinud. Leht püüdis ujllittudele selgeks teha, et kongress vabamüürlaste  mõju all on seisnud. Selle vastu seletastvak Prantsuse rahvuslased,  et terve kongress muud ei ole, kui protestanlaste lõõ, kes temaga katoliku usku hävitada püüdnud, et oma usku asemele seada. Nii juhib rahvuslaste leht .Patrie" tähelepanemist selle pääle, et kongressi auuliige  Berlhelot proteStautlane on ja et hugenotid  ja kalvinistid üleüldse kõige vihasemad kiriklaste vastased olla. Katoliku usu zumalateenistust  olla sagedasti .'lsttatud, aga protestantlaste  ja juutide palvemajasse ei olla Veel ülsgt wabamötlejate-salk tunginud. Wabamõttejalt  püüdmine olla selle asemele, mida nad preestriwaimukS kutsuvat, Lutheri vaimu seada. liri küsimus on jällegi pätvulorrm, luna meetzli asutatud liri paranduste ühtsus, kelle eestvõtjad lord Dunraven ja teised mõisnikud on, homerule pehmendatud kujul on ette pannud/ Homerule on Inglise parlamendis juba mitu korda harutada olnud. ILBS. aasta algusel pani vabameelne päSmimsrer G adstone  alamkojale kats seaduseplaani ette. Esimene neist lubas lirimaale omavalitsust tse-oma parlamendi ja miniSteriumtga. Teine lubas liri talupoegadele rtigiabi, millega nad enestele maid omandada wö tstwad. Ettepanekud  lätsivad uit kaugele, et oja Gladstoae sõpru neid toetada et tahtnud. Parajusmeelsed,  nagu Divonjhtre her,sog, Gojhen ja Fijher, ja vabameelsed nagu Chamberlain, vlvad Gladstonest lahku, ja tukutqfiwad vanameelsete abiga homerule-ettepaneku läbi (26. mail vana kal. zärel). Gladstoae saatis parlamendi laiale, aga uued valimised andsivad  vastastele enamust, nii et Gladstoae lahkuma pidi. WalimiStel, mis 1882. aasta suvel ära peeti, jaiwad vabameelsed ja iirlased uueSti enamuse. Walitud oliwad 27» Gladstose sõpra. Sl iirlast, 269 vanameelset ja 4ö vabameelset, kes vanameelsetega ühendust oliva temud. Gladstoue, tes süüd neljandat korda valltjufe etteotsa astus, pani homerule uuesti ette. lirimaa pidi ise oma parlamendi saama, ülemkoja ja alamkoja, niisamuti ka ise oma ministeriumi. Mõlemate asupaigaks pidi lirimaa pääliau Dublin olema. Nende alla käima ptdtvad tõik lirimaa asjad, pääle välimiste, maa- ja mereväe aSjade, mida liri rahvasaadikud Inglise rahvasaadikutega  üheskoos Inglise parlamendis pidiwad harutama. Ettepaneku vastu wvtdeldt nii ägedalt, et harutamine alamkojas enam kui pool aastat teSti». Alles 1893. aasta 20. aug. (vana kalendri järel) võttis alamkoda seaduseplaani lõpulikult vastu. Aga ülemkoda  lükkas ettepaneku sellest hoolimata, et valitsus teda taoiada ähvardas, tagasi. Homerule  poolt oliwad süül ainult 41 hääli, kuna teised 419 kõik vastu olivad. ülemkoja  otsusest hoolimata jäi Gladstoae ametisse edasi, ja lm 1894. aasta algusel haigus vanameest enam tööd teha ei laitnud, andis ta mluiSlertumi juhatuse ära Nosib»H kätte, kes maad ülemkoja vastuseismisest hoolimata «aluses. Aga ülemkoda kaotada ja homerule»  makSma panna ei võtnud to, sellepärast et ta enamus sagedasti suurem et otuud, kat ainult 20 häält, ja sedagi koos hoida raske oli. Kui ISSS. aastal uued valimised ette võeti, saiwlld vanameelsed jäät juure enamuse,  ja iirlased et võtnud nüüd omavalitsuse saamise pääle enam mõteldagi. 1898. aasta algusel pant nende juhataja homerule uuesti ette, aia see oli paljas meeleavaldus; isegi vabameelsed et andnud oma häält ta poolt. El iirlasi lepitada, andsivad vanameelsed lirimaale (1898. aastal) ««samasuguse koha- Ulu omavalt,>ust, nagu jee Inglise- ja Sh otimaal  juba olemas oli. lirimaa sai nüüd krahvkonna- ja distritn-aõnulogu, nulle Ui med üleüldise hääleõiguse põhjal vaittt. Kohalikkude  asjade ajamiseks salvad siis mõisnikkude tõrval la talupojad ja teised kehvemad inimesed  õiguse. Aga kui vanameelsed looisiwad, et nad iirlast seega rahustada suudavad, sits elfistvad  nemad. lirlased selelasiwad avalikult, et nemad boendega ühel nöuul on, kes oma vabadust Jnglijemaa vastu kaitsevad, ja maal läks rahutus nii juurel», et waUtsus ijeäsa- Used jladused Pidi maksma panema. Hall iirlaSts juhatajaid pandi nüüd vangi, jg koosolekn-õlgust kitsendati nii, cl temast enam nii hästi km midagi järele ei jäänud. Aga see sumbutaS uksi mässuliste mõtete avaldusi, ilma et sie rahu tuua oleks suutnud. Wanameelsete enamu», mis enne väga suur olnud, on viimasel ajal koost lagunema hakanud, Chamberlaini kihutujelöõ kaitsetollide hääls on mehed, kes vali,just seni toetanud, laiale kihutanud: suur oja vanameelseid on ühes vabameelsetega kaitsetollide vastu. Sellepärast on arusaadav, kui vanameelsed  nüüd iirlastega ära leppida püüavad. Läinud aaStal satwad nad seaduse, mis liri talupoegadele maade ostmist kergendab. See seadus on tähijaS, ja isegi liri saadikud selelasiwad,  et ta suurt sammu edasipoole tähendab.  Nemad oliwad nüüd valmis, valitsusega  sõjaritstade-rahu tegemr, aga päris rahu lahlsivad nad vana viisi alles si>S teha, kui WaUtsus «eile täieliku omavalitsuse annab. Oja walitsuse-sõpru on nüüd niikaugele läinus et nad iirlastele midagi parlamendi taolist tahavad anda. Hiljuti asutatud vanameelne  ,3 li paranduste. ühisut' seisab selle poolt, et J rimaale ise oma maaväe» antaks. Nii palju omavalitsust nagu Glatü( stone, ei taha ta iirlastele lubada, oga natuke järele andma on tema Valmis. Nemad loodavad,  et iirlased sellega esiotsa lepivad ja Vanameelsete poole löövad, mi et neil lähematel  valimistel midagi tarvis karta ei ole. lirlased on ka tõepoolest ettepanekut rõõmuga tervitanud. Wanameelscd nii ütlevad nad on tunnistanud, et liri omavalitsuse püüded pöhjenhatud on. See, mis nemad nüüd ette panevad, on esimene samm omavalitsuse teel, ja see aeg ei wõi enam kauget olla, kus lirimaa täieliku omavalitsuse  saab. Wene riigist. Aaug««aU MM. Peterburist. Peterburi telegrahwi-büroo  teabe. Põhja-Amerika  Ähisriikide presidendi Roos«r>elti ettepaneku  puhul ei või mitte tähendamata jätta, et niisuguse konverentsi kokkukutsumise mõte kõige suuremat imestust äratab. Nüüd, k«S sõjategevus oma kõigekõrgema tipuni on jõudnud, ei või ühistest humaniliStest (mimefe-armaStuSlistest)  püüetest juttugi olla. Iseäranis mitte-ajakohased on nemad just sits, kus ajalehed nii paljudest juhustest on kõnelenud, kus jaapanlased rahvastevahelise õiguse ja rahvaste-läbikäimise aluSpõhjuSte määrusi maksvaks ei ole tunnistanud. Kui sõda lõpetatud on, saab Wenemaa kõige Päält üleskutse HSä meelega! vastu võtma, millel eesmärgiks on sõjakoledusi kahandada ja kõikide kohta kohustaval» maksvaid seadust  anda. Wenemaa on juba 1899. a. oma rahupüüetest tõigeparemat tunnistust andnud, ja mitte Wenemaa et ole nüüd rahu rikkunud. Keisri Majesteet on, nagu eilane Wenemaa telegrahwi-talituse ielegramm teatab, sisemiste asjade ministri kõixealamlise ettepaneku  pääle sisemiste asjade ministri uõuukogu liikmele s. ». Morosowile luba andnud, sisemiste asjade ministri asemel seni paberitele alla kirjutada, kuni ministrile abi nimetatakse. Hariduseministerkindr. l« it». GlasoN wõtwet, nagu .Birsh. Wed." kuulevad, selle kuu lõpul S õpekonnas  revideertmise- reisi ette, nimelt Riia, Wilna, Warssavi, Odessa ja Hrrkowi õpekondadeS.  Linna 200'aastase j u b ileu  mi puhul oli duma otsuseks teinud, linna päätirikut ehitada. Et see ehitus  aga kSigrvähemalt üks miljon rubla maksma tuleks ja linna rahaline seisukord nii suurt summa välja ai ida ei luba, siis on otsustatud, kiriku ehitamist nii kauaks edasi lükata, knni linna rahaasjad paranevad. Ktnnipandud ajalehe uuesti ilmuma hakkamine. Sisemiste asjade minister vt, nagu päälinna lehtedest näha, Wene ajalehele ,W oS - hobile", mis selle msta 24. aprillil kinni pandi, luba andnud uuesti ilmuma hakata. Kttsulinnast. Siinne Eesti Häätegew Selts pani laup. 18. skp. piduõhtu toime. LöbuStus-tS oliwad laulud ja näitemäng »Maie mõte-. Laulu km ka etendusega võis rahul olla p näitemängu väljawalimije kohia võib aga ütelda, et see ilma lüki sisu Pääle vaatamata on toimeta ud —on ja meil Eesti keeles paremaid saadaval. —puu. H«kovist. T a gawvraväel i» i e perekondadele abi andmine. H,r-kowi  kukermangu-sewpwo eesistuja sõidab, nagu „No«. Wr." leaiab, lähemal ajal isiklikult  semstvo palvega Peterburisse, milles kroonu käest tagavarawäetiste perekondade toetamiseks 1.600,000 rubla laenu palutakse. Odessast. Kõige kõrgem tänuavaldus  on, nagu amMkult teatatakse, Odessa lisnaplältkule Nndhardtile ojaks saanud  hää korra eest, mis ltnnaS Keisri Majesteedi  säälvttbimise puhul valitses. Kso««maaU Helsingist. Soome tdörahwa-erao  n koosolekul on nüüd otsustatud, et kmaapäeva-walimiStest osa võtta tuleb, ja nimelt  selle erakonnaga ühenduses, kes maapäeva-waltmiste  jaoks üleüldist hääleõigust nõuab. (See oleks sits Noor-Soomä erakond.) Wähemus  soovis täielist valimistest eemale jäämist. ' Mthtttst. Kevadel teki W-ltsa vallavolikogu  otsuseks miniSteeriumi-kooli asutada ja selleks kroonu poolt abiraha paluda. Laotis et palve tähelepanemist leiab, pakuti ehituselõõ  välja (umbes 1500 r. eest,) meister algas ehitust ja lõõ läks jõudsasti edasi, kuid tuli teatas, et kroonu poolt sel kaStal abiraha ei anta. St vallas vahe maksumaksjaid hingesid on, siis tehti I meistriga uus laup. Ennem pidi maja kahekordne saama, nüüd saab ühekordne, ja jääb vistist selleks aastaks vallakooli tarvitada. ' Tulevikus tahetavat siuna Majasse kaheklatstlist  kihelkonnakooli sisse seada, mis küll väga soovitav oleks, sisi! siit kihelkonnast käid umbeS paarkümmend last kaugemal kihelkonnakoolides,  mis laste vanematele mitte vähe tüli ei tee j tui kool oma käe jala juures, siis tõuseb koolilaste arv muidugi suuremaks, ka saaksivad siis vaesemad, ! kellele leivakoti panemine kaugele võimata, oma lapsi rohkem koolitada. im. Gaarsutaalt Karjast. Rahva Waimltseelu seisukord. Meie noorepõlve kaSwatus-kohad, koolid, ei ole kaugeltgi veel eeskujulikus stisukorraS. Puudust  ülsiiult üles lugeda, wiitS pikale; terav silm leiab mõndagi, kuhu parandusi tarvis läheks. Noorel-rahwal puuduvad kõlblikud  l õ b u d, ja waimui-ülendavad ojawiiüd.  Rätt-mäsgnd ja kontserdid, mis seda viga püüavad vähendada, ei ole rahvalikuks  jõudnud saada. Osa võtavad neist enam üksikud, kui rahwaS. Raamatud jaajalehedei ole »«l küllalt rahva sekka teed leidnud. Pääte tuttavamate vaimulikkude  raamatute ja põlise kirjanduselise toode kalendri leiame vähe muud vaimutoitu  talu laualt, olgu siis eht mõni.Unenägude  seletaja", ehk .Armastuse laulik", mis nooresoo vaba aega pegwad lõbustama. Kirjanduse puuduse vabanduseks on mitu põhjust.  Meie wähe-arvuline hää kirjandus on nagu seitsme luku taga, kuna arwurikkad, alamat  järku kirjandufelised Looded rahval palju rohkem kättesaadaval on. Talumees, kes ilma teadmata, kas ainult huvitava päällirja järele, ehk muidu.HSä õnne pääle" midagi kirjandusest ostab, saab harva hää raamatu, ühe halva raamatu ostmisest on juba küllalt, et ostja kahtlust kirjanduse vastu äratada 5 ta ei kuluta.tühja-palja" raamatu eest enam raha. Ka on osalt kitsas majanduscline  seisukord selles süüdi, sest igal kopikal on üks ja seesama keskpunkt, mille ümber ta niikaua veereb, kuut ta viimaks alla kulub, ja see on rent. See raha-auk- on kuristiku  sarnaue, mis ilmaSgi täis ei saa. Ajalehtede  tõe üle on kahtlema hakatud, ja sagedasti  on sellega teise külge kraavi mindud, nii et ajalehte sagedasti rahva käest raha välja norimiseks kokku sepitsetud valeks peet ise. See rahva otsus on vali ja vale, aga ehk on selleks ka pisut asja autud. Mõni kurdab Januseni.magusaid juttusid," teine Jakobsoni vaimnstawaid kõnesid taga. .Kus valgust, sääl varju", Ütleb tark vanasõna, nii peab meil ka häid külgesid olema. Rahva armastus laulu vastu tekkis meil ammu juba elule. Nii on üks laulukoor juba ligi kolmkümmend  aastat jõudnud ennast alal hoida. Paari teist on veel hiljemal ajal juurde tulnud.  Ajalehtede lugejate arv on viimastel aastatel kasvanud. Et odavamalt kätte saada, tellitakse üks leht kahe ehk kolme pääle kokku, Pääle selle veel need, kes teises peres käivad  lehe uudtfid kuulamas ja seda siis kodus  ümber jutustavad. Mõnigi värske mõistusega  talumees peab praeguse sõja käiku selgesti meeles j laevad ja lahingud on tal nimepidi teada. Hääd raamatud, kui «eed siia teed leiavad, käivad sagedasti mitme kümne lugeja käest läbi. Sl rahvas kirjandusega rohkes» tuttavaks saaks, selleks oleks mõjuvam  abiuõuu rahvaliku raamatu-kozu ja lugemise-toa  asutamine, luS ilma hinnata ehk vähese maksu sest võimalik oleks, ainult häid ajalehti ja raamatuid lugeda. —aa— Karuse Watla mõisa kõrtsi juures IS. skp. ärapeetud laada pääle oli eohkeSie veiseid ja lambaid toodud, kuid ostjaid polnud  ollagi, nõnda et enamasti kõik loomad koju tagasi viidi. Ka muud kauplemist oli väga vähe märgata, pääle alkoholi, millega  tublisti äri aeti. Ehk lup kroonu-witnapoodisid  lähemal ei ole, kui IS—2) versta jaga, sitigi olivad mitmed sajad pudelid rahva käeS käimas. Tagajärjeks olivad noasõda  ja protokollid. KSmtmid Tallimmst 4 halastajat õde on,T«at." järele Punase Risti halastajate õdede kuratortumt Eestimaa komitee poolt neil päi» ii jälle sõjaväljale  saadetud. 18. esi te leti neid täiendava  salgaga Keiserlikule Kõrgusele Maria Pawlownale, kelle haigeravitsejate - osakonna juurde nad saadeti. Õdede nimed on: Eine», Linpur, MetStag ja Masjova. KstzMKuö jSmmrtt. Kun st laulja neiuMa » ia Mieler läheb meie kuulmist mööda Berlini kuulsa laulukunsiniku proua Etelka Gerstss- Gardini juhatusel edasi töötama, kuna tema oma õppimist Dresdeni konservatortumi juures on lõpetanud. Etelka S-rster-Gardini, kellel isiklikult kuulsust ja ühtlast kuulsad õpilased  Theres«  B.hr j. t. on, ei võta naljalt kedagi oma juhatuse alla; üksi kõige paremate annetega  lauljad pääsevad tema õpilaste hulka. Seda rõõmustavam on nüüd kuulda, et Maria Mieler lohe vastu ja isegi õpeabiraha pääle võib loota see tunnistab  tema anderikkusest. Ei neiu Mieler B>rli»iS töötamise suurtest  kuludest üle saab, selle eest tuleb üht muusikaarmastajat perekonda Ssksa ringkonnast  tänado, kes noorele kunstnikule edasipüüdmise  varaliselt tänuwäärilikul viisil abiks on. Evau.-Lutheruse usu kir kuöpetaja W. Jukom kirjutab ,St. Pet. Z g." järele Harblwst kiudralkonsiStoriumile, et Keisrinna  Majesteet rikkalikult Uusi TeStamentisid anuetauud on, mis sõjaväljal  eestlastele, lätlastele ja sakslastele Nälja tuleb jagada. Paberirahad e pääl olevate aoSta-arwude kohta seletab riigipanga valitsus, et need arvud mitte seda aastat ei tähenda, mil nad tehtud, või käima pandud, nagu mõnel pool eksiliselt arvatud. Waid see see nummer tähendab aastat, mil felle paberiraha eeskuju (muster) Kõigekõrgemalt on kinnitatud. Nii kaasavad kõik 100 ja SOO rublalisel) rahad 1898 aaSta nummert, kõik 2S ja 50 roblalised 1899 oaStanumrit jne. .Wenemaa  palub  järgmist seletust awaldada: Päälinnast wäljaspool olewates kohtades on kuulujutud laiale laotatud, et tema telegrammid kahejuguied  on: 1) agentide pooli. keS kindlaid, sisu tõsiduse poolest läbikatsuiud teateid saawad. ja 2) teiste isikute pooli, kes mitte küllalt kindlaid teateid ei saada. Neil kuulujuttudel puudub üga aluS. Riigist saab tel.-ialituS, pääle ametlikkude, mida sellekohastest walitsuse-hallikatest saadakse, teated oma kaastööliste käest, kellel tunnistused on ja keS kubcrmangu-ülemusele  teada on. Niisuguseid kaastöölisi oli riiglS Id. septembriks 1904 777. Tel.-tal. agendid wastajm  õigeaegsuse eest ja saab niisama neile, ülema Trükiwalitsuse  ülema ringkirja põhjal 14. auguSlist 1902 nr. 7<)öl. kohaliku walitsuse abi osaks.  Wäljainaait  saab tel.-taliiuS teateid järgmiste ageulnnde käest: Molff Berlür, Ha»a4 Paris, Reuter Lou- ASsociated-Presse New-Dork, ja teistelt agmturidelt,  keS temaga PäAe selle saab tel.-talii. wäljamaali oma sõnumisaatja poolt. Kõik telegrammid lsenftcritakse selleks nimetatud  isikute poolt. Kollegia-assesor A- Urbanawttsch. RülltU uul. nr. 2v, Toimetusele tulnud kirjad. Tagawarawäelise kiri. Peterburis, IS. sept. ISO4. Et meil, keda Oaduvast 8. augustil vastu võeti, täna Peterburist lahkumine on, siis tulen veel kõiki sugulasi ja tuttavaid jumalaga jätma. Iseäranis kurvastab mind see, et mehi sõjaväljale kodumaalt ilma palveta saadetakse ja omalt maalt väljarändajate sõjameeste eest kodumaa kiriku uksed kinni hoitakse j selle üle ei kaeba mina üksi, vaid lõik eestlased, kes Ouduwast tulivad. Kurvastusega astusime  omast tuttavast kirikust mõõda, kus uksed lutus oliwad, ega meile ei avatud. Siin on meid ometi kogudusesse vastu võetud ja nüüd ei raatsita meile, lahkujatele sõjameestele, siit Viimast korda jumalasõna kuulutada. Miks oldakse jumalasõna kuulutamisega kidsid? I ÄuStaw Moor. Telegrammid Wenemaa talituselt. Hommiku toimetusesse jõudnud.' Awdratsleitnant Saharowi letegramm  WSästaaSite 20. septemvrU 1904. 19. septembri koidu ajal katsus üks Jaapani eskadron kaks korda kasakate wahisalkade liinist Huanhuandjani ja Fõndjani ümbruskonnas läbi tungida. Mõlemad katsed ei läinud korda ja, selle järel kui meile kaks sotnjat toetuseks tulnud,  aeti Jaapani eskadron laiali. 19. septembri keskpäeva ajal wõtsiwad  Jaapani eelwäe-osad, jõuu poolest kuni üks pataljon kahe wõi kolme eskadroniga  suured, uuesti pääletungimise ühe kasakate wahikaitse-polgu terwel eelrinnal  ette. Tulewahetamine kestis kuni õhtuni. Kasakatele appi saatis kindral Mishtshenko  toetuswäge. Õhtuks oli wastane igalpool tagasi löödud ja taganes tervel väerinnal Sjaliuhentsõ (?) poole, kuna meie ratsavägi teda taga ajas. Sotniku Tolswhini maakuulajate-salk varitses Kushutsõ lähedal vastase maakuulajate  salka, kusjuures üks Jaapani ohvitser surma sai. Jaapanlaste poolt mahajäetud kohtadel leidsiwad meie kasakad  palju äravisatud padrunist, laskemoona,  terwisehoiu-kraami ja mõne surmatud  hobuse. Meie pool on haavatud kaks ohvitseri  ja kaks kasakat. 19. septembril võttis wastane, jõuu poolest kuni poolteist pataljoni ühes ühe eskadroniga suur, pääletungimise kolmes salkkonnas meie wahikaitsewäe vastu Huni jõe ja raudtee vahel ette. Õhtuks oli see pääletungimine seisma pandud, kui toetuseks üks rood kohale oli tulnud. Meie pool sai üks kasak surma ja üks haavata. Tshautai ümbruses, Huni jõe Paremal  kaldal, ajas meie maakuulajate salk 19. septembril kaks vastase lähedale-jõudnud  maakuulajate salka laiali, kusjuures kolm Jaapani dragunit vangi võeti. Meie maakuulajate salk, kes 19. septembril  Ljaptshenist idapoole välja saadeti, leidis Dawangouhani kitsastee hunhuside salga käes olevat, kes umbes 200 meest tugev oli, ja keda Jaapani ohvitserid juhatasiwak, Tulewahetamisel, mis sellele maakuulamisele järgnes, sai üks kasak surma. ' ' Mukdenis, 20. sept. (3. okt.)  (Reuter.)  Wiiburi polk sai Ljaojani võitluse eest 97 auumärki. Jaapanlased avaldavad Mukdenist  läänepool tegevust. Nemad tarvitavad  hunhusisid vabalt maakuulajateks. Hunhusid  on vahvad mehed. Siin paigaß on Wene ratsawäge kaunis palju, hobuste seisukord  on suurepäraline, teed on Mäd, Jdapool põrkasiwad eelväed mitu korda kokku. Tshtfns. 20. sept. (3. okt.) (Revter.) Hiinlased, kes 18. sept. Port-Arturist lahkunud,  jutustavad, et surm, mis Wene shrapnellid  ja kuulipildujad jaapanlaste ridades sünniiasiwad, hirmus olnud. Kingu küljed on ära muljutud ja katki kistud kehajagudega kaetud. Ühes jooksukraawis matstwad hiinlased  300 jaapanlast ja 200 venelast maha. Weewärk on jaapanlaste käes, aga kind-' lusel on veel teisi hallikaid, mis siis ära võtta saadakse, kui linn langeb. Igapäev tapetakse 50 eeslit ära. Munad maksavad 50 kop. tükk. SHanghais, 20. sept. <3. okt.)  (Reuter.)  Sõnum, nagu oleks ristleja „Bajan" Port-Arturist välja sõitnud ja Shanghaisse jõudnud, on põhjendamata. Modulini kitsasteel sadas kolm päeva lund ja praegu külmetab. Fokios, 21. sept. (Reuter.) Taga- Varawäes teenimise aega pikendati aasta Päält 14V? aasta Pääle. Nõndaviisi saak tegevale (sõjaväele ssiZik meest juurde. Nõndaviisi tõuseb sõjaväe üleüldine arv üle miljoni. Gjautses, 20. sept. (8. okt.) (Reuter.) Inglaste eelwäesalk on õnnelikult Tiibetist Indiasse jõudnud. Pääsalk jõuab vististi täna üle kitsastee. Tagasiminek on inglastel väga raske. Ilm oli väga külm. Inimesi ei ole mitte surma saanud. Lepingule, mis LhaSsas tehti, ei ole Hiina asemik mitte alla kirjutanud. Pekingist et ole temale seks mitte voli antud. TauriseS, 20. sept. Kolera laguneb linnas laiale. Auujärjepärija ja keisri kodakond  sõitsivad Sra. Inglise saadik jõudis Teherauist siia. Gibrsitaris, 21. sept. (4. okt.) (Reuter.) .Smolensk" sõitis läänepoole minema.  Sosias, 20. sept. (S. okt.) (Eras ) Kolm päeva tagasi halkosiwad Rumenia piirtvahtd  Dobritfi juures valgema piirivuhtidele tuld andma, üks Bulgaria soldat sai surma, kolm haavata. Adenis. 20, sept. (S. okt.) (Reuter.) Mulla hävitas Ogadest Sra. «00 elanikku sai surma. XjhisuS, 20. sept. (8. okt.) (Reuter.) Avaldatakse täiendavaid teateid tormijooksu kohta S. septembril. Pääletungimise algas tuleandmisega, mis kõikide ««seisupaikade ja vitme sisemise kindlustuse poole pöördud oli. Tuli kindlustuse pääle, mis hallikat kaitses, oli kole. Öösel S. septembri muudeti veevärk ja kindlustus rusude huntkukS. Kindlustuse kaitsjad tagauefiwad öö kaitsel kahjuta pää-ssisupaikadele.  Kell 4 hommiku algas jaapanlaste tormijookSmine kõrgelt mäelt. Iga katse järele, mis nurja läks, algasi vad nad uuesti pääletungimist.  Jaapanlaste agarus seisupaika ära Võtta, ulatas hullusest. Kui leitnant Podgurskt  pääletusgtma hakkas, olivad jaapanlased  sunnitud taganema, kusjuures üks pataljon  ära hävitati. Laskekraavtdest tungiti teine Jaapani väesalk välja. Jaapanlased katsustvad kakskorda seisupaitafid uuesti kätte saada, kuid katsed lätsivad nurja. Tsktos,2o. sept. (Berlini kaudu)  Päämiuister  Katsura pidas kõne ja ütles, et sõda veel kaua kestma saab. Jaapani rahvas peab mõjuvamaid tagajärgesid nõudma ja sellekohaseid ohvrid tooma. Minister loodad, et hoolsa kokkuhoidmise teel sisemises valitsuses  temal korda läheb, ilma suurte rahaliste ohwrideta läbi saada. ToZios, 20. sept. (Reuter). Jaapaui panga direktor pidas teiste pankade direktoritega  nöuu, mille järele kolmandat sisemist viieprotsendilist  sõjakae»» S 0 miljoni jest suuruses  teha otsustati. Ses laes saad käesoleval aastal viimane olema. Nagasakis, 20. sept. (Reuter) Port Arturist väljatungimise ajal jäi 400 jaapanlasest  ainult üks alamohvitser ja 12 soldatit elusse. Jaapanlaste maaalune Lee Port Arturi  lindluSte alla sai 11. sept. valmis. Jaapanlased tarvitasivad teda juba, aga LagosM et ole veel teada. (LSuus-asal toimetusesse jsnsnnd ) Parifil, 21. sept. Kueopatkiui pääkorteris  on teateid saadud, et Sjaofõr ja Gjantshao,  kohad, mis Dalini kitsastes üle valitsevad,  12,000 jaapanlase poolt on ära võetud.  Kurski pääwäed viibivad vanjapusa juures. Nodsu vägi seisab Jaslat juures, mis tugevasti kindlustatut on. Oku on oma väega raudteeliinist lääne-pool.  Kuropatkin  on tarvilikuks arvanud Hamalint mägedeharjast  läbiviivaid kiisasteefib kindlustada, mis kaudu Teltst kaitsekohtadele, saadakse seks korraks, kui tema pääjõududega Teltntsse taganema peaks. Pekingis, 21. sept. (Reuter.) Hiina rahva kestet oleva liikumise kohta on uusi teateid saadud, mis rahastavat laadi on. Inglise saatkond arvab, et kartuseks põhjust ei ole. Seesama vaatekoht on kr Prantsuse misjoni piiskopil, kes Hiina tingimistega tuttav  on. Madridis, 21. sept. - (Woiss) Madsibist  saadi lähemaid teateid eesseisva Prantsuse-HtSpania  lepingu kohia Maro'o ahjus. Lepingu sisu hoitakse salaja. Mõne aja eest tõi paawst Pius X. uudise, mis kõikide katoliklaste tähelepanemist äratas. Paawst ott tiriku-laulud ou paawStt tähelepanemist leidnud ja ts püüab nüüd Grcgoriani kiriku muusikat elustada. Gt seda eesmärki kätte saada, tarwitab paawst täteSti uut abiuõuu. mõtte laialilaotamise abinõuu pääle juhitud ja paawst andis grammofonide ühisuse hooleks, täielist Gregooma  toori ja Sikstini kloostri koori tarwitada audis. Üleskirjutused tehti RoomaS akisia-llhisuse Grammofoni  iehnikuSte poolt ja õnnestasiwad ütitorcdaStk. Paawsti sekretär kardinal Mcrrt°bei»Wal saatis Grammofoni  ühisusele tema Pühaduse tänukirja. kuSjnureS pääle tähendas. ligi Iseäralises ringkirjas soowitas paawst kõikidele katotiku ühisustele grammosoni Gregoricmt kirikulaulude  üleskirjutamiseks iarwltada. Ei wõi mitte nende edasijõudmiste pSSIe, mis grammofon wiimasel ajal on teinud, tähelepanemist juhtimata jätta, mille abil wõimalU on sarnasele eesmärgile jõuda. 1. Õhu kõige alam soojus öösel: 2. Õhu kõige kõrgem soojuS eila: -f-1Z.2 213 WaStutaw toimetajani» g «äljsandja (larrcl. jun. J. Tõnisson. Ilmateade Õhtu Homm. Launa Mealk-sli ilmajaamast kell S kell 7 kell l 22. jcptcmbril 1S94. eita lina tina mõõtja (merepinna!). ' . . 7K2,9 75S,7 754,9 S.6 8 4 >I2,S Tuule siht ja kurni LI? 2 ,Z,.4 USV.S Õhu wõrdline miskuS..... 8Lv/g 92»/» Sb«/« Pilwetus 2 10 10