Saarlane Ilmub kaks korda nadalas. igal kesknädalal M laupaetväl. Toimcms on seurefai>res, Pikas uulitsas. Kuulutuste wastllwõtUlinc kuni k«lla I pSewal Kuulutuste Vktil>rida S k., lehc ecsetsaS 20 k. AdrcSfi muutmise eest 10 kost. Tellinusehmd: kroonupostiga! aastas . . S rb. kop. Vz » . . t „ LZ „ .. . . - „ ?S „ '/- ' ! tI - '/. .. . . - . s« .. . üksik number maksab J kop. Ks 93. Kesknädalal, 16. detsembril 1969. XXV. aastakäik Laen maade parandamiseks. Selle päälkirja all „Saarlase" 90 ilmunud juhtkirja «võtsime Wevekcelseft põllutöölehest  „Talurahwa Põllupidamine". SellcS awalbatud palwekirja worm kürb aga Wenemaa olude kohta. See worm ise on järgmine: Li. Vupavaevie s 3suaöA'baiil. Löiibvaoü öaonomn. 1909 i'. 00 Anu oxoAi. npevrunni. N. eeaveaaio oömseiva U. N. voaoern R. Is. N. rxöepuin, vuvi, esio nnviia vi. oüiqeui. eoöpanin, vi. esiibcucoü vrapoeru, vi. ooaravt 00 Aouaxosnevi, nvi, 00 lillt-loniuxi. uxavo roavca na vxoall, oü- nro esasnis naine vröiiaeri. vvxmnri. Sooornorxw «'bvinoerb, vi. uumsui.  vi, OO Avevinui-, n uo c> cvui., sMnoriiaono uoaranovniii.: iiP00«II> Lv Ui. IljiNoovopvrii. VTAiili. 3SiIKVIiOÜ önououin Aari- uuui., upeerbnuaui,, ueowparnvnull  ltpöMri. na 00 n nxnvvALMö vi. ooerviinie ximsauuoü vlliue semiin vi, xasutiM 00 xxS. 00 nou., kaaovun ÜMöii, uviuiiieua nsun vi. iknsniö 00 o^ri. ua ovuooasin llpaonzi. Ij paoiorosi, o iioeaiiiL»in  us.-iioparljuiillxi- Lo oöosnkioniö nenpaknoorn sroll coMu, All lipoori.- «no orotiaeu?, sa Kpxra nMioovlo llpoekii. paöoi?, n ouira upu esno iixtiasraiorL». Eestikeelses tõlkes oleks ta umbes niisugune  : Maakorralduse ja Põllutöö Pääwalitsuse talurahwa majapidamise jaoskonnale. 1009 a. 00 k. p. N. N. kubermangud, N. N. kreisis N. N. wallas olema külarogukonna  kogu, tänasel päerval, külawanema juuresolekul,  tMSkoosoietul olles, millest 00 hääleõigustislest  peremeestest 00 oja wötfiwad, armas seda küsimust, et meie lüla tahab joo-maalohta, 00 dessät. suur, mis meie maajagude sees on, ära kuiwstada, ja pärast selle küsimuse aruta- mist tegi Ühel häälel otsuseks: Selle otsuse läbi Talurahwa majapidamise jaoskonda paluda, meile, talumeestele, ülemal tähendatud maa tulturalisele korrale rvnmiseks ja kuivatamiseks 00 rbl. 00 kop. maaparandamise laenu anda, missugune laen meie poolt 00 aasta jooksul maaparandamiSte laenude seaduste ja arwete põhjusel ära tasutakse. Selle laenu korralikku üramaksmist kindlustame meie, taluperemehed, üksteise ecst waStutujel. Nagu sellest palwekirja wormist näha, ei wõi meie viude järele sarnasel kombel mitte otsust teha. Sest Wenemaal on ka külakogukonnad,  kui walitsusekorra (admtniftratiwlisid) asutused olemas, ja mitmed niisugused lülakoguionnad  sünnitawad terwe walla. Meil seda ei ole. Sagedasti ei saa aga meil sarnast otsust  terme walla kohta mitte teha, sest et meil, Saaremaal, küll mitte seda ette ei tule, et kõi> gtl terwe walla taluperemeestel kusagil sood luiwatada oleks. Teiste laenude tegemise juures,  mis üleüldisteks ettewõteteks tarwis, wõiks ehk ka meie terwe walla täiskogu otsust teha, kuid siin mehi ühe mütsi alla wiia, on raske. SnSgi wõib ka siin teist teed leida. Seaduses (kinnitatud 19. webr. 1866.) on määratud, et ka walla liikmetest üksikud klassid, nagu maaomanikud, rentnikud, mõ'saiulased, talusulased jne. oma klassi puuduste ja kasude läbirääkimise pärast kokku wõiwad tulla. Selleks peab aga seaduse järele wallstalitaja luba olema, ja kui meie ei eksi, siis nõutakse niisugusteks  kokkutulekuteks ta talurahwa asjade kommiSsari luba. Niisuguseks koosolekuks wõikfiwad  näituseks teatama küla ehk endiste üksikute  waldade talude omanikud, kellel üleüldiselt maaparandamiseks midagi ette wötta tuleb, kokku tulla ning otsuseks teha üksteise eest waStutujel  watiyujelt maaparandamise laenu paluda. Niisugust koosolekut juhataks wallatalitaja, ja selle lovSoleku üle seatakse ka ametlik protokoll kokku. Nii saaksime siis sellest raskusest üle. Palwekirja tuleks aga ainult wähe muuta. Taluomanikud, kes Ülemal tähendamd tarbeks kokku tulla tahawad, andku selleks wai-. latalitajale palws sisse. Ei taha wallaralitaja  sarnast koosolekut mitte kokku kutsuda, siis saab talurahwa asjade kommissar niisuguse koosoleku kokkukutsumiseks igatahes sellekohast kordaseadmist tegema. Soowida jääb, et wöimalikult  rohkesti meie talumaade peremeestest ülemal tähendatud laenu saamiseks sammusid teekfiwad. On laenu tahtjaid rohkem, siis saadaks ehk walitsus kergemini oma kulul asjatundja  plaanide kokkuseadmiseks ning juhatuse andmiseks. On meil ju palju maad soode all, mis praegu peaaegu mingisugust kasu ei too, kulturalisesse seisukorda wiimise korral aga paremaks sissetulekuhallikaks põllumehele saakstwad olema. Ka oli meil patju üleülddijeid  ettewõtteid, kus odawat laenu tarwis läheb. Riigiwolikogu. Koosolek S. detsembril, Pärast kui Saratowi ülikooli rektorilt selle ülikooli awamise puhul wolikogule saadetud  termtus ette loetud, hakatakse kohaliku kohtu uuenduse eelnõu arutama. Roditshew palub wolikogu, et see usuks: rahwa seas leidub wäärilisi isikuid, kes walitud  esimeesteks kõlbawad. Jäägu wolikogu 1864 a. pöhjuSmõtetele truuks ja wiigu uuendus  selles mõttes otsani läbi. Lwow 1 (edumeelne) waStab neile, kes arwawad, et nimetatud esimees kohtuasutust ülemal  suudab hoida. Tarwis on miuisteriumi sundida seaduste alla heitma ja õigust austama. (Knduawaldused pahemal pool). Lütz (oktobrift) toetab kohtukommisjoni otsust,  nnlle järele rahukogude esimehed nimetatud peawad olema. Sest parem olgu juba rahukogudes  kohtuministri kõrwad, kui nende walitud  esimeeste eeslikõrwad, kes seadusi ei tunne. Waielujed on lõpetatud. Kaks Dianat. 93 Prantsuse llrianiku Mkjander Dumas ajawollk rowan kotmcS jaos. Eesli keelde J. Pikk ep. See oli selle jaladuslise kirja puuduw allkiri, mis la minewal kuut oli saanud. Gabrrele silmad löimad mustaks ja ta pidi ennast seina najale toetama, et mitte maha kukkuda. Tema sisemine tundmus ei olnud teda petnud l Diana, see oli Diana, tema mõrsja wõi õde, keda see halastamata WeNtworth praegu oma wõimu all kinni peab ja kellele ta omast armastusest julges rääkida. Ilma tahtmata kahmas  ta käsi mõõga järele, mida tal aga kaasas ei olnud. Sel silmapilgul astus lord Wentworth sisse. Ilma sõna lausumata wiis Gabriele teda akna juurde ja näitis taie teda süüdistama! kirja. Kuberner kahwataS, sai warsti oma enejkwalitjuse jälle kätte. Noh, mis on? küsis ta. Kas ehi mast see Teie nõrgameelse sugulase  nimi ei ole, keda Teie kohustatud olete siin kinni hoidma, mylord? ütles Gabriele. See wöib olla ; aga siis? küsis lord Wentworth  kõrgilt. Kui see nii on, mylord, fiis tunnen mina seda sugulast .... seda liig kaugelt sugulast. Ma olen teda tihti Loomes näinud. Ma olen tale wäga truualamlik, nagu iga oige prantslane  Prantsuse kuninga tütrele peab olema. Ja stis? ütles lord Wentworth. Ja fiis, «Md, nõuan mina Teilt aru, kuidas Teie niisuguse Kangiga Ümber käite ja kuidas Tcie teda ülewel peate? Aga kui mina, armuline herra, seda aru Teile mitte ei anna, nagu ma seda Prantsuse kuningale annud ei ole? Prantsuse kuningale? kordas imestanud Gabriele. Muidugi, vicomte, wastas lord Wentworth oma kõikumata rahuga. Minu arwates ei ole inglane mitte kohustatud wõõra riigi isewalitsejals  wastama, kui nende kahe riigi wahel sõda põleb. Nõnda siis, herra d'Ex maise, kui mina Teile mitte seda aru ei anna? Palun ma oma nõudmise täitmist, mylordl hüüdis Gabriele. Ja Teie, armuline herra, loodate mind muidugi ära tappa, selle mõõgaga, mida Teie minu lubaga kannate, rääkis kuberner edasi, ja mida mulle õiguS on praegu Teie käest ära wõtta? Oh, mylord, mylord, hüüdis Gabriele, käst ringutades, ma olen wõimetu l Wöimetu sel silmapilgul, kui soowikfin, et mul kümne tuhande mehe jõud oleks. Muidugi teada, see on ju Teie poole halb, rääkis lord Wentworth edasi, sest wiisakuS ja kohustus kõldawad Teis käed liuni. See oleks jn jöjawaugile ja -võlglasele kõige hõlpsam oma wõlanõudja ja waenlane ühe mõõga hoobiga kahjutaks teha ja selwiifil oma wabadus tagasi saada. Mylord, Ales Gabriele oma rahu tagasi saades, Teil ei ole see teadmata, et ma oma sõjarnstadekandja ku« aja eest tagasi Parist selle summa järele saatsin, mille üle Teie nii rahutu olete. KaS Martin Sõdija on teel haawaiud, ehk ära tapetud, Teie luba kirja pääle waatamata? Kas on see raha talt ära warastatud, mida ta tooma pidi? Seda ma ei tea. Kuid tagasi tulnud ta ei ole ja ma tulin Teilt luba paluma uuesti kedagi Parist saata, sest Teie ei usalda ausa mehe sõna, et ma ise lunastusraha järele läheksin. SiiZgi, Teie olete kord mulle see luba annud ja Teie, kui aumees, ei wõi oma sõna tagasi wötta. Muidu pean ma tunnistama, et Teie minu wabadust kardate ja ei julge muile mu mõõka tagasi anda. Ja kellele Teie seda ütleksite? küsis lord Wentworth. Mõtelge järele, et Teie kui wang ja waenlane Inglise linnas olete, kus mina otsekohene walitseja olen. Ma ütlen seda igale inimesele, mylord, kes mõtleb ja tunneb, igale ühele, kellel aus nimi ja süda on, Teie ohwitseridele, kes teadwad, mis au on, Teie teenritele, kes seda loomusunni  järele tuimemad, ja nad kõik saamad minu poolt ja Teie wastu olema, mylord. Kui Teie mulle luba ei anna siit wälja minna, ei ole Teie wäärt wahwate so.ldatite juhataja olla. Aga Teie unustate ära, armuline Herra, rääkis lord Wentworth külmalt edasi, et enne, kui Teie saate minu soldatite hulgas kindlat sõnakuulmise korda rikkuda, mul ainult tarwis on üks sõna ütelda, ainult üks tähendus teha ja Teie olete trellide taga kinni, kus Teie ai> nult müüride ees mind süüdistada wõite.