Athenaft. TypaldoS ja tema kaaslased wõeti öösel waStu 22. oktobrit teel NefefiaS wangi. Kõik oliwad endid erariideSse pannud. Vastuhakkamist ei olnud, küll aga katsufiwad Typaldose mehed põgeneda, mis mitte korda ei läinud. TypaldoS seletas, ta tahtnud ise ennast wõimude kätte anda, et fiiS oma tegu õigeis teha. »Wir." Tabrisest Siia on Ardebilist sõnumid tulnud, et Rahim-khaan ja shghsewenid linna on rüüstanud. Kõik poed ja suurem hulk «ajasid on paljaks piisutud. Kuberner, saadikutekogu  liikmed ja «vaimulikud on Wene konsuli«ajaSse  põgenenud. Maroktost. Maroiko suita» Mulai-Hafid, kes oma waljuSte ja hirmutööde poolest „päewa« on saanud, saab Europast igapäew ilmani meta ähwarduse- ja sõimukirju. Kõige rohkem tul-b neid Inglise ja Prantsusemaalt. Nii, näituseks, adreSsrerib keegi oma kirja järgmiselt  .Jälgile elajale MulapHofidile.' Teine jälle .Abdnl- Hamidi seltsimehele, merisele  Msrokko sultani lel" timmukale Hafidile jne. Kõik niisugused kirjad tuuakse sultani käsul igapäew tema enese kätte paleesse, kns nad siis sõnasõnalt ümbertõlgitakse. Kni kirjad, millede lugemine tale nähtawat meelehääd teemad, läbi on loetud, laseb ta ühe mangi enese ette tuua ja selle piinamisega wastab ta Europa kirjasaatjatele.  Piinamine seisab selle», et «ängile haawad ihusse lõigatakse ja soola täis öiirutakse. m. Zlmerikast 76 aastat tagasi suri Amerikas  joodik ja maraS naesterahwaS Ada Jnrke ära. Nagu Berlini nädalaleht  teadustab,  on keegi Amerika proferssor Jurke tema suguwõsa saatust uurima hakanud. Tuli an-aMuks, et Jurke sugukonna liikmetest oliwad: 106 wäljaspool abielu sündinud, 144 kerjajat, 181 lõbunaesterahwast, 76 warost ja 7 mõrtsukat  ning 64 vaestemajas elanud. See perekond  oli riigile 76 oasta jooksul wiis miljoni marka maksma läinud. m. Cardissist. Tareni kaemandused Jstaliftri  lähedal on äkki ««« alla jäänud. 160 «Setöõlist on päästetud. Surnukehasid on esiotsa  kol« leitud. 74 mäetöõlist puudnwad. Uuemad sõnumid. Kuresaarest. Kohalise poisslaste gümnafiumi  juures pidawad praegu eksami järgmised  isikud: 1) preili W. Berg ja 2) preili L. S ande  r Kuresaarcst kodukooliõpetajanna eksami, 3) hra Eduard Hein mets Mustjalast, 4) hrs Madimir PaltS KSrlalt ja 5) hra Aleksaa. der Laiõnnpuu Pärfamast alguskooliõpetaja  eksami, ning K) hra Hani Kukk Pärn» kreisist (kohalise randwahtide brigadi wanem kirjutaja) eksami riigiteenistuseSse astumiseks. Eila peeti rahukohtukogu istumisi. Tähtsamaid asju ees ei olnud. Tuttaw mähkide püüdmise asi Laadjala jöeS lõpetati leppimise teel ära, mille järele mähkide püüdjad tulema! sumel sinna samasse jõkke, kus nad wähkifid püüdnud, 500 hinges mähki tooma peawad, ja nimelt nendesamade mõisa teenijate juuresolekul, kes neid jões wähkifid püüdmast keelanud. Riia ringkonnakohtu esimees kuulutab ajalehes, et Knresaare notariuse koht waba on. Need, kes siia notariussks soowiwad saada, pearoad  ennast ühe knn jooksul üles andma. Kuida  kuuleme, tahta eraadwokat hra Tamm Kuresaare notariufrks hakata. Kihelkonna tsemendi wabrikn asi on kord jälle liikumas. Praegused omanikud tahta Kurewere meeüte käest ostetud maa ära müüa. Eile sõitfiwad ostjad Kihelkonnale. Kaarma-Suure walla wallawalitfuse ja kohtu ametnikud on kõik uued walitnd. Talitajaks  waliti hr. R«inart Muratfist. Üheks walla wolimeheks on .adwokat" hr. Trauma»  walitud. Öösel waStu eSmaSpäewa kohutafiwad  meie linua elouiktufid jälle tulekellad. Seekord põles Suuremõisa põllal saSkede kuhi, kuS päiile 300 koorma saski oli. Kuhjas juures olem rehi, mis wiljaga täidetud, jäi terweks. Et linnas kohe hobuseid saada ei olnud, ei wõinud tuletõrjujad kohe mitte appi minna. Tulehakatuse  põhjus teadmata. MerehädaliSte Päästmise Seltsi Saaremaa  osakonna ettepaneku pääle on talumees Peeter Ratas, Indu külast, Torgu wallast, talumeeste Jaan Usina, Taasi Radeli ja Reedik  Ratase enesesalgawa päästmise eest 19. augustil  1907. a., Kõigekõrgemalt poolt auraha päälkirjaga «õnnetute päästmise eest* (on onneema  nornvaomuxi.) Wladimiri lindi külgeS rinna pääl kandmiseks saanud. Niisamasugused aurahad nimetatud lindi külgeS rinna pääl kandmiseks  on selle seltsi kohase osakonna ettepaneku pääle Kõigekõrgemalt poolt saanud Filfandi tuletorni  järelewaataja hra Artur Toom ja tema abiline Peeter Trei, mvg talumehed Peeter Tambo ja Peeter Sepp kahe inimese päästmise  eest 19. januaril 1908. a., keda jäätükk  lahtisesse meresse wiinud, kuS juures päästjate  eneste elu hädaohus olnud. Pääle aurahade  saiwad nimetatud isikud ka tunnistuse nende kandmise õiguse üle. Laewasõidu teated oktobci kuuS. 6. Benjamiu ja k. Rofine tühjalt Riiga, 13. Woldemar läks Salme alla kilufi laadima ja süült Riiga, 14. Rofine ja Daniel tuliwad poekaubaga Riiast, 14. Schwalbe läks Muratst alla kiwisid laadima ja säält Riiga, lg. tuli Kihnu purjulaew Muratfist kiwidega. 18 tuli Kondor ja läks Säärele ning tuli õhtul  säält tagasi. Kondoriga sõitsiwad Säärele Peterburi I. ringkonna randwahtide ülem ühes oma adjutandi, ühe inseneri ja Saaremaa 11. jaoskonna randwahtide ülema Maamatowiga. 19. sõitis Kondor wäina poole ja ülemal nimetatud  isikud läkstwad maad kaudu edasi. 19. tõi shlepper „Titan" prahini „Gegen«varti" siia. Wiimane oli Wildenbergi nahawabriku tarwiduStega täidetud. »Titan* sõitis selsamal püewal Riiga. 19. sõitis Solide kaltsudega Pärnu, Dauiel tühjalt Riiga, niisama ka 23. Rofine. 24. tuli Robert poekaubaga Riiast. Kõiksuguste annete korjamine majasid mööda tahetakse ettetulnud kelmuste pärast, nagu „Düna-Ztg." teatab, hoopis ära keelata. NoworosfiiSkist. õ sõjariistus isikut  ilmufiwad Wolga-Kama panga kontorisse ja riisusiwad kassast 3.387 rubla raha ära. Mohiletvist. Kruptsõi külas, Homeli maakonnas, riisusiwad 3 sõjariistus kurjategijat kroonuwiinapoest üle 300 rbl. raha ära ja tungifiwad siis preester Tshulitski majasse, kus nad preestri enese ja tema juures wõcrstl olewad preestri isa, kes ka preester on, preestri abikaasa TsherkaSsowa, nende tütre ja kohaliku kooliõpetaja ära tapfiwad ning preestri Tshulitski  abikaasat, preestrit TshcrkaSsowit, ametnikku  Konstantinowit ja tema ema haawafiwad. Kurjategijad pögemfiwad, ilma et midagi kaasa oleksiwad wötuud, pimedusesse. Sündmuse kohal  iõitfiwad kuberner, prokurör ja shandarmiwalitsuse  ülem. ,Wir." Schitomirift. Nagu Schitomirist teatatakse,  olla Ledohowski mõisas põllutööliste ja talupoegade seaS rahutused lahti pääsenud. Mässajad talupojad lõhkunud mõisa ära. Walitseja,  keS talupoegadele waStu tahtnud panna, saanud surma. Kohale kutsutud strashnikud andfiwad talupoegade pääle tuld, mille järeldusel  paljud surma ja haawatud saiwad. See üritas aga talumehi weel enam wihale, nad tungifiwad hulgana strashnikkude pääle ja wiimastel  ei jäänud muud üle, kui pidiwad jookSteS  oma elu päästma. Rahutuste mahasurumiseks  sõitsiwad maakonna politsei wõimud soldatitega  wälja. „P. T." 79 Saarlane, 1903. ». ä««Ww » MW e. «W»» ?5W> ZW.N»»,,»s?.«. Mnjim» «Wch- WM, ?it?i>F-?Ä- V. KurchM Riiga. Postiaurulaew ,Konstantin", liidab Rüga: k°"°° A- kesknLdalal, 28. oktobril l esmaspiiewsl, 2. nowembril; kell 3 p. l. lanpiietval, 7. „ ) »?" Prahti -võetakse kellu IV enne lõunani waStu. Lähemat teatust aunab FHsoö Lcengs. Teadaandmine. Ettetulnud põhjuste tõttu annab  Kuresaare Tuletõrjujate Seltsi Nõukogu teada, et Tuletõrjujate Selts ka praegugi weel, nii kui ennegi, woorimeestele, kes tulekahju kordadel oma hobuseid tarwitamiseks  annawad aupalka maksab, ja nimelt sellele, kes kõigeesiteks ilmub, 3 rubla, teisele 2 rubla ja järgmistele igaühele 1 rubla; pääle selle maksetakse weewedamise eest kohast tasu. RSukogu. I. Mempildi tSSKod», Kuresaares, Losfi «ul. Nr. 8. (Wene Õigeusu kiriku kõrwal), walmistab kõige odawamini igas suuruses päewapiltifid. Sõidan ka maale iileswõtma. Wilunud Wsnskeelt rääkija toatüdruk, kes ka keeta oskab, leiab kohta Meisse» hotellis. Tead a a »d mis e d. et minu ka«Pl«s nüüd mille . enam LoSsi-uul. hr. Bergmanni majas ei ole, waid selle nüüd G PitkaS-uulitsas »r. 15 G endises konditori Kirschi majas „Saarlasc"  trükikoja -vastas awanud olen. Minu kaupluses on, nii kui ennegi, saada: kõiki wirtsi kaupasid, sntrut, kohwe, theed, hüüd ja -värsket mitmel  sorti jah» jne. Hinnad olen Wõta» ka ikka waslu tellimisi kangaste  wärwimise. uhtumife ja Willade kraafimise püüle hr. Sassi wabrikus. Lahk asjatoimetus. J. Attik. Antakse Ms,keele hclH ja õpe ta tokse ka kätetööd. Paiuiahe jürelküfida Landrati-uul. 7. Ass tõesti oöt»sVctiS zcd hciiS meester. palito- ja ülikonnariideid kui ka naesterahwa ülikonnariideid osta soowib, see tulgu A. L. Lingi kaupluse suurt wäljawalikut waatama. GGGOGOOOOOOOO Eoowin õppinud kingseppa, kui ka wiifipäralis! õpipoissi. SäälsamaS tarwitatakse ka tisleri töõpoissi. Th. Duberg, Kauba-uul. 18, Habichti majas. ««GOOOGOKKGOO Kuresaare kiriklikud sön. Pühapäewal, l nowembril. Eestikeele jumalateenistus ja lauarahsa  wastuwõlmine kell V«l2. Ülemõpetaja  BloMdt. Pihtilugsmine laupäew kell 6. Iga pühapäewa õhtul kellu V-9 Eestikeele piiblitund meesterahwastele kiriku käärkambris.