nia. Hiina ja Japani walitsustele äratab maailmas  praegu kõige suuremat tähelepanemist. Ses ringkiri on 3. (16.) märtsil wälja antud ja ütleb pääasjus järgmist: Jnglise-Japani lepingust Hiina ja Korea asjus teatust saades,  leiawad Wene ja Prantsuse walitsused täie rahulolemisega, et see leping pääasjalikult nendesamade  põhjusmõtete kinnituseks on tehtud, mida Wene- ja Prantsusemaa juba waremalt mitmel korral oma politika aluseks on seletanud.  Nende põhjusmõtete alalhoidmises nüewad  mõlemad walitsused ka oma eneste kasude kaitsmist kaugel idamaal. Kuid seda silmas pidades, et teiste riikide waenulised teod ehk sisemised rahutused Hiina riigile kahju wõiksiwad sünnitada, jätawad Wene- Prantsuse lepingu läbi ühendatud walitsused enda hooleks, sarnasel korral oma kasusid  tarwiliste abinõuude läbi kaitsta. Nagu näha, ei ole sel ringkirjal mitte otse ähwardawat sihti; ta näitab aga, et Wene ja Prantsuse walitsused Jda-Asia asjus täiesti ühes mõttes on ja et Wene-Prantsuss lepingu mõju ka Europa piiridest Üle ulatab. Kui Jnglisemaa ja Japan arwasiwad, et see nende iseäralik kohus on, Hiinamaa ja Korea iseseiswuse  ning täiuse üle walwata ja endise oleku rikkujate üle omast wäest kohut mõista, siis näewad nad nüüd, et Jda-Asias wägew wõim neile enestele näppude pääle waatab. Kõik maailm rõõmustab, et Hiinamaal ja Koreal nüüd kaks wägewat piiriwahti korraga on, ainult Inglismaal ja Japanis aga pandakse pahaks, et piiri walwamist mitte üksi nende hooleks pole jäetud. Austria saadikute kogus sünniwad imelikud  asjad. «Kõiksakslused" näitawad ikka selgemalt, et elu arwu ning hariduse poolest kangesti edasi nihkuwate Slaawlaste keskel neile sugugi enam ei meeldi ja et nad kõigest jõuust ühendust wägewa Saksa riigiga püüawad, kes neid Slaawi tõkke eest paremini suudaks kaitsta. Nende ninamees Schönerer lõpetas hiljuti saadikutekogus peetud kõne walju hüüdega: «Elagu Hohenzollernid, hurraa!" mispääle „köiksakslaste" erakond Saksa riigi walitsewat perekonda wiie minuti jooksul kõige suurema waimustusega elada lasksiwad! President  awaldas Schönererilue isamaa-wastalise mõtteawalduse pärast laitust, teised erakonnad hüüdsiwad «häbi!" ja auusad rahwasaadikud sattusiwad isekeskis riidu, kus sõimusõnu kui rahet sadas. Teisel päewal tõi kõiksakslane Stein saadikutekogusse koerapiitsa kaasa, st sellega tshehlast vr. Dyckll läbi peksta, kuna wiimane teda rewolwriga ähwardas.  Teised saadikud pidiwad hoolega walwama, et riiukuked kokku ei pääseks, muidu oleks were- walamine käes olnud. Kõiksakslaste tempu nimetab ka Saksa walitsuse poolametlik leht taktita ja riigiwastaliseks teoks; Hohenzollernid olla Habsburgide truuwimad sõbrad ja mõista Schönereri püüdeid ägedasti hukka. Jnglisemaalt. Teatawalt pidi kuningas Edward neil päinnl CannesÜsse (Lõuna-Prantsusemaal)  reisima, olla aga selle nõuu täitmata  jätnud, sest et nimetatud linna elanikud lord Methueni wangiwõtmise üle liig elawat rõõmu awaldanud. Inglise ministrid kardawad tõtt! Parlamendis nõudsiwad wabameelsed, et walitsus Lõuna- Afrika sõjakohtute tegewuseüle aru annaks  ja et iseäralik kommission sisse seataks, kes kõik sõjawäe-walitsusega tehtud kontrahid läbi katsuks. Salisbury ja Brodrick  seisiwad aga küünte ja hammastega nende ettepanekute wastu, sest et sarnane „sõjawäe saladuste" uurimine praegusel ajal Jnglissmaals  suurt kahju wõida tuua, ja parlamendi enamus lükkas ettepanekud tagasi: mis sest mustast pesust maailma erte laotada? Türgimaal kestab „noortürklaste tagakiusamine  edasi. Minewal nädalil läks Konstantinopolist  aurulaew 300wangiga Arabiasse. Wangide seas oli palju ohwitserisid ja mõned kõrgemad ametnikud. Üks kindral, nimega Osman pasha, mõisteti surma. Kõik tähtsamad noortürklased, kes politsei küüsis pole, on wäljamaale  põgenenud, aga sultan ja tema lähemad nõuuandjad leiawad ikka uusi „kurjamõtlejaid" ja kus neid ka olemas ei olegi. Kõik uuendamisepüüded, mis warsti kängunud  esimese Türgi parlamendi loojast. Mid Hat pashast saadik Türgimaal tärkasiwad, on armuta ära lämmatatud. Türgi sultani käsk kinnitab 87 W ene kooli Palästinas, mis siiamaani Türgi malitsuss poolt kinnitamata oliwad jäänud. Hiinamaalt. Kui Inglise telegrahw mitte ei maleta ega liialda, siis seisawad Hiina walitsusel  rasked päsmad ess. Kuna siiamaani kuuldi, et sisemine mäss mõnes üksikus kohas meel täiesti kustunud pole, tuleb nüüd Hongkongi  kaudu sõnum, et mässu tuli kolmes suures Lõuna-Hiina maakonnas korraga  lahti pääsnud olla. Need kolm maakonda, lünnan, Kmangst ja Kwangtung (kokku umbes 50 miljoni elanikuga), on needsamad,  kus 50 aasta eest kuulus ..taipingide"  mäss algas ja põhjapoole laiali lagunedes  14 aastat keslis, enne kui Valitsuse mäed europlaste abiga temast jagu saiwad. Ses kodusõda surmas kaks miljoni inimest ja tegi Hiinamaale määratut maralist kahju. Nüüdsete  mässajate eesotsas seisab endiste taipingide  juhataja sugulane Hungming. Tema Testi Postimees. 139