Walitsew senat «i jäta selle täitmiseks sellekohast määrust tegema. Alguskirjale on Tema Keiserliku Suuruse käega kirjutatud. „Nikolai." „Tcma Keiserlikule Suurusele hurra I", paneb juhataja ette. Kanake stwad hurrahüüded. Juhataja Wolkonski.- Järgmine koosolek on 10. oktobril, kell 1 päewal. Kuulutan tänase  koosoleku lõpetatuks. Saadikud paniwad würst WolkonSki auks meeleawalduse toime, et ta tähtsuseta eelnõud ruttu läbi iviia oskas. „Jjam." Kas tõesti?! hüüdis Gabriele. Siin on, kõrgus, ütles Noftradamus vicomte  d'Exmaise kätte kokku rullitud pärgamenti andes, täheteaduSline ette kuulutus, mis ma oma! ajal trahw Mongommerile kirjutasin. Ma ei oleks Teie jaoks teda mitte teisiti kirjutanud. Andke siia, ütles Gabriele- See kingitus on tõesti tähtis. Teie ei uju seda, kui kallis ta mulle on. Weel üks sõna, vicomte, lisas doktor juurde,  weel üks sõna, et Teid hoiatada, ehk küll Jumal kõige asjade waiitseja ja juhataja on ja keegi oma saatuse eest ei pääse- Kuninga Heinrich  11. tähtede seisukord näitab, et ta kahewõitluses  surma leiab. Noh, küsis Gabriele, kuidas käib ses? Kui see pärgamendi olete läbi lugenud, siis mõistate mind; nüüd aga pean ma Teiega jumalaga jätma ja ma soowin, et õnnetu juhtumine,  mis Jumal Teile Teie elus on ette määranud, kõige wühemalt mitte Teie enda süü läbi ei tuleks. Gabriele poole kummardades, kes tale weel kord kätt andis ja teda ukseni saatis, läks Nost. radamus wälja. Alolse juurde tagasi pöördes tegi Gabriele pärgamendi lahti ja teades, et keegi teda eksitama ei tule, luges ta järgmist: Wöidu pidudel, ehk armastuses puudutab ta kuninga otsaesist, Sünnitab haawa ehk armi kuninga otsaesisele. Tahes ehk tahtmata ikka ta haawab kuninga otsaesist, Teda armastab ja saadab hukka kuninga emand. Wüga ilus, hüüdis Gabriele lahkel näol ja uhkel pilgul. Nüüd, kallis Aloise, wõid sa mulle jutustada, kuidas kuningas Heinrich 11. krahw Mongommeri, minu isa, elawalt maha mattis. Kuningas Heinrich II! hüüdis Aloise. KuidaS Teie seda teate? Ma arwafin wälja! Sina woid mulle nüüd kõik awaldada, sest Jumal on mulle juba teatanud, et ma käite saan maksma. XVIII. Edew naesterahwas Mitmesuguste selleaegsete käsikirjadega ja ajaloo katketega Aloise jutustust tõendades, saame wiimati Jacqaes de Mongommeri, Gabriele  isa, tumeda ajaloo kätte. Ta poeg teadis  ainult mõned juhtumised sellest, aga see hirmus juhtumine, mis teda hukka saatis, oli niihästi temale, kui ka kõigile teistele teadmata. (Järgneb.) Äraandja kuuenööp. Eestistanud J. A. W Pool linna, nimelt suur osa noori mehi, oliwad Hindreku wastu üles äritatud, sest et Anna kõikidel kõige armsam oli, mis neid Hindreku  üle kadedaks tegi. Nii tihti, kui nemad kusagil koos oliwad, ütlefiwad: „See poiss peab körwale lükatud saama, ta on meil tülinaks ees!" See wiha haudus ja haudus ikka edasi. Ühel päewal, ilma kellegile sest sõna lausumata, laadis Hindrek püstoli, mis terwel aaStal tarwitatud  ei olnud ja kandis, kui julget seltsimeest enesega ligi, kui metsa läks. Kas ta esiotsa seda isegi õieti teadis, mis sellega  tegema pidi, ei tea meie mitte. Ütst niipalju  on tõesti teada, et ta mitu korda ükfipäinis  metsas Händeliga wastaStikku juhtus ja pisut riidu sündis, ilma et püstolit tarwitanud oleks. Ühel päewal läks aga asi teisiti, tui nad jälle kokku juhtustwad- Üks andis ikka teisele  karedamaid sõnu, mis neid nõnda üles ärikas,  et Händel püssi õlalt ühe käega wõttis ja teisega Hindreku rinnust kinni sasis ning karjus  : Koer, ma lasen sind maha I Sel silmapilgul tõmbas Hiydrek püstoli wälja, kiskus kuke winna ja laskis oma wastasele  rindu. Samal korral paukus ka Händeli püss, aga laeng läks tuulde, jeft et tal aega ei olnud otse sihtida. Aga ise oli ta seliti pitkali kukkunud ja tegi weel lahtiste aga kustumate silmadega lume sees häält. Hindrek wiskaS weel ühe pilgu oma waenlase pääle ja aStuS siis lärmede sammudega linna poole. Ühelpool kinni külmetanud tiigist mööda minnes «viskas ta püstoli sinna sisse ja läks ühe oma sõbra juurde, kes parajasti seinakella seadis. Sääl siis ajafiwad nad isekeskis juttu ja Hindrek läks wiimaks oma isa majasse. Händel oli puuraiujatest üles leitud, nagu eespool juba nimetatud. Teada muidugi, et nüüd selle üle järeluurimised tuliwad, kes kurjategija  peaks olema. Hulk inimesi, keda Händeli  waenlasteks ehk wihameeSteks arwati, wõeti kohtu kuulamise alla, millede hulgas ka Hindrek Winter oli. Kuid tõendused puudusiwad ja asjast ei tulnud midagi wälja. Nõnda läks pool aastat mööda, ilma, et mõrtsuka jälgile oleks saadud. Sääl tuli Händeli rikastele sugulastele  korraga see mõte, sinna koha pääle, kus surnukeha leitud, mäleStusekiwi maha panna lasta. Mulla ära kaewamise juures leidis üks töömees puu lehtede alt ühe kuue nööbi, mis ta sääl juures olema uue metsawalitseja abilisele  näitas. Sellel tuli aga seda nähes see mõte, nööpi wäärtlikuks ja ka. kuidagi tunnistuseks  pidada, mille läbi mõrtsukat kätte wõiks saada, mida teine ära kiskunud wõis olla. Ta pistis selle taskusse ja andis pärast politseisse. Ühel päewal tuliwad kohtu ametnikud Winteri majasse, waatfiwad tema riided järele ja wõtsiwad ühe kuue enestega ligi, sest et sellel  niisamasugused nööbid külleS oliwad kui see, mis leitud oli. Uus järelekuulamine algas jälle ja selle ots oli, et Hindrek oma süüdi üles tunnistas ja et ta seda enese elu kaitsmise  pärast teinud, sai tema trahwi kergitatud. Hindrek on oma trahwi juba ammu ära kannud ja elab oma armsa Annaga, keS temale truuwiks jäänud, mitu aastat juba abielus, ja peetakse nüüd igast ühest ausaks meheks. (Lõpp.) Kodumaalt. Kuresaarest. Luewaga laulupidule sõitjatele wõime rõõmsaks sõnumiks teatada, et Riia laewasõidu selts on lahkesti hinna alandust lubanud neile, kes laulupidule ja siit tagasi sõidawad, ja nimelt 30°/°, s. o. 30 kop. rubla päült. Saaremaa laulupidu kesitoimekond. Keiserliku laewasõidu Seltsi haruseltst siia asutada vn kaubanduse miniSteriumi poolt luba antud. Nagu Kuresaare Saksakeelne leht tea» tab, on Liiwimaa Saksaseirsi Kuresaare osakond »1. mail otsustanud, endist BürgermuSse maja 10,000 rubla eest ära osta. „Sa«rlase" 30. oli teatatud, et selle suPma juurde, mille ccst kroonu wiina 1903 a. müüdud, weel 379 rbl. 48 kop. arwata  tuleb, ära müüdud puhastatud piirituse eest. Olgu tähendatud, et see summa mitte puhastatud, maid põletamise piirituse müümisest sisse on tulnud. Sisemise ministeriumi vcterinar-walitsufe  ettekirjutuse järele 2S. septembri k- p. 1903 a. 53S all pkawad põllumeeste seltsid  igal aastal 1. webruariks möödaläinud aasta  eest kohalisele veterinar-arStile aruande selle üle andma 1) missuguse nime all elutseb põllumeeste  selts ja milles awaldab ennast tema tegewus karjakasvatuses ja piimatalituses; 2) kuS peeti põllutöönäitust, kui palju ja missugust tõugu sarwelajaid ja hobuseid oli igal näitusel wälja pandud ja kui palju sugu ning piima  loomi on teistesse kreisidesse ning kubermangudesse  ära miinuseks müüdud ja 3) mitu tessätini oli rohu ja toidu wiljadega kütitud suurepõllupidajate juures niisama ka talukohtades.  Et pääle Pöide põllumeeste Seltsi teised  põllumeeste seltsid tähendatud aruandeid määratud ajaks ära ci olnud saatnud, teatati selle üle Saaremaa kreisi wanemale abile süüaluseid  seadusliku nuhtluse alla heitmiseks. Kreisiülema manem abiline tõstis rahukohtuniku juures muude seas ka kaeblusi Muhu Põllumeeste  Seltsi pääle, mis juures seltsi esimeest hra Bccki selle eest «vastutusele heita paluti, et õigeks ajaks nõutawaid aruandeid ära ei ole saadetud. Kreisi ülema wanemale abile seletas hra Bock, et Muhu Põllumeeste Selts ainult V- aaStat töötanud on, ning et tal selle tõttu wõimata on aruannet anda. 2. jaoskonna  rahukohtunik, kelle harutusel see asi oli, mõistis hra Bocki ülemal tähendatud seletuse põhjusel õigeks. Selle otsuse kaebas kreisi ülema  manem abiline rahulohtukogusse edasi. Rahukohtukogus  seletas hra Bocki adwokat hra Fichtenberg, et aruande mittesaatmise pärast wõiks tema kaitsealune ainult siis kohtulikult wastutusele wõetud saada, kui see nõudmine seadusepõhja pääl seisaks. Et seaduses ega Muhu Põllumeeste Seltsi põhjuskirjaZ mitte ära määratud ei ole, et Põllumeeste Selts nõutawat aruannet andma peab, siis ei ole hr. Vocki tcgewuses mingisugust seadusewastalist tegu—  Rahukohtukogu mõistis hra Bvcki ka õigeks. Saaremaa I. jaoskonna rahukohtus on muude seaS järgmised meel asjad ees olnud : a) S- mail: IL. apr. oliwad Ado ja Jaan Paju joobnud  olekus, Kuresaares PitkaS uuk. olewaSfe monopoli poodi läinud ja wiina nõudnud Et nendele joobnud oleku tõttu wiina mitte et antud,  tahtnud nad wiinapoe uksi maha lõhkuda ja möllanud oma seltsimeestega Juhan ja Mih> kel Klaariga uulitsal. Jaan ja Adu paju mõis- teti kuinbgi 10 rubla trahwi maksma ehk maksujõuetuse  korral 3 päewaks aresti. Juhan ja Mihkel Klaar mõisteti tunnistuste puudusel wabatS. 2) 10. —17. apr. oliwad Peeter Jõgi ja Peeter Lei (Torgu wallast) 22K sülda puu aida maha raiunud, mis Herman Martinftidti ja Andres PSrteli oStetud koha ümber olnud. Ennem olnud see koht Lei ja Jõgi käes rendi pääl, aga pärast ostnud Martinftldt ja Pärtel selle koha KauniSpää omaniku käest omale. Lei ja Jõgi arwanud ago, et aid nende omandus on. Et aga aid lahutamata jagu maast on, siis tunnistati mehed wõõra aia lõhkumiseks süüdlaseks  ja mõisteti mõlemad 10 rubla maksma ehk maksujõuetuse korral 3 kuuks areSti. Pääle selle peawad nad kahjukannatajatele 7 r. 50 kop. aia eest «välja matöma. b) 30. mail. Kärla walla talumeest Mehwoodi Kuldsaari  süüdistati et tema ilma wäljamaa passita wäljamaal käinud. Süüaluue seletas, et tema on Wenemaalt Soome läinud ja Soomest Amerika.  Ta mõisteti 3 rbl. trahwi maksma ehk maksu jõuetuse korral 1 p. arreStt. Pääle selle peab ta wäljamaa paSfi hinna 15 rbl- ära maksma. e) 2. ju nii 6. mail s. a. oli Odalätfi kÜIaS Kihelkonna  wallaS, Tiina Tamme korterist sel ajal, kui ta ise kodunt üra olnud, tema korteris kastist lukkumurdmise abil rahakott 2 rbl. 24 kop. üra waraStatud- Marguse kahtlus langes Kaarma Suurewalla mehe Mihkel  Anise püäle, ke« juba kaks korda on warguse  pärast kinni olnud, kellel mingi ametit ega teenistust ei ole ja püäle warguse Taowi kõrtsis wahwaSti juba paar päewa õlle kannu juures aega wiitnud. AniS wõeti Taawi kõrtsist  kinni, toodi linna ja pandi kohe kinni. Asi tuli 23. mail harutuse Ma, aga et Tiina Tamm mitte kohtusse ei ilmunud, lükati asi edasi ja Tamme trahwiti 5 rublaga- 2. junil oli asi uuesti ees. Tamm seletas, et ta on M 40, Saarlane, ISO9,