I. wrbruanl läks teine root madrust siit ära. Ühtlasi iviidi ka siit kõik Saare, maal korjatud püssid Riiga. Missugune saatus neid süül ootab, pole teada. Püssi, sid olnud 9 koormat, kokku umbes 1600 tükki- Rewolwrifi olnud umbcö 200 Vallaametnikud ei saa linnades ühes walida. Kõigekõrgema käsukirja järele 11. dets. on neil, kes kogukondlisteõ ja seisusliSteS asutustes palga eest teeniwad, õigus linnades üheS walida. Meie arwamiit  mööda pidi ka wallaametnikta, kui seisuse asutuse teenistuses seiswaid isikuid neid hulka arwatama- Nüüd on „Düna»ui  gi" teate järele sisemiste asjade imS er Lüwimaa kubernerile telegrahwi teel teatanud, et w a l l a a m e t n i k u d mitte nende hulka ei käi ja mitte linnas walida ei wõi. Nagu teada, otsustasiwad Karskuse ja Lyra seltsid ennast üheks seltsiks. Saaremaa karskuse ja muusika seltsiks ühendada. Mõnel pool on küsimist kuulda, millal see ühendamine tegelikult maksma pandaks. Sellepärast olgu tähendatud, et ametlik seltside ülendamine siis ette maetakse,  kui uus seltside seadus maksma on pandud. Praeguste kitsendamata seltside seadustega wõiks ühendamiseks ehk mõndagi takistust ülemal pool ette tulla. Et maalt kõik püssid rahwa käest Sra on korjatud, on karta, et nüüd kelmid julgeks laiemad. Oleks sellepärast tarwilik, et Lalurahwale luba antaks püssisid oma juures pidada, ja et seda luba kergemini saada möiks. Km tühjasid juttusid selle üle wälja laotati, et kroonu pankrotti jääda ja selle tõttu hoiukassades olem raha kaduma minna, siis mõtnud ka keegi mana uaeSicrahmas  hoiukassast 521 rubla -välja ja andnud ühe noore mehe kätte hoida. Nüüd on raimomauiku ja nooremehe wahel mäikens segadus tulnud : noormees ütleb, et ta raha tagasi olla andnud, rahaomanik aga tõendab,  et ta raha mitte tagasi saanud ei olla. Asi läheb kohtu alla. Kar amöisa omaniku poeg G. v. Sengbusch onstniuemal nädalal Vangistusest salogi pääle Vabastatud. Kärla kirstu msamise puhki kirjuistakse  Kirik awati 22. januaril  konsistoriumi käsu püüle Saaremaa praosti poolt. Kogudus oli rõõmus ja tänulik. Mässu, mis mõnelt poolt julgesti oli ette kuulutatud, ei olnud kõigemähemat, rahwes pidas ennast nagu ikka auusaSti ja Niõlstlilul! ülemal. Aruanded, mis asjaolvdkga sugugi ühte ci sünni, on põhjuseks  olnud, er kirik kinni pandi. Ka on jutud, et kohalik õpetaja jumalateenistuse järele üSsitamaid kõnesid pidanud, täiesti tuulest moetud. Küll on aga õpetaja tormilisel  korra! kihutajaid maintsenud ja matslikkude eest hoiatanud. Sellelesamale lehele teatatakse meel: pühapäewal 15. januaril  wõeti KurejaareS Wene kiriku ees linnakooli  õpilane madruse ülesandmisel kinni. Räägitakje, kinnnsõetu olla madrusele ütelnud,  nad n peats rahwa Püüle laskma, km küll kästakse. Kuressare posti-ülegrahwi kontoris sü läbiotsimine. Saaremaa tarwis tahta rshsakooWe inspektori herra wccl 3 ministeriumi kaali juurde ssstsds, kui abiraha antakse. Bakiwaedk «M«Md saada wslitsufe pool! 11. miljoni kahjutasu põletamiste ja taastamiste  een. Kaarmalt Wiimasel januori ja esimese!  scllekuu pmwade! käis rahsaksolide inspektor juba tcift, ja osalt kolmat puhku vms ameti ajal Kaarma koolisid Vaatamas. See kord katsuti Hübja, Aste (Elmel) ja Hakjala koolisid, siis weel Loona ministeriumi  kooli, Kaarma seminari ja kihelkonna  kooli. Nagu kohaline õp. awolikult aruannetes teatanud ja inspektori herra arwab, olla Hübja kool Kaarma wallakoolidest  kõige paremal järjel ; kõige pahem aga Elme (Aste) kool, kus wühe laH käib ja koolmeister Inglise keelt õppiha, et AmerikaSss wälja rännata. —t.—- -. Loona ministeriumi kool on ka sellel aastal 75 rbl. abiraha saanud raamatukogu  ja öpeabinõuude suurendamiseks ja koolmeistrile palga lisaks. Kiidu ja tünuwääriline  anne kroonu poolt. Kahju ainult, et teised koolid, kelle suu ka sõrmest  ei ole ja kuhu weel rohkemat abi tarwiS läheks, niisugustest annetest ilma jäätakse. Meilt nõutakse järgmise kirja täielikku «maldamist, mida ka teeme, et kõigile sõna õigust auda, ehk meie küll kirjasisuga tema kareduse tõttu Kaarmalt lõi ..Saarlane" waremim mõnikord niisuguseid sõnumid, mida lugedes tahtmatait  wanasõna „pada sõimab katelt, ühed mustad  mõlemad" meelde tuli. Uue aja maimus  käid see wanasõna natukene muudetult, ja uime!!: „Pada kiidab katetl" j. n. e. Tõenduseks  olgu sõnumid, mis -vaheldamisi kas Loona ministeriumi kooli pidust ja jõulupuu õhtusi ülemäära  kittsiwad, wõi jälle Pilla nurga tegemast taewani üiendasiwad. See oli nagu kahe armastaja omawcheiine cduuslaiiiine, mis mõnelegi ..Saarlase" lugejale juba läilaks läks. Kui «kaks sõbrad" (see on Saksa kõnekään) üksteisele  meelitusi ütelda tahawad, siis ei ole küll wist kellelgi selle waütu midagi, aga ärgu tehtagu seda awalikuS ajalehes, mille eest tugejad raha maksawad ja paremat lugemise materjali nõuda wöiwad. Pean küll Piita nurga tegcwusest tarwiiiscit  lugu, oga mis liig, on liig. ILV6. a. näikse jälle niisugust kirjast ilmuma hakkama. Palun «Saarlase" toimetust siin aegsasti  tubli paberikorw muretseda, wõi wähemalt hääd tcrawad käärid otsida, et niisuguste «armastajate"  kirjast wähemalt poote mõrra kärpida. Niisugune kiri on «Saarlase" nr. S. Piilo sõnum, kuS Tõnse külamehi ja naist nii suitsetatakse, et hoia alt. Minu arwates ei oie Tõrise meeste töö mee! sugugi nii suur, et sellest terwe ajalehe wcerg täis maalitakse. Mõne aasta eest tcgiwad Hübja küta mehed 6 perega omate niisamasuguse «asjakohase" (peab wist «otstarbekohase" olema) koolimaja, ilma mälise abita. Miks ei pea siis Tõrise mehed seda 1S perega wõi ka 10 Wcneusu  perega kõiksugu abirahadega teha. (Kuresaare murrakus „tehja" ivõima?) Aga hää, kui Naatsaretistgi  midagi hääd tulema hakkab. Piita sõnumi täienduseks olgu meel paar aS ja tikku tähendust: 1) ÖmiiSlamllepidu hakkas kell 4. ja 14. m i n., kuna kaugemalt tulnud mõörad kell S ja 43 minu !it hää tundmusega ja lustilisc meelega koolimajast lahkasiwad; 2) Nimetatud «tutherlaSte" usuõpetuse kõndivat  ci ole oma «müümisest" tänini ühtegi rahuioldawat  tunnistust omandada suutnud, selle pWle waalamata, et to Kaarma seminari haridusega on. Aga ehk tuleb see pärast. 3) Kirjasaatja hr. K. jätab kahjuks nimetamata,  kui ütlemata tahtis see' on, kai ka ~lutherlaste"  lapsed «-venelaste" koolis käiwad, kus xääkooliõp. ireneuiutine on: see tõstab tulemas ajas r a h iv ahari d u st just kui aurujõuul; sest koolid peaircd ju uue aja waote järele üksi teaduste  laiendamiseks, mitteogako Smatuse  ja liialegi weel usulise kaSwotuse kohtadeks  olema. 4) Saaremaa wmb tulewatel aegadel Piita poolt üleüldse suuri asju oodata, sest jääl on prae. gugi mehi olemas, kellel juba niipalju tarkust sees, et seda üles mõõta ei saa. Wõtamc näituseks ühegi targa mehe, kes sedagi ära teab, mis üks mahalastud Karja meeS pärast surma ütelda tahtis: mees hüüdnud, küi ta surnuks langenud: «m eunad !!!" —ja tark mees teadis kõneleda, et surija weel juurde lisada tahtnud: «makske kätte! !!" Saagu sellestgi tänaseks; kiri on muidugi pikk saanud, aga tühedamalt ei saanud see kord asju ära seletada. «Igale potile olgu kohane kaas". Ja nüüd, kallis «Saarlane", kcS sa tarkade meeste otsuse järele suur sakste sõber olewat, sest et sind sellesama masinaga trükitakse, millega «Wochenblatt'gi"  tehakse wõi «tehjakse", nüüd paneme ka meie kahekest pillid põske ja laulame: «palju aastaid!" Pi-Ia naaber P. Ah sool— weel üks küsimine: Miks hra K. endisele Piila preestrile nüüd weel jalaga pihta annab, et see Tõrise Wcnsusu kooli kinni pannud? Seda oleks wõiNud: ta õigel ajal tcha> ehk jälle nüüd ivana auuwäärt meeS, nagu hr» Poträdschikow on, üsna rahule jätta. Wi käib see ka uute aegade programmi? Seesama. Ansekülast. 30. näürl. k p. käi» talurahwa asjade komissar Abroka walla walitsuse tcgewust remideerimas. Nimetatud päewaks oli ka walla täiskogu kokkukutsutud, kus komissari maksude maksmise korda rahwale selgeks tegi. Ta awalda? Abroka wollole oma südamelikku tänu selle eest, et ryiimane ennast segadustest on jõudnud eemale hoida, nii et ühtegi põletamist siin ei ole ette tulnud ja ka selle üle, et kõik maksud korralikult on maksetud. Ta tähendas  ka, et selle juures iseäralist tänu endine wallawanem L e p p i k ja kirjutaja Zanson ära on teeninud. Sarlakihaigusonfiin laSte seas möllamas. Juba mitmed lapsed on selle ohmrils langenud. Iseäranis kardetaw on see, kui lapsed haiguse ajal klUmetawHd; sellepärast tarwis etlewaatlik olla. Abroka saare wahel on tänawu meri päris sula, mida enne talisel ajal palju pole näha olnud- Karjast. 29. januaril wõeti Karja kirikus kolm Kreeka-Weneusulist, l mee St. ja 2 naeSterahwast Ew-Lutheruse usku waStu. 1 mees ja 1 naene oliwad abielupaar.  1. webruaril wiidi siit 5 meest endiste segaduste pärast kinni. Leisi (Tõmba) monopoli maja on jälle parandatud. Wiin pandi 4. webruaril  sisse. PSriswaldade renditaluperemehed, kes kord ürewusel oliwad, on nüüd rahulisrks  jäänud. Töölised käiwad ka ialle mõisates  tööl. Tartust. Nõos, Meeri wallamaza zuureS peeti 22 jan. söjakohut, kuhu nelza walla rahwaS kokku oli aetud. Manitsusekõne järele hakkas rittmeister v. SieverS halwa kuulsusega inimeste kohta rahwa otsust ära wötma; keda rahwaS wabaks soowis lasta, teda ära anda. Äraantawate arw kaSwaS ligi 30 pääle; neid laSti aga mitmed pärastisel küsimisel wabaks, muude hulgas ka kolm naeSterahwast, keda enne lahtilaskmist  witsadega nuheldi. Witsanuhtlust saiwad 9 inimest, nendest 3 ülemal tähendatud naeSterahwast, kellele 80 —100 lööki anti. MeeSterahwad saiwad  200—400 hoopi. Järgmisel päewal on Meeri mõisas 6 inimest mõisa omast rahwaft, iga üks 200—280 h. saanud. Pärast lõunat laSti 4 inimest maha, kedn rahwaS ära oli andnud. Rahwa seaS walitseS waraste ..äraandmisel" arwamme, «äraandmine" tahendawst, st nad rahwa ristist ära kuhugile „Lühjale maole" ela- S a a r l .'n e 1906. l>