selle aja pääle ära keelda, kui sõratõbe lagunemist karta on> 11. Piima kaupluste pidajad ou kohustatud neist kohtadest, mis järele waatamise all on, piima  ainult keedetult maStu wõlta. 12. Piim peetakse keedciuks, kui teda 100. ehk 90. graadi palamusel Zelsiuse järele 1S minuti keedetakse. Tähendus. Keetma peab nii hästi kooritud, kui ka koorimata piima, nõndasama ka petipiima. 13. Pärast seda, kui selgeks on tulnud, et kusagil kohal sõratõbe on, ehk armutakse, et selles tõbes loomad haiged on, peab kohane politsei selle üle kohe sellele politseile teada andma, kelle piiris see piimaasutus on, kes sellest kohast piima saab, kus loomad söretõbsS põewad. 14. Ära surnud ehk ära tapetud haigete loomade  nähku, kui neid otsekohe nahawabrikusse ära ei anta, lubatakse säült, kus loomad haiged on, ainult kuiwatult ära wiia. 15. Õlgi ja heinu ei tohi mitte nendest kohtadest,  kus loomad haiged on, wälja, miia kui ametlik loomatohter arwab, et nende läbi haigus edasikantud  wõib saada. 16. Sõnnikut, mis haiguse ajal tallides ja karjalautades oli, ci wõi mitte seesugusesse kohta ja niisugust teed mööda wedada, kus terwed mäletsejad  loomad ja sead nendest taludest käiwad, kus haigust ei ole. Sõnnikut wõib ainult siis wälja wedada, kui siial juures tarwilikka, iga iseäralise juhtumis- kohaseid cttcwaatuse abinõuusid täidetakse. 17. Loomade peremees, ehk see inimene kes tema aset täidab, peamad walmamm u) et kõrwalisi inimesi, iseäranis loomadckanplcsaid  ja lihunikknsid, haigete loomade juurde ci lastad)  et inimesed, kcS haigeid loomi rawitsewad, ehk kelledel mingisugust tegemist korjalautas on, nendest kohtadest, kus loomad haiged on, mille jalawarjude pesemata ja riiete puhastamata wälja ei läheks; v) et sellesse kohta, kus loomad haiged on, mitte teistest kohtadest mäletsejaid loomi ja sigu ei pääseks; ä) ek teenijad, nõndasama ka loomade peremees, mille nendes taludes ci käiks, kus haigust ci ole. 18. Kui kindlaks on tehtud, et ühes kohas sõratõbe olemas on, siis ei lubata sääl mitte weiStelaata pidada. Kui tõbe laiali lagunemist wäga karta on, siis wõib kubermangu waiitsuZ wcisteiaatade pidamist ka kaugemates piirides ära keelda. See keeid ei käi mitic hvbuSleiaatade kohta. 19. Kubermangu walitsus wõib oma arwamise järele ära keelda sellest piirist mälctsajaid loomi ja sigu läbi ajada, mille kohta kuulutatud on, et süül tõbe armutakse olewat, ja nõndasama ka lubada, sellest kohast loomi teiste Liimi kubcrmagu  kohtadesse wälja wiia. Tähendus. Elajate wäljawiimise keeld ei käi mitte nende loomade kohla, kes selleks määratud on, ct neid kohe ära tappa; waata Z 5, punkt v. 20. Kui politsei selle järele, kudaS loomade juures haigus amalikuks tuleb, arwab, et kõigi haigeksjäämise juhtumiste üle kohasele ülemusele teada ci anta, siis wõib politsei nendes kohtades, lus ta arwab tõbe olcwat, loomi järele waadata. 21. Politsei ametnikud peaivad kõwasti selle järele walwama, ct sellest kohast, kus tõbe on, ehk nrwataksc, et tõbe olemas olla, mingikombel mäletsejaid  loomi ja sigu Liimi kubermangust wälja ei wiida ilma Lliwimaa kuberneri herra iseäralise loata, mis kohase kuberneri herra kokkuleppimise järele on antud. 22. Loomatohter peab elanikkudele soowitama selles karjas ehk kohas, kus tõbe leida on, elajatele  kunstlikku sõratõbe panna ja üleüldse püüdma neid abinõuusid tarwitada, mis teadus sõratõbe waStu hakks arwab. Nõudmise awaldusi kahjutasu  üle, mis kunstliku sõratõbe panemise läbi mõiks tulla, ei panda mitte tähele. Tähen d u s. u) On kunstlikku sõratõbe pandud, siis kaob tõbi harilikult IS. päewa pärast ära, aga ei wälta mitte mitu kuud, kuda see loomuliku haiguse juures sünnib; b) Kui loomad kunstliku sõratõbe panemise käbi ära surewad, siis ei wõi see kahju sugugi suurem olla, mis loomuliku haiguse läbi tuleb. 23. Pärast seda, kui loomatohter on teada andnud, et sõratõbi ära on kadunud, siis puhastatakse  loomatohtri juhatuse järele karjalaudad. mõlemad koos ja pääle selle pidi ilm kuupaistele  ka weel olema. Täna öösel oli aga peaaegu kott pime ja kui Marike silmi võrudes une segadusest lahti sai, kuulis tema kõue sarnast tormi ja mere lohisemist. Nüüd kargas tema püsti. Kange torm, sossitas tema ja Kristop on wäljaS, mere pääl! Rutuga tõmbas tema omale riided ümber. Tema süda peksis waljuSti. Kui tema ukse lingist parasti kinni oli hakanud, sai uks wäljast poolt lahti tehtud. Kristop seisis weest nõretades, müts kuklas, tema ees. Tema näitis wäsinud olewat, aga tema silmadest paistis wälja, et tema enesega rahul oli. Marikese näo üle lendis soe läige ja rõõmus naeratus ja ka Kristopi silmad hiilgasiwad aga ei lausunud sõna; nemad waatsiwad ainult imestades selle uue nähtuse üle tummalt üks teise otsa. WiimakS ütles Kristop: Ma ei suuda üksi mitte paati maale tõmmata. Viina tulen warsn ja aitan sind, wastas  Marike. Kristop näitas hoone poole ja ütles, too omale aga rätik ja seo ümber, on tormine  ja sajab wihma. Tüdruk naeratas, temal oli häämeel, et mees tähelepannud oli, et temale marju tarwis läks. Tema tõi omale aidast rätiku, sidus selle enesele ümber pää. Nüüd laisimad  minad rannale. Õhk oli nõnda wali, ct ta Merikese rätiku pääst ära ja juuksed lahti kiskus. Kristop oli ennemine kingu otsa jõudnud, mis ranna ja küla wahel oli, tema ulatas nüüd Marikesele kätt ja aitas  teda ka üleSse. Merd ei näinud nemadgi,  nõnda oli õhk liiwoga täidetud, ainult tema möirgamise sarnane kohin oli kuulda. Paat oli laenetcst juba natuke eemale wiidud. Kristop ja Marike läkfiwad temale mette järge, sidusid enestele köied ümber keha ja tõmbasnvad kõigist jõust kuni nemad teda wiimaks tuimale saiwad. Siis tõmbasimad  nemad kaladega wõrgud selga ja hakastwad  jälle küla poole minema, kuhu ne> mad päewa tõusu ajal jõudsiwad. Külarahwas  oliwad ka juba jalul ja landsiwad asju elatismajadest hoone, sest elatiSmajade mahakiskumisega pidi küla teise paika tõstmine  pääle halama- Waikides toimetas igaüks  oma tööd, oli ometi kui oleks nemad tüki oma enese elu küljest lahti murdnud, ainult wäikescd karused koerad jooksid haukudes  ümber, nendelegi näitas küla lammutamine  loomuwaslane olewat. Ka ema Peleikis oli juba ametis kui Kristop ja Marike koju jõudsiwad, kaenla täie patjadega 'tuli tema neile õus päül wastu. Waata ometi emake, kui palju kalu Kristop täna öösel püüdnud on> hüüdis  Marike temale nmstu. Kreeta Peleikis kehitas õlasid ja ütles: Mis sellest ka kasu on? Homseks on nemad ometi juba surnud. Sääl ei tohi turul surnud kalu mitte müüdud saada. Homme elamad nemad weel, wastaS Kristop.  Homme rviskawad laened weel paadi ümber.  ütles Kreeta, käega lahe poole näidates. Minu mitte, ehk kui ka, mis sellestgi suuremat häda on, ütles poeg sa läks majasse. Ema kehitas jälle õlasid ja wiis padjad aita. (Järg tuleb.) Seda ja teist. President Krügeri abikaasast, kes hiljuti ära surnud, jutuStawad ajalehed, et ia wäga lihtne ja alandlik inimene olnud. Kui Krüger teda kornetina kosis, wastas ta lihtsalt: „Ma mõistan leiba teha, õmmelda ja küürida", ja seda on ta ka meel presidendi abikaasana osanud. Jälgi ei kanl  nud ta teisa riideid, kui mis ta ise oliwalmistanud;  oma mehele tegi ta iga hommiku ise kohwi, ja Krüger ütles sagedasti uhkusega, et üksgi teine naesterahwas maa pääl nii wäheste kohwiubadsga ei mõi-ill läbi ajada, kui «tädi Sanna". Selle nime all tunti teda Lõmm-Ahwrikas, nagu Krüger „onu Paulina" tuttaw oli. Ta oli nagu buri abikaasa kunagi, kes ainult oma mehele, lastele ja majataliiusele elab. Kuna Jouberti abikaasa ennast politilistesse osjadesse segaS, ei ole Krügcri  abikaasa seda iaigi teinud, ehk küll wabariigi hää ehk paha käekäik temasse niisama mõjus nagu tema mchessegi. Nende abielus sündisiwad 16 last, ja nende lastelastega tuli küll nende perekonna  arm üle 166 inimese. Nagu ta waremalt kõik händ ja püha ühes oma mehega pika meelega oli kannatanud, nõnda kandis ta ka waiksesli kõik ohwrid, mis sõda nõudis. Kui rusuwalt pidi see küll temasse mõjuma, kui sõnum tuli, et RuStenburi  maakonnas kahwrid tema perekonna liikmetest 17 hinge ära olla tapnud, ja Krügeril, kes seda looki niisama walusalt tundis, maewalt korda läks, teda trööstida. Paljud tema lastelastest surmad Lõuna-Ahwrika sõjawäljadel ja mitmed sattusiwad inglaste kätte mangi, mis buri naesele palju pahem on, kui surm lahingu wäijal. Wastumeelt kuulas  ta neid sõnumid, mis teatastwad, et rikkad kullalademed olla leitud, ja tuhandete wõõraste sisscmoolamise läbi aimas ta hädaohtu wabariigi tuiewikule. Päris sõjast ei olnud tal esialgselt aimugi, la vii wäga kurb, kui sõnum tuli, et esimese  kokkupuutumise juures kümme buri oliwad langenud, sest la wõrdlcs sõda endiste kahwritesõdadega,  kus burid harwa inimesi kaotanud oliwad, ja kui Krügsr tähendas et rahul peab olema, kui sõjas mitte enam kui 10,066 buri ci lange, siis oli ta. sügawasti liigutatud. Ei ole wist tarwis tähendadagi, et temale, nagu ta mehelegi piibel ja selle sõnasõnaline seletus ainumaks mõõdupuuks  oli. Tema hää süda ci muretsenud ainult inimeste, maid ka elajate eest. Räägitakse, kui ta ülcsseatawa Krügeri auusamba mudelit waadanud, siis awaidauud ta s<?owi, et samba torukübar õõnes  walataks, et linnud sinna sisse kogunud mett juua wõiksiwad! Tädi Sauna on 67 aastat manaks  saanud. Hiinlased ja sigarid. Hiinlased ei armasta mitte suitsetada, ehk küll wäljamaalased  neile seda haridust ammugi harjutawad.  Wiimasel ajal on aga hiinlased siiSgi ühe Shanghai kaupmehe käest tuhandeid  kastikesi sigarid ostnud. Patsimehed ci hakanud siiSgi suitsetama, neile meeldis ainult ilus naisterahwa pilt kastikese kaane püül, mille nad alles hoidsiwad, kuna sigarid  kõige kastiga minema wisati. M 29 Saar I a n e 1901