Saarlane ~Scr«»vtt»No" maksab: -/, t „ ss . . -.? s. maapostiga: » t . V- - 1.. - . '/. .. -.s« . Üksik «umber S kop. Ilmad rekord» nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. TotMekttA KurefaareZ, Pilkas uul. /«! ss. Laupäewal, 9. augustil 1908. XXIV. aastakiiik Kohtuasjades teeb rahwaS ikka weel eksitust, mis pärast raske parandada on- Näituseks ei saa rahwaS ikka weel mitte aru, millal kohtu otsuse pääle edasi kaebtuse ja millal  otsuse tühjaks tegemise kaebtuse teel kaeb tust tõsta tuleb. Asja toimetuses on nendel kaebwstel suur tähendus, sest esimesel teel waatab kõrgem kohus asja sisu järele läbi, teisel teel waatab ta aga ainult kas alam kohus, kes oSja läbi waatiS, asja harutuse juures midagi seaduse wastalist teinud on- Siin ci wveta mitte enam uufi tõendusi wastu, ei kutsuta uusi tunnistajaid ette, waid kõik otsuStakse selle järele, mis alamas kohtus tehtud aktis juba enne olemas on- Niisugustes  asjades ei kuisu rahukogu ja senat isegi kohtuküijaid enam ette, niisama ka ülem talurahwatohus süüteo asjades. Kohtukäijatel on aga õigus ise, ilma kutseda,  kohtusse ilmuda ja asja kohta suusõnalist  seletusi anda. Asjades, mis otsuse tühjaks tegemise teel läbi «vaadatakse, ei tehta ka mitte uut otsust, waid kui ülem tohus al-ma kohtu tegewuses seadusliste nõudmiste rikkumist leiab, fiiS kustutakse otsus maha ja asi antakse teise samasuguse alama kobtu kätte, missugune enne Ma läbi waataS. Sellest tuleb sagedasti, et rahwaS kohtute üle nuriseb, et kohus tema tunnistuse mehi ette ei ole kutsunud. Kuid kohtul oli see wõimata- Missugused need põhjused on, mille tõttu ülem kohus alama  kohtu otsuse maha kustutada ehk tühjaks tunnistada wsib, selle üle räägime teises kirjas- Praegu teeme aga wahet, millal kohtu otsuse cdafikaebtuse teel, millal otsuse iühjakstegemise teel „edasikaebada" wõib. (Järgneb) Kodumaalt Kuresaarest. Söögi asjad on praegu linnas  kole kallid. Iseäranis on see waesema rahwa  pääle raskesti mõjuw- Olgu küll, et „kalliS aeg" kõigil raske ära kanda on ja kõikide asjade kohta oma mõju awaldab, fiisgi on waesema rahwa ja söögi asjade kohta lugu iseäralise tähtsusega. Kui „kallis aeg" enam jõukama klassi elanikku elamist siit ehk säält kitsendab, siis ei tee see mitte niisuurt  wiga, kui waesema klassi elaniku juures, kelle tööjõud kõik ainult oma toitmiseks  määratud on- Ja sellepärast on „kalliS aeg" just waesema rahwa juures hästi iuntaw- Ja seda ta ongi tõesti. Waesemaid rahwa kihtifid sunniwad asjaolud  paluma „Weie igapüewast leiba anna meile tänapäew." Need palwehüüded saadetakse  ka meie linnaisade poole. Ka neid palutakse selle palwega. Aga kndaS wõiwod  linnaisad seda palwet täita? Nad wõiwad esiteks toidu asjade hinnad ära määrata, nad wõiwad teiseks ise asutust linna eestwõttel elule kutsuda, k«S rahwal otsekohe, ilma kauplejate, leZ ise ka 00. kasu saada tahtwad, söögi asju muretsetak Mis on igapäewane leib? Ka hää wa° sus ütleb Luthcrus. Muretsegu siis linnaisad, kes kohase rahwa ja linna elanikkude  hüäkäe.äigu eest hoolitsemiseks seatud  on ka nende elanikkude igapäewase leiwa «st kui mehed, kes rahwa „tgapäewase  leiwa" paleStajad linnaametnikkude näol ennast efitelewad- Ja seesama maksab  ka maa omawalitsuse ametnikkude kohta. Nüüd, kus maal „põllutööd" malmis  saama hakawad ja linna jälle töömehi tuleb, oleks küll kohane, et linnawalitsuS teed linna ja Tori küla wahel, mis üle „Põdnse" käib, parandada laseks. Tähendatud  teel ei ole linna kohta mitte mähe tähtsust. Sest meie linn on pääasjalikult supeluslinN' Suplejaid on aga ToriS hä?ti rohkesti. Sünnitab aga konarik ja tolmune „Põduse" sild nende poolt nurinat, stis käib see nurin terme Kuresaare linna kohta ja wühendab Kuresaare linna wäärtust supeluse  küsimuses. 11. septembril peetakse Kuresaares, krcispolitsei kantseleis suur üleüldine Saaremaa  kroonumetsade oksjon ära. „Weise" supelusmaja pääarst Dr. Barstan sõitis juba Kuresaarest ära. Kuresaare linna ligidal on nõnda nimetatud  Flambergi maja kuulus oma mustuse  ja roppuse poolest. Et maja ilma peremeheta  ja hoolekandjate on, korjawad senna langenud naesterahwod, jondikud ja muud seesuguseid isikud kokku- Sääl on ka hirmus  külgehakkawa haiguse pesa. Selles '' ' ""''«aatega" kaupleja. abiline selle asja -, " > . tegema hallanud. ... - z.l. mustuse koht kaduma  saab. Saaremaa liikumise as« ja süüdistuseakt. (Järg,) Johann S-ppahammer rääkis, et ta ei ole ühegi seadusewaStalise seltsi liige olnud sa ei ole kusagil mingisuguseid walitsuse wasialist Wares. i Anton Tschehowi järele J. A. F-ldmann. Kell ei olnud enam kui kuus õhtul, kui porutfik Strekatschcw linna mõõda ümber hulkus, ühe kolmekordse maja ette pisut seisatama jäi ja oma filmi juhtumise kombel keskmise korra pääle heitis. ,Siin elab wististi Dudu/ mõtles tema. . . „Ei ole enam kaua sinna saanud.  Kas ei peaks mitte kord ka omatama  minema?' Aga enne, kui sellele mõttele õiget otsust  anda, wõltis tema rahakoti wälja ja waataS sinna sisse Sääl nägi tema ühe ära taotud, petroleumiga lõhnawa rubla tüki, ühe nööbi, kaks kopikulist tükki ja rohkem mitte midagi„Wähe..  . Roh, sgs pole siga. Lähen, wiibin sääl lühikese aja ' Ühe minuti pärast seisis Strckatschew selle maja ceS ja hingas täie rinnaga enesesse  lihnawate rohtude ja Wsetini seebi haisu. Tunti seel «idogi muud haisu, mida mitte harutada ei wõi, oga mis haisu wõib fiiö ühes naeSicrahwa üksikus korteris tunda: naeStrrohwaSte hilbuktsed, millede hulgas ka SW pooleli põlenud mecSterahwa sigar uäha oli- Barnol rippufiwad  mitmed ssstS, ülikuued ja üks meesterahwa torukübar. Saav astudes märkas porutfik sedasama, mis ta minewal aastalgi näinud oli, see on: klawer kalli kistud nootidega, waafid närtsinud  lilledega ja suur plekk põrandul, mis likööri minast tulnud oli. Üks uks wiiS wõõraSte tuppa, teine jälle emand Dudu magamise ehk kaardimängimise kambrisse. Wiimoft saadeti sogedaSti tantsu õpetaja Wrondiga toime, kes wana oli ja Offsnbahiga  ühte woodu wälja nägi- Kui wõõraSte  tuppa waadata, siis nähti kohe ust, mille wahelt woodi äär padjade hunnikutega  näha oli- Sääl elastwad emand Dudu kaSwandikud Barb ja BlanS- Saalis ei olnud kedagi näha. Porutfik astus wõõraste tuppa ja nägi sääl elutsewat  omadust. Ümariku laua taga, ennast sohwa pääle sirutades, iStus keegi noor inimene, harjase sarnase juukStega ja sinise, tumeda silmadega. Tema otsa ees oli külm higi ja vägi nii wälja, nagu oleks ta ühest urkast wälja roninud, kus temal hirm ja pime olla oli. Tema oli uhkesti riides, s«s kuues, millel presfimise jutid alles see» oliwad; rinna pääl kõikuS perlok,  jala» lakeeritud tuhwlid ja punased sukad- Rosr inimene toetas s«a punnis põsed rusikate «ohete ja waataS tigedaSti cmse «S seswa selterfi pudeli Pääle. Siia teise laua pääl oliwad weel mitu pudelit js taldn! Mlfinihega. Sisse tulema porutstku pääle maadates ojas noor isand oma filmad suureks, mille juures ta ka oma suu ammuli unustas. Imestades aStus Strekatschew sammu tagasi.  Noorest isandast sai ta waewalt aru, et see tema kirjutaja Filenkow oli, keda Strekatschew alles täna kantseleis oli küpsetauud,  selle eest, et ta lihe rumala wea sõnale sisse oli kirjutanud. Sõna .kapsas" asemele oli ta .kopSsaS" kirjutanud. Filenkow tõusis pikkamisi üles ja hakkas kahe käega lauast kinni. Filenkow ei lasknud  mitte minudiksgi oma pilkusid porutsiku päält ära ja läks hirmu pärast siniseks. .KudaS sina siia said?" küsis Strekatschew  ägedalt. .Mina, auulik herra," pomises kirjutaja  silmi maha lüües, .olen sünnipäewale tulnud- . ." .Nina küsin sinult, kudaS sina siia juhtusid?" küsis porutstk weel kõwemalt. .Ja missuguses ülikonnas sa oled?" .Mina, auulik herra, tunnen ennast süüdlase olewat, aga- . . kui wõtta, mis kõige juures süüdlane on- . . sõjamäe ühisuses  tehti kõik ühesuguseks ja sellepärast, et ma ikka nagu haritud inimene olen, ei wõi mitte mamseli Barbi sünnipäewale vii alama aimuse riietega ilmuda, sellepärast  tulin selles ülikonnas, mis mul