Sood ja metsad piirati ümber ja jaht algas pääle. Selsamal ajal sai aga üks kohalistest mõisnikkudest Sawitski käest kirja, milles wiimane  ~300 rubla õhtuks walmis käskis hoida." Mõisnik saatis kirja kohe kuberneri kätte, kes sel silmapilgul mõisast K wersta eemal oli. Juba hakkas õhtu kätte jõudma. Mõisniku hirm läheb ikka suuremaks, sest et kuberneri poolt mingit kaitset ei tule. Wiimaks ometcgi kuuldub kuljuste helin ja jaoSkonnapriStaw sõidab  õue- Kui priStaw mõisnikule seletanud, et ta kuberneri poolt kaitseks siia saadetud ja et ta politseinikkude-salga ligilähedale walwama jätnud, palub ta mõisnikku kõrwole, et wiimascga rõöwli lõksumeelitamise üle pikemalt läbi rääkida.  Teenijate eeS kartwat ta seda teha, sest et ta wiimaseid SawitSki poolehoidjateks pidawat. Teenijad saadetakse äro. Pristaw ja mõisnik jääwad kahekesi. „Noh, kuidas lugu 300 rublaga on, kaS panite walmis?" küsib pristaw äkiste. „MiS 300 rubla?" sosistab mõisnik hirmu pärast wärisedeS„Mina  olen ju Sawitski!" waitab wõõras. Wõtab muidugi raha ning sõidab minema ning saadab kinnipüütud mõisniku kirja esimese wastutulejaga  kuberneri kätte ära . . . Kuberner andis Sawitski edaspidise püüdmise  politsei kütte ja sõitis ise Tshernigowisse... Teine juhtumine. Mõisa tulewad kaks tce> käijat ja paluwad öömaja. Mõisnik on sunnitud öõ-maja andma, kuid arwob, et öömajalised Sawitski seltsilised on- Kahtlus muutub kindlaks  teadmiseks, kui poole tnnni pärast weel kaks isiknt öömaja paluma tulewad. Salaja poeb mõisnik rõdust wätja ja ratsutab linna, kus ta maakonnaülemale teada annab, et Sawitski tema juures öömajal olla. Õõsel piirab strajhnikkude  solk hoone ümber, kus magajad sees on, sellepääle wõetakse need kõigest protestist hoolimata  kinni, peksetakse läbi ja saadetakse linna vangimajasse. Sääl selgub, et kinniwöetud sandarmiwalitsuse adenud on, keda linnast SamtSlit kinni püüdma  saadetud. Rööwe! ise on aga seni kinnipüüdmata  ja tema kohta küiwad imelood kaSwasad  pgew-paewalt ikka suuremaks. Politsei jookseb ennast aga jalust maha... „Pwl." Wäljamaalt. Roomast Wene saadik Muraivjew, suri 1- detj. õhlu! kella 6. ajal „Splenvid" hotellis rabanduse läbi järsku ära. Willcmstadijt. Hollandi ristleja Geldcrland wõms Wtneisuela wohllaewa Anx'e, mis Pucrto- Kabello ligidat nstks, kiuni ja wns ta Hollandi lipu all Will.mstudrsse. PortugalicrS oli neil xcuwil maawariiemiue, MIS mttMiS kohas palju kahju lemud; majad langenud kokku ja matnud inimesi oma alla. AlkantaraS langenud koguni üks walitsuse maja rusukS ja furmanud 6 inimest; teisest kohast teatatakse 14 surmast. Hirm ja kohutus oli aga wäga suur, sest PortugaliaS on praegugi weel 153 aasta eest olnud kole sündmus meeles, kus maawärisemine umbsS 50,000 inimest surma saatis. (1. now. 1755). »Pwl." Ncw-Jorkist. Kaks Hollandi sõjalaewa sõitsiwad  täiesti wõitlusewalmilt Wenctsuela randa. Colognist. (Lõuna-AmerikaS). 40 tonni dünamidi  plahwatuse läbi saiwad üle 100 inimese surma. Uuemad sönumed. Kuresaarest. Täna, laupäewal, 6. dets., Keisri Herra nimepäewal peeti Kuresaare kirikutes  sellekohast jumalateenistust- Kauplused on kinni. Koolides seisab õpetus. Linn on lipuehtes  ja lõuna ajal mängis linna muusikakoor mõisnikkudekojas. Kuresaare randwahtide brigade komandör kindralmajor von LöwiS of Menar on kindralleitnanti  auu sisse tõstetud ning uniwormi ja paiukiga ametist wabaStatud. Tema asemele on nimetatud randwahtide stabi wanem adjutant kindralmajor KraSnow. Ka rittmcister Pawlsw wabastatakse ametist ja tema asemele halkad stab-rittmeiSter Schamscheff. Kuresaarde tahetakse „ pagarite ühisust" asutada. Ühisuse eesmärk saab olema oma liikmetele  paremini tehtud saiu odawamini müüa. Ühisuse asutamiseks on see põhjust andnud, et praegused pagarite saiad wäga wüikcsed on ja mitte küllalt hõäd ei ole. Woorimees Allika hääkS on hrade Pucki, UibojaKrulli eestwõttel Kuresaares  korjandus toime pandud. Et Allika õnnetus suur on, siis oleks küll seltskonna kohus siin appi tulla. Ülemal nimetatud isikud wastutawad  selle eest, et anded hr. Allika ehk tema nacse kätte lähemad. Tunaeile käis randwahtide aurulaew „Kondvr"  Kuresaare sadamas ja tõi 17 nekruti siia. Ärauppunud aurulaewa „Olegi" meeste leskede ja waeStelaSte HääkS on RiiaS 6000 rubla korjatud. Peterburis on sellesama asja HääkS weel suurem summa kokku tulnud. Ka KuresaareS wõttis hr. konsul V. Lange andisid waStu. " Saaremaal on lambaid minema sügise, wõõva läinud talwe ja tänawu kewo.de jooksul ülepää ära surnud 18,507. 1. maiks 1908 a. jäi järele lambaid 22,986 ja käesolewal 1903 a. on juurde tulnud 11 164. Homme peetakse Salongis Kasari, mille sissetulek Kuresaare linna maesiemaja hääks läheb. Kuresaare E.sti Seltsi Hariduse Osakonna  raamatukogust raamatute wäljaandmme ja wastuwõtminc on MRetatud seltsi ökonomi hra Põld kütte antud, nii et raamatuid igal päewal saada ja tagasi tuua wöib. Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi kassapidaja  kohusid täidab praegu hr. Fr. P u ck—  14. dets. paneb Kuresaare Eesti Selts Bürgsrklubi saalis basari toime, mille puhas kasu seltsile klaweri muretsemiseks on määratud. Eile warastatud hr. Auliku poest, mis Turu uulitsal on, 20 rubla ära. Marguse saatnud sellesama poepoisS toime, kes ka oma süü üleStunniStanud ja 10 rubla tagasi annud. Eile oli laulupidu komitee koosolek. Mu seas olla otsustatud, et komitee liikmed komitee otsust mitte ajalehtedesse teateid anda ei wõi, maid seda määrab komitee ära, mida ajalehes ilmutada, mida mitte. Seega ei wõi meie täna laulupidu komitee otsuste üle mitte teateid tuua. Saaremaa «varguste kangelane Mihkel Raet on 17./18. nowembri öösel Riia rooduwangimajast  ühes 7. seltsimehega ära jooksnud. Nimetatud wangimaja on uuematest ehitustest ja täiesti kindel, aga Raeti ta kinni ei pidanud. Raet ei leidnud sääl põgenemise teed mitte maa pinnal, waid maa feest. Wangimajas soendatakse  ruumid ja keedetakse söök auruga, mis selle tarwis ehitatud masina abil läbi toru, mis maa seest läbi wangimajasse sisse käib. See toru käis Raeti õnneks just selle kõige alumise  korra keldri ruumi põranda alt läbi, kus Nact ühes 73. «vangiga sees oli. Seda teed walis ta põgenemiseks. See tee käib maa alust kaudu wangimaja seina ja õuewalli alt läbi masina ruumisse ja on sülda 50 pitk. Masina ruumi pääsedes, kuS juba walwamise kord palju nõrgem on, kui wangimajas, wõisiwad «vangid juba hõlbsasti ara põgeneda. Kihelkonnalt. 12. dets. peetakse Lalurahwa asjade komissari juhatusel „Audaku" pidalitõbiste  asutuse Hoolekandja Nõukogu esimest koosolekut Kihelkonna wallamajaS. Ansekiilast. MinewaseS numbris teatasime lühidalt,  et Ansekülas 4 meest ära uppunud on. Selle üle kirjutatakse meile nüüd pitkemait: Raske õnnetus tabas öösel wastu 2. detsembri k. p. Lemalal nelja perekonda, kelle isad merelt tulles pimeduse tõttu paadiga  ranna lähedal olema kuiwa pääle tiwide otsa juhtusimad,  mille läbi paat niimõrd «vigastatud sai, et see mett täis jooksnud. Ehk küll hädasolijad appihüüdnud, mida paar naist kuulnud, siisgi pole kedagi lähedal olnud, kes appi oleks «võinud minna ja nii leidnud nimetatud neli meest kõik külma haua. Ka kõik wõrgud ja muu seltsis olnud kraam on meresse jäänud. Kaks uppunutes! oiiwad «vennad, kes minewal suwel linna täest oma talukoha ostu pääle wõisiwad.^ — Kolme uppunu surnukehad on juba üies leitud. Ühel olnud saapad jalast ära, millest armata wõib, et ta ennast ujudes päästa on katsunud, mis aga wist külma mõjul ei õnnestanud, sest et ta ujuda oskas. Omatsete kurb- on iväga suur. Järeljäänute seas on ka «väikseid lapsi. Soowida õieks, et meie meremehed enestele korgiwestid muretseksiwad, mida siin meel kcllegii ei ole. Need wõiksiivad õnnetuste korral suurt kasu tuua. 89 Saarlane 1908, s Ä-W-MLiM --. »S»W. >b-M. s»,. L--SI-.S-S. TM-wtz »z°--!«l." küti-.. »K. Waaau slllljlkjilülpillS Kauba-ual., Liudholmi maja! soovitab  wvrri wÄjswolikuS Mksugu noesktingosid  ja Peterburi kalossisid. põäie, kui Kuulutus. Abroka, wallawalitsus annab selle läbi teada, et 18. jõulu i. p. s. a. kellu lv hvM. Müüakse walla taga- Vars «Aja magasinisi, mis selle wallamaja juures seisab, 37U wakka I 3' « kar. rukkifid ja IG7 w kka Z 7Vt kar. odre enainpakkumise teel ära. Salmel, 23. now. IZW a. 1387. KMewanem: J. Usin. Kirjutaja: A. J auson. Riidewärwimise töötuba G J. Krause. D Piduls Wana weske pääi uhutakse ja pressitakse kangaid ja riideid  ning wärwitakse kõige uuema moe järele. Ka siidi rätikud wõetakse Wärwimeister on ameti poolest antud  I numbri tunnistusega, nii et ma julgesti korralikku tööd lubada wõin. Kangad, riided, rätikud jne. palun järgmistes wastuwõtmife kohtades ära Kihelkonnal, pagar A.Hicdeli juures ja Rootsikuta poes. Teadaandmised. Magusama maitselisi. New on saada Kü»k'a poodis, Kenasti) ja mitmes moodis, Jõhwikaid ning peetistd. Kaup on hää ja sedamaid Kokku kutsub ostijaid. Austusega A Turu-uuiitsas, .i? 4, apteegi kõrwal. «SSsS»»»?»»»» jiikluete >isl>W>l>i>r Saaremaa matmise kassasse „Saarlase" trükikojas kestab edasi. KostsõisUS. «««StwSSSSSSK Katuse laugusid müüdakse Kellamäe mõisas. Saaremaa Landrathi Kollegiumi  poolt antakse selle läbi teada, et 10. detsembril kellu 1 lõuna Saaremaa kreis-wangimaja tarwis küti ja walgustuse materjali muretsemise  pärast 1. jan. 1909 kuni 31. dets. 1909 mõisnikkude kojas lõpulikku wälja pakkumist peetakse. Tingimisi selle üle wõib mõisnikkudekoja  kantseleis koosistumise ajal näha saada. Kurefaares, mõisnikkudekojas, 28. nowembril 1908. 12S0. ..Zaarkslk" Kalender" 1909 a. pääte on ilmunud. Kuresaare kiriklikud sõn. Pühapäewal, 7. detsembril. Eestikeele jumalateenistust kell V«l2 peab õpetaja DrechSler. Igal pühapäewa õhtul kellu '/, S Eestikeele piiblitund meeSterohwastel kiriku käärkambris.