„on käest üra" jnd. Nõnda on ka lugu praeguste põletamistcga. Ka fiin tarwitatakse  harilikult Mid sõnu ja räägitakse,  et rahwas põletab. Tõfi on, et sel aastal rohkem põletamist ette on tulnud,  kui igal aastal, aga selle löbi ei wõi meie weel mitte terwct rahwast põletamises  süüdistada. Nii kui meie juba ülemiuewas  numbris ütlesime, sünniwad põletamised  üksikute isikute poolt, kes isikliku  wiha ehk alatuse tõttu sarnast kurjust  sünnitaivad. Terwel rahwal pole nendega midagi tegemist ega mingisugust ühendust. Ja siis ci ole ka weel mitte kindel, kas need põletajad kõik meie rahwa liikmed ongi. Meie rahwason waiknc ja järelandaw- Wägiwalda ei hakka ta iarwitama. Kui minewal suwel ühe laada puhul juti laiali laotati, et selle laada päül mõisnikkude  wastu mässu tahetakse tõsta, siis pöörsiwad paljud teelt tagasi ja ci tulnud laadale mitte. Isikliku paha ümberkäimise, rendi ja muude majandusliste halbade olude üle on rahwa seaS üleüldiselt ammu juba mõisnikkude waStu kaebtust kuulda; ammu ihkab rahwas selles asjas parandust, kuid wägiwallale pole rahtpas ialgi meel ruumi andnud. Nüüd kus wabadus saad on wõlmas, kus suured uuendused tulnud ja rulemaS, nüüd hakkab ka rahwas oma õigusi nõudma. Ja selles asjas peab tolle ka mastu tuldama. Äga kui rahwaS oma õigufid nõuab, kui ta oma elu kergitada tahab, siis ei ole see weel mitte paha, waid harilik kõlblik nähtus. Sest oma õigusid peame nõudma, muidu langeme politiliselt  ja majandusliselt. Ja ärgu arwatagu  mitte, et nende õiguste nõudmine ja awaldamine põletamistega ühenduses peaks olema. Üksikute HuhtUmiste põhjusel ei tohi Keie ialgi terwe/r>.hwa üle otsust teha ja sellepärast' awaldame protesti nende waslu, kes üksikute juhtumiste tõttu rohwast ühes ehk teises kurjatcos süüdiStamad. Isamaa ja sugurahwa armastus. Ainetel kõnelenud Paul Olak Saareinaa Karskuse Seltsis märtsikuul 1905 Tihti wõtab ümberrahwuötamise mooduhaigus  inimese tüseduse ja sisemise wäärtuse, rikub ta südame ja kombed, teeb ta õnnetuks,  wiletsaks, sest et paraku tihti wõörast haridusest ainult wälimised libled wastu wvetakse, kuna õige tuum tundmotaks jääb. Põhjus aga, miks wöõras hiilgus meie paale niisugust nöiduwat mõju anmldab,  peitub pääasjalikult selles, et meie juures suurel hulgal meel rahwuslik is eteadwus  puudub. Meie peame endid Viletsamaks, halwemaks, kui meie tõepoolest oleme; meie kardame, et see meile suuremaks  auuks ei ole, eestlane olla ja läheme selle tõttu wvöra tule äärde soendama ning laseme omal kustuda. Meie arwame, et ainult suured ja wügewad rohivad, kellel ilmas suur politiline ülewõim, auustuse määri on ja eksime. Ei aita igakord tväljaspidine hiilgus, kui sisemine jõud haridus ja inimsus puuduwad. Selle kohta on jaapanlased elawateks tunniSmeesteks. Seda mõtet töendawad ka soomlased, keda igal pool haritud maailmas unustatakse ja kiidetakse, olgugi, et neil Hülgawat osa it na näitelawal pole oma sisemise waartuse läbi on nad auuZtu  st tee n i n ud. Ja mis on meil siis endist häbeneda. Meie minewik plekita, meie rahwas -töökas ja usin, olgugi, et ta kõik peaaegu Hest, s- o- talupoja seisusest koos seisab. Mis tarwis oleks meil ka kõrgemaid  seisuseid maja. Norramaal sängitati alles hiljuti wiimane ainus mõisnik hauda - neil pole ka enam seda seisust. Ja küsitaw on, kas nad selle läbi õnnetumad on. Et meil ainult üks seisus on, sellega oleme meel ühesugususele idealile mitu sammu lähemal, kui teised suuremad rahwad, kellel wanad traditionid ühenduse raskeks teemad- Wõi on ehk meie keel nii wiletS ja halwa kõlaline, et teda häbi rääkida on? Ei ka mitte Küll on ta mülja haymise kallal meel tööd, kuid ei seda siidjani küllalt hoolega ja ühelmeelsl tehtud Kole, on just meie haritlaste süü. Dr. Fählmann ütleb EeStikeeie kohta: „ Selle rahwa minewik, kes selle keele loonud, ei ole tühine olnud, kui ka tema teaduste paberisisekorraSse,  mida maailma ajalooks ja maailma  kohtuks nimetatakse, üles ei ole tähendatud." Keel ou nagu wiiul: mida rohtem  meie teda tarwitame, seda puhtamaks saab ta kõla. Ta on nagu sahk, mis nurgas seistes  roostetama hakkab, töötades aga läikima lööb. Seepärast siis: tarwitagem oma keelt rohkem (seda ei ütle ma mitte n- n. „kohwetädide" ja turunaeste kohta), siis kaowad ta konarlused peagi, kaob kindluseta olek grammatikas ja kaob wõöras murrak. So, sellega heitsin ma nüüd tulesädeme kuiwanud kadaka pinusse. Ma arwan nägewat, kuidas meie auuwäärt papad ja mammad kulmu kortsutawad, kuidas nende suude ümber wihased woldid ilmuwad: Ma olen nende kõige õrnemat kohakest puudutanud,  tundemärki, mis „saksa" talupojast lahutab. „Meie möime teab mis keeles kõneleda ja siisgi eestlasteks jäeda," hüüawad nad kooris. Ja kuidas öpiwad meie lapsed siis wõõrod keeled ära, kui meie nendega ainult Eesti keelt padraine? Kuhu kölbawad  meie maumcksed- ja musutrullikesed, kui nad muud keelt ei mõista, kui aina ema wõi Eestikeelt! Meie peame ju ometi nende tulewiku pääle mõtlema" Need ja nendesarnased on põhjused, millega meie kadakapapakesed ja mammakesed Eesti rahwuse-aate  kandjaid kimpu tahawad ajada. See pidada nende trump-äss olema - lastetulewik!  Eks waatame siis lähemalt, kui palju need „põhjused" wäärt on. Kõige päält keel ja rahwus. Suur hulk on arwamiscs,  nagu oleks rahwuse päätundemärk weri- Missuguse rahwa weri kellegi soontes woolab, sellest rahwusest olewat ka ta ise. (Järgneb-) Isamaalt. Knresaarest. Sõjaseadus on Liiwimaa kubermangus maksmapandud,  Kuda uSlawalt poolt kuuleme, tahetakse  juba tulewal aastal järgmisele Saaremaa  moapäewale ka Eesti rahwa poolt saadikuid kutsuda. Kui see tühliS uuendus töesn sündima saab, siis tuleks küll asja nõnda korraldada, et talurahwa saadikuid maopä-nal arwu poolest mitte mühcm ei oleks kui suuremaopidajaid, sest et wastasel  juhtumisel talurahwa saadikute kutsumisel  mingi,uguft tähendust ei ole ja rahwa rahulolemist mitte wõitma ei saa. 7. detsembri! s. a- peetawal Saaremaa  rahwakoo s o l e k u l tulewad järgmised küsimused läbi rääkimise alla: I) praeguse seisukorra selgitamine politilistes  ja majanduSlistes küsimustes ; 2) politilised parteid; missuguse partei poole Meil hoida; 3) edaspidise teg-wuse programmi  äramaüramine järgmistes küsimustes:  a) riigikodanikkude põhjusõigujed; d) riigisissesead; o) kohalik omawalitsuS; S) kohus; e) rahaasjanduse ja majanduse politika; g) põlluasjanduse seadlused; ll) tööliste seadlused ja i) rahwa haridus; 4) kohalised puudused ja 5) Saaremaa EeSti edumeelse demokraatlis - konStitmfionilise partei asutamine. Nagu näha, on rahwakooSolcku  tarwis päewaküsimuscd nii laialised, et nende tõttu kõiki asju harutada  wöib, «is iganes ette wöib tulla. Kohaliste puuduste küsimuste juures «võetakse  läbirääkimise alla: rendiolud; isiklik  ümberkäimine talurahwaga; tööliste palk; talu- ja moisatööliste majade korraldus  jnd. Saaremaa talurahwa kommissar tahta korda seaoa, et igaS maldas rahwakoosolekud ära peetaks praeguste päcwoküsimiste läbirääkimiseks. Meile kirjutatakse : 15- nowembril tuliwad siia 50 soldati, et Kuresaare rahulist elu kaitsta. Soldatite fiiasaatmine sünnitab rahwa keskel ärewust ja haawab rahwa tundmust  Ka meie awaldame oma mitterahulolemist  soldatite siia saatmise üle. Räägitakse, et soldatid mitte selleks siia ei olla saadetud, et rahwa waStu töötada, waid et rahwast, iseäranis linna elanikkufid, igasugu wägiwalla eest kaitsta, mis ehk mõnesuguste pahatahtliste isikute poolt ette wõiks tulla. RahwaS ei ole soldatite siia saatmiseks mitte põhjust andnud ja sellepärast oleks kõige parem, kui soldatid  siit tagasi saadetaks, mida ka seltskond  nõudma peaks. 15. ja 16. nowembril oli KuresaareS kange torm. Saaremaa ülema talurahwa -kohtu kantselei on nüüd jälle Kuresaare linnas. Wiimasel ajol on ta mitu aastat Poidel olnud. 2S. nowembril peeti salongi ruumides  koosolek Balti konstitutsionilise partei kohalise ühisuse asutamiseks. Koosolijaid  oli hästi rohkesti, kõigist seisustest. Asutati nimetatud ühisus. Wöeti Balti konstitutsionilise partei pöhjuskiri wastu. Kohaliste olude küsimusteks oliwad maaja  rendi küsimused. Soowitati kroonumõifate  jagamist talurahwale, talu, (orjuse) maa äraostmist kroonu poolt talurahwale äramüümiseks jnd. Kuid otsusid nendes küsimustes ei tehtud. Waliti rendi küsimuste  korraldamiseks kommisjon. Liikmed: 3 mõisnikkude, 3 talurahwa ja 1 kaupmeeste  seast. Koosolek «vältas ainult 2 tundi ja sellepärast jõudis talurahwaS wähe oma mõtteid awaldada. Jääme ootma, mis tööd kommisjon teed. „Lyra" Selts otsustanud 26. nowembril  ennast Karskuse Seltsiga ühendada. Et post mitte ei käinud, tellis meie lehe trükikoda Riiast erateel ajalehti. Saime need 27. nowembril kütte ja nimelt 23.jaU4. nowembri k. p. Nendes on lugeda, et «valitsus  ametlikult teada annab, et kodaniise  w a b a d us c p õ h j u S t e l õ p ulik  teokstegemine peab Riigi «volikogu  läbi seaduseandwal teel sündima. Wahe aja sees peawad endised seadused maksma, mille täitmist 17. oktobril antud manifesti maimus nõuda Selleks antakse  ajutised määrused «välja. Sarnased määrused olla juba trüki-ja koosolekute waba d u s e üle malmis  ; lõpetusel olla määrused r i i ginõuukogu  korralduse ja R ii g i W o l i kogu walimiste üle. Walmistatakse Määrusid korratuste kaotamiseks riigis. Riia posti ja telegrafi ringkonna ülem on ringkirja läbi sest 23. now- k. p. nõudnud, et kõik postiametnikud 26. nowembril  hommiku kellu it). tööle peawad hakka- 1908 43 Saarlane