Saarlane maksab: kroonlipoStiga! aast°s s r. kop 'Vs » tt „AS „ '/» .. -.. 7S „ maapostiga: „ t„ S 0 '/- .. !.. - .. Üksik number S kop. Ilmub ükskord niidaws. igoltetsi- Pciewal. Toimetus KuresaorcS, Pilka» Ml. Kuulutuste wastutvötmine k«« Kuulutuste p-til.rida S kop. lehe eesotsas tit) kop. »8. Teisipäewal, 1. mail 1907. xx»l. aastakiiik Sotsialdemokatia. Wiimasel ajal on ka Eestis sõna sotsialdemokratia  tarwitama hakatud. Mis siis see sotsialdemokratia õieti on? Teatust tema kohta püüawad mõned raamatukesed rahwale pakkuda, mille Väljaspoolne kuju enamisti punast wärwi ja üleskutset kannab:  ..Kõigi maade töölised ühinege!" Seesuguseid  raamatuid on kaunis rohkesti rahwa sekka laiali laotatud: Waatame siis pisut, millest nemad räägiwad. Iseenesest mõista, on nende pääsiht sotsialdemokratia kaitsemine. Ja sääl siis katsutakse köigeesmalt  seda mõtet tühjaks teha, nagu tahaks sotsialdemokratia eraomandust ära häwitada, selgesti ära tundes, et see püüdmine nende wastaste arwu märksalt kaswatama peab. Sellepärast siis loeme säält: „Millal on sotsialdemokratlased Jaani wöi Peetri Varanduse wastu sõda kuulutanud?" Aga wähe eemal loeme siisgi: „ Surnud eraomandus  wötab elawa tööjõuu käest tema tööwilja ära!" Et aga igal töötegijal oma teenitud ja korjatud kopik, kui tema enese eraomandus, kallis on, püütakse neid rahustada  selle „laimcjutu" tagasitõrjumisega, tui iihwardaks ~ Väikeste" inimeste eraomandust  hädaoht. „ Wäikeste omanikkude Varanduse ärawõtmisel ei oleks sotsialdemokratlaste  seisukohalt Vaadates mitte mingisugust  mõtet olewat. See on ainult tont. Millega wäiksid omanikka hirmutatakse." Seda küsimist harutab ka teine punasekaantega  raamatukene, aga awalikumalt ja otsekohesemalt- Tema ütleb: „Eraomanduse  jaädawast pühadusest, mille sisse, nagu oleks ta kultüra ja terwe seltskonna A ja O, meid uskuma katsuti panna, on meil koguni teine arwamine-" Missugune see teine arwamine on, tuleb ka awalikuks raamatu lõppus sõna „eksproprierima" läbi, s. t. sundusliselt käest ära wõtma. Kui wäga sotsialdemokratia „wäikeste" inimeste eraomandusest lugu peab, näitab naabrirahwa,  lätlaste, lugu- Esmalt nisuti sääl mõisaid, pärast puumaa peremehi ja lõpuks koguni wabandikkusidgi. Kus aga mõni rubla.olcmas oli, sääl „ekspropr,eriti" neid sotsialismuse toetamiseks. Ja sääl siis juletakse weel tõendada, et sotsialdemokratia  eraomanduse wastane pole. Pääle selle puudutatakse nendes raamatutes lühidalt  ka weel kombe ja usu elu- Sotsialdemokratia  aade on abielu asemele ,pr i i armastust" seadida ja usku ning nimelt kirikut häwitada- Et kõiki neid sihtisid kätte saada, tehtakse ajalehtede, lendlehtede ja raamatute laialilaotamise läbi agarasn tööd. Esimest sotsialdemokratia töö wilja hakkame ka juba maitsema: jahu nael on 2—3 kop- kallim, riide hind on ka paarkümmend protsenti tõusnud, tikutops maksab IV- kop. Ühe sõnaga elu ülespidamine on kallimaks läinud, teenistus aga kahanenud- Salaie küll ei wõi, et õnnetu Jaapani sõdo selleks ka palju süüdi on, aga selge on kc see, et selle sõja rusuwat mõju sotsialdemokratia  oma streikidega ja wägiwallatsrwitw Mtega mitte ei Vähenda, waid igaM suuremaks teeb- Sõja hirmsad haawad wõitsiwad aegapidi paranema hakkada, aga werine wägiwald riigi enese sees kaswatab häda ja Viletsust igal wiisil. —a. — Ruhnusaar. s Hülge püüd, mille pärast nad oma wäikeste  kahe mastiga laewadega kuni Aalandi saarteni käiwad, on neil pää sissetuleku hallikaks. Ühe ainsa hülge rasw ja nahk kui ta suur on annab ruhnlasele 12—14 rubla. Aastal 1894 on ruhnlased 1999 hülgest kätte saanud. Ehk nad küll suured ja osawad kütid on, siisgi ei jõua nad oma sulgloomi, mida nad suurel arwul pidawad, mitte küllalt kotkaste ja kullide eest kaitsta. Teist murdjaid loomi neil ei ole. Õhk on sääl sagedasti nõnda selge ja läbipaistaw, et metsaga kaetud Kuramaa rand sinna selgesti ära paistab. Kuupaistus  on Ruhnus sügiseiel öödel ütlemata ilus. Usu poolest on ruhnlased kõik Ew. Lutheruse  usku- Hariduse sõbrad ei ole nad kogunisti mitte. Waimlik elu käib kääl weel üsna kitsastes lapsekingades. Õpetaja  koolitas enne talwetel nende lapsi, aga nüüd ei ole neil kaual ajal enam oma õpetajat ja seega ka mitte koolitamist- Sugurahwas  rootslased pllüdsiwad seda wiga parandada; nad lasksiwad ühe noore Ruhnu neiu Soomes nii kaugele koolitada, et ta koolitajanna eksami ja nüüd tohtis ta Ruhnus koolitajannaks hakata, aga ruhnlased  ei ole teda mitte wasiu wõtnud. Nende arwates rikub niisugune koolitatud inimene nende elu ära. Nad on oma praeguse  elu ja haridusega täiesti rahul- Nõnda kuidas nende isaisad ja esiwanemad on elanud,  nõnda Lohawad ka nemad elada- Ruhnusaar on igapidi kui iseseisaw riik, sinna ei ole siit saadik mingisugused muudatused  ega uuendused jõudnud sisse tungida- Kui Baltimaades 188 S aastal weneStamine igasse maanurka ja kooli toakesesse tungis, siis jäi Ruhnu kõigest sest täiesti puutumata  ja elas oma wanal harjunud wiisil rahuliste edasi. Ainuke haritud mees Ruhnus on õpetaja.  Ruhnlased temale raha palka ei maksa waid annawad, nagu wana seaduse lisrael, kõigist, mis nad aastas sisse wötawad, olgu see hülge püüd, põllukasw ehk kalasaak, kümnist. Elanikkude eneste seas walitseb sääl päris kommunistline ühiselu. Kõik omad saadused, nii hästi merelt kui maalt, jagawad nad ühe mõrra oma keskel ära- Neid elab, et nende talude arw kindel seisab ja uusi juurde ei ehitata, neli, wiis ja rohkem abielupaari  kõige oma lastega ühes majas. Nagu öeldud, teemad sääi suwel naesed põllutööd ja mehed käiwad laewadega hülgeid püüdmas;  aga sügise! jagatakse kõik, olgu see, mis naesed kodus põllult on kokku korjanud, ehk see, mis mehed merelt on püüdnud, ühte moodi ära. Neil on kül mõnes talus mi palju mehi, et terwe laewa täie saaks, aga seda nad ei tee, et nad need ühe laewa pääle panemad, sest siis wõiks ette tulla, et üks laew enam teenib kui teine, et üks talu rohkem saaks ja seega rikkamaks lüheks. Kõik mehed, kes ühes talus on, jagatakse mitme laewa püüle ära. Jälgi ei ole kahte meest ühest talust ühe ja sellesama laewa püül. Ruhnumehed on wäga hääd hülge kütid oma wanamoodi tulekiwi „riiwel" püssidega  Nad wöiwad nendega mitme kümne sülla püült kõige wäiksema linnu surnuks lasta, ehk nagu kord kihlweo Ml ette tulnud saja sammu päält piibu sisse trehwada. Ometigi tuleb nende seas mehi ette, kes kõigel oma eluajal mitte ühte hülgest nende oma keeli kala ci ole maha lasknud  ; aga siisgi ei jäeta neid suwel kodusse, maid wõetakse ikka laewade pääle hülgepüügile  seltsi ja nende osa ei ole ühelgi sügise! wähem kui teistel- Kui Ruhnu noormees kosjateed käima hakkab, siis ei ole see asi mitte ainult tema oma ja ta tulemase „kodukana" wahel ära teha, maid seda peab terwele kogukonnale ette pandud saama. Kui see seda õige leiab ja luba annab, siis esiteks wõib see sündida. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Ülestõusmise pühade tõttu on Kõigekõrgemalt poolt annetatud:  Kuresaare piiriwahi brigade kommadör  E v. LL w i s-o f-M enar i l e I. klassi Anna ordu, Saaremaa aktfifiinspektor  L. v- Mickwitzile ja Kuresaare  piiriwahi brigade rittmeister P aw« lowile 11. klassi Stanislause ordud ja Saaremaa maksuinspektor Heinrichsenile  111. klassi Slanislause ordu. Paljud on selles arwamises, et walitsus  ka nende kroonumõisate rentnikkude käest maad ära wõtab, kellede rendikontrakti aeg weel ümber ei ole. See arwamine on aga täiesti ekslik. Nii kaus, kui lontrakt kestab, ei wõta keegi rentniku käest maid ära. See oleks ju wägiwalla ja ülekohtu tarwitamine. Kroonumõisate rentimise juures  on kroonu niisamasugune lepingu osaline,  kui igaüks liht inimenegi lepingute tegemise juures ning ta peab niisama lepingu  tingimisi täitma. Wastasel korral peab ta ka kõigi kahju eest mustutama. Kui mõnel pool rahwale räägitakse, et üks ehk teine kroonumõisa, kus weel rendi aeg ümber ei ole, kohe ära wõetakse ning rahwale  ära jagatakse, siis on see ainult alatu luiskamine oma eesmärgi kätte saamiseks. Naswa meeste äürkala püük on sel kewadel, nii kui kõigil teistelgi, wähepoolne.  Endistel kewadetel läkfiwad siit esimese laewaga sajade rublade eest kalu Riiga, kuna tänawu ainult kümmekonna rublade eest sinna kalu on saadetud. Siisgi ei taha Naswa mehed käsa rüppe panna, waid nad hakkawad isegi uuema aja kalapüüu  riistadega katseid tegema. Nii on kaks NaSwa kalameest 13ö rubla eest Hiiu-