Kõik riigiwolikogu fcaktsionid on ettepanekuga  nõuus. 8. now- seaduse üle jatkatakse wastlust edasi. Baron Schilling (Eestimaalt), kui Baltimaa asemik, kuS kogukondlist maapidamist ei ole, seletab, et Balti talupoegade, kui cramaade omanikkude,  HSä elujärg sellest tuleb, et nad teawad,  et igaüks enese eest ise waStama peab. Faworski leiab, et seadus „wagusas kantseleis mälja on mõeldud." Teatab, et ta esimese! lugemisel  seaduse poolt saab hääletama, et teisel lugemisel parandusi teha, mis seadusile hoopis ise tähenduse annawad. Gulkin räägib, et Miljukow Moskwa kongressist  kõnelenud. Süäl jagatud isamaa üksikutesse  osadesse, wabariikideSse. Ka minu kubermang,  BtSsarabio, jagati autonomiatesfe ja pandi Odessa wabariigi alla. Presidendiks «valiti sääl praegune riigimolikogu liige Odessa linnast. (Wali naer paremalt poolt.) President. Jätke wabariigist kõnelemine teiseks  korraks. Gulkin edasi: Mitte era maapidamine ei aja rahwast hukka, maid niisugused preestrid nagu Petrsw. President palub mitte kedagi teotada, muidu wõtab ta kõnelejalt sõna ära. Gulkin jätkab edasi. 10 minutit on mööda. President teatab seda kõnelejate- Gulkin jatkab edasi. President saab wihaseks ja hüüab järgmise kõneleja wälja. Gulkin jatkab edasi- Müra pärust ei ole midagi kuulda. President: Riigiwolikogu liige, olge hää ja kuulge, mis ma teile räägin. Gulkin tuleb wiimaks kõnetoolilt maha. Järgmised kõnelejad ei tormita sõna õigust. President teatab, et waielused lõpnud on. (Kiiduawaldused.) Kuulutatakse waheacg. Pärast wahcacga juhatab  würft Woikonsti. Aruandja Shidlowshki ütleb lõpusõna. Aega kalliks pidades ei hakka ta kõiki wastuwaidlusi läbi harutama. Tähtjas on küsimust sisulis lt läbi harutada- Ei 01-.kS õiglane 9. now-seaduse kohta mõnda klassi wöitluse mõõdupuud tarwitufele  wõtta- Tarwis on õigluse, erapooletuse ja riigikasu ivaalckohal seista. Sellega silutakse klassi wõillust ega aeta teda terawamaks. Aruandja peatab ainult mõne Shingarewi ja Bcresowsii poolt ettetoodud põhjuse juures. Selleks ei ole küllalt maad, et talupoegade elujärge  kadettide programmi järel sisse seada. Kui see, kel maad wähe on, selle käest, kel palju on, muist ära wõrab, nii et nüüd kõigil ühetasa on, siis ütlewad kõik: nii on wöimata. Tarwis teisiti üha! (Kiiduawoldused keskel) Riigi püäle ei tohi kui lüpsilehma pääle waadata. Riikpeab majanduSliselt nõrkadele klassidele  appi tulema; kuid algatus olgu isiku pärast. Wenemaal on need waoted laialised, mis sotsialist lise kirjanduse lugemisest omandatud. Kuid kirjandus, mis eraomandust kaitseb, on niisama ricaS kui sotsialistline. Aruandja palub seadust punktikaupa harutama  hakata ja lubab sclkorral, kui üksikutest punktidest aru ei saada, seletust anda. (Kestwad kiiduawaldused keskel-) Juhataja paneb ette formelisi selles järjes hääletamisele wõtta, kuidas nad seaduse waStu räägiwad. Oktobristide sõrmel wõetakse enamuse poolt wastu. (Kiiduawaldused.) Waheaeg- Pärast waheaega juhatab Homjakow. Harutustle tuleb kodukorra 6es päütükk. Aru annab Maklakow. Kodukorra § 192- on öeltud, et riigiwolinik presidendi teades mitte kauemaks kui 7 päewakS linnast lahkuda wmb- Beresomski 11. annab parempoolsete nimel paranduse sisse, et seda tähtaega 14 päewani pikendataks. Markow 11. protcsterib selle waStu, st saadikuid  linnast lahkumise korral ülewaatuse alla tahetakse panna. Kõneleja on selle poolt, et saadik igapldi waba oleks. Gegetsgiri on Markow 11. soowiga nöuus. Sotfialbcmokradid on niisamati igasuguste kitsenduste  waStu, mis saadikutele teha tahetakse. Kõneleja imeStab, mispärast isand Markow järjekindel  ei ole ja niisama kindlail nende kitsenduste  wastu msija ei astu, mis !ga teist inimest  sõjaseaduse j- m. näest kütkestawad. 143 häälega 126 waStu wõetakse parandus 7 päewa asemel 14 päewa määrata wastu. Gegetsgori tähendab weidra asjaloo pääle, mis omawalitsuse komisjoni liikmete walimisel sündinud. Netlojudow aünab selle kohta seletust- President teatab, et sraktsionide läbirääkimiste harutamine mitte duuma asi ei ole. KooSolek lõpeb kell 6. „PoSt." K«ki«s sundis. Nüüd, mil seda enam ei ole, WLW ma Teile ütelda, et ma Teid armastan. Ja sa üil n: „Tänu Jumalale!" Liis ütlen ta mina „iänu Jumalale", sosistaS ta end minu rinnale lastes. Schokto sa miss Morcstan olimad waranduse  kaotanud, aga mina olin sel õhtul teise, suurema hinnalise -varanduse saanud! Kodumaalt. Kuresaarest. Praeguse passiseadust järele antakse ametlikud kirjad postist kätte, ilma et selle üle allkirja wöetakS, s. o. niisamati kui erakirjadgi. Postiametnikkudele on see küll hää, sest neil on märksa wähem tööd, aga paha on fee, et sel kombel palju ametlikkusid kirju kaduma  läheb, mis sagedasti sekeldusi sünnitab. Näit-: B. wallas, Eesti kubermangus elab Saaremaalt L. wallaft pärit naesterahwas Mühes  oma tütrega. 15. now. 1907 a. paluS M- kohalist B- wallawalitsust omale ja tütrele L. wallaft passi raamatuid, milleks otstarbeks tema B. wallawalitsusels pasfiraamatutc hinna 30 kop. ära maksis. B- wallasalitsuse kiri jõudis küll L. wallawalitsuseSse, aga pool ära lõhutud seisukorras ja ilma markideta. Mai kuus see aasta maisis M. jälle B. wallawalitsustle 30 kop. markides, mida B. wallawalitsus L. wallawalitsustle saatis, luid see kord ei saanud L. wallawalitsus ei kirja ega ka markisi kätte. Et kirjad ilma allkirjata kätte antakse, on wõimata kindlaks teha, kuS nimelt see kiri kaduma on läinud. M. on 60 kop. maksnud, rohkem kui aaSta passide järele oodanud, oga passisi ei ole ta praegugi saanud, sest kirjad za margid kaduwad. -i. Toim. tähendus. Et seesuguseid juhtumisi  ette ei tuleks, peaks ka ametlik kiri ära kinnitatama, mis 7. kop., kirja raskuse pääle waatamata, maksma tuleb. Tellib keegi wallawalitsuse  wõi politsei läbi omale passi, siis andku 7. kop. postmargi kirja kinnitamiseks. Sel aastal oli Kuresaare maksukogukonnast 20 nöörimeest liisu all. Nendest wõeti 4 tegewasse  teenistusesse, 4 isikut arwati I- liigi ja 7 isikut 11. tiigi maawäe meeste hulko, seitse isikut loett aga terwise poolest teenistusesse mitte kõlblikkudeks. Nendest isikutest on 2 12. Jonathan Smolle elulugu. Politsei amelmkul, kes wankriSse ;äi, oli NählaivoSti piit kannatus, sest ma jäin õiae kauaks tuppa. Ta nägu tõmbas kortsu, kui ma talle tühja kasti näitasin. Säh sulle tasu! Kui warandust ei ole, siis ei ole ka midagi loota! Selle öö eest oleksin mina sa Saam Bcaun kumbgi ühe günee saanud,  kui warandus oleks leitud. Taddtus Schouo on rikaS, ütlesin ma. Küll ta Teile tasub. Politseinik raputas pääd. Asi on paha, hra Atelncy Johnes ütleb niisama.  Tema arwomine oli oige; salapolitseinik jäi ehmatuse pärast kangeks, kui ma Beckeri uulitsale jõudsin ja tühja kaeti temale näitasin. Nad oliwad möödaminnes politseiwaiiisuseS seeS käinud ja üles annud, et Smolle kinni püütud on. H Kmes istus rahulisel naol toolil, tema rvastas Smolle, puujalg põime pääl. Tühja kaSti NähcS hakkas la suure häälega naerina Olete Teie seda teinud, Smolle! hüüdis Atelney Johnes wihajclt. Ja muidugi. Nüüd ei saa Teie enam Varandust kätte! hüüdis ta kõrgilt. See oli minu warandus ja kui mina teda kätte ei saa, siis ei pea ka seda keegi muu enesele saama. Ma ütlen Teile, et kellegi! elusal inimesel selle Varanduse paale mingisugust õigust ei ole, pääle minu ja kolme sunnitöölise Aadamani saartel, Ma tean, et mina seda Varandust pruukida ei saa, niisama ka nemad mitte. Ma töötasin enese sa nende kasukS- «Nelja märk" see on meie lipukiri. Ma tean, et nad Niisama oklsiwad teinud, kui minagi ja ennemini Varanduse Temse jõkke wislanud, kui seda Scholto ja Morestani sugulaste ja tutwate pärida jätnud. Mitte jclle tarwiS, et neid rikkaks teha, ei tapnud meie Ahmeti ära. WaranduS on säälsamaS,  kus wõti ja Tonga on. Niipea, 'ui ma nägin, et Teie laew meid kütte saab, peitsin  ma waranduse igaWesti ära. Teie ci saa sille sõidu eest üht India ruplet'gi. Teie waietats meile, Smolle, tähendas Atelncy  Johncs waljult, tui Teie waranduse oleksite tahtnud Temsesse Visata, siis oleks parem olnud  Varandust kõige lastiga ühtlasi wisata- Minul kergem wisata ja Teil kergem üles otsida, wastas ta kawala n-nratamisiga. Inimene,  kes mind tinni püüda oskab, wõib ka kasti jõe põhjast kätte saada. Aga nüüd, mil kõik hinnalised asjad wiie penikoorma maa pääle laiali on wisarud, on kättesaamine natuke raSkew. Raske oli ja mul muidugi seda teha; peaaegu tahtis mu mõistus kaduda, kui Teie meid taga ajasite- Kuid nüüd ci maksa enam midagi kurwaStada. Mma olen oma eluajal mitu korda niihästi hobuse silgaS, kui ka hobuse all olnud ja olen õppmud aru saama, et mis mõõda läinud, ses enam tagasi ei tule! Asi on wäga tõsine, Smolle, ütles salapolitseinik.  Selle asemel, et kohtule raskust teha, oleksite wõinud õige kohtumõistmisele abiks olla, siis oleksite kohtus wõinud armuandmise pääle loota. (Järgneb) Seda ja teist. Haigete loomade kannatus. Haiged loomad lasewad arsti enda kallal kõik teha, tui tunnewad, et see neile parem on. Indias käis üks ekwant, les sõjaS haawatud oli saanud, ise igapäew hospidali õues, kus La haawa tulise rauaga põletati, et ses mitte mäda» nems ei hakaks, mis palawatcs maades kardstaw  on. Ta kannatas rahulikult walu ära, ilma, et sma piinaja päüie oleks wihaStanud. Teise 100 jutuZias üks reisija, mis ahwiga oli juytunuv. Ahmile laswis lõua pääle paise, riulüst suurt wiga karta oli- Sellepärast otsustati  ahwi chloroforsuga ära uimastada ja paise lahti lõigata- Ahm pandi nüüd kaelast saadik kotti ja arst hakkas paiset esialgselt weel täbi omatama. Kuid sel silmapilgul pääsis kisendaja  ahwi üks käsi lahti, millega ta arsti käit lõukas ja selle läbi paise kalki läks. Kui see oli sündinud, laskis ahrv arsti kannatlikult kõik puhastamise ja lõikamise tööv paise kallal ära teha, ilma et chloroformi oleks tarwiS olnud.  Kolmas, weel huwitawam juhtumine oli ühe koeraga, kellel kass teise filma püäft oli wälja kiskunud, mis ainult silma närwi pidi weel pää kulges ripneS- Arst tahtis esmalt närwi katki lõigata, aga kui ta looma nii kannatlikult  nägi seisma, wajutas ta filma oma koha pääle tagasi, mis õnneks korda läks ja kinni kaSwiS- Tänulik koer lakkus iga kord arsti kätt, kui temaga kokku juhtus. Liig peenike. (Neiu päewapiltyiku juures): „Kas siis pilt tõesri apparadi seeS pää alaspidi seisma tuled?" „Nn on küll, auus preili." „Siis, ärge pange pahaks, et ma tüll end üles wõrta ei lase." Lausus, tahkus ja läks. .U 87 Saarlane, 1903