Saarlane Keskniidalal, 26. juunil ISO2. XVIII, aastakäik. maksab: Loolcs aastas I „ ÄK „ -ch Ilmub igl>lteiftpäs»V«r. ..Saarlase" toimetus ja wäljaandmine Kuresaares Kauba-uulitsas ur.t?. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste xetit rida maksab S k. TW Nlkiildiac xaütilla ajaleht maa- ja liaaarahmale MW Joogi wesi. Inimene tarwitab wäga palju wett; söögi ja joogina wõtab ta teda mitmesugusel  muudetud näol enesesse, iga söögi ja joogi walmistamises on tema esimene asi. Meie keha olustest on suurem osa wesi. Mis ta sellest osalt hingamise, higistamise  ehk seedimise teel iga silmapilk kaotab, peab talle täielikult tagasi antama. Mõistagi siis, et see wäga tarwiline  küsida on, missugust wett joome, ehe lust teda wõtame! Harilikult tarwitatakse  hallika, jõe, järwe ja kaewu wett, häda korral wõetakse ka wihma wõi loigu wett. Nii mitmesugused, kui need wee all olewad kohad ja maa põhi on, nn mitmesugune  on ka mesi oma hääduse poolest. Hallika mett peame kõige paremaks ja puhtamaks pidama, arwamata mõni hallik, mille mesi oma rohkete lubja ja raua olluste pärast liig wali on; niisamma hallikatest sünnitatud ojades, kui nad meel liig pikalt pole jooksnud. Suuremate jõgede mesi on mädanud taimete riismetega rikutud, osalt sedasama tuleb järwe wee kohta ütelda. Wihma mesi on joogi jaoks maotu, loigu meest käsib juba ta halb maitse eemale hoida. Et aga hallikaid ja ojasid kaugeltgi igaühe tarwituseks ei ole, siis on meil wee saamiseks kaewud. Nende kohta tahtsin  mõnda ütelda. Kaewu mesi on hallika wee järele kõige puhtam. Siin aga peab tähele pandama, kuhu kohta, mis moodi ja kui sügawaid kaemusid teha tuleb. Koha ja kaewu sügamuse  järele on mee häädus. Kaew ei tohi mitte karja lautade ligidal ega lompide  ääres olla. Säält wõib halb mesi maa sisse nõrguda, ehk otsekohe päält sisse jooksta. Ja sagedasti on kaewu ümbrus iseäranis wihmasel ajal mitme sülla laiuselt  porine ja mudane,, kuhu ka ümber uitajad loomad oma sõnnikut teemad, mis kõik põllurammuks wäga hüä on, aga kaewu wee karastamiseks sugugi ei kõlba. Kõik see sõnnikune wesi nõrgub läbi maa kaewu, ja kui wesi tõuseb ja kaewul salwed, rakked puuduwad, uhub ta üsna päält sisse. Niisugune kaewuwesi on rikutud  ja terwisele kahjulik. Kui see kahju küll silmale nähtaw ei ole, siisgi ei wõi seda kõlblikuks tunnistada, sest et see kahju tuleb aegamööda ometegi nähtawaks, kord ühe,- kord teise haiguse näol Kus nüüd lugu seda moodi on, et loomad kaewu ääres peawad joodetud saama, sääl ärgu seisku mitte weiste küna kaewu ääres, waid tükk maad eemal, kuhu kaemust renni mööda mett sisse wõib lasta. Kaewu ümber saagu aed tehtud, et loomad rojastama  ligi ei pääse. Ka olgu kaewu ümber  maa kõrgemaks kruusitud, et sopast mett mitte päält sisse ei pääseks jooksma. Mida kaugemal kaew sopast ja solgi kohtadest  eemal, seda puhtam on wesi sääl sees, sest et pika maa pääl halb wesi maa sees puhastatud saab. Iga perenaene ja peremees  soowiks aga, et kaew peaks elumaja ligidal olema, kus ka sääl karja laudad Mamsel Ilmaaegne. S 4 Kui mina noor olin, siis oli lugu selles tükis hoopis teine. Kui meie, noored tüdrukud  oma all koos olime, ei rääkinud me millestgist muust kui sarnastest asjadest. Sa wõiksid küll korra temaga selle üle rääkima hakata, näituseks siis, kui mina oma suure kohwi peo annan, said aru? Mina annan oma kohwi p?o nüüd pea ja künni meie, wanemad inimesed, teises toas joome, pange teie, tüdrukud, üksteisele kaartisid, ning nimeta sina kõikide tutwate poiste nimed ja kelle nimetamise juures tema ära punastab, see ta siis on. Jumal aidaku sind tädil Oma pidu pean mina enesest mõista enne Krautnerite ära reisu. Sina ei teagi wist, et wana paks pää raskesti on köhima hakkanud, Fritz käis ennesti teda waatamas.  Recseke nõuab tingimata, et tema lõuna maale reisima peab, mida warem, seda parem, noh, raha selle tarbeks on neil ju küll. Mul oleks aga tuline kahju õleni  at, kui tema omale reisi päält peiu kaasa tooks; SäSl, Monte Carlos jookseb ju niisuguseid mehi küll ümber, kes ainult rikaste  tüdrukute pSSIe jahti pearoad mina tean seda meel sellest ajast mil ka Wiesbadenis  mängupõrgu oli ja, taga järge, siis on häda ja puudus käes. Ei tädi, reisi päält ei too Teerese omale mitte peigmeest ühes, ütles Julia kindlalt. Eks, ütles proua nõunik rahustatult. Tema on selleks palju tark, tead sa! Ja mana proua pooris ennast meel ligemale Julia poole ja ütles pool sosistades: Tead sa, minu arwateS armastawad meie Fritz ja Reeseke üksteist ja —, mispärast sa selle üle siis nii südamest naerad, wäike 101 l tüd.uk. Mamsel Jlmaegne oli tõesti naernud, nii südamest, heledasti ja hõiskawalt, et tuba wastukajas. Nüüd jäi tema näost tumepunaseks. Oh Jumal, tädi, anna mulle andeks, palus tema. Pahandatud proua urises meel tük aega, kui rahule jäi. Tädikene, meelitas tema, mina tahan ka kaartisid panna ja sääl juures poistest rääkida  ! tõotas mamsel Jlmaegne päris tõsise näoga, kuna tema süda ometi tema sees meel õnnelikult naeris. Oh Jumal, kui wana proua kõiki teadnud oleks, mis tema teadis, et Tereese ammu juba walinud oli ja et tema poeg, tohtri herra tohtri herra See on õige sinust, aga, sina pead mulle ka üle selle meel abiks olema. Häämeelega, tädi. Ja Rieke peab mulle oma wäikesed koostad  laenama. Jlmaegne kahwatas ära. Oh, koostad ja, kas sina siis ei tea? Mida ma teadma pean? Ega ometi mitte seda, et neid enam olemas ei ole? Mina ei tea mitte, mina usun Proua Roettgeri nägu läks tulipunaseks. OnS nad pandiks pandud wõi ära müüdud?  kisendas tema. Mina arwan, et nad müüdud on, kogeldas  Julia. Noh, fee käib üle kõige mõistusel hüüdis  proua nõunik wihaselt. Taewans Isa! kui õndsad wanemad seda teakstwad, nemad ei leiaks siis ka hauas mitte rahu ja seda kõik teie mõlema pärast, kes teie siia perekonna sekka sadanud olete, ilma mingifugugse  õiguseta, nimelt selle pärast, et see armastaja naesterahwaS sääl, teise korra pääl, teie isa omale meheks tahtis saada I Kõik see ilus pärandus, mis Jumala ja õiguse  poolest meie Fritzule saama oleks pidanud, on nüüd läbilõödud, ja ära raisatud  herra leitenant Adami läbi! See oli seda korda rumalus minu poolt, et mina seda tüdrukut mitte hullumajasse pista ei lasknud I Julia toetas surmani kahwatult uksepiida najale. Tema ei leidnud mitte ühte sõna kõige selle wiha woolu wastu, mis kui rahe tema pääle sadas; häkitselt jooksis tema aga toast wälja, kui wihane proua kasti kaase niisuguse jõuga kinni wiskas, et see kui suurtüki pauk läbi kõige maja kõlaS ja uuesti kisendama hakkas: Ja sina, sina ilmaaegne loom, sina Julia oli aga juba kojas ja jooksis ilmateadmatalt  sinna suure kasti pääle, mis pimedas nurkas, trepi all seifis, kuhu tema lapsena igakord jooksnud ja ennast ära peitnud  oli, kui temale ülekohut wõi liiga kellegi poolt tehtud oli. Ka täna wäriseS tema kõigest kehast ja häkitselt tundis ta kuidas tema süda seisma tahtis jääda, kui tohter oma toa ukse lahti tegi ja tema rutulised  sammud üle kõige koja kõlasiwad. Heldene taewas, mis siin jälle oli?! Harilikult waikis proua Minna, kui poeg tema tüli sekka ilmus, aga kaduma läinud perekonna hõbeasjad oliwad teda taltsutamataks  nutsaliseks teinud. Tema seletas nüüd pojale kõige kõrgemas tiskantis seda hirmust asja, et need rasked hõbedased koostad  kõige mapi märgiga, nende ema oli üks sündinud von olnud, mis ometi Trautmanni pere pääuhkus olnud oli, äramüüdud oliwad,  üramüüdud nende samade jooksikute pärast, kes Waigista ennast ometi, armas ema, see pole jn weel kellegi põhjus ennast nõnda Piihapiiewal, IZ. juulil manas kindluses (linnapaäl) W cr z cr r Saaremaa kurttummade kooli hääks. Ligemad teated edespidi. Eestseisus.