sut kahju, arsenal ja dokkid aga kõige vähematki.  Mineval pühapäeval läksid 2 ristlejat ja 2 miinihäwitajat merele. 20 Inglise penikoormat  Port-Arturi ümberkaudu on tõik tähtsad  sõjalikud seisukohad Wene tugevate tvggedv käeS. Mineval pühapäeval lõid Wene suurtüki  vägi ja kasakad jaapanlasi tagasi, kes Tshin-tshou laheS maale tulla tuhtsid; jaapanlased  kaotasid tapetutena 85  SelleSsamas  telegrammis pahandab Ne^vs'i" sõnumesäatja Jaapani ts nsuri üle, keS liig ühekülgseid  ja erasihilifi teateid välja saadab. Kõik need teated seatakse ülema poolse ette ütlemise järele  kokku. Kui keski kõige vähematki katset teeks, mõnda nähtust arvustama hakata, seda saadetaks wiibimatalt Jaapanist lui ka selle sõjaväe piirkonnast ära. Londoni lehed saiwad lientfinist telegrammi, et kindral Linewitsh suure sõjaväe eesotsas Wladiwostoki poolt Korea poole teel on. Kui teateid uSkuda võib, siis on Njulshwang Wene vägedest nüüd juba tõesti tühjaks jäetud ja vististe ka Wene suurtüki  paat „Siwutsh," keda säält -võimata on ära viia, ära hävitatud. Plaan, Njutshvangi maha jätta, on nahtawaSte pärast Jalu jõe lahingit  tekkinud. RõõmuStaw ei ole see teate mitte, aga kui jõjalik vajadus seda nõuab, fiiS pole midagi parata. Peterburgist sai Reuteri agentur teate, et saal selleS täiesti kindlad ollakse, et ükski Wene laewadest - Port-Arturi laevastikust — waenlaste  kätte ei saa. Sõnumesaatja ütleb ustavast  hallikast teadma, et Port-Arturi kaitsewägi tugevam vn, kui seda seniajani arwati. Praegusel  ajal pole enam mingit põhjust, selle arwu varjata, sest et jaapanlased juba väga hästi teadvad, et sääl 20.000 meest maawäge ja 10,000 meest mere wage on. Waheujal on Majesteet Keiser lõuna Venemaale  sõitnud, kus suurepäraline mägede saatmine  sõjaplatüle alganud on. Muidugi jõuavad  need vaed alles siis kohale, kui Ljaojani juureS Jaapani mägedele juba esimesed löögid antud on, et siis ühtsel jõuul Jalu jõe ja Port- Arturi poole edasi tungima hakata. Hiinamaa. Hiina riik on praegusel ajal terwele haritud  ilmale nagu mäaratu suur küsimise märk. Suurriigid pole praegu sugugi laisad, Hiinat hoiatamas, et ta erapooletust rikkuda ei tohi, ja Hiina on seda wirgem tõendama, et ta seda tingimatalt tegema saab. Saksamaa poolt on Taewapojale koguni mõista antud, et isegi Hiina praegune ke»sn sugu troonilt koab, kui erapooletus  murtud piaks saama. Teiselt poolt tõendamad aga Väljamaa, kui ka Wene ametlikuo  teated, ei Huna rahwaS wähemalt sõjaplatst  ümbruskonnas rahutumaks ja nende seisukord  kahtlaseks lähab. Ka.hunhuside salkade tekkimine praeguse sõjaplatsile näitab sedasama. WilmakS wõlb nii wälja tulla, et Hiina walitsuS,  ametlikult, lül erapooletust alleS hoiab. Hiina rahwaS aga. mitte-ametlikult, sõjariistad käeS sõjaplatsile astub. Marokko. Prantsuse ja H spania vahel on juba tükk aega Marokko parast läbirääkimised käimaL, milledele viimane Inglis-Prantsuse leping põhjust  andtS. Prantsuse valitsusel on mõte, HiSpania  õigust, mida see aja jooksul MarotkoS omandanud, tähele panna ja HiSpanialõ veel mõnes aSjaS järele anda, nii et sesto estssearmaittuS  rahustatud saaks. Need järelandmised seista nimelt HiSpania õiguste laiendamises Marokko kohta. " Ast oligi HiSpanials juba kvgum hale. Kui pärast õnnetumat sõda Amerikaga HiSpania asumaade riit pea fuutu kaduma läktz trõvStiti sääl endid sellega, et Marokko veel alleS on ja lõpuks kõik häSti wõib minna. Seletas alleS  mõne aaSta eest kadunud riigimees CanawaL  de Castilljo uhkelt, et HiSpani loomulikud piirid mitte merekitsuseS ei seisa, waid AtlaS .mägedes. Ja tõeSti HiSpania MarokkoS kõige kauemat aega hariduse tööd teinud, ja kõige rohkem meriteid võitlusi pidanud. Säal tulewad  nüüd aga Prantsuse ja Inglise riigimehed ja napsavad HiSpanialt tema põlise päranduse ära. Pole siis ime, et selle järele riigis õige äge waen praeguse walitsuse ja isegi kuninga wastu lahti läks, mis hiljuti kuninga teekonnal mitmeS kohas ilmsiks tuli. Nähtawaste püüab Prantsus hispanlaste palavaid päid nüüd pisutki  jahutada. Prantsuse- ja Inglismaa. Wana küsimuS, Inglise ja Prantsuscmaa vahele merealust tunneli teha ja sinna raudtee rongid jooksma panna, võetakse neil päiwil uuesti arutuse alla. TeatawaSte on niihästi tunneli, kui ka raudtee ehitamise plaan Prantsuse  insheneride poolt ammugi valmis tehtud. Mineval aastasajal taheti seda mitmel korral teoks tegema hakata, aga asi leidis Inglise walitsuse juures ülepääsematu takistusi, iseäraniS  sõjaväe ameti poolt. Inglis - Prantsuse leping tegi selle küsimuse uueSti arutuse alla võtmist võimalikuks, mis kõige lähemal Jnglise  kauba palati koosistumisel. Prantsuse poolse ettepaneku pääle, läbiräaiimise alla saab võetud. Cochinhinas massaS hiljuti hirmus moru, mis Mitho linna pea täitsa ära hävitas. Mitu sada lotja läksid põhja ehk said rannale wisatud. Arvatakse, et üle 2VOV inimest surma on saanud. Kahju suurus on üle 2 miljoni franki. Torm liikus Kambodjha poole ja tegi ka Pnom-penhi linnas suurt kahju. Ka jää! uppus palju inimest ja hulk laevu läksid hukka. Telegrahwi  traadid on purustatud ja raudtee Mitho ümbruses  raskesti Doktor Nimeta... Poll de Jvoifi roman. EeSti keelde B. At. Weel kaks päeva teed, siis jõuab Nimeta Jnglise-Jndia rajast üle. Muidugi võis brahminide  viha neid säälgi taga kiusata, aga politseid  ega Inglise soldatid polnud neil sääl mitte karta. Selle paale mõteldes unuütafiwad teelised  oma wäfimuse ja kartuse, silmad aga wahtifiwad  ühtelugu kaugel seiSwa läänepoolse silmaringi  poole, kus vaba AfghaniStani maa seifis. Siiski oli oga tarwiS hobustele puhkust anda; oli ka reisijatel enestel tarwiS jõuudu koguda, endid  ja sõiduloome sööta. Hobuseid üksteise järel  järsust mäest üles viies lätsivad meie teelised  Ludwigi saadetusel külasse. Siin olid warasest ajast hoolimata kõik Srkwel,  sest kyjk Tfillahani rahwaS mehed, naesed  ja lapsed tõõtafiwad wase kaevandustes mida neis mägedes rohkesti ette tuleb. Tööd tehtakse kõige epalgulisemal wiifil püssirohu abih, millega wase sooue küljest terved pangad ära lõhutakse, mida elanikud fiiS vankritega BalioriSse viivad, kust iseäranis raudtee harud neid juba tervete wogunitaite kaupa India päätee RawalpindL  M»a toimetab. Tfillahani vaesed, aga lahkek elanikud «otsivad  reifijpid rõõvnga vaStu. Külavanem Adshi ise viig neid oma majasse, kus ta neile hirfe kanni, mett jv puuvilja ette tõi, mille järek ta oma perekonnaga tööle läks. Tmve hommikn ja päeva palavama osa mogafiwad meie reisijad sügava» nneS> willch nad vast päewaweerv eel üle» Srkafivad. Pääle hariliku pesemise tahtfivad kõik majast välja minna, et lahket peremeest tänada ja siis une jöuu ja südidusega teele minna. Kuid lävel ootaS neid halb sõnum. Adshi iSWS, nähtawaste neid oodates, uueS rudis, ukse juures. „Tere, vennad!" ütles ta üleStöuSteS. „Sina oled minu külaline," kõneles ta Nimetale, „ning minu majaS oled sa hädaohtudest väljas, nn kui ka sinu kaaslased, oga peremehe kohus on oma külalist ähvardava häda eest hoiatada. Sul oli õnnetus, drahmini Arkabadi enese waStu vihale üritada, kes Ellorah vennastuse otsuste täidesaatja  on! „Öige. Aga mis mind nüüd ähvardab, tubli Adshi?" „Oota, ma tahan sulle kõik korra järele ära jutustada. Kui ma täna pääle löunel töölt koju tulin, tahtsin ma, näheõ, et Leie magate ja, järelikult,  midagi ei tarvita, puhkama heita, km brahmin Arkabadi mõne mehe saadetusel, keda ma nende turbani emblemade järele kohe Dejeera usulisteks pidasin, meie külasse tuli. „KaS sina selle küla vanem oled?" küsisiwad nad minult. Ma kosisin tõendavalt. Siis ütleS Arkabad: „Sina oled neli teekäijat, kaks meest ja kaks naesterahwast Schiwa karuga oma majasse waStu võtnud. Sa piad neid mulle välja andma!" käskis ta kõrgilt. Mina eitasin, sest külalised on minu meelest pühad ja päälegi näitas üks naeSterahwaS nörgaaruline olevat. Kuid Arkabad  ütleS mulle: „Adshi, sjna eksid: see tüdruk on täie mõistuse sees ja teeb ainult, nagu oleks ta nõrgameelne, et oma kölbmata sõpru niiviisi hukatuse eest päästa. Et tema mõistuse selgust ära näidata, piad sa mulle võimalikuks tegema, teda sinu ja su küla naabrite silme all proovida. Kui ta selgearuline on, siis annate teie neid minu kätte; kui aga mitte, siis võivad nad vabalt oma teed käia." Nüüd ütle mulle, 7aS sa seda väljakutset waStuwötta tahad?" Nimeta vaatas Naindra päöle. See aga ei näidanud midagi kuulnud olevat. Mängis aga oma riide kuld Luttudega, toStiS siis tuuika serva saleda liigutusega üles ja püüdis ühte keerulist  tantsu bajaderv viisil järele teha. Häkki hehjuS  ta kerge kiljatusega, nagu hirmunud lind, välja otse külaplatsi pääle. Nimeta mõistis, et arvatav nõrgameelne drahmini Väljakutse waStu võtnud oli ja tõttas külavanemale ütlema: „2uhi meid, Adshi, kuhu mett vaja minna» ma usaldan sind täiesti." Weerand tund hiljem lätsivad meie neli reisijat SO. sõjariistus sõjamehe, Arkabadi js Adshi saatel külast välja ühe wasekgMgndusL poole. Rohusirtsu palve järele toqdi nende hobused  ka üheS, kuna Ludwig ühe hobuse sadulas ratsuta?. Nimeta, võttis Naindra küe alt nagu juh? tideS kiuni. Neiu läks vagust ja nähtavuste osawõtmatalt ning isetundmataU stnna, kuhu. teda viidi. Tema pilk ei muutnud oma vaatepaika. Arkabad wuraS järeljätmata ta järele, ei või? nud aga kõigest püüdmisest hoolimata selle eluta näo joontest midagi leida. Tahtmatalt võttis rõõm ja imeStuS Nimeta südames võimust. Sarnane tahtmise jõud, sarnane  vastupidavus oli selle ilusa neiu poott, kes oma kurja vaenlase terase pilgu all vagust tundmata hädaohule vaStu läks, töstne heroismns (Kohast sõna pole, tähendab: kangelase meel). Anoor kõndis Nohusirtsu käe kõrval. .Sõber," rääkis noor neiu, .mina ei tahg Arkabadi orjaks saada!" Rvhufirts värises. Selle päitte oli temagi praegu mõtelnud. .Mina ei taha seda ka mitte,"- kostis noormees  tusaselt, .aga ma olen mi ruuvlakS jäänud,  et ma selle vaSW midagi er tea!" .Mina aga tean midagi, mis väga lihtne on. Kui elu paha on, fiis lubab Bravtyg nirvanas  pääsemist otstda!" .Teie räägite surmast?" 244 H a ? q ! a N 29. 1304,