Helme laadaplatsil. Osamõtmine oli kaunis rohke, (mis osalt küll ilusast ilmast tuli), sest umbes 90 looma oli kokku toodud ja nähti nende seas hästi häid piimalehmi, kelledest mitmed ka tubli hinna eest ära müüdi (kuni 80 rbl. tükk). Sotsieteedi poolt jagas Lõwe mõisapidaja von Anrep 75 rbl. auuhindadeks, kuna seltsi poolt määratud auühinnamõistjad niisama palju seltsi rahast selleks otstarbeks jagasiwad. Nõnda tuli, ei mitmed loomad kahekordselt auuhindasid saiwad. Sisse tuli umbes 65 rbl., nii et seltsil mõni kümmend rbl. juurde on maksta. * Tulast. Krahw Leo Tolstoi kirjutab praegu uut romaani, mis ju malmis saamas on. Romaan kannab päälkirja „Hadshi- Mura t." Tegewusekoht on Kaukasus. Kaubandus ja majandus. G Järvamaalt. Rukki lõikus algas tänawu Järwa- ja Wirumaal 12. ja 14. augustil, mõnes kohas ka 19. augustil. Rukki kasiv on kehw, harwa keskmine. See tuleb sest, et Järwaja  Wirumaal sügan) talw rukki ära kaotas, kuna Harju- ja Läänemaal lumi õhem oli ja ennemini ära läks. Suiwiljad on enamasti hääd, kuna nad mõnes kohas wesise sawimaa, pääl waewased on. Rukki seemne puudus oli mõnelgi mehel, nii et rukki seemne puudast mõni Järwamaa mõisnik 1 rubla 30 ja 150 kop. wõttis. Heina on meel palju teha. Mõnes kohas on heinamaad mee all, et mõni mees pole koormat heina teha saanud. Ka neid kohti on, kust ilma parwe abita toast wäljagi ei pääse. Näituseks on Järwamaal Einmanni mõisa järel Alupere külas üks talukoht nii wee sees, et ilma parwe abita ju 2 kuud sugugi wälja ei saa. Kursi järw nimetatud Alupere küla all täidab mett ühtelugu pääle. -ii- Wiljandist. Rukki hinnad on siin tõusnud,  mõni nädal tagasi maksti jahu puudast 75—80 kop. praegu makstakse 100—105 kop. puud. Wististi läheb weel mõni päew enne mööda, kui uudset saab, kuid hinna alanemist loota ei ole, sest wana tagawara on lõpul. Wihmad ja nulud ilmad mõjuwad ka mujal. Ennem wõis Wiljandi turul wöi naela 20—22 kop. eest saada, nüüd makstakse ju 25—27 kop. Külmaga ei kaswa heina, kariloomadel wähe söömist, ühtlasi mõjub külm ka piima-anni kohta märksasti. Ka aiawilja hinnad on siin praegu hääd. -? Wana-Tänastlmast. Mõne aja eest hakkas siin pool kegi K. kunstsõnnikut walmistama, mis wäetisolluste poolest rikkam pidada olema, kui linnast ostetaw põllurammu. Kas see tõesti nii on, seda ma ütelda ei tea, aga tema oma põllu pää! näikse wili õige kena olewat; iseäranis  paks ja lopsakas oli ristikhein. Nüüd juhtus temale aga õnnetus: ta oli kogemata mee anuma, milles salpetrit sulatas, õue pääle lahti jätnud ja ise ära läinud. Ilma mingisugust  paha aimamata lasknud karjane metsast tulles neli lehma õus pääle ja läinud ise tuppa. Lehmad aga kustutanud oma jänu lahti jäetud anumast ja kui nad uuesti metsa aetud, kärwanud nad sääl kõik ära. Kahju suurus  ligi paarsada rubla. * Ufast. Ühe leiduse saatus. Samara- Slatousti raudtee ääres elab üks talurahwa seisusest pottsepp, nimega Rodin. Tema leidis koost ära wõetawa ahju üles, mis mähe küttenõuu  tarwitab ja mida igas majas ilma pottsepata  üles seada ja jälle koost ära wõtta saab. Ta näitas oma tööd insheneridele, kes ta aga wälja naersiwad. Rodinil oli aga õnn hulga niisuguseid ahjusid Ufa nonnikloostrisse üles seada ja tawõttis nõuuks, oma leiduse pääle patenti wõtta. Aastal 1901 kirjutas Rodin Peterburisse tehnika kontorisse, kust temale seletati, saatku ta wolitiri, ahju plaanid ja 120 rubla raha sinna, sest ilma selleta ei wöida ta mingit patenti saada. Patendi mittesaamise korral wõida ta ainult 1b rubla tagasi saada. Rodin tahtis lootust ju warna riputada, kui 1901. aasta oktobrikuul Suurwürft Konstantin Konstantinowitsh Ufasse tuli. Rodin palus Suurwürsti kirjalikult, et teda 120 rubla maksmisest wabastataks, ja nüüd hiljuti sai ta, nagu „Now. Djelo" teatab. Keisri Majesteedi  kantseleist kirja, milles Rodinile teatati, et ta oma leiduse jaoks riigipangast 150 rubla abiraha saab. Nodini rõõm oli piirita. Kirjawastused. 5343. on kgÄÄa; ükos saa.t>MBSAa 24 Zcop. - XÄ. «ost innul oli kitsas. Oleksime  länulilcuci, 'xui tulsviicus lülioms-It l!ii'Mta^sits. I(. V.-VV. kuulutus maicsÄd kako paalt 120 lcop., millosl ?sis 2O"/g miüis. tulod ar^vatÄ. M. N. (ÜÄimillis, On kõilc mnlcstuä. i!oäumÄg.lt. Uuemad sõnumid. WLeülöifeö tecTteö Tallinnast. Ee s tim aa ku b ern eri h erra A. W. Bellegarde jõudis esmaspäewa hommikul Tallinnasse tagasi. „R. B." Hõbe auurahad Anna ordu paela otsas rinnal tandunseks on kohalikkudele wangikoja ülewaatajatele A. Endele ja M. Palmile antud. „R. Ztg." -Lesti Postimees. 437 27.