Saarlane kk s». Teisipäewal, 38. Mail KO3. XVIi!. aastakäik. maksab- Pooles aaStas ..... I „ UZ „ —S- Ilmub igaltsifipäa»V«»r. Kuresaares Kauba-uulitsas nr.l 7. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste xetit rida maksab i> k. KW Üleüldine xolitiko ajsleht ««,. j, lii«r«li»ilt „Saarlane" ÄÄ ilmub pühade Pärast neljapäewnl, G. juuni k. p. Lõuna-Ahwrika rahu. Laüpäew 18. mail on Pretorias lepingule alla kirjutatud, mis pikale sõjale lõpu on teinud, lõpu, nagu see ette arwata oli. Sest ses oli juba algusest saadik selge, et wäike Buuri rahwaS suurt maailmariiki wõita ei suuda. Tema kaitsis ta wastu oma iseseiswust, nii kaua kui ta suutis, ta MM kaks aastat ja seitse kuud wöideldcs ainult oma kohust. Wereenigingi konwerents tegi laupäewal otsuseks, Inglise tingimisi wastu wõtta. Hilja ööse jõudsiwad Buuri saadikud Pvetoriasse ja kirjutasiwad üleüldise allaandmise tingimistele otsekohe alla. Kõik Buuri saadikud, nende hulgas Lui Botha, Dewet ja Delarey, edasi Inglise wäe ülemjuhataja lord Kitchenex ja kindral kuberne- str Milner kirjutasiwad laupäewal, õhtu kell 10'/», Pretorias rahudökumendile alla. Enne pidasiwad Buuri saadikud Inglise wolinikkudega Johannesburis mitu tundi nõuu. Kuulda on, et uue Lõuna-Ahwrika põhjus seaduse Mmõtted rahudokumendis juba ülcwal scisawad ja et buurid Inglise -valitsuse järelandmisega rahul on. Londonis anti rahust ametlikult pühapäewa hommiku teada. Sõnum sünnitas suurt -vaimustust. Näha on, et terws Inglise rahwas südamest rahu igatses. Linnapää lstordmayor) pidi mitu korda palkunile astuma ja ennast hõiskawale rahwahulgale  näitama. Ka mujalt Jnglisemaalt on tormilistest rõõmuawaldustest teatatud.  Buurid wõtsiwad Wereenigingis järgmised Briti tingimised ühel häälel wastu: Buurid panemad sõjariistad maha, sõjawõljal olewad buurid lähemad koju tagasi. Kõik buurid, kes maalt wäljas, lähemad koju tagasi. Jnglisemaa ehitab talud uuesti üles; Buuri juhatajate maalt wälja mõistmise kuulutus tunnistatakse tühjaks. Koolides on Hollandi ja Inglise keelel ühesugused õigused, mõlemate õpetamine on kohuslik. Kõigis kohtutes wõib mõlemit keelt tarwitada. Briti walitsus maksab buuride söjakulud ära ja buuride asemikud wöiwad asumaade walitsemisest osa wõtta. Osa Buuri juhatajatele, kes nimepidi üles loetud, antakse uues asumaa walitsuses koht. Armu ei anta ainult neile mitte, kes sõjaeeskirjade wastu eksinud on, need wõiwad aga kuningalt armu paluda. Kõneldakse, et kuningas Eduard läbirääkimiste  lõpul rahu hääks suurt mõju on awaldanud. Londonis, 20. mail. Rahutegemist pühitseti terwel maal suure rõõmuga; palju wabrikuid ja koolisid on täna kinni. Uulitsatel pandi paljudes linnades pidulikud rongikäigud toime. Mitmel pool lasksiwad kohtunikud karistusemajadesse toodud wangid wabaks. Londonis, 20. mail Rahu kohta kirjutab „Times" : Nüüd wõime me oma imperialiftlise ülesande kallale uue jõuuga astuda. Meie teame, kui wägewad me oleme ja meil on nüüd lootust rohkem kui siis, kui wahwad waStased, keda me nüüd kui Briti ilmariigi kaaskodanik!» terwitame, meile sõja pääle sundistwad. Londonis, 20. mail. Hommikused ajalehed awaldawad rahu tegemise pärast rahulolemist. „Standard" nimetab buurisid kõige wahwamateks wastasteks, kellega Britannial ja asumaade sõjawägedel tege» mist on olnud. „Morning PoSt" loeb seda õnnelikuks asjaks, et kroonimine sel ajal tuleb, kus riik tugewam kui kunagi enne on. «Daily News" ütleb : Briti rahwal on nüüd ülesandeks, laastatud maal hääd läbisaamist ja hääd käekäiku uuesti jalule seada ja buuridele näidata, Mamsel Ilmaaegne. Lt Hääd ööd, wastas õde ja omas õhtupalmes  oli temal täna armsa Jumala käest meel rohkem paluda kui muidu ikka; tema pakus, et mõlemad armastajad kokku saaksiwad  ja kõik raskused ära wõidaksiwad, künni isa neile wiimaks järele annab, ja et see järelandmine mitte kauaks tulemata ei jääks. Proua nõuniku nägu ei olnud ialgi nii lahke ja rahuloldaw olnud kui sel käesolewal  pahailmadega sügisel. Kuna tema tänini ikka ainult õhates talwe tuleku pääle oli mõtelnud, rõõmustas tema see aasta iga tormi ja wihma, wälgu, kui ka iga puust langema lehe üle. Iga torm ja sadu tõi tema näole päewapaistet. Ka kõige wanemad inimesed ei mälestanud  niisugust kurja sügist äraelanud olewat.  Jooksija ja külmetamise haigused oliwad päewakorral ja laste haiguse lugemata.  Kellu, noore tohtri ukse körwal, helises enamisti päewa otsa ja upsaka näoga tähendas proua Minna abiotsijate nimed ukse kõrwal rippuma tahwli pääle ülesse. Kui oleks temal kõige suuremat rõõmu kuulutada, niisuguse hiilgama näoga astus tema oma läbimärjale ja puru «väsinud pojale  ukse pSSIe mastu ja ütles, et tema ruttama pidada, sest, wabrikuomaniku Liebermannil  olla wist rabandus olnud ja gümnasiumi kooliõpetaja lastel olla ilmtahtlemata  scharlachi haiguse märgid juures, nemad kõik olla juba Leki alla pistetud ja kingisepa Märtenfi emal olla kange südametramp.  See ei lähe enam nõnda edasi, seletas noor tohter ühel päewal, kui tohter Kortumi  haigeksjäämise põhjusel, temale hulk tööd juure oli tulnud. See ei lähe enam nõnda edasi, mina ei jõua kõiki onu Kortumi  haigeid ka meel waatamas käia; see on liig, iga paistetanud palge ja tühise köha pärast igale poole majasse jooksta. Mina pean omale kõnetunnid sisseseadma, et kõik kergemad haiged minu juure koju tulla wöiwad. See on õige tegu Fritz, ütles ema. Seda pole sul wist ilmasgi meele tulnud, et nii ruttu igoftühest otsitud arstiks saama pidid! Noh, see tuleb wist kõigepäält sellest, et mina siin alles uus olen, ütles poeg ja läks oma tuppa kuulutust kirjutama, mis nädalalehes ilmuma pidi ja millest iga Andcrsheimi elanik teada sai, et tohter Röttgeri kõnetunnid homikul kaheksast üheksani  ja pärastlõunal kolmest neljani on, mahaarwatud pühapäewad ja kesknädalad mil waeseid kellu kümnest üheteistkümneni maksuta jutule wõetakse. Proua Minna istus nüüd igapäew teatud  ajal akna all kardina marjus ja luges järele, kui palju koormatuid ja waewatuid tema Friizu juurde tuliwad. Ja, inimesi tuli rohkesti, koguni kõige esimestest ja parematest perekondadest; emad tuliwad oma noorte tütartega ja noored, rikad prouad oma wäikeste lastega, sest Rõttger oli just laste arstina kuulsaks saanud; ja isegi ilus mõiõtatuSline lesk, kes Wenemaalt päralt pidi olema ja ikka oma pitka musta leinaloori sisse mässitult käis, tuli ühel päewal sinna; proua Minna kohkus seda iludust nähes peaaegu ja pal- wetaS oma poja südamerahu pärast: Jumal  hoidku sind, palus tema, et sina seda naesterahwast tema suure iluduse tõttu mitte armastama ei hakka, kedagi ei tea temast kes tema õige on ja kas temal midagi on. Köigearmsamini oleks tema ootetuppa istunud  ja nendega, kes sinna tuliwad, juttu ajanud, aga tema ei julgenud seda ometi teha, isegi siis mitte, kui tema kõige parem sõbranna pürgermeistri proua oma haigesõrmelise  köögitüdrukuga sinna ilmus. Ühel päewal  awaldas aga tema poeg ise soowi, et ema kõne tundide ajal ootetoas aset wõtaks. Ema, ütles tohter, otsi omale kõne tundide  aegus mõnda toimetust ootetoas; esimeseks  on see ootajatele lõbusam, kui keegi majainimene nende seaS on ja teiseks ei wõi nemad siis omakeskel mitte ainult haiguste ega wigaduste üle nii palju kõneleda,  et ärda südamega inimesed surma hirmu jääwad, ning kolmandaks jätawad nende wallatumad wõsud sinu juuresolekul minu noad ja suurendamise klaasid rahule. Kohe teisel homikul tõi proua nõunik uue tanu karbist ja oma hää mustawillase rätiku kapist wälja, sidus musta siidist põlle ette ja asus seatud tunniks uhkuse ja rõõmu pärast punetama näoga ootetupa. Kahjuks oli tema aga sääl palju awalik ja otsekohene. Kohtuniku noort prouat, kes köha üle kaebas,  trööstis tema seega, et tema mõlemad  wanemad õed ka selles wanaduses köhima  oliwad hakanud ja siis ka paar aastat hiljem surnud. Ning, kui mina teie ema oleksin,  noor prouake, lõpetas tema oma seletust, poleks mina teid ilmasgi mehele lubanud, maid oleks teid, kõigest waStupanekuft  hoolimata kusagile lõunamaale wiinud.