j jätele ainult need kooliõpetajad valla maksudest wabaS'  totud on, keS kameralkoja poolt walla maksu maksjate «imekirjast maha on kustutatud. KommiSsari otsuse päkle kaebas Seetinson Liiwimaa kubermangu valitsusele  edasi, kes, aSja läbiwaadates. otsuseks tegi, kommissari  otsust muuta. Niiwiifi selgub sellest kub. valitsuse  otsusest, et wallawalitsustel õigust ei ole, rahwa kooliõpetajate kaest wallamaksust nõuda. WaljanäituSte aSjuS on sisemiste aSjade  ckiniSteribm mõnede semstwode küsimise päale waStuse annud, et wSljanäituSte toimepanemiseks, kuhu ainult ühe teatava kubermangu ehk kreisi Väljapanekuid tuua lubatakse, ei ole iseäralist sisemiste aSjade miniSteriumi  luba vaja waid et seesuguste näituste toimepanemiseks  ainult kohalise kuberneri härra luba waja on. Juurdeweö raudteede ehitamiseks tahab teede miniSterium tänawu aaStal 70 miljoni rubla välja anda. HiiNa sõjasaak, nimelt püssid ja suurtükkid,  mis wiimasel Hiina mässu ajal wenelaste kätte langenud, toodi neil päiwil Peterburgi, kuhu neid suurtüki  wäe ajaluolise museumisse paigutatakse. Nende hulgas ön mitmesugust ja imelikta laskeriistu XVI. aastasajast paäle hakates kuni meie ajani ja kaaluwad ühtekokku 7000 puuda. RahaministriPleske termis on juba kaua aega õige waewaline; wiimasel ajal olla temu seisukord  iseäranis halb. Talwewilja oraste seisukord ja tulewase lõikuse lootused. Otse endiste kartuste  waStu näib tänawune fuutu wähefe lumega talwe, Vanade inimeSte ja kohalise põllumajanduse tundjate otsuse järele, talwewilja oroStele ennem kasulik, kui kahjulik olema. Põllud, mis õhukese, jäätanud lume korraga kaetud, on külma eest täieSti kaitstud, mis ainult  2 3 kraadi seisab ja ainult Jöulu eel kord kümne kraadini tõusis. See üteluS käib pääaSjalikult Liiwimaa põhja poolsete kreiside kohta, kus maapind enamiSte mägiline ja maa pind sawitte eht vähemalt sawi segane on. Neil talvedel, kui palju lund on, asuvad küngaste vahedele sügawad lumehanged. Tihti on sääl lund kahe sülla sügawuselt, kuna künkad paljaks jääwad. Kewadel, tui lumi sulama hakkab, lähawad künkad paari päevaga paljaks, wefi imbub mägede wahele lume sisse ja määndab ühte kokku määratuma platsi orasse põldu ära. Et oraflseid päästa, püüawod põllumehed lume hangest läbi kaevaba ehk läbi künda, kuid see on määratu  ja üle jöuu käiw töö, ja kuna küngastel oraSsed juba kaSwama hakkawad, paistavad orgudest mustad, talvest ära rikutud orasse põllu platsid. Tänawu pole seda karta. Sooja tulekul hakkavad orassed igal poo! ühtlast kasvama. Minevane sügis oli pikk ja wördlentifi  soe. Selle tõttu suutstwad talupojad 90 —100 protsenti tulevaks kevadeks suvevilja alla maad valmis künda. Savikas põllupinnaS on selle! suur tnhtjus. Sügavate! talvedel surub paks lume kogu seda nii kiNdlaSte kokku, et ta kewadel kaua aega ei kuiva ja harimiseks kylbmata on. Hiline külv jääb aga val - mimisega hiliseks ja lähab waroSte õö külmade käes rikke. Tänav» talvel teeb aga külm sügisel sügavalt Ämber küntud põldu kohevaks, nii et kewadel selle harimine  õige hölbuS on. Suvevili võib nii kewadel oegsaSte  maha tehtud saada. ÜlepäK on talwewiljade seis tänavu väga häa. Karskuse kuratoriumide tegevuse  koraldamisest. Wiimasel ajal on rahaminiSteriuitt  tarviliseks arvanud, nende kulude korraldavisekS  abinõuufi eite võtta, vida kohatised karskuse kkratöriuMid ette vötnüd. See vajadus sai selle asjaolu läbi fütmitatudj et wiivaStel aastadel kohalisev komiteed MiniSteriumisse niisugust kulude arveid ette panivad, mis mimSteriumj poölt selleks määratud summadest suuremad  olivad. Seesuguse korraldamise läbi viimiseks valis Peterburgi kub. kuratoriuM ühe komisjoni, keS kuratori««ide  tegevust üleüldiselt pidi järel uurima, ühtlast rahalisi olust stlmaS pidades, niisama ka otstarbe kohalifemakS  töötamiseks plaanist valmis tegema. KommiSjoM  töö on nüüd valmis ja olla see väga sünnis, ktigiS kullevnangUdeS tatwitusele Võtta. Kommisjon leidiS 1), St kõige tähtsamateks joövife vastu võitlemise  aHitlsMtdeks on pühapäeva koöltd täis kaSwanud inimestele, raamatukogud- lugeckise tuad ja rahvale eiielugemised; 2) et,rahva Majad ja thee- ja söögimajad  soovitavad od, iseäranis, kui nov, päale tahva .toitmise" rahastamise, veel muude asutasid keskpunktiks oit> mtS rahva waimlise elu ja kombluse tõstmiseks tõõ» ttvad (raauta tn kogud jne.); Z) teatri etendused on «Mult niisugustel fiHtuvnStel lubatavad, kui nende toimepauemine  tahalikka kalnfi ei tee ja ennast suuremal ehk vähemal Mõõdul ära tasudes, asjatundjate ja selle eest i hoolitsejate isikute juhatuse all seisavad (iseäranis kui tSttri ringkanitad ehk kohalikud feltstd ilma tasu nõud- ! MM asjast osa võtavad). ' ! , Teede minister würst Hilkow sõitis 19. e skp. Siberisse säälseid randteefi järel vaatama. > Wiljandift. Mabaduse" paa koosolekust 17. « skp. oli osavõtmine elaw. EsimeeS R. Hansson awas . koosoleku, seltsile uue! aaStal õnne. jöuudu ja edu soo.  wideS. Lühikest pilku seltsi tegewuse pääle mööda läinud » aaStal heiteS ja meelde tuletades, et kõik seltsi liikmed tõeSti karsked piakstd olema ja hääd eeSkuju andma, ' tõendaS ta, et seltS julgesti tulevikusse wõib waadata e ja tuletas tänulikult walitsuse usaldust ja haäd soovi>  mist seltsi wastu meelde, mis selles ilmsiks tulnud, et » seltS omas töös Võrdlemisi wäha takistusi on tunnud - ja kohaline kuratorium teda selgi aastal jöuudu mööda, - uimelt 95 rbl. abiandmisega, tuetanud. Esimehe ette.  paneku pääle laulsid koosolejad, Valitsusele üleüldiselt ; tänu awaldadeS, riigi laulu. 7 uut liiget wöeti ühel , häälel wastu. Hra Türp luges Krõlowi mõistulauludest  paar tükki ette, mida tänuga wastu wõeti. Kassa» pidaja hra LandSmanu luges kassa aruande 1993 aasta ' kohta ette, millest sklgüS, et selts täh aasta! 1958 rbl. 65 kop. sisse oli Võtnud ja 954 rbl. 25 kop. wälja annud, nii et tänawu 1. jaanuaril 194 rbl. 49 kop. kassas sula raha oli; muu seas on selts läinud aastal 65 rbl. wölga tasunud ja 48 rbl. 89 kop. eest inventari  täiendanud. Praegu on seltsil, Pääle sularaha, umbeS 599 rbl. eest Varandust, Võigast aga mitte enam kopikutki. Liikmete arm on praegu, ühes ' auuliigetega. 191. Kirjatoimetaja hra Simps luges teateid seltsi tegewuse üle ette, millest selgus, et seltS läinud aasta jooksul toime on pannud: 1 Jõulupuu pidu, 1 aasta pidu, 2 näokatte pidu, 6 näitemängu õhtut ja 6 perekonna õhtut. PääkooSolekuid peeti 19, eestseisuse koosolekuid 49. Laulu juhataja hra Mich» kelsonile määrati 25 rbl. waewatafu, kuna seltsi kirjakandja  endise 12 rbl asemel 29 rbl. saab, sest et tema töö märksa suuremaks läinud. Et hra Altleis, ajakafinusel,  näitemängu juhatamisest ennast Varemalt lahti oli ütelnud, jäi näitemängu juhatus hrade Turpi.ja Mõrd'i kätte. Esimees tänab kõiki seniseid näitemängu tegelasi nende waewa eest ja loodab, et nad ka edespidi  lahkeSti ligi aitama saawad. Pikemat läbirääkimist  sünnitas esimehe poolt ettepandud küsimus, kas on karskuse seltsid, lõbu pakkudes, õige! teel. Ajalehtedes heidetavat karskuse seltsidele siin ja sääl ette, et nad lõbuseltside laadi omandada. Tema juhataja ei saada aga aru, kuidaS ikka ainult laita võidakse, kuna paremat nõuu anda keski ei oSka. Et suusõnal, kõnede läbi, praegusel ajal wäha teha saab, on ometi kindel. Jääb fiiS weel üle, käsuliste raamatute läbi karskuse aadet edendada. Kust piawad aga seltsid selle raha wõtma, tui ainult sellega midagi mõjuvalt teha tahetaks  ? Läbirääkimistel jõuti ühisele otsusele, et seltS täitsa õigel teel on, kui ta muu oma töö kõrval viisakaid lõbu õhtuid toime paneb. Et seesugune lõbupakkumine siin ialgi üle sündsate piiride ei ILHa, siis on see just üks mõjuvamatest abinõuudest. rahvast muudest lõbustustest eemal hoida, nii et need pidud nimelt WiljandiS õige koduStekS ja rohkesti osa võeta mateks on saanud ja selle läbi kä seltsi võim ja temast lugupidamine kiirelt kasvanud.  Peeti ka weel selle üle aru, kuidas seltsile suuremat korterit muretseda, sest et praegune juba koosolekute  pidamiseks liig kitsaS on. Esimees teotas, missugust  sammust selles aSjos astutud ja tehti selle kohta weel mõnda korraldust. Pääle muude, seltfi sisemise tegevusesse puutuvate küsimuste arutamist löppeö koosolek  umbe» kell 12 õõsel. Nüüd on haktawate haiguste waSttt wõitltja seltS „kurja - töbe," wõi .prantsuse sõbe" ehk „sifilifi" waStu, nii kuidas keegi seda haigust nimetab, hoolega võitlema hakkanud, ja on selle waStu võitlemiseks iseäralise raamatukese välja annud, midtt Wiljandi kreisi lügejav seda ttieie tänase nr. wahett leiavad. Neid jagatakse igaS kreisis laiali. Seda raamatut tähele panneS, on meil auu igat lugejat piiluda, seda kalliks pidada, hoolega lugeda ja selle järele ocka elukombeid parandada, nii et meie ajajooksul Me seesawa kasin ja pu- haS rahvas võiksime olla, nagu endisel, rikku- mata ajal. - WitjandimckSilt. Helmest. Kohaline karskuse i selts „Üksmeel" on otsuseks teinud, tuleval suvel juuni l kuus suuremat luulu ja mängu kontserti stltstmaja ehi- l tamise haäks totme panna. SellekS otstarbeks on juba l ümberkaudsetele laulu ja mängukoori juhatajatele kutse, i kirjad kätte saadetud sa lähemal ajal peetaksi köoriju. ; hatajate koosolek ära, kuS tarvilised laulud ja mängu- j tükid välja valitakse. Ühendatud koorisid on juhatama < palutud tuntud mUufika meeS hra Läte, Tarkust, kcS l ka seda ioäeva lahkeSti ekese pääle on lubanud wõttä, t kuiiai kõnet Kolga-Zaani Spetajä hra Reiuvn pidama 1 sanb. Ühtlast Mõteldakse ka suurimat, umbiS viie kuni , . kuuekümne liikmelist segapillide mängukoori kokku seada aga et omast kihelkonnast tarvilist osa esimese viiuli . mängijaid ei leita. fiiS on mõned paremad mängijad z väljast poolt kihelkonda kaasaaitama palutud, teiste - seas ka üks mängija hra Late mängukoorist, Jurjewist. > ArvatawoSte saab pidu Kerstna mõisa ümbruses ära > peetud, mis selleks üSna sünnis koht on. Loodame, et , pidu, hästi ettevalmistatult, korda lähaks ja sellepärast » soovime aunsale püüdele häad edu ja õnnistust, pidu - tegelastele aga tüdimata hoolt ja tarwilist osavust! t -rk. » Kõpust. Pool aastat on sellest ajast mööda , kui Kõpu vabrik ära põleS. Jutu järele, nagu saaks - vabrik uuesti ülesse ehitatud, jäi töörahvas seda aega - ootama. Nüüd on näha ja kuulda, et vabrikut sugugi l enam ehitama ei hakata, kaua ootamise järele on rahvas . tööta seistes, ka sellegi natukese, mis neil oli, ära tar.  witunnd ja piawad nüüd üksteise järele säält kaduma, l täiesti ilma varanduseta. Nende õnnetumate elujärg on koguni raske. Kahju kannab ka terve ümberkaudne rahvas, sest Kõpu töösid sai siin ümbruses palju tarvitatud.  Lõve Poril kukkus hiljuti väike, umbes kahe aastane laps keeva lehelise vanni, kus ta nõnda ära põleS, et järgmisel päeva! suri Wanemate haleduS on oma ainsa lapse õnnetuma kaotamise läbi määramata.  Hellad emad, olge laste järelevaatamises ettevaatlikumad!  Kaar! ist. 18. skp. pidas kohaline karst, selts „Säöe" omas korteris Uue-Torimel üleüldist koosolekut  perekonna õhtuga. Kunaö koosolek liigete vähesuse  pärast pidamata jäi, oli järgnevast perekonna õhtust osavõtmine õige rohke. Lõbu pakkusiwad Kaarli segapillide  ja segalaulu koorid, kunüs Halliste õp. hra von Dehn „Liiwimaa mõisniku suost tähtsad mehed" kõnena ette kondis Järgnes näitemäng „Teie käsu pääle hra leitenaut," mis õige libedaste ettekanti. Et fisseminek hinnata, siis ei olnud ka seltsil rahalist tulu rohkem kui kellegi noore mehe kingitus 59 kop. Edast, raugemata  rammul uuel aastal! 29. jaan pidas Kaarli valla waStastik tulekahju  kordadel abiandmise selts, vallamajas oma aasta vahe koosolekut, mille esimees hra J. Rang kohase kõnekesega avas. Kinnitati aaSta aruanne ja valiti eestseisuse liigeteks mõne muudatusega endised tagasi. —Mõned mehed plaanitsevadKaarlisse—Rimmu, piima ja või oSjandust käima panna. Külap näeb. ArwaiawaSte ei taha kaarlilased ometi teistest .edenemise teel maha jääda, vaid sammuvad uuel aaStal enestele kasuks ja vallale ouvks tubliSte edasi. Ajalehti käib tänawu KaarUsse vististe rohkem,  kui mineval aastal ja paljudel on lehed alles tellimata.  Kõige rohkem luetawad lehed on, ,Sa?a!o," „Linda," .Postimees" ja kuna „EeSti Postimees,"  „O!twik" ja teised vähem teed meie valda on leidnud. Pärnust. Linnavolinikude koosolek andis S. jaanuaril linna ametile luba, ühte tnaaplatfi ja maja 23,999 rbl. eest Eesti lauluseltsi „Endla'!e" müüa. Selts maksab 1. jaanuarist 1997 igal aasta! 599 rbl: jä annab nii hästi selle maaplatsi, kui ka ndnde pääl olevate kui ka veel juurde ehitavate majade pääle iüs groSseeritud obligatfioni wälja. Jubjewist, Nagu teada, wõeti hiljuti kuulüS watas Ernst Lillehallik Narvas kinni jä toodi Jurjevisse,  kuS ta omä asja üle nüüd õlge laialist tunmSs tost on annud. Mlltsow, Linfi ja Lillehallik putkastwad, nagu vangimajast ära, kust nad, parast siin ja säNHSsemurdmisi, Pärnu ja säält Narva läkfiwad. RorüW asufiwad Linfi ja Lillehallik ühes võõrastemajad  ja äratasivad sääl oma rohke tahapillämise ja upsaka olekü lävi tähelepanemist. SSälne politsei, keS neid kinni võttis, ei aimanudki esiotsa, missugused tähtsad linnud tale kätte olid juhtunud, sest et mõlemad walevasfist ette näitafiwad ja Linfi ennast kaupmeheks, Lillehallik aga ennast tema selliks tunnistas. Ühel päeva!  läkS aga Linfil korda, vangide ülevaatajale häkitselt  ninatubakat filma visata ja ara põgenedä. Lillehallik  jäi nüüd ükfi; võib olla, oli tal ka meel paha Linsi üle, et ta teda nii armetult maha oli jätnud, ta häktaS ühte ja teist rääkima ja toodi selle järeldusel Jurjewisse. Siin andiski ta nüüd jSrgtinse tunnistuse: Linsi, Tõötsow ja tema teinud kõikide sissemurdmiste kohta ühiskondlist Sri, kus imireS neist igamees, tarvituse  järele, 7—B meest abiks vSiS võtta; need okid talupojad Wiljandi ümbrusest, keS oma kaasabi eest wargMe fuureS kä oma tcksukatte said. Terve salga pSSmeeS oli Linfi: tema käsku pidirbad kõik täitma, sest tema pidas wasiksuse ohje valjult omas käeS. JA eelseisva murdlvoitAse kohta Mõeldi köis iuhwmipv hoolega käbi, pandi vahid wälja ta alkS MMM — Narvas äravõetud wßrküabetid, äutbka 1109 rbl., on Oisu wM käSfasi Mt. LMhMIW? vee! juurde: teda ennast päkM keM 1904. S a ? a l a 56 4. 45