Wend, anna andeks, hüüdis ta mulle niisuguse häälega mastu, mille kõla minu meelest ialgi ei kao ning tahtis oma käsa wälja laotades ennast minu rinna wastu suruda, aga ma asiusin tagasi ning karjusin  kõwaSti wiha tujus: Nmg sa julged weel üle minu ukse läwe sisse astuda, sa alatu inimene! Wend, ainult see kord anna mulle weel andeks! See olgu nüüd wiimane kord. siis mitte enam. Ma olin otse mõistusest ära ning seda tegiwad need häbematad shampanjeri  pudelid ning siis weel need igawesed teiste üritused ja äsfitused oh Jumal, ma ei tohi ennast mitte enam wabandada, on ju sinu wastu häbemata ülekohtune tegu, ma ei tea isegi, kuidas ma sellega malmis olen saanud. Ma olin korraga kaardimängu kuradi käes ning see ei lasknud mind mitte enam lahti. Ma olen auusõna annud, kui ma homseks mitte raha ei muretse, siis olen ma kadunud- Pole ju mitte wäga suur summa. See on mul üks puhas. Oled sa oma auusõna minu wastu murdnud, siis wõid sa seda ka teiste wastu murda. Mul ei ole sinuga enam midagi tegemist, tee, mis sa ise tahad. Aga armaS wend, halaSta mu pääle, minu käest nõudja ei ole ju ka mitte just .hää inimene ma kardan komandeeri, oh Jumal, Jumal, mis pean ma nüüd weel tegema? (Järg tuleb.) Lahkunu matmine sündis 17. detsembbril.  Tema surnukirstu kaunistasiwad hulk pärgasid. Muude seas oliwad Saaremaa  mõisnikkude kogu, Eesti Põllumeeste Selts ja lahkunu sõbrad ja tutwad temale pärgade pühendamisega oma osawõtmist  ja tänu üles näidata püüdnud. Sedasama püüdfiwad ka lahkunu sõbrad selle läbi teha, et nad teda kuni ragatkeui matuse rongi ees õlade pääl kandsiwad. Surnuaial tuletas hr. Markus Eesti Põllumeeste Seltsi nimel lahkunu tähtsust meelde, tema südi tegewuse ja meele auususe  pääle rõhku pannes. Lahkunu hingamise paigale wiimisest wõis tema sugulastest ainult üks tema wend osa wõtta- Tee kauguse pärast ei olnud teistel mitte wõimalik tulla. Hr. Kelder on siin wõöra rahwa keskes töötanud, ja nüüd peab ta ka wõõcaS muldas hingama.  Aga wõõrana siin töötades on ta siin palju truuwisid sõpru leidnud, ja wõõraS muldas hingadeS on temal ka palju neid, kes tema mälestust kalliks peawad ja kelledele tema haua küngas meel kaua aega tundmusid südamesse saab sünnitama, mis sõbralikust olekust, töö südidusest,  meele auumsest räägiwad ja meelde tuletawad, et selle künka all üks haritud Eesti mees puhkab, kes oma rahwusele mitte wõõraks ci jäänud, waid kes Eesti Uueks aastaks. Km halwasti siin ilma sees On käinud sinu käsi. Siis tööta julgelt, ole mees! Ja ära ial wäst Töö wõidab wiletsused teelt. Ja murrab maha häda. Töö rõõmustab su kurba meelt. Sest Püüa hoolsast teda. Km tahad käia elu teel. Siis töö on parem rohi. Tee tõõd ja usu, looda meel Pead rõõmul õnne pühi . . . o. Vsitmamr. aZja rõõmust rõõmu nägi ja tema kurwastust  st osa sai . . . 28. detsembril mängiti Kuresaares Saaremaa kurttummade hääks näitemängu „MurdwarguS", millest hästi rohkesti osa wõeti- Kõik piletid saiwad ära ostetud. Mängimise enese üle pole meil sel korral mitte mõimalik arwustust tuua. Kuresaares hakkas uue aastaga seadus maksma, mille järele wilza ainult kaaluga tohib müüa- Mõõduga müümine on täitsa keelatud- Pangu seda siis wiljamüüjad  tähele, et mitte wastutuse alla langeda. —l. januarift saadik hakkasiwad uued weksliplankecid maksma, mille pääle weel kord lugejate tähelepanemist juhime. Talurahwa aSiade kommissaridele on Kõigekõrgemalt kinnitatud riiginõunkogu hääksarwamise põhjal ametikett antud,  mille medaljvngil riigikull allkirjaga „talurahwa asjade kommissar" seisab, kuna teisel pool aasta-arw „9. juuli 1889" lugeda on. Kihelkonnalt. 14. dets. pühitses Saaremaa karskuse selts „Ehe" oma 10 aastast kestwust Kihelkonnnal herra K- Truwerti  majas laulu, muusika ja perekonna õhtuga. Ühtlasi sai ka lauluisa Dr. Kreutzwaldi  100 aastast sündimise päewa mälestatud.  Esimees hra H. Arbeiter awas koosoleku  ja tuletas koosolejatele riigiisa armu meelde, kelle armu all kõik hääd ettewütted  edenewad. Waimustusega laulti, muusikakooriga  ühes „Jumal. Keisrit kaitse sa!" Kirjatoimetaja A. Saar andis lühikest aru seltsi tegewusest. Ta lõpetas sõnadega: Seltsi töö on, tänu Jumalale, iga pidi kaswanud ja edenenud. Lugupidamine ja osawõtmine meie seltsist ja seltsi tööst on kaswamas, iseäranis wiimasel aastal. Tööd on palju, pisut töötegijaid: aga lootus elustagu iga paremat püüdmist, kannatus kinnitagu tüsedat töö tahtmist ning julgus juhtigu jöuudu laialisel wöitluse  wäljal. Theelaual pidas seltsi auuliige õp. hra Masing kõne „Kalewipoeg ja Kreutzwald." Ta näitas oma kõnes, et Kalewipoeg oli tööarmastaja ja wanemate auustaja. Lõpuks lastis ta karsket Eesti rahmast elada, mille pääle kõik koosolejad waimustusega „Ta elagu!" laülsiwad. Selle pääle järgnes koori laul: „Jsamaa hiilgama pinnala" sõnad Kalewipvjast. Selle laulu laülsiwad Kihelkonna lauljad hra Knapsi juhatusel wäga hästi. Ka teised laulud kõlasiwad sellel õhtul kaunis kenasti. Seltsi esimees hra H Arbeiter rääkis Dr. F. R. Kreutzwaldi  eluloost, kirjatoimetaja hra A. Saar ..Kreutzwald kui Eesti laulik." Lõpuks laulti kõigi koosolejate poolt „Mu isamaa, mu õnn ja rõõm." Armsa mälestuse jättis see õhtu järele. Soowime, et ta mitte esimeseks ega wiimaseks ei jääks. „S." Kaarmaalt. Hiljuti tapetud Pähkla kõrtsi ees talumees ära. Kuritegu olla joobnud  pää tõttu sündinud. Mõned mehed on juba kinni pandud ja asi on uurimese all. Karjast. 10. detsembril sai üks mees Liigula metsas puu all õnnetumat surma. Suurt kuuske maha saagides tahtnud mees puud teisele poole juhtida, õnnetuseks aga keeranud puu mehe pääle, nii et see hirmsasti ära purustati; juba kodu teel suri ta ära. Teine õnnetus juhtus Pamma külas. Halli talu peremehe poeg kukkus tuuleweski uksest nii õnnetult maha, et teadmata on, kas ta weel elusse jääb. Miitakvist. Ajalehed teatawad, et jääl keegi P. Wilumson uue kudumisemafina wälja mõtelnud. Nimetatud masin panna igat waatajat imestama ja olla kudumise tööstus selle masinaga tähtsa sammu edasi jõudnud. Miitawi põllumeeste selts on omal wiimasel koosolekul 21. dets. otsuseks teinud, Kuuramaa wäikelaenu asutuste ühisust asutada. Põhjuskirjas otsustatakse B.rdjanski.hoiu- ja laenuühisuste kestühisuse  põhjuskirja järele kokku seada, mis kõige kohasemaks peetud. Niisama on Kuuramaa põllumeeste seltside saadikute poolt selle kubermangu põllumeeste seltside keskkoha asutamist tarwiliseks peetud ja peab selle jaoks walitud kommisjon tulemaks  koosolekuks sarnase keskkoha põhjuskirja  kokku seadma. Edast olnud waStastiku tulekahju kinnituse seltsi asi läbirääkimisel, mispärast otsuseks wõetud niisugust Miitawi  põllumeeste seltsi juurde asutada. Seltsi tööpiir ulataks üle Kuuramaa kubermangu ja wõiks sääl ka põllumeeste liikuwat warandust ja linnamajasid tulekahju  wastu kinnitada. Põhjuskiri arwatud  kõige kohasemaks Minski põllumeeste seltsi sellekohase ühisuse järele kokku seada. See oleks Läti wäikcpõllumeeste seast wist esimene selts, kuS ka liikuwat warandust kinnitada wõib ja millel üle kubermangu ulataw tcgewuse piir on. LiibakM. Huwitaw kohtuasi tuli siin 23. detj. 1. jaoskonna rahukohtuniku juureS harutamisele: Üks Paju uulitsal elaw neiu oli mõne aja eest wennaSte Ch. kaupluse ees libedal kõnniteel maha kukkunud ja ennast raskesti wigastanud, nii et ta mõni aeg arsti abi pidi tarwitama.  Neiu oli 100 politseile teada andnud, wiletsas seisukorras hoidmise eest wastutusele  wõttis. Ülemal minetatud rahukohtunik  mõistis majaperemehe süüdlaseks ja 6 rubla trahwi maksma. Neiu aga tahta majaomaniku wastu weel eranõudmist sisse anda. Nartvast Weetee eeltööd. Juba mõnda aega oli siin kuulujutt liikumas,  et Narma lahte Narowa jõe ja, kui see wõimata, kanali kaudu Welikaja ja Emadega ühendada tahetakse, nõnda et Pihkwaft ja Tartust laeivatee Soome lahte ulataks. Sellekohased loodimisetööd on nüüd malmis ja hakatakse pärisprojekti kokku seadma. Kui see suurepäraline ehitus kord pääle algab, siis jätkub ümberkaudsele  rahwale mõneks ajaks tööd. Weetee  ise aga tõotab Peterburi ja Pihkwa kubermangude lääne- kui ka Liimi ja Eesti kubermangude idapoolsetele osadele suurt kaubitsemise ja tööstusehoogu anda. Läheb see täide, siis saab ka Narma linn oma endise aja kaubalinna kuulsuse tagasi. Siinse kaubasadama ehitust tahetawat juba lähemal ajal algada. „T." Peterburist. Riigi sissetulekud ja kulud on rahaministri aruande järele 1904. aastal üleüldse 2,178,637,055 rbl. suured. Kohtuministerium wõttis küsimuse harutusele, kaS tarwilik ei ole maimuhaigust  üheks abielu-lahutamise põhjuseks lugeda. Kameuskist. Tööliste rahutused.  Louna-Dnepri metalliwabriküs oliwad, nagu „Westn. Juga" jutustab/ 20. detsembril tööliste rahutused. Töölised ei olnud palga alandamisega rahul, purustasiwad  wabriku kontori ja seltsi ühisuse poe ära. Sõjawägi tuli kohale ja pea suikus rahutus. Rahutuste juurde sõitfiwad  kuberner, kohtu prokurör ja maakonna  insener. 1904. M 2 Saarlane