Eesti Postimees Nr. S 4. Tallinnas, neljapäewal. R 3. juunil. wss. MM, KM j« triikikk 1' Mguliste uul. (M M.) nr. 13. Adress kirjadele: Vi, rss. Iloorupossui.  „Gesti Postimehe"  toimetusele Tallinnas Telegrammi adress WMtmi- ji lmmWilt. »s. aastakäik. Kmtwtuste «onpareille-rida maksab kuulutuste  külgedel S kop., juhtkirjade ees 15 kop. Ruuluwste Mastuwõtmine neljapäewa hommikul  ilmuma numbri jaoks kuni kesknädali hommiku kell U-ni. Tellimiste ja kuulutuste waStuwõtjak nimed awaldatakse aeg ajalt kuulutuste hulgas „W> Wimes" «Is«t ühes „Ghtuste kõnede", „Misstonilehe"  ja „Z)õllutöö ja teaduste eralisaga": postiga: rbl. kop. aast. 3. - »/< .. 245 V 2 .. 1. 60 1/4 „ -85 kuus 30 ilma postita: rbl. kop. aast. Z. 50 »/4 1. 96 V 2 . 1- 2 5 » - 65 mus 25 Wäliamaolo S rbl Sv kop. aaotas. Üksiku numbri hind 6 kop. Teadaandmine. Kaks nädalat tagasi käisin ma Helsingis wanawara trükkimise pärast. Esmaspäewa 20. maikuu päewal oli Soome Kirjanduse Seltsil oma koosolek ja mull oli õnn, sest koosolekust osa wõtta. Nagu lugejad teawad, trükib see auuwäärt selts meie Setukeste laulud oma kuluga. Nüüd peeti wäljaandmise  üle nõuu ja tehti järgmised otsused: Setukeste laulud ilmuwad kahes köites, kumbki köide saab läbistikku, nii palju kui ette ära wõib arwata, 560 lehekülge ehk 35 trükipoognat  suur olema, see on siis: kumbki pea kaks ja üks pool korda nii paks olema kui Kalewipoeg. Esimene köide toob Setukeste jutustawad laulud, millede poolest see pisu-kene  rahwasalk kõigist muist Eestlastest palju rikkam on. Selle köitele lisatakse ühtlasi Setumaa  kaart juure ja raamatu sissejuhatuses tehakse Setukeste asupaikadest laiemat seletust. Seletus ise saab Eesti keeli olema, aga külade nimed pannakse ka Wene keeli juure, sest et need nimed Wene keeli tihti tõisiti käiwad kui Eesti keeli. Töine köide toob lüürilised laulud, s. o. niisugused laulud, mis mitmesugusid  inimese tundmusi luulelisel kombel ette kannamad.  Selle köitele lisatakse lühikene õpetus Setukeste  keelemurdest ja pisukene sõnastik juure, kus mujal pool tundmata ja sellepärast arusaamata  murdelised sõnad Eesti ja Saksa keeli ära seletatakse. Wiimase keele seletused leiti teadusemeeste pärast tarwilised olewat, kes Eesti keelt wähe, aga Saksakeeli rohkel arwul igal maal mõistawad. Ka lauludes leitawad kohtade ja isikute nimed pannakse iseäralisesse nimekirja. Laulud trükitakse sõnast sõnasse, reast ritta nõnda ära, kui nemad üles on kirjutatud, ilma kõige sisu muutmata ehk ümber tegemata.  Ainult sel kombel on neil teaduslik hind. Meie ei anna ju siin seda wälja, mis mõni üksik inimene hääks ehk ilusaks arwab, maid seda, mis rahwas laulab. Et laulud mitmel ajal ja mitme inimese üles kirjutatud on, siis on kirjawiis ehk õigestkirjutamise kom be käsikirjades mitmesugune,  mõni kord ka rväga wigane, üleüldse kirju. Trüki tarbeks ühendas wäljaandja ennast Soome Kirjanduse Seltsiga järgmiste juhtnööride  pääle: 1) Laulu üleskirjutaja algupäralist kirjutamise  wiisi tuleb nii palju alale hoida, kui see ? asjale, s. o. laulu keelele ja sisule kahju tegemata  sündida wõib. On keegi manas kirjawiisis  kirjutanud, mis ka ette tuleb, siis trükitakse  tema laulud manas kirjawiists ära; on jälle töine uut kirjawiist pruukinud, siis pannakse  tema laulud ka uue kirjamiifi järele trükki. Käsikirjades juhtunud ja tähelpanemata jäänud suleeksttused parandatakse mõlemil kirjawiist pruukijate! nende oma kirjawiist põhjusfeaduste järele trükis ära, s. o. mana wiis parandatakse mana wiisi, uus uue kirjawiist seaduste järele. 2) Laulud, mis wäljaandja ist Setumaal üles on kirjutanud, trükitakse wöimalikult terawasti  teaduslikul kirjawiist!, mis aga täiesti uue üleüldise kirjawiist põhja pääl seisab. Ainult