Sakala K L. Miljanäi», 16. Weöruaeil. 1904. Ilmub kaks korda nadalis, ga esmaspäew ja ueljapaew 27- es aastakäik. Politika, kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hiud: aasta? poSttga 8 rbl. kop. postita 2 rbl. Sv kop. poole< aaStaS » !»««.» I 8V » kuu päöle » » Bkd 2A Väljamaale aaStaS S „ pooleS-aaStaS 2 » GV » Äkfik nuckmer maksab T kop. Kes 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata ehk 7 protsenti. Kuulutuste korpuSria ruum maksab S kop. lehe eesotsas 1S kop. Toimetuse adress: „Sakala" toimetusele, Wiljandis. Wenekeeles: poAauqiio rasvrbl Ringkirjalik teadaanne wälimiste asjade ministri poolt Wäljamaa asemikkudele wäljamaal 9. weebr. 1904. ssWeuemaa te! tal. laada saadud Z Sellest silmapilgust, kui Wenemaa ja Jaapani  wahel läbikäimine lõpetatud, on Tokio Valitsuse  teguwiiS ülejMselt maksmaks tunnistatud rahvusvahelise õiguse määruste jalgade alla tallamine,  ehk kül need määrused haritud riikide wastMtktv  MHekorda kvrdi, kub Jaapan tähendatud määrusi rikkunud, üksikult üles arutama hakkamata, arwab Keiserlik WalitsuS  tarwiliknks, suurriikide tähelepanemist kõige tõsisemalt nende wägiwal la tegude pääle juhtida,  mida Jaapan Korea vaStu on tarvitanud. Korea, kui täiesti iseseiSwa riigi iseseisvus ja puutumataus on kõigi suurriikide poolt maksmaks  tunnistatud. Nende juhtmõtete kõikumata olek leidis kindlustust  Simonoseki lepingu esimese punkti läbi, mis iseäranis selle otstarbega Znglisemaa ja Jaapani  enese vahel 17. (30.) jaanuaril 1902 aastal  tehtud, niisama ka Prantsuse-Wene seletuse läbi sellesama aaSta 3. (16.) märtsil. Wöimalikul korral Wenemaa ja Jaapani vahelise kokkupõrkamise hädaohtu ära nähes, saatis Korea keiser veel möödaläinud jaanuari kuu algul telegrahvi kaudu ringkirja kõikidele suurriikidele, milles ta seletas, et tema nöuukS on võtnud kindlat erapooletust pidada. See seletus võeti häämeelega waStu ja leidis tähelepanemist enama jao suurriikide poolt, nende feaS ka Wenemaa poolt. Suur-Britannia valitsus,  kes ühes Jaapaniga 17. jaan. 1902. aasta!  ülemaltähendatud lepingule alla kirjutas, tegi, nagu Wene saadik Koreas teatas, oma asemikule SSuliS ülesandeks, ametliku märgukirja läbi Korea keisrile tänu avaldada, tema poolt Londoni miniSteriumile  antud teate eest. et tema kindlat erapooletust  tahab pidada, kui Jaapani ja Wenemaa wahel vaenulik tegevus algab. Kõigi nende asjaolude pääle vaatamata on Jaapani valitsus, kõigist lepingutest ja oma enese kohustustest hoolimata ning rahvusvahelise õiguse põhjusmääruste vaStu, nagu see nüüd kindlaSte, tõeks tunnistatud aSjasündmuSte läbi selgeks on tehtud: 1) juba enne sõja algust Wenemaa waStu »Sgefid iseseisva riigi, Korea, piirides maale saatnud, keS teada andis, et tema erapooletuks jüSd, 2) oma laevastikuga 26. jaanuaril, see on kolm päeva enue sõja kuulutamist, häkitjelt kahe Wene sõjalaeva pääle tunginud. keS erapooletus Tshemulpo  sadamas oliwad, kelle juhatajatele mitte võimalik ei olnud läbikäimise lõpetamise üle Jaapaniga,  teatust anda, selle tagajärjel, et jaapanlased  enne seda pahatahtliselt Wene telegrammide saatmise merealuse telegrahvi kaudu ära löpetafiwad,  mis Daani ühise päralt, ja Korea walitwse  telegrahwi-liinid MaAikkusivad. Jultunud kallaletungimine ülemaltähendatud Wene laevade kollale on Wene Sõuti saadiku ametlikus telegrammis  lähemalt ära jutustatud, 3) rahvastevahelise  õiguse sellekohaste määruste vastu ja mõni aeg enne sõjalise tegevuse algust, sõjasaagina  Wene kaubalaevad kinni wötnuv, mis Korea erapooletutes sadamates oliwad, 4) Korea keisrile Jaapani saadiku kaudu SöuliS teada annud, et sellest ajast pääle Korea Jaapani valitsuse all on. kuna ühtlasi hoiatadi, et vastasel korral Jaapani vaed palee ära võtavad, 6) Wene ametlikule asemikule Korea knSri juures ette pannud, et see maalt terve saatkonnaga välja sõidaks. Kõiki nimetatud asjalugusid rahvusvahelise õiguse üleüldiselt maksvaks tunnistatud määruste rikkumiseks pidades, lueb Keiserlik valitsus oma kohuseks kõigi riikide eeS Jaapani valitsuse teguviisi  waStu protesti avaldada, kindlaSte usku- > des, et kõik riigid, keS neist põhjuSmõtetest lugu piawod, mis nende vahekorda kaitsevad, Wene arvamisega üheS nöuuS on. Ühtlasi tunneb Keiserlik valitsus tarvilise olema aegsaSte teatada, et tema kõik need korraldused  ja kuulutused, mis Korea valitsuse nimel  avaldatud, tühjaks tunnistab, sest et Jaapan  seaduse vastasel teel Koreas valitsuse oma kätte on kiskunud. Teatage sellest valitsusele, kelle juurde Teie nimetatud olete. Merelahing Tshemulpo all. See oli esimene kõige merisem sündmus praeguses sõjas, sündmus, kuS Wene sõjavägi waeulaSte määratumat ülivõimu kartmata wahwuse  imetegufi tegi ja sellepärast Weueriigi ajaluoS  unustamata saab olema. .Nov. Wremja" era sönumesaatja kirjutab selle sündmuse kohta järgmist täiendavaid teateid: > Enne söjakuulutamist sõitis Jaapani lae!  waStik, 6 soomustega ristlejat ja 8 miinipaati - suur, Tshemulpo alla, Jaapani laewaStiku ?o--!  mander admiral Uriu pani „Warjäg'i" ja „KorejetS'i*  komandöridele ette, merele sõita, waStasel korral sadamas kallale tungida ähvardades. Selle waStu proteSteerisiwad Prantsuse laewa „Paskal'i" Inglise laewa „Talbot'i" ja Jtalia laewa „Elba" komanderid. Amerika laewa „VickSburg'i" komander  protesti ei awaldanud. Kahe Wene > laewa wahwus mõjus kii wäljumaalastepääle, et mitmed nutfiwad, väheS, et laewad lausa surma lähawad. Kui „Warjäg" ja „KorejetS" wäljamaa laevadest mööda sõitsiwad, seati nende paal laewamehed ritta. Waikimata „hurraa!" hüüe ja „Jumal keisert kaitse sa" saatsiwad meremehi  Võitlusele Niipea kui meie laewad reidist välja merele jõudfiwad, kuuldus Jaapani laewaStiku  paalt tuleandmine ja selle järele keStiS hirmus suurtüki laskmine tund aega. Kell 1 lõuna ajal pööris raskesti Vigastatud  „Warjäg" ja „Korejets" reidi pääle taga st. Wene ohvitserid ja madrused pidasiwad endid kangelastena üles. Kolm tulekahju kustut adi „Warjög'i" pääl vaenlase tule all ära; haavatud  kanti sidumisele; tapetud suurtüki meeste asemele asufiwad uued, laewa augud topiti kinni. „Warjag" sai raSkeSti viga. Mõlemad küljH lasti puruks, suurtükid vigastad! ja alla poole vee liini laSti mitmed augud. Tapetud on mitshman krahv Nirod ja 33 madrust, haavatud 3 ohvitseri ja 70 madrust „Warjäg'i" komander sai kergesti haavatud. „KorejetS" ei saanud viga. Jaapani laewaStiku paal on inimeste kahju suur. Kaks Jaapani ristlejat on raSkeSti vigastatud, ja miini paat põhja laStud. Kell 4 oodeti Jaapani laevade uut kallale tungimist reidi pääl. .Warjäg" oli, saadud vigaStuSte  tõttu, võitluseks juba täitsa kölbmata. Et jaapanlastele mitte sõjasaaki anda, uputadt mõlemad laevad oma meeste läbi ära, niisama pandi aurulaev „Sungari" põlema. Laewamehi vötstwad väljamaa laevad, pääle Amerika laeva, oma pääle. Jaapani admiral nõudis, et venelased  tema kätte välja antaks, nagu sõjavangist; võõramaa laevade komanderid nkitstd endid aga tõsiste auumeeStena üles ja ei annud venelast mitte välja. avaldas järgmise telegrammi oma sõnumesaatjalt: „ Endised teated Tfhemulpo me-