kohtade tagasisaamine kätte, miS koguni uskumata asi ei wõi olla, sest et kõik ostu ja müügi õigused Wiiratsi walla kohta on lõpetatuv, ei wõi praegused  omanikud omast warandusest mitte ilma jääda; tuleb määratu kahjude tasumine, aga keL piab seda makSma? See kostus wõib mõnel kül koguni kerge ütelda olla: Eks lmna taSsa. Meie arwates ei näita see asi kogunigi nii lihtne vlewat, sest kogu linn ei ole selleS wgugi süüdlane.  et .tulipäälised" linna ametnikud asju üle paä-kaela ajasiwad ja kohte enne müüma hakkasiwad,  ilma asjale lõpuotsust ootamata, ja sel järjel wöiksiwad ilma paadeta tehtud kulud ainult  selleaegsete linna ametnikude kanda jääda, mis linnale, tema usalduse meeste wastu, raske protsessi kaela wõib saata. Sarnase seaduse alla köitvad ka kõik meie kiriku-maad. Riigi sissetulekute ja wäljaminekute eelarwe 19V4 a. kohta. ») Sissetulekud. I. Korralikud sissetulekud. 1) Otsekohesed maksud, . . . 135,138.477 rbl. 2) Kõrwalised maksud .... 421,157,100 „ 3) Ametlikud maksud .... 103,581,232 „ 4) Riigi regaliad 589,851,300 „ 5) Riigi omandustest ja kapital. 560,953,841 „ 6) Riigi omanduste müümisest . 535,573 „ 7) Lahti ostu maksudest . . . „ 8) Riigi rentei wäljaan. tasumine. 76,231,206 „ 9) Mitmesugused sissewõtted. . 6,481,464 „ Ühte kokku korral. siSset. 1,980,094,493 rbl. 11. Erakorralised sissetulekud. 10) Jgawesed sissepanekud riigi panga juures 2,750,000 „ 1.982.844,493 . Riigi rentei wabast sularahast . 195.792.562 „ Üleüldine summa: 2,178,637,055 „ b) Riigi väljaminekud. I. Korralikud väljaminekud. 1) Riigi võla maksmiseks . . 289,299,183 rbl. 2) Kõrgem riigi institutfionidele 3,629,111 „ 3) Püha sinodi jaoskonnale. . 29,331,890 „ 4) Keisrikoja ministeriumile. 16.127,920 , 5) Wälimiste asjade , 6,417,790 6) Sõja . 360,758.092 . 7) Mere 113,622,426 _ 8) Raha „ 372.122,649 „ 9) Põllutöö ja riigim. „ 49,829, jO2 10) Sisemiste asjade . 114.727,078 „ 11) Rahva hariduse „ 43,677,451 . 12) Teede , 473.274.611 13) KaubalaewaStiku ja sadamate pääwalitsusele 16.547,466 „ 14) KohtuminiSteriumile . . . 61.082,938 „ 15) Riigi kontrollile .... 8,993.809 „ 16) Riigi hobuste kaSw. paamal. 2.116,735 „ 1,961,458.251 rbl. 17) Toidu moona ja kraami hindade  tõu Sm. korraks . . . 3,000,000 „ 18) Eel arweS settenagematadekS, 1904 a. jooksul ettetulewateks tarvitusteks 12,000,000 „ Kokku korralikku väljaminekuid 1,966,458,251 , Korralikud sissetulekud on korratikudest  väljaminek, suuremad: 13 636,241 „ 11. Erakorralikud waljaminekud. 19) Siberi raudtee ehitamiseks . 17,160,985 „ 20) Abi-ettewötetekS, mis Siberi raudtee ehitusega ühisuses on. 4,412,114 „ 21) TeiSte raudteede ehitamiseks. 126,636,726 , 22) Laenudeks era raudtee ehit. s. 62,989,000 „ 23) Erainimestele ja asutustele nende päralt oleva propinatfioni  õiguse kaotamise eest . 2,000,000 „ Kokku erakor. wäljamin. 212,178 804 , Üleüldine summa : 2,178,637,056 rbl. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. 66 v olud ei selgu sugugi. Ehk kül Peterburgist tulnud teated väga rahuStawad on ja ka Jaapani  valimiste aSjade minister seletas, et rahu kindlustatud näib olema, keStab sõjokartuS ometigi  edasi. Inglile ajakirjandus piab rahuloetustki  wõimatakS, sest et Koreas sisemine korratus kiirelt kaswab, Hiina Jaapaniga ühel nouul olla ja Uhisriigid lepingu põhjusel Jatu jõe ääreS olevate waba sadamate rurulist avamist nouawad. Mõne päewa eest Tokiost tulnud  telegramm ütles, et nüüd kõik Jaapani juhtivad ajalehed sõda örajäämataks piawad, ja käivad paale, et nüüd sõja vastu valmistamiseks  mingisugust kulust ei tohitaks karta, rahvale ühtlast südame pääle pannes, et nad isamaa kasuks kõiksugust ohvrid tookstwad. Riigi kassasse tuleb sõja tarvis rohkeSti kingitufi.  „Now. Wremja" Londoni sõnumesaatja lueb need põhjused üles, mis jaapanlasi selle otsusele viivad, et praegune silmapilk sõja algamiseks kõige kasulikum oleks. Need põhjused,  kuS Wenewaa arvatavaid raskusi muidugi  koguni suurendatud on, on järgmised: WigaStatud laewade parandamise kohtade puudus  ja nende kokku kogumine Port Arturisse, kuna Jaapani sadamad selle tarwis kõige paremine  ette walmistatud on. 2) Siberi raudtee üksinda ei suutwat tarwilisel paljusel sõjaväge ja suurtükka vedada. 3) Mandshuria rahwa arwataw mässama hakkamine. 4) Hiina osavõtmine  sõjalistest tegevustest Wenemaa waSlu, kui ka mttte Hiina valitsuse, siis ometi pokkerite  ja iseseisvate sõjavägede poolt. 5) Raha ja sõjakraami puudumine sõja edasipidamiseks niisugusel kui Wenemaa esialgu mõne lõõgi laaks. sisemised raskused, milledele jaapanlased suurt tähendust annavad. 7) Kahtlemata tuetus Inglise ja Amerika poolt, mille üle jaapanlased nii wäha kahtlevad, et nad mitmel korral mõtet on avaldanud, Jaapan  pidada ruttama, sõda üksinda lõpule viia, muidu tuleks tal saaki teistega jagada... Krvnstadtist  kirjutatakse sellesama lehele, et meie mereväe ringkondades meelteolu oige põnev ja üritatud olla; paljudel noortel ja vanadel meremeestel on nõuu, priitahtlikudena kauge ida laevastiku paale teenistusesse minna. Ometi on rahusõnad, mida Wene Majesteet  uuel aaStal diplomatia korpuse ees avaldas,  igal pool suurt mõju avaldanud, iseäranis  Saksamaal ja Austrias. Sellega käib täielikult  kokku ka praegu ParisiS viibiva Wene kindrali, LvuiS Bonavarte üteluS, et praegu veel ainult Wene Majesteet, kui kõikumata  rahu sõber, mõõkasi tupeS hoiab, ja et kui sõda praeguse ajani veel mitte lahti ei ole läinud, siis selle eest ainult Temale tänu anda tuleb. Tähtsamad Wene ajalehed tähendavad selle kohta, et ükS rahwaS, kelle Walitseja sõja ootuse korral rahu armaSmseft räägib, sõja tarvis  valmis piab olema. Sellepärast piakS Jaapan meie KeiSri Majesteedi rahu sõnu niiviisi  mõistma, et suur Tsaaririik ainult sellepärast  kuni viimase võimaliku silmapilguni mõõka tupes saab hoidma, et tema Keiserlik Juhataja seda tarviliseks piab. Korea. »Woft. Westnik" teatab, et Wene walitsuse ja Korea Vahel 14. dets. järgmise sisuga leping maha sai tehtud: Korea oStab Wenemaa kaest 40V,<)(X) jeni eest ühe ristleja; õ Wene meremäe  vhwitseri nimetatakse instruktorideS; asutatakse  merekool, kust kolme aaStase õpeaja järele  Korea ohvitserid Välja tulevad. Wene saadik nõuab, et selle lepingu määrusi viibimatult  täitma piakS hakatama. WenelaStel on nõuu, Jalu jõe ja Pingjangi  vahele raud-teed ehitama hakata; kapten WaSfiljev Wene metsatööstuse ühisuse nõuunik  seletas Hiina kaupmeestele AndungiS, et selle tee ehitamine warfi käsile võetakse. Hiinamaa. „Now. Krai" teatab, et Hiina valitsus ikka edasi Wene saadikult pärib, kunaS Wenemaa omad väed Mandshuriast ära viib. Wiimane vastus on nüüd Hiina ametnikudele asja ometi kord selgeks teinud. Wene saadi? Lessar olla seletanud, et Wenemaa omad väed siis ara viib, kui Hiina 60 miljoni lan'i sõjakulu maksab. Hunnani kuberner tahta 30 uut polku kokku seada. Kwangsi maakonna segadustel pole enam otsa ega aru. Igapäev saadetakse Pekingisse teateid, et asi kõige viletsamas korras on ja palutakse mässajate vastu rutulisemat abi, aga külmavereline Hiina valitsus ei näi sellest väljagi tegema. Saksamaa. Saksa keiser luges Preisi maapäewa avamisel  troonikõne valju ja selge häälega ette, nii et kardetawa haiguse hädaoht möödas näib olema. Sakslased näewad endid järSku sunnitud olema, peaaegu säälsamal pinnal, kus, mnde „lellepojad" inglaled boeridega kaklesiwad, Ahvrika  sõjatoredufi katsuma. Nende lõuna lääne Ahwrika asumaalt tulevad õige tõsised teated: Hererode suguharu on mässamas, väikesed Saksa kaitseväed hävitatud ja Okahandja linn kõwaste sisse piiratud; abivägi Windhuki poolt lõõdi tagasi. Kahjud on suured. Maa kaitsevägi kutsuti kokku ja walittuselt paluti rutulist abi. Hererod saiwad röövimise läbi rohkesti hobusid ja sõjariistu. Erateatede järele olla Okahandja juba langenud ja Hererode ülempäalik Samuel Maharero, kelle erapooletule paale Saksa kuber- ner senini kindlaste lootis, mässajate nõuuSse löönud. Keiser Wilhelm saatis Kielift ja Wilhelmshafenist  kokku ainult 50 meest abiväge juurde, aga mis on sellel „abiwäel" Lähendust, kui umbes 60,000 Hererod mässamas on! Hispauia. HiSpania riigi hirmuS, põline haiguS, miS teda aja jooksul sumu ära hävitada ähvardab, ajab hispanlaSte meeli praegu õige ärewuseSse, nii et natukene pikemat pilku selle pääle heitma piab. Muidugi on Nn katoliku vaimulikust seisusest  jutt. Riigipäeva koosolekul tuli nüüd selle seisuse kuluarwe küstmuS päevakorrale ja nimelt oli vabariiklaste saadik prohweSsor Menendez  Pallares see, keS suurepäraliseS, hiilgavas  kõnes nõudis, et kirik riigist kord ometi täitsa lahutatud saaks. Sellega ühisuses olevoS täielikus usuvabaduses näeb ta õigusega praeguste roostetanud olude parandamise  abinõuu. Ainult siis saada rahu valitsema,  kui mõlemad riik ja kirik üksteisest täitsa vabad on. Selle järeldusel kaoks pikkamisi  ka selle seisuse ülespidamise kulud, miS hiigla summa kuni 50 miljoni pesetat välja teeb ja sellega palju suurem on, kui koolide, kõhtude ja awaliSte ehituste tarvis pruugitav summa. Ja need 50 miljoni on täitsa maha visatud raha, tui rahvas selle läbi paremaks ja õnnelikumaks saaks, fiiS võiks sellega veelgi leppida, aga elu näitab, et asi ümberpõõrdud on. Need 60 miljoni on aga ainult väike summa sellest, mida kirik rahva käest välja imeb, kõneleja usub, et see üleüldine summa ligi 800 miljoni pesetat iga aaSta välja teeb. ttiusab ju ometi kirik rahvast sündimisest  saadik ja läbi abielu aja kuni surmatunnini ja veel isegi teisel pool hauda kõrgete matsudega  taga! Iga hiSpanlane maksab otsekohest kiriku maksust läbiStikku 2,70 pesetat aaStaS, iga prantslane ainult 1,18, belgialane 1.09, ja iga portugallane kõigest 0,26 pesetat. Pääle 14 Sakala. 1904.