joodame, fiis jääwad kahjulikud putukad meie «viljapuudest eemale, ehk meil on waheft mõne üksiku seltskonnaga tegemist mille üle wõitu jõuame saada. Edgar oli juba mitu päewa enne seda otsegu haige rahutuse pärast. Wõib olla, et tema aimas missugused mõtted mind sellele rcisule kihutanud oliwad. WaksaliS jumalagajätmise juures nuttis tema päris lrosstituli. Aga mafmawile hüüdis ja rong hakkas liikuma. Wcel kaua nägin mina, kudaS nemad minule rätikutega järels lehwitafiwad. Mina reififin edasi, et oma suurt süüd kardetuma haiguse wäljal hädaohtliku toimetusega  lepitada. Kahetseda ja lepitada tahtsin kõik oma eluaeg, see oli minu kõige paistvam soow ja ainus tundmus, mille pärast ma elada tahtsin. Mina tahtsin nüüd oma elu teiste teenistuses ohwcrdada, aga mitte enese tapmise mõttes ei läinud mina sinna lausa hädaohu sisse, waid ainult sellepärast, et mul ainult jääl wõimalik oli rohkel mõõdul  oma abi teistele osaks saada lasta. Ja mina olen Ml oma elu mitte sada, said wähemast tuhat korda kaalu pääle pannud. Sest kaS ei ole see hirmus hakkaja ja häwitaw haigus mitte niisama kardetaw ja hädaohtlik, kui kuulide rahe lahingu wäljal. Kui mina hirmsa õhuga ja enamasti  igal pool laamawate surnutega täidetud  majadesse astusin, pidin igakord selle mõtte üle naeratama, kui kerge asi kaksikwõitlus  on ja kui wähe julgust selleks tarwis Web, kui seda sellega wõrrelda, mida mina Uu päewast päewa js nädalast nädalani M pidin tegema. Ja ometi ou see nõnda. et arSti, kcS sarnasel juhtumisel iga silmapilk  oma elu kaalu pääle on pannud, argpüksiks peetakse, kui tema ühe kergemeelse tulipää kutset kahswõitlusele wastu ei wöta. Km mõni arwab, et ilma kahewõitluseta läbi ei saa, soowitaksin mina omalt poolt sellele Amerika kaksikwõitlust, aga ainult selle tingimisega, et mõlemad wöitlust igatsejad  üks aasta kusagil koolera ehk muu hirmsa haiguse wäljal, olgu see omas ehk ivoöras riigis, haigetalitaja ametit peaksiwad. See, kumb molemist siis elusse Mb, wõib ennast siis wõitjaks pidada. Kõige parem koht oma julgust hiilgava lasta, oleks meel Aasia katku wäli olcwat. Mida rohkem minu ihu jõud, uneta ööde ja ilmlöpmata pilkade teede tõttu rauges, seda kergemaks läks minu hinge koorem, seda lahkemalt wöifin mina hingata. Ja kui mina kas talwel pakase külmaga ja pimedal ööl, ehk kewadisel koidu ajal külast külasse sõitsin, langes aegamööda kõik see. mis minu südant tänini nii rängasti  koormanud oli. Jumala Nabas looduses,  mis tuhat korda ilusam kui üksgi suurlinn oma toredusega on, minu hinge päält maha ja mina tundsin eneses tungi pvlwili maha heita ja oma kadunud lapsepölwe  waimustuses Jumalat selle eest tänada,  et tema kõike maailma nii ilusasti loonud. (Lõpp tuleb.) Sõda. Tientfittis, 8. (21.) mail. (Reuter.) Nagu asjateadjatest ringkondadest kuulda, sai Jaapani esimene maamägi Jala juures tõsiselt lüüa ja pidi Föngwangtshöiigi poole taganema. Mukdenis, 8. mail. (Reuter.) Jaapani  wäeosa tungib Mukdeni poole, nähtawaSti  selle otstarbega, et wenelaStel pSületungimise liini ära lõigata. Lähemal  ajal armutakse tõsist wõitlust tulemat. Jaapanlased tungiwad nähtawasti idapoolt  Ljaojangi poole. 6. mail. 32 werSta põhjaida poole Salidsaipudsõid ja 18 werSta otsejoonel lõunaläänepools Föngwangtshöngi, enne Põipusa kulani jõudmist on kasakad Jaapani  wäesalgaga umbes 3. wswodi suuruses kokku juhtunud, temale kallale tunginud ja teda taga ajanud kuni Põipusa külani, kus neile Jaapani jalawägi wastu astus, kes «varitsuse katset oli teinud, mis aga õigel ajal kätte saadi. Meie kaotus: hoomatud 2 kasakut, surma saanud I hobune, aga 2 hobust haawatud. Mägedes Gaitshou ja Sujani wahel ei ole Vaenlast mitte leitud. Alekfejewi telegramm Keisri Majesteedile  7. maist: Kõigealamliscmalt teadustan Teie Keiserlikule  Majesteedile, et teadete järele, mis kindral Stösselilt saadud, «vaenlase maalctulcku  katse 1. mail Kerri-lahcS meie poolt tagasi on löödud. 2. mail saadeti, sest ei Sanshilipu juurde tähtsaid «vaenlase wächulkasid oli ilmunud, seisukorra selgitamiseks «väesalk wälja. 3. mail sündinud kokkupõrkamises on selgeks tehtud, et «vaenlasel säül umbes 2 diwisjani mäge on, kc llcl 4 patareid kaasas on. Waenlane on nähtawasti suurt kahju saanud ja pääletungimise seisma jätnud. 1. ja 3. mail on meie pool: surma saanud üks ohwitser, haawatud: kindral Nadejin kergesti ja üheksa ohwitseri. Alamwäelistest  on kuni 150 kaotatud. Jaapanlasi on seni sõjawangi «võetud, nagu Jnw." näha, 26 ohwitseri ja 182 alamwäelist. Söttlts, 4. mail. Teatatakse, et jaapanlased  200 «venelast põhja pool Andschut ümber piiranud. Jaapanlased e« hakka wenelaste kallale tungima, sest nad loodawad,  et wenelaste! moon peagi otsa lõpeb. Tschifust. 7. ja 9. mai wahel oodatati  maa ja mere poolt Port-Arturi pääle tormamist. Jaapanlased loodawad Dalni mõne päewa pärast oma alla heita. Nad tahawad TalienwaniS sõjawägs maale saata ja pääle selle, kui nad merde pandud miinid ära on hawitanud, Port-Arturi poole marssida. Üks Jaapani ohwitser olla awaldanud, et jaapanlased selle pääletungimise  tarbeks 2000 meest tahawad ohwerdada. Hiinlased, kes seda asja tunncwad tõendawad,  et Port-Arturi sadamasuu mitte kinni ei ole pandud. Jaapani sõjawägi, kes kindral Kuropatkini  wastu läheb, arwatakse 130,000 meest suur olewat. Mõned ütlewad, et see wügi koguni 190,000 meest suur olewat. Ljaojamst telegrahweeritakse „Now. Dnjals," et Kuropatkin alles juunikuul jaapanlaste kallale tahta tungima hakata. Kui aga wihm waheajal teed halwaks teeb, siis wõtab ta kallaletungimise alles augustikuul  ette. WenejaJaapanilaewastik. Kui palju on Jaapani laewastik Wene laewastikust tugewam, selle järel kui mitu Jaapani laewa otsa on saanud? Selle küsimuse pääle seletab „Russkija Wedomosti"  kaastööline järgmist: Wenemaal on WaikseS okeaniS kolm lahingu - soomus- laewa ja neli soomusristlejat, nii siis üleüldse  seitse esimese klasi lahingulaewa. Kui „Tsesarewitsh," „Retwisan" ja „Pobeda" terweks tehtud on, siis saab laewu 10 tükki. Jaapani laewastikus on nüüd 5 suurt soomuslaewa, see on kui ainult üks lahingulaew  otsa on saanud. Pääle selle on sääl weel kaks wäikest soomuslaewa ja kuus soomusristlejat. Kokku on siis Jaapanil 13 esimese klassi lahingulaewa. Soomuslaewa ristlejaid on Wenemaal 4, ja nendega kokku, mis parandamisel, on 6. Jaapanil on niisuguseid laewu, selle järel kui „Joshino" ja „Mijako" põhja läinud, ikka weel 20. Nii on Jaapani laewastik praegu kaks korda nii tugew kui Port-Arturis olew Wsne laewastik. Ka siis, kui meie wigased laewad terweks on tehtud, ei saa me oma meremäega weel Jaapani wastu. Ka siis oleks meie mcrewägi weel nõrgem, kui meie Port-Ärturi ja Wladiwostoki laewastikud  ühineksiwad, sest Wladiwostokis ei ole meil rohkem kui neli ristlejat. Harbmis, 10. 523.) mail. Jalu juures haawata saanud mehed jõudfiwad siia. Kuulu järel olewat kindral Rennenkamff Jalu jõel mitu Jaapani weolaewa ära põletanud. Kaks Jaapani ohwitseri, keS üht raudteesilda üles lasta tahtfiwad, aga kätte saadi, on ära surmatud. Üks nendest awaldas suurt julgust ja palus, et ta silmi mitte kinni ei seotaks. Kui temale teatati, et see nii seaduse poolt ette kirjutatud  on, palus ta, et temaga erand tehtaks. Ta oli Lutheri usuline kristlane ja pihtis Wene preestrile, sest et Lutheri õpetajat ei olnud. Oma raha jättis ta Wene Punasele Ristile. Teine ohwitser nuttis surmamise eel. Kuropatkin laskis nad poomise aseme! püssidega maha lasta. Isamaalt. Kuresaarest. Reedel, 14. mail Keisri Herra Nikolai Aleksandrowits  ch i ja tema Kõrge Proua Aleksandra Feodorowna kroonimisepäewa  l, peeti meie linna kirikutes jumalateenistust,  majad oliwad lipuehtes, ja õhtul põlesiwad ilutuled. Proua Deister-Jsajew pani 14. märtsil s. a. sõjas langenute leskede ja waestelasts hääks kontserdi toime, mille labi puhast kasu 141 rbl. 60 kop. sisse tuli. Selle eest on Majesteet Keisri Proua pr. Deister-Jsajewit tänada käskinud. Ka Saaremaa kohta hakkab juba süda mõjuma. Sagedasti antakse kirikutes sõjas langenud meeste üle teada, mis koguduse poolt silmameega wastu wõetakse ja ühtlasi ka kogudust wägewale palwele Kõigekõrgema poole waimuStab, et Kõrge kõrgem meie riigile warSti wõidurrkast sõjalõppu tooks. Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi koosolekul 3. mail tuliwad pääasjallkult harutused mesilaste pidamise üle ette. Peeti mesilaste pidamise kohta käidawaid kõnesid ja otsustati wäljamaa mesilaste seltsidega katset  teha. Aurulaew „Jmperator Nikolai li" oli 19. aprillil randa läinud. (Tschemulpo lahingu kirja lõpp). Laewatekk oli werega kaetud, surnuid ja haawatuid igal pool! Üks ilma peata, teine ilma jalata, mõnel keha küljest tükid ära kistud, teisel luud purustatud, mõnes kohas lamab pool keha, siin ja Ml inimese Ha «id! Haawatud kisendasm-ad hirmsq 20. Saarlane, 1904.