Eesti koguduse liikmed olid eneste keskel  raha kokku pannud, et uut õpetajat, oma suguwenda, armsamalt ja lahkemalt wastu wötta ja wiisiwad temale „sooia leiba," mida õpetaja hra Sitzka liigutatud tänu kõnega wastu wöttis, sellest ise esimese  suutäie sõi ja siis ülejäädawa rahwa keskele ära jagas, kus juures ta Kõrgemat palus, kes seda tundmust annaks, et armastus  ja üksmeel õpetaja ja koguduse wahel edasi kestaks. Ja rohivas kordas liigutatud  südamest: Kestku see ka tõesti edasi! Kerlalt. Pühapäewal, 11. now. pühitseti siin rahwa theemaja sisse, mida hr. J. Saulin Kohalik õpetaja pidas sündsa ja liigutama kõne, ühtlast selle üle seletust andes, kui suurt tähtsust kaupmees h. J. Saulin juba Kerla kihelkonnale toonud on. Rahwast oli kaunis rohkesti kokku tulnud. Loota on et see kasulik asutus, kus inimene  külmal ajal sisse wõib astuda ja ennast aurawa theeklaaü wõi kohwi kruusi juures soendada:  siin tulewikus hiilgamast õitsema hakab. Riiast. „Rishsk. Westn.-le" teatatakse, et Liiwimaa abikuberner A. R. Bulõigin haiguse pärast teenistusest lahkub. Maakonna seadluste muutmise pärast on, nagu „Düna-Ztg " teatab, kohalikkudele kohtuasutustele Peterburist küsimine tulnud, kas lõunalääne- ja põhjalääne kubermangude  tarwis walmistatud maakonnaseadlus ka Läänemere-kubermangudes maksma panna sllntlib Wõrust. Riia ringkonna-kohtu süüteoosakond  mõistis 30. nowembril Põlwe õpetaja  Johann Georg Schwartz'i kaheks kuuks ametist lahti. Peterburist. Senati seletuse järele, mis ta ühe kaebtuse asja kohta andnud, on wabrikute ümbruskonna elanikkudel õigus nõuda, et wabrikute wiled ära keelataks, kui nende kisa elanikkudele tülitaw on ning üleüldist rahu rikub. Moskwast. Nagu „Mosk. D. Z." teatab, paneb Moskwa kubermangu semftwoamet  semstwokoosolekule palwe ette, et rahe wastu kinnitamine riigi poolt sisse seataks. Wäljamaalt. Saksamaalt, ülikallis haigemaja ehitatakse  Schõnebergi linna. Maatükk, mis haigemaja jaoks on ostetud, maksab terwelt ükS million marka. Maja ehitamise jaoks on 4 miljoni määratud. Nõnda läheb haigemaja wiis millioni maksma. Maja ehitatakse nii ruumikas, et temas 600 haiget  aset wöib leida. Londonist. Siia wõõrsiks tulnud Wene suurpõllumeeste seltskonna auuks «valmistati  laupäewal tore pidusöök. Londoni linnapää terwitas külalisi piduliku kõnega, milles ta Wene- ja Jnglisemaa wahelist sõprust ning lähemat kaubaühendust soowitas  ja lootust awaldas, et need kaks riiki hariduse ja rahwaSte edenemise kasuks ikka küsi käes käiksiwad. Hollandi walilsus olla, nagu Haagist teatatakse,  teiste riikide toetutel Inglise «valitsuselt luba küsinud, buuride naisi ja lapsi Lõuna-Ahivrikast  hulgakaupa Hollandimaale «vedada. Lõuua-Ahrvrika sõjast—  Londonist teatatakse terme rida Inglise  «võitusid: Wõitluses Lümbergi juures sai kindral Louis Bohta allpool põlwe kardetawalt  haawatud ja oli juba mangi mõstud,  pääsis aga selle läbi, et ta põösastikusse  roomas. Kus ta aga praegu on, ei ole teada. Tema wäesalgast wõeti 80 meest wangi. Kindral Bruce Hamilton kippus Witkrauns'i jumes Piet Viljoeni laagri kallale, surmas 16 buuri ja wõttis 70 mangi. Inglased wöitsiwad ühe ooberst Bensonilt ära wõetud suurtüki tagasi. Ooberst  Mackenzie, kes Hamiltoniga ühtlasi töötas, wõttis 6 buuri wangi, nende seas kaks ülemat, Badenhorsti ja Swanepoole. Ooberst Reminton, major Damat ja ooberst Wilson põrkasiwad Heilbronni lähedal  ühe osa buuridega kokku, kellest nad 22 meest wangi wõtsiwad ja hulga hobusid  ning loomi saagiks saiwad. Buuride ülem Bsn Viljoen kippus 200 mehega Linokana jaama kallale, mida Kaffrid kaitsiwad,  pidi aga taganema ja kaotas 7 surnut  ja haawatut. Lord Kitchener püüab kõigest jöuust buurisid otsustawale lahingule sundida. Selle tarbeks kogub la JdaTranswaalis, kus Louis Botha siiamaani õnnega tegew oli, suured wäesalgad kokku ja tahab neid isik*  likult juhatada. Lähemal ajal aimatakse suurt kokkupõrkamist tulewat. 100 buuri olla Oranje wabariigist Natali asumaa piiridesse  tunginud. Kogumisc-laagrites on ametlikul teatel  oktobri- ja nowembrikuu 6000 walget inimest, nende seas 4900 last (!) ära surnud.  Juunikuust saadik suri ülepää 12,441 inimest, nende seas 10,113 last. Kuberner Milncr arwab, et surijate arw weel suurem oleks olnud, kui buuride perekondasid kõrbeks  muudetud maakondadesse maha oleks jäätud. Häda pärast tuliwad mitmed priitahtlikult  kogumiselaagritesse ja need, keS jäält põgeneda katsusiwad, pöörasiwad poolsurnult  jälle tagasi. Inglise walitsus otztis Saksamaalt 3000 puuda dünamiiti ja saatis Lõuna- Ahwrikasse. Uue-Meremaa walitsus pakkus  Inglise sõjaministeriumile 1000 meest Löuna-Ahwrika sõja tarbeks. Buu ide ülemale Viljoenile saadetud kirjas seletab Kitchener, Inglise ridades wõitlejad Kaffrid tulla korralisteks Inglise soldatiteks pidada! Ühe Inglise lehe kirjasaatja, kelle teated enamisti ustawad on leitud olewat, aStub Inglismaal laiali laotatud arwamisele wastu,  nagu peaksiwad ainult kõige kehwemad buurid, kes midagi kaodata ei wöi, üheS Kapi-Hollandlastega ja Europa „palgalistega"  sõda edasi Lugu olla hoopis ümberpöördud.  Sõdijad buurid olla enamisti kõige paremast ja kõige kõrgemini haritud seltskonnast, kes ihu ja hingega Inglise üliwõimu murdmist Lõuna-Ahwrikas taga püüawad, kuna „ hulgused" ja „narukaelad" buuride sõjamäest enamisti kadunud olla. Endine wabameelne pääminister lord Rosebery pidas suure rahwahulga ees kõne, milles ta Chamberlaini kohta terawaid sõnu tarwitas ja buuride wastu heldust soowitas. . 5. (18.) detsembril. Kitchener teatab  Belfastist, tema saanud Frenchi käest sõnumi, et buuride ülem Kruitzinger, kui ta Hannover-Roadi juures kindlus-majade liinist läbi katsus tungida, raskesti haawatult  wangi wõetud olla. Tuntud kuulujutt, et buurid oma sõjawangifid  enne lahtilaskmist tembeldada ei ole siia maani mingit kindlat tõendust leidnud. Ajakirjanik  Stead üks neist wähestest Inglastest, kes oma! kodumaa! tõsise meelega rahu 'ja õiguse hääks töötab tunnistab ühes kirjas, et kuna Jnglijemaat buuridest muidu küll kõike kurja räägitakse  sarnast Inglise sõjamäe kohta teotawat kaebtust, et nad mängisid kui loomi tembeldawat, weel kordagi nende pääle pole tõstetud. Kapilinnast teatatakse, et Dewet 6000 mehega kallaletungimist olla alganud. Indiast. Wasiride mäss on kaswamas  ja teeb walitfusele suurt muret. Teised lehed. Põllutööliste magamise aseme kohta awaldab keegi „a" ..Olewikus järgmisi mõtteid. Meie taludes ei oldawat weel nii kaugel, et igal teenijal oma tarwis magamise ase wõi nii palju ruumi oleks, et igal ühel oma säng olla wõiks. Suuremates taludes pidada 2—3 poissi ehk niisama palju tüdrukuid  ühes sängis ühe katte all magama. Niisugune koosmagamine on aga haiguste korral hädaohtlik ja ka muidu halb. ..Praegustes harilikult kitsastes ruumides on seda waewalt wõimalik muuta, aga uute elumajade ehitamise juures tuleks selle pääle waadata, ei iga tööline (wõi wähemalt paar töölist kokku) oma toakese saaks, kus ta magamise ase ja kraam oleks ja kus ta wabadel tundidel wiibida, oma külalisi waStu wõtta jne. wõiks, ilma et tema alati perepidajate silma all pruugiks olla. Maalt linna asuwad töölised tõendawad et oma korter, kus nad alati teise walitsufe all ei pruugi olla, neid kõige rohkem linna meelitab Suuri saalisid pidude pidamiseks, nagu neid ehitada püütakse, läheb wäda harwa tarwis, nii et nad ka tulewikus wäga hästi puududa wõiwad wähemalt ei ole mitte inimlik, kui suured ruumid tühjad srifawad, kuna tööliste tarwis niigi palju ruumi ei ole, et igaühel oma säng oleks, ja nad kokkutuubitult peawad magama." Kirjandus. «Kristliku rahwakirjanduse agentur" Jurjewls (Tartus) on hoolas uusi raamatuid wälja andmu. Kõikide kohta mõime julgesti ütelda: Wõta ja loe, sest mis «agentur" trükkida laseb, see on küpse toit. Hiljuti on jälle mitmed wSikesed õpetliku stsuga jutu raamatud ilmunud, millest järgmisi Jõuluks soowitame. 1.) «Waata. Jsraeli hoidja ei maga ega tuku!" Selle raamatu on kirjus tanud kuulus Saksa rahwalikkude, kristlikkude juttude kirjutaja õpetaja N. FrieS- EeZtikeelde on ümber pannud P. Grünfeldk Hind 15 kop. 2.) „Tema järele!" PoM kirjaniku Henryk Sienkiemiczi jutustus, ümber pannud Hans R i n k, kõster-kõolweiSter Nowgorodi  kubermangus. Hind 15 kopi Hmvitaw jutustus Kristuse ajast. 3.) «Jõulukingitused." Hind- 5 kop. Siin on kolm ilusat wäikest algupäralist Jöulu jutukest, mis O. Grossschmidt kirjutanud.  4.) «Roswiita." Ühe mõisniku tütre noorepõlwe päewad IIXXZ aasta eest. Ümber pannud Elise Aun. Hind 5 kop. See raamat  pakub meie arwamise järele mähe õpetust, maid on üks pildike maga manast ajast. —r— Kuresaare kiriklikud sönumed. Kesknädalal, IS. Detsembril. Eestikeele õhtujumalateenistust kellu 6 peab ülemõpetaja Lemm. Pühapäewal, SS. Detsembril. Eestikeele jumalateenistust kellu peab õpetaja Blostfeldt. Esmaspäewal, 24. Detsembril. Eestikeele wastulauludega jumalateenistust kellu S peab õpetaja Blohfeldt. Trükitud laululehed on kiriku ukste juures saada. M 50 Saarl a n c. 1901 Wsstutaja toimelaja Hartwig East, «Mil. vee. poi-