Muidugi on see igal mehel teadupärast, et kõike juurewilja, nii ka siis kartulid, peab külmetamise  eest hoidma; mis külmanud, on surnud  ja läheb worsti raisku ning rikub terwed ka ära. (Järgneb.) Wõidelda jah, aga wõita selle pääle ei julge ma loota, ütles Gabriele. Ma ei wöi Teile asjaolekuid paremini näidata, kui nad tõepoolest on, maid ma tahtsin seda keelda, et mid Teile halwemini ette ei kujutataks- Ma tahistn Teile kõigile, aga kõ'ge päält Teile, Jcan PecoiS, näidata, et kuningas Teid mitte maha jätnud ei ole ja et Teie «võitlemine ja «vastupanek auks ja kasuks oleks. T>ie ütlesite: ohwsrdagem endid. Praegu ütlesite jülle: wõidelgem.  See on juba tähtis samm edu poole. See wõib ju ka wäga wõimalik olla, et need 60 tuhat meest, kes praegu meid ümber plirawad,  wisa waStupaneku järele ümberpiiramise käsile jätawad, oga selle pääle ei tohi meie milgi!  tingimisel loota. Siisgi ärge arwaks, et aus ja wisa wõitlus, mis Teie «võitlete, «vaenlase  kätte maksmist Teie pääle tõmbab. Ei Filibert Emmanuet on ise wahwa mees, kes wahwust austab ja armastab ja Teist Teis wahwuse ja wooruse pärast lugu peab. Mõtelge  ka selle pääle, et kui Teie kümne mvi kaheteistkümne päewase wastupaneku järele ka linna käest ära andma peate, et Teie sellega, wõib olla, terwe riigi pSSState. Missugune suur tegu! Inimestel ja linnadel on oma ajalugu. Kord tuleb aeg, mil Teie lapselapsed,  kes sel ajal St. Quentinis elawad Teie kangelase teo pääle uhked saamad olema ja Teie mälestust austama Linna müürid wõib ära purustada, aga selle tähtsa lahingu ja «võitluse  mälestust ei wõi keegi ära kustutada! Olge julged. Teie kangelased, Teie riigi kaitsjad  l Päästke kuningas, päästke isamaa. Wähe aja eest lasite pääd longu ja «valmistasite endid  alandlikkudena ohvritena surema. Tõstke pääd püsti! Kui ka Teie hukka saate, aga Teie kuulus mälestus ei jaa hukka. Nüüd wõite minuga seltsis hüüda: «Elagu Prantsujemaa! Elagu St. Quentin!" Elagu Prantsusemaa! Elagu St. Quentm! Elagu kuningas! hküdstwad sada «vaimustatud häält. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa maapäe  w. (Lõpp.) Mitme asja poolest andis hiljuti  awatud Bartholomäuse preilile asutus maapäcwale  tööd. Elu oli näidanud, et asutuse põhjuSkirjad mitmes asjas muutmist nõuawad. Sellekohased muudatuse ettepanekud wõeti waapäewa  poolt wastu. Edast otsustati, asutuse ajutine maja, mis täiesti eesmärgi kohane on olema leitud, ära osta. Ühtlasi otsustati Orilüla  mõisa talumaad põllupangale ära oSta pakkuda  ja juhtumisel, kui põllupangaga läbirääkimistel  mitte rahuloldawaid järeldust ei peaks olema, erakombel müümist ette «võtta. Rohkesti huwitawat silmapilku maapäewa istumistel pakkus Liiwimaa rüütliseitsi saadiku, riigiwolikogu liikme H- baron Roseui kõne, milles ta paewaselgeSti wolikogu tegewust kujutas  ja suuremat rõhku wolikogu tähenduse pääle tähtsate Ba Uimaa küsimuste otsustamises pani. Teistest otsustest olgu weel nimetatud, et Mvpäew asutatawa Saksa keskkoolile abiraha anda märas. Suureks kaotuseks rüütlikonnale on maanõunik»  A. v. Güldenstubb e-Wana-Kaarmalt tagasiastumine. Lahkus ometi selle läbi rüütlikonna  asutustest üks kõige rohkem teeninud mees ära. Looduse poolt hiilgawate annetega ja külgstõmbawa kõne osawusega ehitud ja soja südamega  oma kodumaa hää käekäigu wastu ühendatult, pühendas ta sellele mitmesugustes ametites oma suure tööjõu. Zalgi ei ole ta oma isiku pääle rõhku pannud, ja see on wiimati tema terwise märksa ära rikkunud. Tänuga täidetud selle teenistuse eest, mis maanõunik non Güldenstubbe  kodumaale üles näidanud, otsustas rüütlikond  maapüewa istumiste ajal temale rüütli- saali auistme panna, tema näopildi mõisnikkude majasse Mdawaks mälestuseks üles seada ja temale tänuadressi anda. Ka olgu siin kohal seda lootust awoldatud, et praegune wabaaeg lugupeetud mehe tcrwise parandamiseks wõiks olla. Lõpuks tuliwad walimised ette, ja pärast seda wöeti maapäewa otsuse järele H. v- Hart  e n rüütli seltsi waStu. Maamarschaliks waliti uuesti A. baron Buxhöweden - KuiwaStust,  maanõunik» von Güldenstubbe asemele konwendi saadik ja nekruti komisjoni esimees E. baron Nolcken - Haeskast ja tema asemele  konwendi saadikuks A. v. Güldenst  ub b c-Uue-Kaarmalt, kes juba enne seda kaua aega seda ametit on pidanud. Kuresaare gümnafiumi aukuratoriks waliti uuesti L. baron Freytagh-Loringhoven- Pajumõisost ja rüüUiseltfi saadikuks koolinõukoguSse riiginõuni!  E. v. Wardenburg. Kassasaadikuks waliti A. v Ekes p a r r e-Eiklast. Keda tähetaewas huwitab, wõiwad selgetel  õhtutel pääle kella 11 nüüd ka planeti Saturni maadelda. Ta paistab lõunahommiku taewaS Marsist pahemat kätt. „Wir." Mustjalast. Hiljuti waraStafiwad wennaksed  J. ja K> Koddu W. külas A. T. lahtisest elumajast  15 rbl. puhast raha ära. Wargate käest on kohaline politseikordnik waraStud raha osalt kätte saanud, ehk küll margad waljult oma tegu salgasiwod  ja nende ema warastud raha hoolega marjata püüdis. Raha leiti hobuse sõötmest ja nimelt see kahtlane hoiukohi tõmbasgi kahtlusealufid  „sisse." Need samad margad oliwad paari kuu jooksul wähehaawalt selle sama küla talu naestsrahwa E. R. aidast ligi 27 rubla ära waraStanud. Wargad on alles alaealised. Lümadast. Nädali päewad tagasi waraStanud  Kuusnõmme külas alaealine waraS J. Elus talunaesterahwalt M. J. pääle 1ö rubla raha ära. Wäikene waraS on raha juba ära raiskada jõudnud. Ta on oma süüteo üles tunnistanud. Ansekülast. 2. skp. pidas meie noor Põllumeeste selts jälle koosistumist. Halwa tee tõttu oli mähe liikmeid koosolekule ilmunud. Koosolek ei olnud otsuse «võimuline. Pandi ette seltsile wiljapuhastamise masinat muretseda. Et oga noore seltsi warandusllne jõud selleks meel ei jätku, siis pandi siinsetele seltskonna tegelastele ette lähemal ajal pidu-õhtut näitemängu,  laulu ja muude lõbustustega põllumeeste seltsi hääkS toime panna. Näitejuht hra A. Magus awaldas oma nõusolemist ja ka hra W. Arge lubas põllutöö tõstmiseks Wanemuise kandle wõimsalt helisema panna. Lähem koosoleku  päew määrati 16. augusti püüle, mis loodetawaSti otsuse wõimuline saab olema ja kus siis ka wiljapuhastamise masina muretsemine  otsustamise alla saab tulema. Tulewal koosolekul räägib hra G. Mar k u S lamba maksatõbest, kuna hra W. Arge eeskujulikust külwikorrast jutustama saab. Põidelt. Uuemõisa walla maata ja wähese maaga rahwas ei wäst ega tüdine ülemalt poolt palumast ja nõudmast, et Uuemõisa kroonumõisa, mille praeguse rentniku ksntrahi aeg käeSolewa aaStaga lõpeb, neile ära jagataks. Neil päiwil korjati selleks jällegi allkirjafid ühes rahasumma üleStähendamisega, palju keegi jaotamise puhul sissemaksta jõuab, mida Riiga adwokadile, kes tormilisi sammusid astuma saab, edasi saadeti. Muhust. 9./ IV. augusti öösel oliwad wargad Muhu Liiwa kõrtsis oma osawust näitanud.  Sissekäiguks kõrtsimehe elamise ruumidesse  walinud nad sahwri akna, mis nad eest ära wiskanud ja säält sisse pugenud. Nad toimetanud oma tööd nii tasa, et keegi neid ei kuulnud. Ära «varastatud leiti pääle 170 rbl. puhast raha ja pääle 30 rbl. eest muud kraami. Jälgede järele arwatakse «vargaid kaks meest olnud  olewat. Ise on nad aga teadmata kadunud.  Mitmed halwa kuulsusega isikud on kahtluse  all. Tartust. Õp. Kõpp on Laiuse õpetajaks kinnitatud. „Post." Wiljandist. Siinse linnakooli kooliõpetaja  Wapper, kes üks tulisem ja agaram tegelane  oli Eesti seltsides, lahkub selle ameti päält, ülemuse käsul. Tema lahkumise põhjuseks olla, Liina. 6 Hendnkowi jutuZtuS Aga nüüd, kus mu süda igawesti teise oma on, ei pea ma mitte armastuse awaldust tähele panema. Loodan, et ka sinagi oma tõotust  saad pidama. Minu arwates on kõige tähtsam, mitte kuulata, kui sulle armastusest räägitakse. Jüril on tähelepanemise wäärt armas  hääl ja ta paneb iga sõna sisse nii palju tundeid I . . Hääl, silmad, kõik muutuwad sel silmapilgul teiseks. Onu palus mind külalisega pisut wabamalt ümber käia, aga ma kardan ennast wäga selle läbi ära anda. Ei tea, mis homme tuleb? Täna näitas ta nagu pikast teest wäsinud olewat. Näen juba ette ära, kuidas  sa minu üle kadedust tunned. Wististi kuulen ma homme ka tema mängimist. Mõtle ometi, Leili, kui õnnelik ma olen. Ma usun mõnikord koguni, et see mõni mõttekujutus on, et ta siin on ja meil magab, nagu harilikud surelised kunagi. Naeruwäärt l Aeg juba wäge hiline, peab magama minema. Suudlen sind 1000000000000000 korda. Sinule igawesti truu Liina. P. S. Jüri sõidab 25. ära. Jälle jääme meie ilma temata waefiks lapfiks. Oh kui naeruwäärt  ta on! Ma rääkisin temale oma tõotusest  ja juba saadab ta teisel silmapilgul mulle raamatu, kus järgmistele ridadele joon alla oli tõmmatud: „Tema Ws õpetaja juurde ja see audis talle luba kättemaksmise tõotust tühjaks teha". Nagu tahakfiu ma armastuse tõotust RanowZky wastu murda. Ses ei saa ialgi olema. Liina pitseris kirja kinni, aga ei läinud fiisgi meel magama- Ta korraldas masinlikult laua pääl seiSwaid piltisid, ja oleks ta sel silmapilgul  wõinud peeglisse waadata, siis oleks talle ilus noor näokene mustade slawate silmadega  wastu wahtinud, mis sihti lahkel nürimal pilgul onupoja pildi pääle peatama jäewad. ,Züri sõidab wiis päewa pärast ära." mõtleb Liina. ,Mu Jumal, kuidas ma teda armastaksin, kui mu süda naba oleks Z" Ta õhkas raskesti, pani pildi endise koha pääle ja heitis magama. 111. Ranowsky ärkas hilja üles. Une koha pääl magawad nerwilikud inimesed ikka halwasti. Ta ajas riided selga ja läks sööma tuppa. Pääle Liina ja Emilia Jwanowna ei olnud sääl kedagi. Ta katsus noore perenaesega juttu alustada, aga Liina naeratas häbelikult ja tema Vastused oliwad kõik suuremalt osalt ühesilbilised.  Ranowsky leidis ta wäga ilusa olewat. Jüri Andrejswitsch jõi omaS toas theed ja sõitis ära, üteldes, et ta lõunaks tagasi tuleb. Onu tulekuga muutus kõikide meeleolu rõõmsamaks. Emilia Jwanowna ei õhkanud enam nõnda sügawasti, Liina häbenes wähem ja kuulas waikides onu ja Ranowsky juttu. Hommiku söögi lõpul teatas komponeeria, et ta ühte ooperit tahta kirjutada. Liina wäriseS, mida Ranowsky tähele pani. Kas preili nii wäga muusikat armastab? küsis ta temalt. Jah, wäga l Ta mängib ise ka kaunis ilusasti, ütles onu, „pange ta kord pärast sööma. . ." Ranowsky oli wait. Ta ei armastanud diletantide*), weel wähem siis diletantikeste mängu. Lugu lõppes sellega, et Liina selpäewal  sugugi ei saanud mängida. Kui ta kuulda  sai, et Ranowsky külaliseks tuleb, oli ta kaks tema mängu tükki kätte õppinud, et sellega siis komponeerijate hääd meelt teha. Lõunaks lälfiwad kõik jälle oma tubade sisse, aga onu ei lahkunud Ranowskyst. Wiimaks istuti ka lõunat sööma, aga Jüri Andrejewitsch ei tulnud  ikkagi weel tagasi. Sööma ajal rääkis Ranowsky palju muusikast, enese antud kontsertidest,  wäljamaa elust-olust ja kommetest. Õigust ütelda läks tema nägu ikka elawamaks, kui ta waimuannetest jutt tuli. Ta näitas päält näha roidunud ja nerwlik inimene olewat. (Järgneb.) 5B Saarlane 1909