tuleb, keS niisugustes piirides teistega ümber käib. Oma enese kasu pärast pidogu lugu ja auuStaga igaüks õiget korrapidamist  ja korranõudmist, oga katsuga iga.üks  enesest ka piirita waljust eemale tõrjuda. Sest nii kasulik kui eeskujulik korrapidamine  on, niisama kahjulik on meie eneste  ja teiste kohta ka piirita waljuS. nmg tema kuldsed juuksed kuu walgusel nagu tule meri läikisiwad, siis nägi see neiuks  roälja kui ingel, üda Jumal taewast maha oli saatnud temale elutee seltsiliseks. Niisugustel tundidel tuli tal ette, nagu oleks Liisa palju kenam, kui ta loomulikult oli, nagu oleks ta näokene nii õrn ja armaS  olnud, ta suukene ialgi nii waikene kui nüüd. Liisa ühtse iluduse paale waadates  ci saanud ta himu ialgi tais, aga fiisgi ei tõusnud tema sees mingisugust patust mõtet, tema ette maha heita ning tesa ees ehk palwetads. Aga nagu kõik lilled ära nörlfiwod, nõnda ka nende' mõlemate noorte inimeste õun, kes sma ilmsüüta armastuse rõõmu täiel tujul Maitsenud oli ivad, pidi ka pea ära kolletama. Adolf oli wiimasel ajal ennast nähtowalt muutnud. Ta oli terwe pärast lõunase aja wäljas, MneS enne lõunat wõiS teda oma kambrist leida. Krahwi proua mõtles, tal olla wift mitmesuguste iseäraliste mõtetega  tegemist ning saada warsti üht suurt teaduse raamatut Nälja andma, mis teda maailma kuulsaks meheks teha. Sellepärast ta MS ka midagi järele ci küsinud. Seda samma okkS ka kõik teised maja elanikud mõttlnud, kui pcrcnaciic selle üle midagi loranud ei oleks, mis Adolfil wiga olla. Ehk krahw Liisaga teisre ees tüll mitte ialgi sõbralikku sõnu ei Vahetanud ning tegi, nagu ei peaks ta temast midagi, oli ometigi ses kõige rvügcrvam peremehe asjamees haisu saanud, ci asjad kõik mitte korras ei ole. 56-. ssp, seda Liisat, ta M tcds o-zeugl tmm psNsud, teda Waaa vsestcrayss  ssevlast, ha, ha, ha! Ega mana Amalie pole nii lollike kui ta walja nääb- Ja, ja, juba nii noorelt süda nii rikutud. Aga ma ei kannata nii sugust häbemataust mitte, wälja peab ta siit nüüd! Need oliKad need sõnad, mis wanakene õhtul koka tüdrukule rääkis, kui Liisa parajasti,  kcS oma ema juures wöõraks oli käinud,  akna alt mööda oma kambri läks. Kohe trisel päewa!, kui krahwi proua lõunat  tellis, ütles perenaene: Armuline proua, siur sünnib asju, mis ühes auvsas maias mitte sündida ei tohiks. Mis pead see tihendama? Ma mõtlen stm selle noore .... noore Liisa püüle .... ta hääl jäi kinni, ei saanud enam edasi rääkida- Noh, mis on siis, küsis krahwi proua uudishimulikult? On . ... on ... . häbeinataus. Olete siis kedsgit ta suures kätte saanud? küsis proua kõss häälega, mis tunnistas, et ta kõnelejat mitte uskuda ei tahtnud. Ei, aga'. .... Ei? siis on see üks rumal inimeste lori- Ootamata tuli niisugune wastus Amaliie. Teadis ehk armuline proua omeiegi  seda, ning tegi siis nagu ei teaks ta midagi; ehk oli aga Liisa teda milgi wiisii nõidunud. Tingimata pidi La aga ometigi ütlema, kui ta seda käite tahtis saada, mis ta soowis. Sellepärast ta siis edasi kogeldaS. Temal on .... on ... . noore krahwi  herroga t-.gemist. Minu rregemist? Ning seda magi»  teie üsna i-ma antuseta? Olete teie lolliks M.,-,.. Aga im. w. rroua! ..... Ringe nebcz-.i! See on nüüd minu tänupalk, pomises wanakene, kui ta uksest wälja aStus. Pole kahtlust sugugi, et proua seda kõik teadis, oga ta ei tahtnud ometigi midagi teada ning mina olen nüüd jälle see lollike laimja  Noh, sellega ei olnud Amalie mitte rahul, seda tahtis ta Liisale meel kõik kätte  maksta- Ning krahwi proua, niisugune suurtsugu naesterohivas, ta ei tohiks niisugust  asja mitte kannatada. (J. t.) Isamaalt. Kuresa arest. „Konfetti-soda" on meie juures nüüd suurel wöimul möllamas. Olgu mis pidu tahes, „konfetti sõda" on stka kohe lahti. Ja pidusid on meil sel suwel õige rohkesti  olnud. Konfetli on pidu peremeestele kaunis hää asi sest et ta kaSsa sissetulekut  märksa suurendab. Ka on ta kaunis lõbu osa pidudel. Kuid temal on ka omad pahad kulged. Nimelt harjutab ta inimesi kerge meelsusele, õpetab oma raha just maha wiskama. Meil läheks „ronfetti sõjad" nii sisse seada, et neid ainult pidudel,  mis häütegewaks otstarbeks toime pannakse,  lubatakse. Koigil teistel pidudel, mis isikliku kasu pärast peetakse, tuleks „konfetti-söiad" ära keelda. Sest niisugustel  pidudel on nad ainult rahwa raha rõöwrad S. angnstii mängiti Saaremaa karskuse ! ültemäugu „M'.S ime see on?" . V ' > te." RahwaS näbli mängimisega :a'. vlrwat. Wiimakes mängus oli i .-.rr-.isl tohtri osa etendamise juurcS - k..1l selle osa ettckandmsel enam tõsisema:  elek. I oleks soowida olnud, sest mitmesuguste nalja remvude owaladmine ci oie mitte harilnd tohtri seisuklc kohane. Üleüldse nõuab mimane näitemäng  enam aristokratlikku olekut, nii hästi ettekandmise  kui näuelawa sisscadiiuse juures. Lihtsusega  ei taha see näidend sugugi mille kkknsüodids.  "On ju meil siin haritud tohtri ja tema prouaga tegemist, kuna miimast wec! kui suurt uhkust tagaajajat eite kujutatakse, kelle ülikonna nööbid üksi juba 10 rubla maksiwad ja kes fiisgi wce! rehnungit ime odawaks kiitis. Kuresaare Saksa keelne leht „ArcnSburger  Wochenblatt" toob oma 30. numbris  juhtkirja joomise «vastu, milles ta seletab,  et arwamine, nagu annaks joomine jõudu ja soojust paljas enese pettus olla. Meie rääkisime juba kord sellest, et meil pidude pääl sagedasti wõõra omandust omandatakse.  Iseäranis südid selles on wäikesed poisikesed.  Kus pidudel aga weci wäikesid piagusid ehk laiemaid on, siis on niisuguste näpud kaunis nobed ja pikad. Meie peaksime siin aga südisid abinõusid tarwitama hakkama, et see paha uähius warSti ära kaoks. Sest selle iäbi õpib noorsugu kelmusele. Mõne poolt ei peeta küll laterni ehk plagu pidu pääi omandamist wargusekS. Arivatakse  e sää! on neid küll, ega see ivarguS ci ole, kui iavs ühe omale wõtab. Aga piagu ja latern on wõõra omandus ja selle salaja enesele wõtmiue et nende lapsed wõõra omandust pidu! rahule jätaksiwad. Teiseks peaks kõik pidu rahwas aitama  järele waadata, et kutsumata külalised pidul Põideit, Paari nädala eest juhtus siin ühel 19. a. iüdrukul raske õnnetus. Wiljapcksmisc  ajal keeranud õled jooni ratta wahele, kust tüdruk neid jäält ära kiskuma hukkunud; jääl Õnnetuseks langenud' selsamal ajal jääl ligidal hobuseid kohe seisma ei saadud jalta, siis katkestus  ratas tüdrukul käe täiesti otsast ära. Tüdruk  miidi linna iautsaretli. kuna otsast ära kiskud  käsi kohasesse kiriku aeda maha maeti. Imelik  oli aga, et tüdruk selle walu, mis käe otsast ära kiskumine temale sünnitas, üsna küimawerelisclt  ära kannatas. Et just lõunaaeg olnud, siis söönud ta meelgi pärast seda lõunat. Mosinaga  wiljapeksteS, läheb suuri ettewatust tarwis, mida löö juhatajad igakord töölistele meelde tuletama  praksuvad. L. külas umraSlati A. Lciueri poest öösel 300 rubla eest kaupa ja 40 rubla puhast raha ära. Waras tunginud pak-kambri aknast sisse. Ka on siin mitmete taluperemeeste juures pitkanLpumched rewidcerimas käinud. Kasulik oleks, kui õösetel külades walwuskord sisse seataks. Hiljuti tapnud üks talumees iseennast nõdrameclc  tõttu ära. Kaks suurt haawa löönud ta enesele noaga rinda- Mees olnud enne oma eluwiiside  poolest eeskujulik. Teda jäänud naene noore tütarlapsega leinama. Raskes kurwaSiuses olgu mehe endine eeskujulik elu leinajatele trööstiks.  Pärnust. Tõstamaa õpetajale Hahlile olla esmaspäew 28. juulil tee pääl kallale tungitud. Sellest jutustab Pärnu Saksa leht järgmist: Nimetatud päewal sõitnud õpetaja Hahl oma kutsariga ühehobuse wankril Audrusse. Tema eel sõitnud kahehobuse wankriga mitu Tõstamaa meest. Neile wiimastele tulnud Audru poolt kolm nöörimeest kahel wankril wastu. Näha olnud, et neil Tõstamaa meestega söna-wahetust teeandmise pärast, olnud. Kui wankrid üks teisest mööda saanud, sõitnud Tõstamaa mehed edasi. Kui kolm wastu tulijat õpetaja Hahli wankri kohta saanud, hakanud kõik kolmekesti nähtawaSti umbes 13>aastased poisid, kes Pärnu laadalt tulnud nugadega õpetaja  kallale, ilma et üht sõnagi oleks «vahetatud, wõi riiuks muud põhjust olnud. Op. Hahl saanud kolm noa-haawa, ning üks tugew hoop wirutanud ta «vankrist maha, nii et ta rataste alla jäänud. Päale selle sõitnud need kolm „rööwlit" naerdes ja kriisates edasi. Kaks noalööki, mis ülemalt poolt kuklasse  ja õla pääle oliwad löödud, ei olnud mantlist ja kuuest läbi ulatanud. Kolmas noapiste oli õpetajat küljest haa iranud, õnneks aga mitte wäga raskelt. Riiast- Tasukörtside eest. Nagu „RiM. Westn." teatab, otsustanud Liiwi maanSuunikkuds kogu «valitsuse poolt Kirjandus. Kui räägitakse, et Saaremaa -vaene maa olla, siis pole see sugugi õige. Saaremaa pinna! on palju rikkus! marjul. Siin on kõige pSSIt rohkel mõõdul tsemendi kiiva leida, nii et Kihelkonnal üii suurt tsemendi wabnkut ehitada tahetakse. Siis on Saaremaa! rohkesti arstirohtusid leida. midagi tehtud. Saare pinna rohtudest wõiksims palju apteegi rohtusid saada. Saaremaa pind kaswatab üleüldse häid kaSivusid: wiljopuud kannawad hääd, maitscivat nutja, lilled annawav ülimagusat mett. Saaremaa rohu tõttu on Saare juust otsitaw toit. Sest Saarema puuwiii, juust ja mesi on oma maitse poolest teistest palju ees ja sellepärast maksab meil kõigis neis asjus kullalt  tööd leha. Meie peame aga asja südisti ette ivõlma ja omale teadust sellekohasest kirjandusest  uurimaa. Seekord tahtsime Mesilaste pidajatele üht tublit  raamatul juhatuseks soowitada. See on „MListlik  mesinik" esimese auuhinnaga kroonitud kirjatöö,  mille Johann Raudsepp toimetanud. See raamat tahad mesinikkudcle täieliseks mesilaste kaswatamise käsiraamatuks olla. Praegu on raamatust esimene jagu: „Mcsipere elu ja olu" ilmunud, kuna mesilaste kasuialamise õpetus cdespidi  ilmumas teises jaos järgnema saab. Kui raamatust ka teine jagu ilmunud, siis on meil tellimata ei jäta, maid oma mesilaste pidamist selle raamatu juhatuste järele eeskujulisele seisukorrale  saamad miima. 33 Saarlane, 1903