olema, sest ühisus tahab mai kuuö kaupluse awada- Müüja kõigekõrgemaks palgaks määrati 4V rubla kuus ja S°/° läbimüüdud kaubast; müüja peab aga ise kauba kadumise eest wastutama  (see mi, mis pildumise labi, wedawise ja mõõtmise juures kautsi läheb.) Kaupluse ruumide  üürimine, müüja muretsemine ja muud tähtsamad korraldused jäeti eestseisuse hooleks, nagu pöhjutkiri seda lubab. «Kogujal" on praegu  89 liiget. Tartust, Kalameeste koosolek. «Wir." kirjutab muu seas: Juhataja seletab kõige esiteks, et Psipfis tihedate nootadega püütakse, nii et tollipikkused kalapojad wälja röögitakse ja sellega hirmust kahju tehtakse. Hakkame seda asja parandama, jätame kalapojad  elama, fiiS on meil 10 aasta pärast kala küllalt. Tükk wõrku on koosolekule näha toodud. See on nii paks, et kiisapojadgi temast läbi ei pääse—49 silma ruutmerssoki püül. «Niisugused wõrgud kadugu!" ütleb koosolek tormiliselt ühe! häälel. Tindikala püüdmiseks wõib oga julgesti seda wõrku jätta, sest teised kalad nendega ühes ei ela. Et aga meie maal senini muti- ja tindiwõrku  wäga kurjasti on tarwitatud, seda tunnistawad  kõik 200 kalameest õigeks. Saadjärwel  olla kord, ütleb hra Laas, 1,000 rääbist püütud ja sellega ühes mitu wakka kalapvlgi wälja tõmmatud- Wirtsjärwlased lõcndawad, et Ml ümbruses wärSke kalaga sigu nuumatakse. Kewadel, kui kala järwest jõkke kudema kipub, pandakse jõesuu wõrkudcga kinni, s. o. püütakse suur osa kalu enne kudemist; seda tulla igal pool ette. Hra J. Tõnisson loeb Balti eraseaduscst H 1022. ette, kus öeltvd on, et V> jõe jooksust kunagi wörkudega kinni ri tohi panna. Weel tuletab ta teisi M meelde, mis kalapüügi kohta käiwad, ja paneb küsimise ette: Kas peawad kalamehed neid seadust küllaldaseks, wõi tahawad siin mõnda paremat seadust (juhtmõtet) talakaswamise  kaitseks wälja töötada ja walitsusele ette panna. Selget wastust ei tule. Koosolek otsustab: 1) JSeS wõib küll noata tõmmata, kuid sinna ei tohi seisivat nooia panna. 2) Jõesuu olgu lahn (wvrkudcst) 3) Mutmoot ära kaotada-4)  Müttamine ära kaotada. Et kalapüügis teatud seadusi peetakse, selle järele waatawiseks walitakse komisjon- Hra Tõnisson paneb ette kalaasjanduse seltsi asutada, kaS Peipsi kalameestega üheS ehk jälle Liiwi- ja Eestimaa jaos. Wöetakse nõuks kalaasjanduse selts asutada. PõhjuSkirja komisjoni waliti nii mitmest liigist ja mitmesuguse ilmawaatega inimesi. Loodame, et nad kalade pääle kõik ühelt punktilt  waatawad ja asjakohase põhjuSkirja kokku feawad. Ammu oleks meil tarwis olnud kalaasjanduse  pääle rohkem tähelepanemist pöörata' Nüüd on asi kord päewakorral ja edenegu. Sarnased seltsid on kaugelt suurema tähtsusega kui meie „Iõbuseltsid", kus rahwa kasust ainult räägitakse, laultakss. (Järg eralisas.) Saarlane ISO9 M 22. W«s U s» W»M. »«,. vwxs. ll«. N«»s«»> - ««. ««-Wil. M Selle läbi annan auustatud ostjatele teada, et minu juures tl) märtsist kuni t. mai k. p. W kllllpOk mjjllMWk W iseäranis DM" alandatud hindadega "WD olema saab. M. Kinnituse Selts »» 1872 «» Põhjuskapital 2,ZOllIl)O rubla. Tagawara kaipral 1. januarikS l 908 üle (sellest clukinnituste pääle 7,000,000 rubla, teiste kinnituste harude pääle 1500,000 rubla.) Tule- ja elu (kapitali)-, niisama ka mere-, jõe- ning maasaadetuste  (transportide) kinnitusi wölawad waStu: Riias, pääagent Baltimaade jäoks G. von Schoepff, ja Kuresaares kohane agent Kuresaare linna ja Saaremaa jaoks päewapilrnit EdtMrd BuhgNN, Lossi nulitsas 8, Wene kiriku kõrwal. PõlluwirAe SiM päralt vlew Klidtstali-iSdk,.Will e", scisab Aoarma-Svurez wõiwS. Maks talvseisujes! isikule määrade psäll S rbl. Pärnu linnaamet annab sellega teada, et 'Härnu linna päralt olewas turblasoos kewadel, suwel ja sügisel s. a. tmblaid lõigatakse. Turblalõikamine hakkab kesk aprilli  kuust Pääle ja kestab kuni nowembri kuuni. Isikud, kes seda tööd teha soowiwad, wõiwad hääd teenistust leida 120 kuni 160 kop. päewas. Ligemaid teateid antakse Pärnu linna tapamaja kontoris. Pärnus, linnaametis, 9. märtsil 1909 a. Linnapää asemik Rambach. Sekretär E. Simson. H A. Mm H j jäcrie wslmi! kewade ja s»Se i meeste-ja naesterahwariided ! MM- Hinnad odawad. "WU GGGHGGGGGGGGG L. LudziM pStNS?üi>i tSSdidli, ««xesssres, Lossi »»l. Nr. 8, (W«n? Õigeusu Krikit kõrway, sal»Mlab kõige odlurvniiui mss suvri-fts Päewaptttifid. Sõid»» ka «aole Sl«Swõtwa. Teadaandmised. Teisel Ülestõusmise Pühal, SS. märtsil Bürgerkiubi saalis 'MU Pi d il-õ l) t lt. I. Kontsert Jatob Liiw. 3 järgus, w. Tants. Hakatus kell S õhtul. jiiitwcle msiimötiuml Saaremaa matmise kassasse ..Saarlase trükikojas kestab edasi. Ktzstjoisrrs SSSSOSSDMOSOG Kasti mõisa järele olewad talukohad Lörtsi, Kangro, Kütti, Talli ja Ado ja wabanikukohad Paade, Raawi ja Wilberi on müüa. Teateid ostutingimiste üle annab  ja kaupa teeb adw. Ch. F i chtenberg,  Kuresaares. Käesla mõisa otsitakse töömeest, kes oma pääie wõtab tinkrisid ja kraami torusid waimistada selle kauboga,et tema kõik tööd oma kuluga teeb ja kauba ise oma kaluks ära müüb, aga mõisale kolmas  jägu kas kaubast ehk rahast annab. Lähemat teatust kõigi lingimiste kohta antakse Käcsta mõisas. M. Wõtan igapäcw haigeid wastu kellu enne l. ja p, l. 4—-J. SSidau ka maale haigete juurde. Dr. wsä. Ohms. Kauba-uul. 15. LmnawalttjuS otsib 1. aprilliks  j. a. uuilisate ja platside pühkijat. Soowijad tulgu laupä-wal,  28. märtsil kill 11 hom. raekojasje kaupa tegema. Linaawalitsus. Waljalas, Rahu-küia karjamaal, Lliwa poe juures saab igal aastal looum-laat s. aprillil ära peetud. Turu-päewad on iga kuu 10. ja 25. pä-wal. Ltthturvsd vnnlLitvd PZWad pühspäewad Pstt»kl? lest M jueupäcwad järannjs  I idata xGsisil zszzMsa!. TW jõudnud ja wõlan igapäew Kihelkonnal haigeid wastu. Wäljasõidud õhtuti. vrä. msä. S. Talwit. Risti kirjasid täbi-g--. Wske^Wm müüakse KitsaS-nnl. t SM" Otsitakse" mõisa sulaseid ning tüdrukuid Ollustwere mõisa Wiljandi maal. Paik Jüripäewast kuni Mardini: sulastele  120 rbl. ja tüdrukudele 80 rbl. Adress: l'. IHiisxii,, DeszsueWS m. AOP., eramrin O-ra^cichsp-z,. Sellega antakse teada, et aurulaew  ,Z>M" nõndapea, kui jää seda lubab, Tallinnast Kuiwaste tuleb ja reisijatega jälle KuiwaStest Tallinnasse ja Loksale läheb. Ligemat teatust saab Kuiwaste posti- Kuresaare kiriklikud sõn. Kesknädalal, 2S. märtsil Eestikeele paabtujumalateenistuft ja pihtilugemist kellu 6 peab ülemõpetaja Brosifeldt. Kirjutamine kellu V,6 kiriku käärkambris.  Rcljapäewal, TS märtsil. Eestikeele jumalateenistust lauarahwawastuwõtmisega  kell '/»t2 pead ütemõpetaja  BtoUelSt. Reedel, A 7. märtsil. (Suur reede). Eestikeele jumalateenistust kell MZ peab ülemõpetaja Blohfeldt. Eestikeele waSlulauiudega jumalateenistust  kellu S õhtul peab ülemõpetaja  BioUeldt. Lauiulehed on kiriku uste juures saada. PühaP.äewal, SS. märtsil. (1- Ülestõusmise püha). Eesiikeeie jumalateenistust kell VelZ pead ülemõpetaja Blchftlst. Eestikeele wastulauludega laste-ju« malaleeiiitlust kell 4 peab ülemõpetaja Blohfelvt. Lauiulehed kiriku uste juures. Esm-spSewal, SV. märtfl. <2. Ülestõusmise pühal). Eestikeele jumalateenistust kel V»1I peab Spetajs Drechsier.