Andshu ja Pjöngjangi poole wiiwa tee pääl on suur sõjawägcde liikumine; TstnampoS laeti hilja aja eest 13 weolaewa wälja. Teatede järele ei ole Gaoisiao juures mererannal ja Tsintshofu masta ühtegi ettewalmistust mägede maale saatmiseks  olemas ; kõik wüljamaalaSte teated jaapanlaste maaletulekust mitmes ranna äärses kohas on põhjuseta. 8. (21.) märtsil. (Erat.) Kobes kinnitatakse, et Jaapani wäed soetõbe käes kõwasti kannatada. Jaapanlased koguwad ikka edasi oma sõjajõuudusid Põhja-Koreas tõsise tegewuse tarwis kokku. 8. (21.) märtsil. Kobest tulnud teatede järele on Wene ja Jaapani eelwägede  wahel PõhjmKoreas sagedaid kokkupõrkamist  ; Widshu juures on 0 Jaapani ohwiiseri ja 2 erainimest mangi langenud; nad on Jrkutskisse saadetud; teatede järele Londonist ja Wene teatede järele Port- Arturist, on foomuslaewa „Mikasat" 10 kranati trehwanud ja temale tõsiseid wigastusi sünnitanud. 8. märtsil. Korea 2000 soldatist, kes põhjapoole läkfiwad korda pidama, on 400 meest ära põgenenud. Tshifus, 8. märtsil. Geijangi laewastik admiral Tsa juhatusel, milles neli ristlejat, lähab kuulu järele Njutshwangi alla, niipea  kui Ljav jõe jää ära läheb. NjUtshWaNgis, 8. (21.) märtsil. Neli Jaapani soomuslaewa, kolm ristlejat ja kaks miinilaewa seisawad Ljao jõe suus. Jaapanlased saatsiwad mitu salka wälja maad kuulama, mille järele salgad jälle laewadele tagasi pöörasiwad. 8. (21) märtsil. (Reuter) Niutshwqngist  tulnud teadete särele on Mpalased Tatungkou seljastikuft üle läinud, mis läänepool Jalu jõge on. Jutud on käimas, et jaapanlaste ja wenelaste wahel kokkupõrkamifi  on olnud. Kõneldakse, nagu oleks jaapanlastel tee lahti, et seljaStiku kallale tungida, kus suur Wene wäehulk asub. Mis Port-Arturis praegu tehtakse, selle üle kõneleb üks „Now. Wr." eratelegramm  järgmist: Ehk küll linna kolm korda lastud on, ei ole ta ometi wälimisest näost midagi kaotanud. Wiimane laskmine on ainult üritust sünnitanud ja mõne inimesc-ohivri nõudnud- Kuuetunnilise laskmise kohta rasketest suurtükkidest ei tähenda see mitte midagi. Mitte ühtegi maja ei ole ära purustatud. St waenlane ennast eemal hoiab, meie suurtükkide ulatust piirist wäljas, fiis ei jaksa ta ise ka mitte suuremat kahju teha. Laskmisega on inimesed juba ära harjunud ja eemal silmapiiril ristlew laewastik ei tee kedagi rahutuks. Ärid on jälle oma asju talitama hakanud. Palju kauplusi, mis kinni oliwad, on nüüd jälle awatud. Palju naesterahwaid ei taha linnast lahkuda. Wiimase laskmise ajal käis üks naesterahwas haawasidemetega uulitsaid mööda ja andis õnnetutele abi. Hiina panga osakond ajab oma aSju jälle nagu ennegi. Palju naisi tuleb Port- Arturisse tagasi ja astuwad halastajate õdede hulka. See asjalugu, et waenlase laewastik ennast ikka kaugele hoiab annab mõista, et meie kuulid talle töfist kahju on teinud ja ettewaatlikumaks õpetanud. Waenlane ei tungi mitte kallale, maid tema tahab ainult hirmutada. Port-Arturis teadakse -seda ja naerdakse selle üle. Maapaolt kaitsemist köwendatakse igapäew. Jaapanlasch  plaamtsewad maale minna. Säälpool Ljaohet on wabatahtlikka salkasid kokku seatud. Jaapani kranaditest. „Berlini Päewalehe" järel on ristleja „Warjagi" mehed Dr. Wandalle järgmist seletanud: Jaapani tulesüütajad teemad tööd isegi siis, kui nad mee ja riietega kokku puutuwad. Kranadid pudenewad «väikesteks tükkideks ja teemad inimese ümberringi pihuks, kuna nad kaugemal olejaid kergesti haawawad. „Warjagi" kommandosillal läks kranat kaptenile ja neljale mehele pihta, üks ohwitser kadus täiesti ära ja krahw Nirodist leiti ainult meel käsi kätte. Üks madrus sai «väikestest kranaditükkidest 120 häawa, paranes aga sellegipärast. Kranadi pihtaminekul on närwide kohta iseäralik mõju, isegi tugeivad mehed paneb ta nutma. „Daily Mail" teatab, et Wene laewastikule  Port-Arturis on käsk antud täie auru all «väljaspool sadamat seista. Sellest järeldatakse, et admiral Makarow tahab Jaapani laewastikuga «võitlusesse astuda. (Reuter.) 28. webr. Souli ametlikus ajalehes  on Korea ja Jaapani wahel tehtud lepingu täielik protokoll ära trükitud. See protokoll tunnistab  kõik Wenemaale antud lubadused tühjaks. Irkutskist. Elanikkude ärapõgenemine. Port-Arturist siia jõudnud reisijad kvnelewad,  et Port-Arturi elanikud pärast 27. januari kõik linnast wälja põgenenud, ehk küll waenlase pommid linnale kahju ei teinud. Linu olla elanikkudest taieste tühi. Toduhinnad olla õige kõrged : prantssai maksta 35 kopikat. Isamaalt. Kuresaarest. l. märtsil oli Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi, märtsikuu liikmete koosolek- Liikmeid oli häähulk kokku tulnud. Hr. Markus andis seletust, kudas taluperemees  oma põldusid härjapää kasvatamiseks  sisse peab seadma, abiesimees rääkis selle pahanähtuse üle, et maal talukohti ostetakse ja müüakse, ilma et selle üle seaduslik kontralt tehraks, niisama ka asjade pandiks andmise üle laenude kindlustuseks. Hr. Allik Kerlalt rääkis joomise kahjust üleüldse,  ja koduse õlle kahjust iseäranis. Koduse õlle küsimus sünnitas pärast elawat läbirääkimist.  Ühed oliwad ägedasti koduse õlle poolt, teised selle waStu. Poolehoidjad  seletasimad, et talumees ilma koduse õlleta mitte läbi ei saada. Sel koosolekul tuli ka saadikute walimine Saaremaa suurpõllumeeste  Seltsi näituse hindamiste kvmmisjonideSss.  Nagu teada, oli ju Saaremaa  suurpõllumeeste Selts Eesti Põllumeeste  Seltsi ülesse kutsunud tulewal suwel Kuresaares peetawale näitusele saadikuid  hindamise kommissionidesse saata. Saadikuteks waliti hr- A. Neggo Jürsift hobuste hindamise komisjoni, E. Esser sarm- ja muude koduloomade hindamise kommisjoni ja J- Kingissepp käsitöö hindamise kommisjoni. Koosolek algas kellu V-1 ja loppis kellu S. Hr- Sallo kõne: „Miks pärast meil põllutöölistest puudus on" jäi ajapuuduse pärast tulemaks korraks. Tahetakse, et Saaremaa Eesti Põllumeeste  Selts Kuresaarde ostuühisuse asutaks. Saaremaa rahwa kooliõpetajate koosolek  mis 6. webr. s- a- pidi olema, jäänud nagu „Sakalale" kirjutatakse pidamata,  sest uucst tähendatud inspektori hra olla seletanud, et ta oma jõuuga kooliõpetajatele  koosoleku luba anda ei wõi. Pühast. 16. webruaril tegi Pihtla malla Volikogu otsuseks malda 2 klassilist ministeriumi kooli ehitada. Peterburist. Keiserlik käsk Pu n aseristi s e It s i asj u s. Prantsuse  ja Saksamaa Punaseristi seltsid on Wenemaa  Punaseristi seltsile ette pannud, et ka nemad praegusel sõjamäljal oma tegelist abi wõiksiwad pakkuda. Selle kohta on nüüd sisemiste asjade minister Plehwe Punaseristi  seltsi pääwalitsusele teada andnud, et Keiser hääks on arwanud wäljamaa Punaseristi  seltsisid nende tegelise abipukkumise eest tänada, seda aga siiski praegu mitte waStu wõtta, mis juures aga pääle selle tähelpanemist on kästud juhtida, et wahest edespidi, kui sõjalik tegewus suureneb, seda abi tarwis läheb. Andeid aga, mis Punaseristi seltsi hääks wäljamaal kokku on tulnud, wõib waStu wõtta. Sõjas langenud alamwäeliste perekondafid  tahab Punaseristi selts wõimalikult rahaga ja muude asjade andmisega toetada. Punase Risti pääwalitsuse kassasse tuli „Waiitsuss Teataja" järele kuni 25, webruarini 503,027 rbl. 21 kop. kokku. Würst Meshtsherski, „Grashdanini" wäljaandja ja praegune Peterburi linnawolinik,  on linnawolikogu eestseisjale ettepaneku  sisse saatnud, linnanõuukogu tehku otsuseks : „Warjagi" ja „Korejetsi" komandörisid  linna auukodanikkudekS walida ja Tshemulpo juures langenud sõjameeste perekondadele abiraha määrata. Moskwast Keegi Mõskma tubaka «vabrikant  kinkis 5,000 naela mahorka tubakat Punase ristile, teine suur tingitus tuli ajalehe Niiwa «väljaandjalt 34,755 raamatut. Rostowist. D. ä. Põhja aurulaewa selts kinkis, nagu Now. Wr. telegrahmeeritakse,  7000 tonmlise okeani laewa Aleksei Trappani Wens walitsusele. Siberist. Postiwalitsuse käsu pääle on kõik posti kirjad ja saadetused, mis Siberi raudteed mööda õhtu Europasse ja Wenemaalt Jaapanisse, Hiinasse ja Korease on adresseeritud, teel seisma jäetud ja saadetakse Wens läänepiirile tagasi. See käsk on wiStiSte sel põhjusel antud, et sõdima riigiga wõimata on, korralikus poSti läbikäimises olla. Kuresaare kiriklikud sönumed. Reljapäewal, »8. märtfil. Eestikeele paastujumalatcenislust kellu 6 peab õpetaja Blostfeldt. Pühapäewal, Sl. märtsil. (Palmipuude püha.) Eestikeele jumalateenistust kellu 12 peab 11 Saarlane 1004 RMuiso toimetaja Hartwig Satz, ° uä. »e° Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts. EsmsKml, 5 Miilil M 4 kellu II lõuna Laarsmaa llarskuss Bsltsl ruumiäes ljjl!«ttk'kõlisoltk. — — Päelvakord: 1. Uute liikmete wastuwõtmine; 2. Hr. preester Paiwel: „Marja põõsaste kaswatamisest" 3. Hr. Sallo: „Mikspärast meil põllutöölistest  nii suur puudus on." 4. Põllumeeste kontori asutamise komitee aruanne; 5. Hr. Schumann: „Ostuähisustest." 6. Mitmesugused läbirääkimised ja aruanded. 