Nagu mitmedki seltsi liikmed paari aasta eest seltsi koosolekul minu mures nägid, oli mul õunapuu aed 40 õunapuuga, aga paraku mis sugust ja mitu sorti? Ainult, kolm olid talwe sorti need olid ainukesed, kes mulle selle 15 aasta tees, mi! ma neid istutasin, rõõmu tegid. Mul olid jõulupuu õunad ju weel suistepühal ja jaanipäewal. Kõik teised sordid ei ulatanud palju üle Mihkle päewa. Mitmed  puud nõnda mõru —hapu maiguga, et ei kõlbanud  kuSkile. Kõik see sünnitas minus mõtteid, mil Viisil oma õunapuid parandada, ja wiimaks jõudsin mitmel pidi asja lõbi kaaludes lindlale otsusele: „Nõnda ei tohi lee enam jääda " ! sest mis teen ma nende lui õuntega, kui mu puud weel suuremaks kaswawad, el iga puu juba paari wakka õunu annab. Mis Võib ühe waka eest saada, waewalt 50 kopikat, nagu aaStal 1896 neid müüsin, kuna mulle sibula õunade eest wiis rubla makseti. Minu ettewvle oli ümber lükkamata, oma sui õunapuud talwe puudeks  muuta. Kuida seda tegin ja missuguse plaani järele, tahan teile rääkida. AaStal 1896 ilmus Riias ühe asjatundja sulest üks saksakeelne „ Wiljapuu kaSwatuse raamat Wene läänemere kubermangudes." Ostsin ja uurisin seda mitmel pidi ja leidsin säält tahtiaid õpetusi, juhatusi ja näpunäiteid õunapuu aedade asutajatele, palju asjalikumalt ja kohasemalt ara seletatud meie maa põhja kliima järele kui ükski enne tcisteS raamatudeS,  miS Eesti- kui ka Saksa keeles m'nu kätte olid juhtunud. Jsiäranis tähtsalt saab sääl raamatus  iga ühe sordi üle kritiseeritud, mis Riia ja Jurjewi  kauba kärnerid kölawate nimede all kaubale pakuwad. Nende häädused ja hallitused saawad nheS nende Väärtusega erapooletumalt kirjeldatud. Wõtawe siin mõnda näituseks: Walge klaaröun: KLige parem roosiõuna seltsist waraue õun, keskmine  suurus, tollakas walge, sagest puha walge, elawrohilise täppidega. Aina puhaS walge, lõhnaw, pudew. Puu otsast sõõdaw, wäga soowitaw. Talwe Scharlach Reinette (Wagneri juureS Riias). See sort ei ole weel kandnud ehk puu juba 14 aastat  wana. Walge waha Reinette, walmib oktobri ja nowembri kuul. Keskmine suurus, hele kollased, õunad, päewa külg kerge weripunane, seest kollakas walge, sahwtine hää würtsi maiguga. Kura ja Lithawimaale  soowitaw. Antonowka: Üks kõigist kõigeparem  majanduse õunadest. Õuna konserwidesse ilmpuudumata,  üle kõikide, walmib nowembrist kuni märtsini. Õun kaSwab suur, peatselt talwille sarnane.  Koor roheline kuni roheline-kollakas. Liha kollakas walge, jäme kiuline, kangesti würtsimaiguga. Puu kaswab tubliste ja paneb kõige kõwema külmale  wastu. Eht tatwe-Streisling. Üks keskmine tuur rohitas kollane, elaw triibuline peenikene talwe õun. Liha walge kuni rohikas kollane wilkuw, sahwtine wäga armsa weinihapu maitsega, Liiwi ja Kuuramaale wäga soowitaw. - Magus Streifling. ÜkS kohane Jurjewi sort; see sort on ilma Väärtuseta.  Reinette Ananas. Külmcb igal külmemal talwel.  Reinette BaumanS. Ei kannata meie maa talwet n. n. e. Sel kombel kirjeldab raamatu Väljaandja  igat õunapuu sorti, mida kohased kaubakärnerid  kaubelda soowiwad, uende õunade wäartuse ja puu Vastupidamise üle meie kliimas, ning nimetab tähtsamad sordid, kes meie walju talwet jõudwad wälja kanda ja meie lühikese suwel õunu Valmistada.  Mitme saja sortide seast paneb raamatu wäljaandja  ette ja annab nõuu, missugust svrtisi sünnis kaswatada kui keegi soowib omal aeda ühte, kolme, wiit ehk kümmet sorti õunapuid istutada. Kümme soowitud sorti on järgmised: Rohiline ja walge klaarõuun (augusti hakatuse!) SuiSleper (septembr.) Riia piima õun, Serinka, Sügise triibuline ka GravenSteiner  nimetatud (oktvbril) Punane Riia tuiõun. Printsi õun (nowembri!) Nitschner Masikmarja õun ja Antonowka (talwe õun). Mul oli plaan watmis oma aega need 10 sorti asutada, ainult selle muudatusega, et rohelise klaar õuna wälja jätsin ja selle asemel talwe triibulise Võtsin. Tellisin siis igast sortist 10 pookoksa, mida oma LO— L 5 aastasele õunapuudele otsa pookisin. Nõnda olen ma kolm kewadet oma puude kallal tõotanud ja mul on juba see õnn olnud, igast sortist  mõned õunad saada, kellega ma wäga rahul olen, ka ma loodan et mu kulu ja waew mitte ilmaaegu ei saa olema. Efite suurte puude otsa pookoksi panna kaswatawav puud pilkad aasta kaSwud ja wahe wilja kandjaid punge, kuni kroon suuremaks kaswab ja olsad tublimaks Viljakandjaks vaisuwad. Paale selle pooksin omas weikeses puukoolis pookimata kui ka juba poogitud puud nende eelnimetatud talwe sortideks  ümber. Praegu on mul minu uues aias juba 64 õunapuud nende eelnimetatud sortidest istutatud, kuna teist nöndapalju weel tahan istutada, aga ikka neist parematest talwe õunadest talwe sortidest. See oli nüüd mõni sõna minu tööst. Seie lisan weel mõnda mujalt juurde wõttes ligi: Eesti põllumeeste seltside saadikute kongressil, Jurjewis 19 juunil, tuli läbirääkimine abiuõuudest aiapidamise ja puuwilja kaswatamise laiali laotamiseks  lääne mere nundel. Oanä Tõnisson soowis, et iseäralist aiatöö keskühisust tarwis oleks, mis aiatööd  edendaks, haru-seltsisi asutaks, aiatöö tähtsust rahwale selgeks teeks, saaduste müügile saatmiseks tarwilist juhatust annaks, aiatöö edendamiseks rahalikku  abi muretseks jne. Tuleb see pääle elaw läbirääkimine ja tehakse otsuseks: 1) Kongress tunnislab  aiatöö Eesti Väikepõllumeeste kohta ülitähtsaks  tõöharnks : 2) kongress teeb keskkohale kohuseks, ühes põllutöö seltsidega aiatöö tegelikku ja theoretikalikku  teadmist laiali laotada; 3) kongress otsustab  ministeriumilt ühte instruktori ametisse paluda, wõimalikul korral Eesti põllumeeste seltside poolt ette pandud kandilaatidest; 4) kongress teeb keskkohale  kohuseks, teateid korjata, tänini asutatud aedade nende kulude ja tul. de üle, neid teateid jälle rah' wale tuttawaks teha; 5) kongress awaldab soowi, et rahwakoolide juurde kooli aiad asutataks, et nende aedade üle kooliõpetajate ja waldade wahel kindel leping tehtaks, et wallad aedade asutamiseks abi annaks.  Wiljaudi Eesli põll. s, wäljanäitusel 9. sept. s. a sai aiapidajate ja aia sõbrade koosolek ära peetud, millest rohket arwul osa wõeti ja kus ikka jälle elawa läbirääkimise järele selgus, el õunapuu aedade asutamine meie talurahwale üli tarwilik ja tululik on. Pääle mitmesuguste küsimiste ja läbirääkimiste  sai ühe asjatundja tegeliku mehe poolt nõuu antud, ainult talwe fortisi istutada ja ka mitte patju ise sörkisid. Tema soowitaS nimelt kolme sorti Serinkad, Sibulad ja Antonowkad. Teiseks laitis tema koguni ära, kauba kärneride käest noori õunapuid  osta, iseäranis Riiast, kus maal koguni teine põhi on, kui siin, kus neid istutame. Ta nimetas mõnda nimepidi, kes puu kooltd päris komposti sees soo maa päät kaswatawad. Istutame meie neid niisuguses koolis kaSwatatud puid oma põllu mullu sisse, sawi ehk liiwa aluspõhja pääle, siis ei kosu niisugune kompasti taim lugugi, kus tal enam neid elutingimiü ei ole, kui Riia komposti aias. Weel rääkis sääl üks suureaia omanik, et tema mööda läinud aastal üsna kimbus olnud oma sui õunadega, ei tahtnnd milgi kombel lahti saada, lainud  rohkesti mädanema, muud kui sõõda sigadele. „Mis? Kas sa siis sugugi ülestöusta ei tahagi?" ~Sadakorda parem oleks küll muidugi nii. . Ütle mulle, Ilse, kas siis, kui ma haige olin, siin mitte urjädnik  ei käinud?" „Mis siis see siit pidi otsima?" „Ma küsin ainult nii... ma mõtlesin ikka, et see nii oli. . . Kas ta siis siin ei olnud! Wöi eh? räägiti minu woodi juures urjädnikust?" „Ma ei mäleta seda. Wöib olla." „Kas siis sellest midagi ei räägitud. . minu arwates  räägiti põlemisest .. . Mõisa karjalaudad- . ." „Ei, see oli kõik sinu haiguse jampsitus. Mõisa karjalaudad  on alles." „Mis sa ütlesid? Raudupi karjalaudad on sns tõesti alles?" „Jah, kindlaste." „Kas see tõsi on?" „Ja miks see siis tost ei piaks olema?" Pisarate ojad tungisiwad haige silmadest wälja. Ta wõttis Ilse käest kinni, laskis seda lahti ja wõttis siis uuesti kinni. „J!se, Ilse!" hüüdis ta „mina ei ole siis mitte tulesütitaja,  ei ole mõrtsukas ... mina ei 01e... Wiimaks ometi on mul see koorem südame päält ära . . ometi kord olen ma waba . . ." Ta ei wöinud enam edasi rääkida. „Aga mitspärast sa siis mõtlesid, et sa tule sütitaja oled?" „AH, kallis. . . seda ei oSka sulle keski rääkida. Seda ei oska keöki kirjeldada .. Oma kõige suurema waenlasele ei soowiks ma midagi nii hirmsat. Weel praegu ... tõesti, see on mnl raSke uskuda . . kõik oli ometi nii ilmsi, nii selge... ja kas sa siis tõesti tead, et Raudupi karjalaudad maha ei põlenud!" ~Ma sõitsin alles minewal pühapäewal säält mööda " „Kui hirmus selgesti ma seda kõik nägin! Ja kui ma sada aastat manaks elaksin, seda silmapilku ei unusta ma ialgi, kui ma ümberpöörsin ja nägin, kuidas leegid ülesse tungisiwad  ... loomad ammusiwad aga nii iseäralikult.. „Ära räägi niisugust asju . . sul ei ole palawik weel täitsa kadunud ... hakkad lõpuks uuesti jampsima." „Ei, seda ei tule enam. Nüüd on nagu mägi mu rinna päält kadunud. Ma ei mõista ütelda, kui hirmus raskus  minu pääl laines... see ainuke mõte: tee lont walmiS, mine ja tee seda ! Ma ei küsinud sugugi, mikspärast see tehtud  vidi saama. Mul ei olnud wiha, ma ei mõtelnud kättemaksmise  piiäle... Kui ka kord minu sees wiha oli, siis ei liigutanud see enam ennast, waid lames kuskil körwal, nagu raske, külm raua tomp. Aga seesama ainuke mõte.. . Ja kui ma siis metsast läbi, üle põllu sammusin ja kuidas siis, kui ma, päält poolt tuule, lauda juurde olin hiilanud, sõrmed wärisesiwad ja süda kuni kaelani ülesse tuksus! Kolm korda kustus tuletikk ära, neljandamaga sütitasin aga londi põlema, wiiendamaga teise ... Ja siis seisis üks naene otse minu lähedal ja ma hakkasin jooksma. . . oma! eluajal pole ma nii jooksnud, kui siis. Alles kraawi otsa kohal jäin natuke magusamaks ja waatasin tagasi, ja see silmapilk ei kadunud enam minu hingest. Kuhu ma meel edasi läksin, mis ma tegin, see kõik kadus nagu öösised pilwed selle hirmsa leegi taha, kustus hobuste hirnumise ja lehmade ammumisesse.  Ja nimelt see ammumine... see ei lase inimest enam lahti. Ei, ma pidin wäga raskesti haige olema, et nii hirmsasse  jampsida wöisin." „Ja, Jakob, sa olid ka wäga raskesti haige." »,Ia sina põetasid mind, Ilse . . Ma olen sulle palju ülekohut teinud." Ja mina sulle sadakorda enam, Jakob.. Näe, küünlad  hakkawad juba kustuma. Kui aga minu elu ka niisamati  ei kustu, enne kui ma seda kõik hääks teha jõuan " „Jlse, kuna ma haige maas olin, mõtlesin ma mõnegi asja üle järele. Mõnigi asi oli mul pääs nii selge, kui kunagi enne. Siis tuli mul ette, nagu oleks ma kaua, kaua aastaid nagu kurjas unenäos ümber luusinud. Kangekaelselt ja uhkelt  tegin ma teistele palju walu, omale aga kõige rohkem. Pää oli mul nii raske, nagu oleks ta merd täis. Ja ikka seesama ainuke mõte: kuidas Saudenile tasuda, kuidas temale  niisama sugust walu teha nagu tema mulle teinud. Kuidas  niisugust kohta leida, kust tale oda südamesse ulataks. Ometi ei leidnud ma niisugust kohta kuskiltki Igalt poolt oli ta julge ja kindel. Ja siis wõttis ta naest. Hääkene küll, mõtlesin ma, sinu pulma ööl piab sinu minewiku mälestus walgustotud saama. Ja mitte enam ärakustuma... Ja nende mõtetega käisin ma nädalate kaupa ümber, tegin londid  malmis ja ootasin pulma-ööd. Jumal tänatud, et päew enne seda palawikusse jäin .. . Nüüd on see kõik mööda. Inimesed on mulle ka nagu armsamaks saamid... ka kõik muu näib mulle palju sõbralikum ja armsam olewat... Iseäranis  sinu laps. Kuidas kees mul enne weri, kui tema paale waatasin! Ja nüüd... musutada wõiksin ma neidwaikesi  käekesi... Ilse, kaS sa armastad mind meel?'" ~Zah, Jakob... Sa oled mulle ikka kallis olnud. .. mõnikord ei saanud enam otsalegi, kumb mulle armsam on, Willi wõi sina, Kui sa aga niisuguse armastuse pääle mõtled,  nagu seekord. . ei Jakob, niisugused unenäod, mis kuuwalgetel ohtudel nähtud, ei tule keskpäewa kuumal ajal enam ette." „Jlse, ma ise olen nagu pikast, raskest, segasest unenäost  üles ärkanud. Ma näen, et mitte unenäod ülem asi ei ole, waid elu. Ja kui ma jälle terweks olen saanud.. . kas sa siis ennast mulle usaldaksid kui seltsimees ja kui sõber keskpäewa palamuses. .. kui naene, - - nutte selleks, et unenägusi  näha, waid et elada? " „Sa oled nüüd haiguse pärast wäsinud ja jõuetu. Sellepärast  waatad sa iga asja pääle ise wiisil. Kui sa aga terweks oled saanud, wanad tundmused uuesti tagasi. Ja nagu warematel aegadelgi, saab minu minewik ja minu laps meie wahele asuma. Sinu ees on terwe maailm lahti. Aga minu lapsel pole kedagit muud, kui ainult mina. Sellepärast  ei wõi ma teda mitte enesest ära tõugata." „Ma tenn seda kindlaste, et wana haigus minu üle enam wöimust ei wõta. Ja ma tean, et sa omast häbist üle tõusnud, nagu luige soo wee seest wälja lendab . . . puhas ja plekideta. Sinu hing on täna niisama puhas, kui seekord ... weel puhtam, sest ta on pisarate sees ujutatud. Ja sinu laps saab ka minu lapseks ... Kas ma kewade poole selle asja üle sinuga rääkida tohin?" „Kewade poole? ... ah, ma ei looda selle pääle. Ja sellepärast ei kurwasta sa mind mitte, kui aastaajaga ka sinu mõtted muutuneksiwad." „Nii siis kewade p001e... Willi, tule õige seie, mu sõber! Kewadel ei tee meie mitte lingu, waid wäikese adra, ka wäikese maja pisukeste põldudega teen ma sulle valmis! Ja kui sa suuremaks kaswad, siis saab ka sinu maja suuremaks." Wanemad tuliwad kodu. Jakob sirutas neile juba kaugelt  käed wastu. „Elu pöörab tagasi!" naeratas ta. „Ja nüüd mõistan  ma paremine elada. .. ma hakkan kõik uuesti otsast pääle! Aga teid isa ja ema, palun ma, andke mulle andeks,  et teile omal haiguse ajal muret ja südame walu tegin Ma olen juba kaua haige olnud., ma palun andke mulle kõlk andeks . . . kalli Jõulupühade pärast!" Mõlemad wanemad hakkasiwvd nutma ja suudlefiwad poega. Siis ütles Jakob: „Wana wiha olgu wana eluga maetud. Palun, saatke wendadele teatust, et ma neid ootan... Süda igatseb nii nende järele. .. Meie oleme ainult kolmekesi  ja ei oska isekeskis kokku hoida!" Wana aasta viimasel laupäeval sõitis waua Strautmal ümbrikusse, et oma poegi «võõrusele tuua. Kanditaat oli pääle wana õpetaja matust, kes subv wnmse hingusele  oli läinud, sinna kolinud. Kirikumõisas talitas praegu kreisi asetäitja õpetaja. Oli tuisune ja külm õhtupoolik. Mõlemad «vennad olid kohe pääle lõunasööki kirjutuse lauda kuumaks käetud kamina wastu nihutanud ja waatcsiwad praegu tulnud poSti läbi Tööd mõlemates «vabrikutes ja kirjawaheldus olid nii suureks kaswanud, et Willil juba raske oli, ilma truu abiliseta malmis  saada. Pärast suwist juhtumist hoidis Marie temast nii silmanähtawalt eemale, et ta enam tema abi paluda ei julgenud..  ta oligi ise oma majapidamise sisse seadnud, kuna ta ühte wanadlast naesterahwast, oma sugulast, perenaiseks wöttis. Sellepärast oli temale kanditaadi abi wäga soowitaw. „Kas tead, Willi," algas kanditaat järsku, mitmeid tellimisi ühte suurde raamatusse märkides, ~inimese, wöib ka kuntoristi ametis elada. Wnmasel ajal hakkab mulle seesugune  töö isegi rõõmu tegema. Esialgu nööris ta mul mõnikord,  tõtt ütelda, päris kurgu kinni. Süda on kõige mitmekesisematest  tundmustest täidetud, hing janutav selle järele, et ennast wälja rääkida saaks, uued mõtted sähwiwad «valkudena  pääst läbi. . . ja sääl piad paigal iStuma ja ühte numbrile rida teise järele kirjutama, ilma et isegi teaks, mis need numbrid tähendawad, mis nad korda saadawad, mida muudawad. Mõnikord näis nii wälja, nagu istuksin ma siin ja kisuksin oma hinge küljest sulgi ära . . . iragu kotkas puuris, wiha pärast, et ta oma tiibu tarwitada ei saa. Nüüd aga hakkawad kõik need piinad kuhugile kaugusesse irakaduma  Kõik need küsimused taganewad minu lähedusest sü ei suru enam nii minu rinda... «na wöin juba hingata. l Järgneb.^ Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Lõuna Ahwrika sõda. WõitluStest Jtala ja Prospekti kindluste ümber  tulewad täitsa üksteise wastandid teated. Reu- teri agentnr teatas nimelt, et boerid 200 surnut ia 300 haawamt kaotanud, missugune teate tõsiselt kahtlust sünnitas. Nüüd tuleb aga teine sõnum, et kindral Hamilton Naatali kubernerile kirjutanud, et boeridest tähendatud lahingus ainult !9 meest langenud. . . . Aga ka Kappmaal ei näi boend sugugt uinuma.  «,Laffani" kontor teatab Kapplinnast, et Mosseli  lahest lõunapool olewates maakondades linnade kaitsewäed kokku olla kutsutud. Söjalaew saatnud hulk madruseid ja ühe Maksim-suurtükki maale. Kauplused kästi kinni panna ja waed alusiwad  jooksukraawldesse. Mosseli laht on Kappmaa lõunaranna lähedal. Lorentso Markeesist tuleb teate, et kmdral Botha ühe wastu-proklamatsioni on awaldanud, kes igat bveri surmanuhtlusega ähwardab, kes seda boeride warandust, mida inglased endile on wõtnud, ostu teel omandama piaksiwad. Kõigist Inglise tumestawotest teatedest hoonlimata  on nii palju ometi selge, et boeride kasi Naatalis sugugi halwaSte ei ole käinud, mida ka see sõnum tõendab, et nad ainult 9 wersta Prospekti  kindlusest eemal. kuS inglased neid raskesti löönud ütlesiwad olewat, ometi terwe moonarongi ära on wõtnud, toidumoona wankrid ära põletanud, sarwloomad aga ära ajanud. " Uusi tvarskeid wägesi boeoide wastu wälja saata, ei ole Inglismaal enam. Sõjaasjanduse tundjate tõenduse järele on Inglise suur sõjawägi rikas söjawõimetumaks jäänud ja uusi wägesi Inglise  maalt nende asemele saata ei ole enam wõimalik.  Ainuke lootuse natuke on weel India pärisrahwa  wägede paale rajatud. Ka Inglise meremäes, iseäranis aga weel kanbalaewade pääl, läheb inimeste puudus ikka silmapaistwamaks. Kasvawa murega waatawad inglased, ot wäljamaalased, iseäranis sakslased  ja skandinawlased ülisuurel arwul Inglise kanbalaewade pääle asuwad. Uuemad teated näitawad, et Botha wäed Naatalis  inglaStega pea wahetpidamatalt wõitluses on. Nii teatab Kitchener, et Botha põhjapool Naatalis Belhueni brigade, kolmandama ja seitsmendama dragvnite  polgu ja mitmete suurtükki batareidega wõitluses  on olnud. Selle wõnluse järeldus „ei olewat weel teada." Teatawaste ei ole Kitcheneril wastumeelsete  sõnumete teatamisega mingil kiiret. Türk ja Prantsus. Türgi-Prantsuse tüliasi ei ole weel sugugi lõpule  jõudnud. Nagu teatab, ei wõi Prantsuse valitsus Lorando kaubamaja aSja õnneliku  lõpule jäämisega sugugi rahule jääoa. Prantsuse  välimiste asjade minister on seletanud, et kni Türk muid Prantsuse nõudmisi ei täida, siis Prantsuse  walitsuS oma laevastiku Türgi vetesse saidab. Tingimised, millede all diplomatialine läbikäik Türgiga uueLLi jalale saetud võiks saada, on Prantsuse  poolt juba kokku saetud, wiS järgmised on: Prantsuse saadik läheb Prantsuse soomuslaeva saadetusel  Konstantinopolisse tagasi; Türgi valitsus piab Prantsuse lippu sellel minutil auupaukudega teretama, kui see Prantsuse saatekonna maja pääle üles tõmmatakse; Türk piab temalt nõutud summad välja maksma: Prantsuse koolide asutamise küsimus PalestinaS piab niiviisi lõpetatud saama, kui Prantsus  seda soovib. Prantsuse laevastik Toulonis võtab omale praegu süsa pääle. Parisi ja Londonisse on neil päiwil Türgimaalt  õige rahutumad teated tulnud. Suurem osa Europa saatekonde Konsiantinopolis saiwad oma konsulite käest mitmetest Türgi maakondadest õige kohutavaid sõnumeid. Asja seis olevat kõige kangemal  mõõdul hädaohtlik. Räägitakse juba sellestki, et Europa valitsused lähemal ajal Türgi asjus üht' seid sammust tahavad astuda. Aga paale kõige selle kippub Türgil ta Inglismaaga  tüli tulema, nimelt Punase mere ääreS, Arabia rannal oleva Koweita sadama parast. Türk pidas neid maid, mille äärel see tubli sadam seisab, oma võimu piiridesse käiwateks ja tahtis sellepärast säalt kaudu oma wägesi maale saata, kust need kaugemate Türgi maakondadesse sisemise mässu maha surumi. seks minema pidiwad. Inglise sõjalaev astus aga wahele ja ei lubanud Türgi väge maale minna. Nüüd on India okeanis olew Inglise laevastik käsu saanud, Persio were lähekorras wiibida. ÕhtuEuropa  diplomatia ringkondades teeb Koweita küsimus palju tolmu, sest et see otsekoheses joones ka Saksamaa  kasudesse puutub; niisama ei ole Wenemaal sugugi ükskõik, kuidas asjaolud Punase mere randadel  kujunewad. Hispania ja Marokko. Ka Hispania tüli Maroktoga läheb terawamakS, sest ähvarduste asemel on hiSpanlased tegudega välja astunud: Hispania ristleja .Jnfanta Isadel" läks Hispania voliniku de Savedra'ga Mazagani poole teele. Hispania nõuab, et Marokko sultan tema ettepanekuid kirjalikult õigeks tunnistaks ja HiSpania saadiku juuresolekul sisemaal olevate rõõwsalkade  vastu karistamise sõjakäiku ette võtaks. Hispania  eeskuju mõjub ka Portugalis pääle julguS tavalt. Lissabonist teadustatakse, et Portugalis valitsus  oma saadikule Tongeris käsku on annud, Maro  kko sultanile teadustada, et ta neile Portugalis alamatele, kelledele Maurid Fezi linna juures liiga tegivad, wiibimatalt kahjutasu välja matsaks. Sääl juureS antakse ühtlasi teada, et Portugalis poolt mingisugust vabandamist ja viivitamist ei saa sallitud. Hiina. Mitmelt poolt tulnud teatede järele on Hiina keisrikoda wiimaks ometi otsuseks teinud, Pekingisse tagasi põõra. Keiserlik palee Singanfu's kistakse maha. Mitu tuhat hobust ja hohueeselt on ümberkaudu  maalt kokku ostetud, keS keisrikoja kraami wedama hakkawad. Nendes linnades, kust keiser läbi läheb, on ametnikudc majad korrale saetud, nii et nad keisrile ajutiseks korteriks wõiwad olla. ÜkS keiserlik käsukiri määrab ära, et Li Hung Tfhang, kui Tschili kuberner, teistest maakondadest 70(),0()0 tueli reisikuludeks kokku muretsema piab. Paljude uuenduste plaanide kohta seletas prints Tshing, ühe wäljamaa ametnikuga juttuajades, et lesk keiserinna ji keiser selles ajas ühes nöuuS olla, et uuenduste ette wötmine HiinaS tingimatalt tarwilik on. Kohe pärast keisrikoja tagasi tulekut saada põhjalikud  nuenduse tööd käsile wöetud. See olla igatahes  kindlam tõde, et uuenduste nõudmine Hiina kõrgemates ringkondades praegu tugewam olla kui ialgi enne. Uuemate teatede järele on Hiina keiSrikoda 23. septembril suure moonawooriga Singantu ft Pekingi  poole tulema hakkanud. Seda sönumet on ka Li-Hung-Tshang wäljamaa saadikute ees tõendanud. Afganistan. Kaabulist tuleb tühtjas sõnum, et Afganistani emir Nbdur-Rahman surnud olla. Iseenesestki mõista, et see sõnum köigepäält Themse kallastel köigesuuremat  ärewuft sünnitas. „Times" ruttab seletama, et Inglismaa kohused selged olla; ta on Afganistani!? oma abi seesugusel juhtumisel lubanud, kui sellele pääle piuks tungitama. Köigeparem abinöuu selleks, et pääletungimisi ärahoida ja salakiususi lõpetada, olla see, et seaduslik troonipärija ametisse saab pandud. Et emir Abdur-Rahman nüüd häkitselt ära surnud on, siis tekkib sellest kahtlematult põnew  politikalik küsimus wälja, kuS nimelt Wenemaa tähtjast osa mängima hakkab. Kirjawastused. k.eiats lekss. Dsiwvov löketislt, teisele lisa juuräs lisatuä, - IBL. vsiweseis  ei või mitte ruumi ludaäa. Beäa võiks ailes siis tarvitsõs, kui tuletõrjujsä esimese kirja paale avalikus  ajalekes oleks ülssastuuuä. Xoäusi texevasi ei või mitte ajaleke sõvuwits sekka sexaäa. ck : .kiriku  kell" ou dästi kirjutatul!, teises psljv mõtteviisid ja ümder pöörliud laasesiõ, ilmuvad siiski «õlewad, .uuustamiue" aga mitte. 1901 K 40. Sakala.