seletanud, kudas põhjanabale jõuda wõib. Seletus polnvdgi raske. Noh, kui laewaga, weealuse laewaga, öhulaewaga ega motortõllaga  põhjanabale ei jõuta, siis - minnakse  sinna lihtsalt jalgsi! Seda tahab keegi isand Le Roy Pelletier Buffalost katsuda. Teda saatma lähemad Oliver Lawson Bergenist Norramaalt ja kaks Eskimo juhti. Kewadel minnakse San- Franciskost teele. Pelletier oli mitu aastat  Alaskas postiljoniks: tema sääliste tähelpanekute tagajärjeks on nõuu, et seltskond ainult taimetoitu sööb. Alaskas ei söönud ta kunagi liha ja külm ei teinud temale ilmasgi waewa. Reisijate kraamiweoks  wõetakse wiis koera, keda Pelletier ise Alaskas kaSwatanud. Põhjapool pöörisihti  loodawad reisijad oma toiduse merelt saada. Teised lehed. Kohalikkude keelte maksmapanemise  küsimuse kohta kirjutab „W estnik Jewropõ i": Shauleni maakonnakomitee  põllutöö tarwituste üle iiöui,pidamiseks (Kowno kub.) nimetab otstarbekohaseks, et koolides Leedu keel õpekeeleks seataks ning Icedukeclseid raamatuid kohaliku tseniuri ülcwaatamise all trükkida lubataks. Et selles otsuses mitte politilist püüdmist ei ole, ning et see otsus mitte Leedu lahkupüüdwate erakondade sihtide mõjul tehlud ei ole, seda näitab kõigepäält komitee liikmete kokkusead. Komitee juhataja oli rahuwahenik Tshepõshnikow, liikmete hulgas oli muude hulgas kaks krahwi, Lubow ning Olsufjew ja üks rahukohtunik  Tshistjakow. Komitee juhtiw mõte õli, et kui Leedu keel alguskoolist wälja tõrjutakse, rahwakooli edenemine tingimata kängu jääma peab ning ühes sellega ka kohaliku põllutöö edu, mis päälcgi selle läbi takistatud on, et Leedu keeles rahwalikka põllutöö-raamatuid ei ole. Kohalikkude keelte maksmapanemise küsimuse kohta on ka Liiwimaa põllutöö tarwituste üle nõnupidawas kubermangukomitees tähendatud, kuid wähcma tagajärjega kui ShauieniS. Kui seda mõtet awaldati, et soowitaw oleks, etLiiwim aa põllutöö koolides õpetust kohalikkudes  keeltes antaks, ei lasknud kuberner  selle asja kohta läbirääkimisi edasi pidada, kus juures tema selle pääle tähendas, et õpekeele äramääramise juures mitte üksi põllumajandusliite seisukoht juhtiw ei wõi olla. Seesama saatus sai selle jaoskonna palwele osaks, kes selle pääie tähendas, et politsei ning kohtuametnirkude käest keelte mõistmist nõuda tuleks. Jubataja waslus oli: „Alainad politseiametnikud pcawad kohaiikka keeli mõistma; kust mölab aga kobiuministeriilm kohtunikkude kohtade tormis kandidattjid, kes Eesti ja Läti keelt oskawad?" Mõlemate keelte mõistmist ei ole sugugi lärmis, sest Eesti keelt kõneldakse kubermangu põhjapoolses ning Läti keelt lõunapoolses jaos ühte keelt ära õppida ei ole aga sugugi nõnda raske. Kui rahukohtuniku nimetuse eelnõudmine ühe kohaliku keele mõistmine oleks, siis leiduks ka kõige lühema aja wältusel isikuid, kes neid nõudmisi täita suudaksiwad. õiguse e est hoolitsemisele  tõuseks sellest agasuur tüt u. Sedasama  tuleb ka kõrgemate politseiametnikkude  kohta ütelda, kui nemad mitte nagu alamad politseiametnikudgi nüüd kohaiikka keeli ei mõista. Kohaliku politsei ülem tarwitab kohaiikka keeli niisama nagu tema käsuaiusedgi, ning tema mõik seda niisama ära õppida, nagu needgi. Liiwimaa kubermangukomitee jaoskonnas plaanitud palme oleks põlema küsimuse arenduseks kaasa aidata wõinud, ning tuleb wäga kahetseda, et sellel palwel mitte pikemat iga ei antud. Kirjandus Toimetusele saadetud raamatud. Minu testament termetcl e ja haigetele. Weega arstimise õpetus, wäljaandnud  S e b o st i a n Kneipp, LtdauS, S. Ruhje, kulukandja. 304 lhk., hind 125 kop. Oma arstimise üle on ta mitmed raamatud kirjutanud. Tähtsam neist on „Minu testament", mis nüüd ka Eesti keeles J. Nebocati tõlkes on ilmunud. Tõlge küll kõige parem ei ole, fiisgi on keel hästi ladus. Kuid wäga tähtjaks jääb raamat siisgi oma sisu poolest, sest selles leiame täieliku külma meega arstimise õpetuse peaaegu kõigi tähtsamate haiguste wastu. KeS meega arstimise õpetusega, mis wiimasel ajal loomuliku arstimise nime all ikka enam ja enam maad mõtab, ennast tutwustada tahab, sellele sooivitame häämeelcga ülemal tähendatud raamatut. Tellimised  on saata J. N. Frey raamatukauplusesse, Riiga. Wanaduse kewade. Ma olin manaks saanud, Kurb oli minu wiis, Ma mõtlesin Su pääle Ja nooreks sain ma siis. Õige ilu. Ei ole wäliduses ilu Sest see peab ikka kaduma. Sa oled ilus, kui su süüdi Sa wõtad andeks paluda. Weel palju ilusam siis oled Sa kõige inimeste eest, Kui sina andeks palujale Ka annad andeks südamest. Kuresaare kiriklikud sönnmed. Pühapäewal, 2. webruaril. EeStikeeie jumalateenistust kellu V 212 peab õpetaja Blvhfetdt. Saarlane, ISO3 ktasao-iena nsusz-poio, r- Dpi-Ma., 2g Kl-vap-i ISOS r. Newwn. xnMm. r. 28 KW.M IW2 r. S-.e-u.oM Se,-»« ö» eu« e e -LrWM 1?. Teadaandmised. »SMkst" jll .Hmkllkkllilde" tellimine 1903 a. pääle kestab meel edasi. Kõik tänini ilmunud numbrid saadetakse järele. Willjk sMmleks jme! M«l! Otsitakse neid, kes wöiwad suurel mõõdul elusaid ja tapetud hanesid kui ka mett müüa. Kõige alamad hinnad palutakse üles anda Hugo Reditsomle Riiga. Mustatud ostjatele annan teada, et mina nüüd hr- Amiku poe juures nahapoodis  kauplen ja soowitan igale ühele kõiksugu õige odawate hindadega. Auupaklikult A F. Silbernagel. mana Rosenfcldti poe kaupleja. „AoreL.oct. Uus tähtsuseta (nõrga poolne) näitemäng,  mis ainult kõige osawamal  ettekandmisel waadata sünnib, saab Kaorm niütleiatc poilt ligemal ajal etendatud. Küilüse NW Suursk srlTcsL on hääde tingimiStcga ära müüa. Maja raamatuid on jälle saada „Saarlase" trükikojast. Tarwitan abilist, kes KMMN MM tunneb- Pihtla walla kirjutaja Wallawalitsustele! „Saarlase" trükikoda soowitab: ! exvAg. Möopuiixi.. I A ISIWÜ NPOLQ 150.51,. Soowitan oma asutatud kauplusest kõiksugu  kuulsa MoSkwa iluasjade wabriku Kliid ja hõbe asjs. kui ka laulatuse sõrmuseid hõbedast ja kullast, kroonu proowidega, ikka odawate hindadega. Auupaklikuit kullassepp R. Lindholm. Ikka ivana koha pääl Pitkas-uulitsas 17. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmase juurest,,, saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajen> i raamatukauplusest: Kiriku kellad. ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp. L Masing. 1- Uus aasta. Kirjutanud Pöide õpetaja C Sittzka. M. 2. Hää nõuu kohtukäijatele. Kirjutanud  Puhja õpetaja A- Laas. 3. Jeesus paganate -valgus. Kirjutanud  Häädemeeste õpetaja F. Rechtlich. "W. 4- Ära häbene mitte! Kirjutanud Kihelkonna õpetaja L- Masing. 5. Pidage pidusid puhasti! Kirjutanud  Wändra õpetaja P. Hörschelmann. 6. Meie usk on see wõimus, mis maailma on ära -võitnud. Kirjutanud Waljala õpetaja G- Pundt- lssand Jeesus mõistab maa« ilma õpetuse hukka. Kirjutanud Karja õpetaja K. Wöhrmann. 10. Tulge ligi I Kirjutanud Merjama  õpetaja G- Haller.