buris (Kapimaal) 8 noort Hollandi neiud, kõik 15 kuni 20 aastases wanaduses, Inglise  kohtu eeS; nad oliwad buuride salka, kes linnakese sisse tuli, kui Inglise kamandaja  säält oma meestega oli põgenenud, sõnade ja suuandmisega teretanud, mis pääasjus  wist sellest tuli, et salga seas ka neiude sugulased ja kallikesed oliwad. Sarnase  „häbiteo" eest, mida kohus Inglise riigi kohta kardetawaks tunnistas, mõisteti neiukesed 30 päewaks puuri, et nad sääl, nagu Inglise kamandaja ütles, „häbiteo" põliseks mälestuseks oma ilusa näokarwa kaotaksiwad. Middelburis mõisteti jälle mõned wangiwõctud buurid, kellel Inglise soldatite riided seljas oliwad, sõjakohtu poolt surma ja lasti maha. Bloemfonteinist teatawad Inglise lehed: Kõik buuride poolt Oranje waba- riikide pankadesse hoiu pääle pandud raha summad wõeti Inglise söjawalitsuse poolt ära ja tarwitatakse wangilaagrite kulude tasumiseks. Londoni lehed tunnistawad ühel häälel,  et uute nekrutite korjamisel Lõuna- Ahwrila sõja tarbeks wäga wilcts tagajärg olnud, kuigi nekrutitele kullamägesid lubatakse.  Inglased on Jda-TranSwaalis raskesti  lüüa saanud. Inglased on kaks suurtükki, 67 surnut ja 179 haawatut,  teeb kokku 216 meest, kaotand. Päälik Berson, kes Inglise mäejagu juhatas, suri haawadesse. Mõne sõnumi järel on weel suur hulk inglasi mangi langenud, aga kui see nii on, küllap need siis jälle lahti on lastud. Kallaletungijad 1000 bunri on üks Lui Botha mäe osa olnud. Kallaletungimise  koht on Jda-Transwaalis Johan- nesburi ja Ermelo wahel, wahet 150 wersta ida pool Johannesburit. Nii rasket  kahju, kui ses wõitluses, ei ole inglased Lõuna-Ahwrika sõja wõitlustes palju saanud. 23. oktobril. Pääkindral Botha laskis lord Kitchenerile ametlikult teada anda. et ta mangi wõctud buuride juhatajate rahwasteõiguse wastalise  surmamise pärast sunni abinõuufid tarwitama saada. Esmalt olla ühe wangi sattunud inglise ohivitseri mahaiasta lasknud. Newyorkist, 26. (29.) okt. Mai Kinley mõrtsukas Czolgosz hukati elektre teel ära. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 4. Rowembril. Ecstikeeli jumalateenistust ja lauarahwa wastuwõtmist kellu toimetab ülemõpetaja  Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal  kellu 2 päälelõunat. 42 Saarlane, 1901 r-. 30 OMözis ISOI 11. !'t2M!»ro SsM-ii-llllna — Trürüud ..Kuresaare Näd-lsl." trükilojoS, Kauba-uul 17' Teadaandmised. Mss- Wiimaiik sõit. "ML Kurcsaarest-Riiga Knresaareft-Riiga Kiirsöitja reisi-aurulaew ..Konstantin/ kapten J. Prinz, saab neljapäewal, 1. nowembril kellu 3 pääle lõunat Kuresaarcst Riiga sõitma. I. ja IN. klassi piletid. "MU Prahti, mis laewakonturisfe pole ülcsfe antud, ei wõeta mitte sadamas wastu. Lähemat teatust annab Thevd. LttNge. Praegu ilmus Eestisüiivplaste Seltsi kulul trükist ja on raamatukauplustest saada: vt v i tcr t r«.t ö " Eesti rahwa Tähwaamat 19t)2 aasta jaoks. 9 trükipoognat. B°. Hindslv kop. Mx Sileda paberi pääl ilukõites 3Z kop. Lisa fisu: Neiman: Pildid Põhja sõjast z Sitzka : Sõprade selts ; Kiwi - Haho : Ahelad (jutt); !srischler: Leo Tolstai; K. Koppel: Kõwa ja pehme wcst. Tellimisi wõtab wastu EDlgliiie teadWiidmiiie. Kui nii rohkesti prahti peats olema, siis saab Riia aurulaew ..Konstantin", kapten C. Wolter, nowembri kuu esimese poote sees Riiast siia tulema ja siit jälle Rüga tagasi sõitma. Prahti palutakse lähema aja sccS R. Wildenberoi juures üles anda. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuussaares kirikuteenri Timmas e juurest,,, Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Väljaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. -W. 49. Pea kinni, mis sull on! Kirjutanud  Kärla õpetaja J. Kerg. M 50. Maith. 24, 15—28. Kirjutanud  Karja õpetaja K. Wõhrmann. Sl. „Palwet tarwis!" Kirjutanud Kurefaare ütemõpetaja D. Lemm. -.R 52. „Jehoowa õige kohtumõistja." Kirjutanud Anseküla õpetaja A- Greinert. Üksiku lehe hind 1 kop. "DU SGSSS«S«GGKS»SGS MM- ja kihelkoma koolidelt! ! Zn»eno» o 2S«SMiiXL2 u IõLköUWXLg yue«ti»sxt- i, 6gu/iOBgS. GOGSGGGSSGGSSGGG 24. oklobril on üks br. rätscpameistri M. Pichelbaumi ja E. G o h r i nimede püäle wäljakirju' tatud, ära kadunud. Palutakse waewavalga  eest E. Gõhri kätte anda. Praegn ilmus: Sllückje Kaleüder 1902 aasta pääle. Sisu: 1) Kalendarium, 2) Kroonupühad, 3) Ajaarwamised,  4) Teadaandmised laatade pidamisest, 8) Laul: "kkue aasia väcwaks! g) Juti': Mahe ja inchiuc! It>) Burid, 11) Nali, 12) Tulus »õmn IL) Laul: Hüüd! 14) Kuulutused, O Grenzmanni naesttlllhlN iluasjade töötuba Kauba-uul. 2, Rahri majas. Nende päewade sees ilmub: K. ZBöhrmanni Kallid kaasad, kaunist rahu! Hind AA kop. Saarlase raamatukauplus. Kahtla mõisa M l! b r j il kraasid willu 7 kop. nael. Kuresaare linnas wõtab willu wastu ja toimetab korralikult Jüksb Awik. Lkks hiire karwaline ruun hobune on ära kadunud; 1 ars. 45 wers. kõrge, must soon käib üle selja, must saba ja must lakk, kellu palistatud paelaga kaelas, 6. aastane. Kes seda hobust juhtub leidma, toogu Kuresaarde Försteri juurde, kust temale 3 rubla waewapalka wälja makstakse. Meremtkstebooli õppijaid palutakse Raudsepa-uulitsas olemas Anton Meieri majasse -N 6 tulla, kust nemad hääd kosti ja korterit leid-vad- Säälsamas ka puhast pesu. V?sl on Ansekülas, Kaunistel, B rästi juures müüa.