Eesti Postimees Kr. N. Tallinnas? neljapaewa!? M» webrnarii. tVOSS^ tttln j« MW» on Alguliste uul. (no .Ilutionoü M.) nr. Adress kirjadele: psAÄMiw eas. „9ors Noors- UKS?»", ?SL6Hb „Eesti Postimehe"  toimetusele Tallinnas. Telegrammi adress V/111l- -- ?SV6M,. MW «- j« limrilhmlt. »s. aastakäik. Kuulutuste - rida Maksab tuulutuste  külgedel 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. kuulutuste wastuwõtmine ueljapäema hsm« mikul ilmuwa number jaoks kuni kefknadali hommiku kell U-ni. Tellimiste ja kuulutuste wastumötjate nimed awaldatakse aeg ajalt kuulutuste hulgas „W WiAts" mW ühes „Ahtuste kõnede", „Misstonilehe"  ja „PSllutöö ja teaduste eralisaga": ! postiga: ! ! rbl. !op. aast. A. s/, „ Z. 45 '/s 5. KO .. 8Z kuus. s ilma postita. rbl. kop. aast. K. ZÖ »/4 . »0 Vs ! 25 V 4. .. - S 5 kuus - ÄS Matjamaale 3 vbt F<) kop. aastas. Üksiku numbri hind 6 kop. Nietzsche Eesti kirjanduses. 2 Tume, rusuw tundmus jäi lugeja südames  järele, kui ta minemas numbris Nietzsche ähwardust luges ja wist ütles mõnigi: „Mitte alles mõni aeg pärast niisuguste sõnade kirjutamist ei jäänud ta nõdrameelseks, maid ammu enne, sest mõistlik inimene niisugust hullu juttu ei aja." Lugejal on õigus. Meie ei tea, kui palju haigusel Nietzsche kirjatöödes osa on, aga nii palju on teada, et ta alati wäga haiglane oli, ja kui tema oma sõnade järele oleks temaga tehtud mille järele wigaseid ei peaks mitte arstima, maid Lagast aitama, et nad ennemini sureksiwad ja terwetele ning tugewatele rohkem ruumi annaksiwad siis oleks tarmis olnud Nietzsche juba ammu ära nokitseda, enne kui ta oma kuulsaid raamatuid  oleks saanud kirjutada. Kui meel meelde tuletame, et ka Nietzsche isa pääaju haiguses suri, siis äratab see arwamist, et Nietzsche oma haiguse idu ehk ju wanematest mõis pärinud olla. Haigus seletab ja wabandab mi mõndagi kohta Nietzsche kirjades. Aga meie ei ole meel üht külge Nietzsche õpetusestwaadanud, seda, kudata perekonnaelust  räägib. Naesterahwa pääle waatab Nietzsche kõige suurema põlgtusega, mis kõige selgemini ennast selles sõnas awaldab: „Sa lähed naeste sekka? Ära malka maha unusta!" Edasi kirjutab  ta weel naestest: „Naene ei ole ikka weel sõpruseks küps. Nemad on ikka weel kassid ja linnud. Ehk kõige paremal puhul lehmad. Mees tuleb sõja tarm ts üles kaswatada, naene sõjamehe lõbuks. Kõik muu on narrus. „Meie, mehed, ei soowi mitte, et naesterahwas  hariduse läbi ennast häbistaks . . . Kui naesterahwas mõtelda wõiks, siis oleks ta söögitegijana ju aastatuhandate eest arstikunsti  enese omaks teinud. Santide söögitegijate  läbi, selle läbi, et köögis mõistus täiesti puudub, on inimesesoo edenemist kõige kauem kinni peetud, kõige kurjemini takistatud i ka meie päiwil ei ole asi palju parem." „Awalikult peaks armuwanded tühiseks tunnistatama ja ei peaks inimestele mitte luba antama tühise tuju tuhinal mi tähtsat sammu ette wõttss nagu paariminek on, sest et abielu mäga palju tähtsamaks tuleb pidada. - Kõigil abieludel, mis armastuse mõjul asutatakse,  on eksitus isaks ja häda emaks." Abielu ainus eesmärk on üliinimese ilmale Loomine ja sellepärast peab targu toimetatama, nagu loomade paaritamise juures. „Inimene armastab wiimaks ainult oma himu, aga mitte seda, keda ta himustab."