seda omadust terwelt Hommikumaalt, nagu selle arablase lugu tõendab, kellel turbin (pääwari)  oli warastatud. Selle asemele, et warast otsima minna, istus ta ühe surnuaia wärawasse, sest: «Ükskord peab ta ikka siia tulema." Aga hiinlasel on iseäralisel mõõdul Võimu, ilma kaebtuseta oodata, ja jõudu, iga saatust külmusega ära kanda. Hirmsal näljaajal 1877—1878 saiwad miljonid haledat surma. Hiina walitsus ei liigutanud nende päästmiseks  õle kõrtgi, ja siisgi ei tõusnud mässu. Ei ole sarnast rahwast, kes mi kehma toiduga lepiks, kui hiinlased. Täiskaswanud mees ei tarwita oma päiseks ülespidamiseks rohkem kui 4 kopikat, kuna hiljuti näljaajal lugemata inimeste  hulk 3 kopikaga pää ja päewa päält ära toideti. Sellega, mis Europas ainsa päewaga  ära raisatakse, arwab Smith 60 miljoni asialast Võrdlemisi toredasti toita wõiwat. Hiinlase kõht seedib kõik ära; surnud ja isegi külgehakkawasse haigusesse ära lõpnud koerad ja kassid, hobueeslid ja eeslid söödakss ühes naha ja karmadega, sääl juures jääb nii mähe üle, et midagi nimetamise Väärilist ei saa koertele ja kassidele ette heita. «Nende loomadega  on kurb lugu, kui isandad sarnaseid söömaaegu  peawad. Waessd loomad koolewad nälga." Isegi strychniniga kihwitatud koeri tarwitatakse toiduks, ilma et sest inimesed kahju saaks. Sääl suures on Hiina mees suur materialist  ning wäga muidugi oma mõistete järele! hää suutäie pääle maias! Aineline ilmamaade paistab juba lihtsast teretusest silma. Kuna meie tuimalt küsime: „Kuda käsi käib? Kuda elate?" küsib patsikandja: «Kas oma riisipudru ju olete ära söönud?" Nii kaua kui mingil asjal mõju riisihinna kohta puudub, pole tal hiinlase silmis weel tähtsust. Wäheste elutarwituste juurde astub weel uskumata kokkuhoidmine. Kseduriistadsl on wäga õhukesed põhjad, et nad Võimalikult Vähe tulematerjali tarVitaksiwad. Seks on hiinlasel puulehed, raod ja õlekõrred hääd küll, mida üsna Väikesed lapsed korjawad. Tuletegemise  ainete korjamiseks ilmuwad sügisel ja talwel terwed inimeste karjad maad üle ujutama,  mitte mahaniidetud kõrtgi ei jäeta maha, ja poisikesed ronimad puude otsa kuiwi lehti raasima. vr. Henry jutustab omas raamatus „The Cross and LheDragon" kahest Hiina töömehest ehk tulist, kes ennemini 74 Momeetri lagast kodu lõunasöögil käisiwad, kui et nad oleks 5—6 kopika eest 2 kausi täit riisi ostnud. Lausa kokkuhoidmise pärast kardab hiinlane wett ja on roppmust ; iga Võõrast peab ta seebipillajaks. Ses asjas on jaapanlane  otse tema wastand; kui ta Võõrsile teenima  läheb, tingib ta kontrahi abil endale pZewas nimiipalju keewa wett mälja, et selles snd mana harjunud wiist järele poolteed kupatada.  Hiinlase meepelgaunssl on wist weel süga- Zvam juur, kui paljas kokkuhoidmine. Kõige sagedamini tarwitatud wabandus Hiinas on : olin wihma põtkus. Hiinlase pää ei wõta seda kinni, miks inimene siis peab edasi töötama,  kui taswas wihma annab. Juba esimese piisa langemisel lõpeb iga töö otsa; soldatid jätawad teenistuse pooleli ja ruttawad ulualust  otsima, isegi tähtsam wahi-amet pole neil seks takistuseks. Suur Võõraste tapmine 1870 aastal oleks umbes nelja mõrra merisem olla rõõmud, km tubli wihmahoog poleks sundinud patfikandjaid enneaegu koju minema. Sellepärast ütleb A. Smith pisut mõjumast: „Meie arust oleks rataste pääl seisew tuleprits kõige parem kaitse, mida reisijad enestele Vaenulises  Hiinariigis soomida wõikstmad. Meie arwame, et tubli, keskmise kõwadusega külma mee soru isegi suurema rahwahulga lühikese ajaga laiali kihutada wõiks. Isegi lõhkewad tulepommid ei mõjuks nõnda ruttu, sest külm mesi on hiinlasele, nagu kassidelegi, kõige hirmsam  asi." Missugune maade tulewikku, hiiglariiki  wõib Kruppll suurtükkide ja ühendatud söjamägsdõ asemel tubli tulekustutajate salgaga ära mõita! See tähelepanemise wäärt kartus wee eest sünnitab suure wastandi hiinlase muude wastupanewate omaduste wastu, sest et hiinlane,  just nagu tema kõhtgi, kõike wõib ära kanda. Kõige suuremad kehalikud tüdimused wõidab ta ära, erkusid ehk närwisid ei näi temal üleüldse mitte olewat. Smith jutustab hirmsatest keha katkestustest ja wigastustest, mille mõjul õhtumaalane kindlasti surema peaks; kuid ta aga ei liiguta silmaripsmeidgi ja saab kaheksa päewa järele terweks. See on ärarüüstamata elujõud, milles Smith arwab Hiina rahwa tulewiku seiswat. Hiinlane wõib igas kehaseisus ja igas olekus magada. Uksgi kära teda selles ei eksita. Hiinas wõib miljonite  kaupa inimesi leida, kes kolme käru pääl risti lamades, maharipnewate päädega ja lahtiste suudega, kus kärblased leiukäikisid ette wõtawad, hästi ja raskes unes magada saawad. Kui harilik tööline ehk kuli riisi õlga enesele alla saab puistata ja pää telliskiwi pääls toetada, siis on temal kõige paremad tundmused. Kui ühte pidalisse uued teraswedrumadratsid tarwitusele  wõeti, leidis petetud arst, et nii pea kui ta selja haigetele pööras, need oma wedrutawad sängid tühjaks jätsiwad ja kõrwale kiwipõrandale  maha heitstwad, sest et see neile rohkem meeldis! Hiinlast ei wästta see põrmugi, et ta päewade kaupa ühes ja sellessamas olekus Lesti Postimees. 503