Saarlane N AO» Teisipäewal, 35. julil 1906. XX». aastakittk maksab kroonupostiga: »>s!os L r. k Vs .. l„ ZS '/4 „ ".. 7S maapostiga: „ 1 „ 30 V 2 .. l „ - V. .. -,. Sv Üksik number ö kop. —«— Ilmub ükskord nüdolos, igalteifipäewal.  Toimetus KorvsaarrS PitkaZ uul. Kuulutuste tvastuwõtmiue kuni Kuulutuste p-tit-rida S kop., lehe krsolsuS 20 kop. Politika, majanduse ja kirjanduse-^leht. Hariduse seltsidest. Hariduse- ja kooliseltsid laiema ettemõttena  on Wenemaal uuema aja sünnitus. Kuni hiljem» ajani oli nende awamine, iseäranis kui selts laiemat tegewuse piiri tahtis walida, täitsa keeltud. Alles „kewade" ilmumisega tärkas neid elusse ja praegu on nende arm Wenemaal kaunis suur. Esimene laiematest Wene hariduse seltsidest on Prantsusemaa eeskujul asutatud Liga ehk selts, keS 11. märtsil Peterburis oma tegemast algas ja haruseltsisid paljudes  Wenemaa linnades asutas. Selle Liga ülesandeks on hariduse asja harutada, alg-, kesk- ja ülikoolisid awada, rahwalikka lugemisi toime panna, õppijatele abi anda. Ka meil, Eestis, on hariduse ehk kooli seltsisid juba õige mitu awatud, nim. Tartus, Tallinnas; awamisel on Pärnus, Wiljandis. Nende seltside siht on koolisi awada, kus enam eestlaste maimunõudeid tähele pandakse,  waeseid õpilasi aidata ja taiskaSwanud inimestele edasiharimiseks ettelugemiste ja pühapäewa ehk õhtuste toolide abil abiks olla. Järelkaaludes, kas meil, Kuresaares, ka tarwis ei oleks niisugust seltsi asutada, mis tarbekorral oma asutusi üle terwe Saaremaa laiali laotaks, leiame et see tingimata tarwilik on. Esiteks: meil oleks tingimata Eestikeelega algkooli tarwis, kus kvigewähem need, kes enam edasi ei taha ega suuda õppida rohkem elule ette wöiksiwad walmistatud saada. On ju teada, kui takistamast kiires edasijõudmises wõõras õpekeel mõjub. Kooli tarwitajaid leiduks küllalt, selle juures ei maksa kahelda, kui aga asjast aru saadakse. Esialgul wöiks selts mõnda muud kooli toetada, kus meie nõudeid lähele pannakse. Teiseks: meil puudub täiskaswanutele hariduses abiandmine  täiesti. Ja kui paljude suust pole ma selle üle Kuresaares õhkamist kuulnud. Praegu olewad seltsid pole selle häda kaotamist  oma ülesandeks teinud, nii et nad suuremat ei suutnudgi selleks teha. Siin on uuel seltsil suur lai tööpõld: rahwalikud lugemised, pühapäewa ja õhtukoolid. Ja pääle selle: kas on Kuresaares ühtegi wõimalust Eestikeelset kirjandust tarwitada  saada. Muud tui osta, sest terwe linnapäälepole praegu mitte ühtegi Eesti raamatukogu. Jällegi uuele seltsile tööd. Kolmandaks: kaS on meie seliskond noorepõlwe hariduse  kergemaks kättesaamiseks palju kaasa aidanud? Ei, mitte sugugi! Suureks takistajaks  oli see, et polnud kohast kesk kohta. Sellel sihil on iseäranis lai ja tänurikaS tegewuse wöimalus. Meie naabrid, soomlased,  lätlased, pearoad oma, ka wäikearwulise  seltskonna kulul, kümned, sajad üliõpilased  ülemal. Igatahes, tööd oleks uuel seltsil rohkem kui arwata wöiks. KuidaS ja mil põhjustel seltsi asutada, keZ iseseiswa Saaremaa ehk Kuresaare kooli seltsina, üle Wenemaalise Hariduse Liga ehk Kle eestilise koolistust hamsestsina sugust seltsi praegu aga weel ei ole), seda otsustagu Seltsi asutaw kogu, mida warsi tuleks kokku kutsuda. Nüüd weel üks asi. Iga seltsi teeb tugemaks ja tähtjaks seltskonna tarwis mitte see, missugustes lausetes ta siht määratud, missugune ta pöhjuskiri on, wüld see, kui palju tööhimu ja tegewuse wõimu ta liikmed üles nindawad. Ei tahaks, ei tohiks mitte uskuda, et weel niisugust isikuid leiduks, iseäranis alamast ütessewörsunute  seas, kel jõudu, osawust ja wõimalust oleks oma „wähema" wenna inimjustamise hüäkS töötada, ka vhwerdada,  ja keS siiSgi hariduse põllul el awalt  töötamisest tagasi hoiaks ehk seda „niisama" teeks. On põhjust arwata, et maaharitlased seda ettewõtet kõige elawamast  toetama saawad. Waatame aga, kuidas linnalased sellest osa wötawad. Hariduses ja ühenduses 0 n j õud! x. Kroonumaa jagamine Baiümual on kasile wõetud- Kui palju seda maad on, missugusel musil teda tahetakse jagada jne., selle kohta awaldab ministeriunu leht „Rossija" pika seletuse, milles teatatakse: Kroonu rendimaatükka on Baltimaal ümarguses arwus üleüldse 175,000 dessatini.  Sellest maast wõib praegu ja ligemas  tulewilus ainust 63,349 dcssjattni melsatüMfi ja 1,500 dessatim talumaad, mis oSlumakjude maksmata jätmise pärast kroonu käite tagasi on wõetud, wälja jaotada. Muu maa on pika aja pääle rendile antud ja teda wõib alles siis takurahwaie  wälja jagada, kui rendilepingute lõputähtajad kätte jõuawad. Maata ja wähese maaga talupoegi on minewa aastakümne kõpul kogutud teadete järele Baltimaal järgmisel arwul: Liiwi kubermangus on maata perekondi 80,000 ja wähese maaga perekondi 7,000, Kuura kubermangus on maata perekondi 60,000 ja wähese maaga perekondi 8,000. HEeSti kubermangu kohta teateid leht ei awalda.) 13. märtsil s. a. kinnitati Kõigekõrgemalt  poolt plaan ära, mille järele kroonumaa  jaotamisel Baltimaal maata ja wähese maaga inimestel tuleb käia. See plaan on järgmine: Eesti- ja Liiwimaa talurahwa seadusi tähele pannes tehakse kroonumaast wäikesed maatükid, mis 6—lo dessatini suured saawad olema. Need maatükid antakse pika aja pääle rendile, ilma et wäljarentimise juures enampakkumise wiist tarwitataks. Neile rentnikkudele, kes kroormmõisate maadest  kohad saawad, müüakse mõisate hooned ära, et ostjad need hooned wöiksiwad ära wedada ja omale hooned ehitada. Mõisahoonete  hinda ei tule mitte korraga wälja maksta, waid 24 aasta jooksul. Mets, mis wüljajagatawate maatükkide MI kaswab, jaotatakse kahte osasse: „kaubamets" ja „talumets." Esimene mets müüdakse kroonu kasuks ma päält harilisel wiifil ära, teine mets jääb aga alali ja temast antakse kohtade rentijatele maade ehitamiseks palkisi ning küttepuid. Missugused inimesed nimelt niisugusteks on arwatud, kellel õigus on kroonumaad saada, siis on selle küsimuse kohta otsuseks tehtud, et rentnikkudeks kroonukohtade pääle nende maata ja wähese maaga inimeste seast need walitakse, kes kõige enam puu» duses on ja kes usaldatawad on. Riisugu» seid walitakse nende hulgast, keS maad saada on palunud. Maata inimeste sekka ei arwata mitte taluomanikkude nooremaid poegi. Wähese maaga inimesteks peetakse neid, kellel põllumaad wähem on kui 3 dessatini. Niisuguseid wähese maaga talupoegi  lastakse ainult sel tingimisel kroonumaad  rentida, kui jaotataw kroonumaa nende kohtadega piir piiri waStu seisab, wõi kui kroonumaa tükid nii ligidal on, et endise ja uue maatüki pääl ühist maapidamist  wõib sisse seadida. Pääle selle on maasaamisel tingimiseks, et ainult need talupojad maad saamad, kellel põllutöö elamise abinõuude muretsemine päähallikakS on. Walijateks, kes otsustawad, kellele maad tuleb anda, on talurahwa asjade kommissarid, Baltimaa põllutöö ja riigiwaranduste  walitsuse agendid nende eneste kokkuleppimise järele, waldade woltkogude ligemal osawõtmisel. Kroonumaad wõib ka terwetels talupoegade  ühisustele rendile anda. Niisugusel korral tuleb aga rendilepingus ära määrata, kui suur iga ühisuseliikme maatükk on, ja kui ühijuS soowib, tuleb ka maatüki olemisekoht  looduses ära näidata. Wirln. Kodumaalt. Kuresaarest. Laupäewal, 22. julil, kui Keisri ema Maria Feod orowna  nimepäewal, peeti meie linna kirikutes jumalateenistust, majad oliwad lipuehtes, õhtul pölesiwad ilutuled, Päewal  mängis muusika mõisnikkudekoja palkoni  pääl. Pühapäewal 16. julil, õhtul kellu 11 ajal kohutasiwad meid tulekellad. Laada pääl oli tuli ühe liikuwate piltide näitaja näitusehoones lahti pääsenud. Juurde ruttanud abi tõttu kustutati tuli kohe ära. Ainult purjuriidest, millega näitusehoone kaetud oli, on üks osa ära põlenud. SiiSgi on kahju suur, sest et mõned pildiklaafid, mis hüSti kallid, on katki läinud. Omanik ise sai tulehaawu. Et sel õhtul parkis kontserti anti, stiS fegasiwad tulekellad ka kontsertis olijaid, sest nii mitmedgi läkfiwad kontserdi saalist tulekahju kohale, kuhu üleüldse rahwast rohkesti  kokku oli kogunud. Üleminewal nädalal on jällegi paaris  kohas märgus korda saadetud. Wene õigeusu kirikust warastatud S rubla raha