Liiwimaa talurahwa asjade kommissaride  kogu tõõd. 5 IV. Kooli olud See punkt on kommissaride kogu töödeS iseäranis  laialt läbi arutatud. Ehk meie kül salata ei saa, et siin mõnda nähtust ühekülgselt on waadatud ja sellepärast siin ja sääl oma era - arwamise suurde jääme, awaldame ka sellest ometi tähtsama osa, nii et lugejatel wöimalik oleks, kommissaride kogu möttetega selles asjas tuttawaks saada. Praegusel ajal on nii arutatakse selles aSjas Liivimaa muldades kolme sorti koolisi olemas: t) hariduse ministeriumi koolid; 2) Õigeusu  kihelkonna- ja abikoolid ja 3) Ewangeii- Lutheriusu kihelkonna ja walla koolid. Esimene liik neist koolidest on, praegu maksmate  kooliwalitsuse määruste järele, ainult rahwakoolide  direktori ja inSpektoride juhatuse all; teised koolid, kellede eest hoolitsemine seaduse läbi iseäraliste asutuste hooleks on antud, on ühtlasi nende asutuste, kui ka rahwakoolide direktori ja inSpektoride juhatuse all. Kõik need koolid peetakse  ainult talupoegade poolt üles ehk nad saamad  malla kassast abiraha. sKas walla kassast abiraha saamine „talupoegade poolt ülespidamine" ei ole? S. T.) Selpöhjusel. et 1866 aasta seaduse § 11 määruse järele otsuse tegemised üleüldse kõikide asjade kohta, mis majandusliste asjadesse ja walla kapitalide pruukimisesse puutuwad, walla wolikogu otsuse alla käiwad, siis on arusaadaw, et koolide wiranduSlik seisukord tihti wolikogu wöimuses seisab. Talurahva asjade kommissarid  ag6, keS wolikogu otsust kaS kinnitavad.ehk tühjaks tunnistavad, piawad kõikide, neil käepärast  olcw.te abinöuudega koolivalitsust tarvilikult  tuetama. Kõige paremas järjes osl ministeriumi koolid.  Nad peetakse suuremalt osalt kroonu kulul üles; walla käest saamad nad mõni kord (?) ainult  abiraha. (Siin piame tingimata tormiliseks, juurde lisada, et see mitte hää ei ole, kui need suured ohwrid, mida wallad ministeriumi koolide asutamise ja ülespidamise juures on kannud ja kannawad,  nii tähtjusetaks ja peaaegu olemas olemataks  tunnistatud saamad. Ja kui wallad sim ja sääl uute ministeriumi koolide asutamise waõtu on olnud, siis on see pääasjalikult just suurte kulude kartuse  pärast sündinud, milleks tõendusi meie kodumaalt  mitte tulega otsima ei pruugi hakata, teiseks  sellepärast, et waldadel, kui kaas-kulukandjatel,  ministeriumi koolide öpejöuudude Valimise ja ülepää nende koolide sisemise olu üle midagi ütlemist ei ole. Meie oleme alati põhjusmõttelikult  ministeriumi koolide asutamise poolt olnud ja jääme ka selle juurde, aga siis loodame ka, et meile lubatakse, meie kindlat otsust tõsiste takistuste kohta awaldada; patjade põhjendamata  „häSsituStega" ja mõnede teatawate isikute juga" ei suudetaks nii suuri asju korda saata. S. t.) WaranduSlisest küljest on need koolid täitsa hääS korras ja on oma hariduSliSte, kui ka kaSwatuSliSte  otStarbete täitmise pärast kõige soowitamat liiki koolid. Teised koolid on sõna suuremas ehk vähemas  tähenduses usu koolid Kuna Lutheri usu koolide elu ja edasikestvus  seaduse poolt täitsa kindlustatud (?) on, on Õigeusu koolide seisukord mingisuguses kestvalt tumedas järjes, mis Õigeusu kihelkonna eestseisjate ja volikogu vahel alalist möttete lahkuminekuid sünnitavad. Kui selle küsimuse ü?e sügavamalt järele mõtelda, fiis näeme ka fiin ühte siinse maanurga veidratest oludest. Baltimaa on Weneriigiga  lahutamatult ühinenud, mitte ära vöitmiSte (?) ehk priitahtliSte ühinemiste teel. vaid geograhwialise seisukorra ja ajaluoliste saatuSte  terve mõtte juhil. Ja ometi põrkame siin seesugusest lahutamatausest hoolimata, niisuguste nähtustega kokku, mis sisemistes kubermangudes täitsa wõimatad oleks. Nii, näituseks, on Wenemaal  Õigeusk walitsew usk; selle mõjul on temal  ja kõigi! tema asutustel eesõigused ja priwi' legiumid. Baltimaa on lahutamata osa Wenemaast;  siit, nähtawaste, ei ole kauge selle loogikalise  järjelduseni, et ka siin Õigeusu osutused praeguses juhtumises koolid nendesamade eesõiguste  osalised piaksiwad olema. Ometi ei saa nad mitte uksi neid eesõigusi osaks, waid tihti on ka nende olemas oleminegi volikogu liigete wõimu all, kes päratu suuremas hulgas juhtumistes  lutherlased on. Juba sellest terawalt silma torkamast loomuvastasest nähtusest rääki' mata, et ühe usu inimesed teise usu asutuste üle otsustavad, ei või teist, mitte vähem veidrat nähtust nimetamata jätta. Nagu üeldud, on volikogu  liikmed enamiste lutherlased. Summad, mida Õigeusu kool dele antakse, jagatakse Õigetusku  maksumaksjate pääle ära. WöikS uskuda, et selles küsimuses koolide asjas täitsa erapooletumalt otsustatud saab, kuid sellegi pärast  kalduvad otsused tihti sinna poole, et Õigeusu  koolidele abiraha ei lubata Pole kahtlust, et siin endiste aegade esinikude sala mõjuga tegemist  on, ilma kelledeta ükski asi läbi ei pääse, mis Õigeusu edu ja ühes sellega i?) Wene riiklise olu edenemise poole kaldub. Hargneb.) Kutse ja palwe kristliku kirjanduse sõbradele. Hoopis Väikesed on Eesti keeles kõik need raamatud,  kust meie ristiusu ajaluost, apostlite ajast meie ajani, ligi 2000 aaSta üle teateid saame. Ja ometi ei ole ristiinimese! mitte vähe tähtjas, kuidaõ ristikoguduse lugu selle pika aja on olnud. KeS wana ja uue Testamendi  sündinud lugusid himuga lueb, tunneb, et lugemine  nagu pooleli jääb, kui mitte wöimalik pole teateid saada, kuida ristikoguduse käsi pärafi apostlite aega on käinud. Huwitusega lueks wist igaüks ristikoguduse poolehoidja  pikemaltki, mis ristikoguduse käigus selle pika aja jooksul kuni meie ajani tähtsamat on sündinud. Nüüd oleks meil hää Võimalus, kui waranduSline jõud lubab, iseäranis ilusat, suurt ja täielikku „RiStiusu ajalugu" ka Eesti keeles kätte saada. Saksakeeles  ilmus hiljuti niisugune, J. Oehningeri kirjutatud. Seda peetakse üheks kõige paremaks rahwalikukS kirikuluoks,  mis seni Saksa keeles ilmunud. Raamat on umbeS meie Ewangeliumi jutluse raamatu suurune, 620 lehekülge  paks, 150 pildiga. Piltidest on 35 tükki lehekülje  laiused ja peene kriidipaberi paale trükitud. Nüüd on selle raamatu trükkija poolt (Carl Hicsch. KonStanz'iS)  EeSti raamatukauplustele soowi avaldatud, sedasama  raamatut Eesti keeles säälsamas trükikojas, niisama  suur ja iluS, wälja anda. Muud takistust ei ole ees, kui ainult see kartus, kas meil nii palju ostjaid leidub, et valmistamise kulud tasa saaks. Peterburgi Jaani koguduse abiõpetaja osoä. H. Põld on lubanud Kolga Jaani õp. hr. W. Reimaniga ühel nõuul raamatu  EeSti keelde seadmise oma pääle võtta' SSSI tuleb mõnda walja jätta, mis meile vähem tähtjas ja selle asemel kirjutab meie oma ajaluo tundja EeStimaa ja rahva kohta uued osad juurde. Raamatu müügihinnaks tuleks 4 rbl.; keS aga valmis olekfiwad, väljaandmise kulude eest ettetellimise vastutama, need saakfivad seda kolme rubla eest. Tellimisel  pole veel mitte vaja raha saata, vaid ainult lihtkirjas eh? postkaardiga järgmine teatus: J. Ploompuu raamatukaup Tallinnas. Tellib? ? eksemplari Oehningeri .Ristikoguduse ajalugu" ja olen valmis. kui raamat ilmunud on, seda 3 rdl. eest vastu võtma. Allkiri ja taielik adresS. Tellimiste ülesandmist võtame ainult kuni 1. jaanuarini  1995 waStu. Kui üleSandjaid nii palju on, et pooled kulud kaetud saakstwad, fiiS hakkab raamatu trükkimine  paale ja jõuab loodetawaSte 1995 aaSta sügiseks lõpule. Ettetellijad saavad siis oktobri kuul ilusas kalingorl  kõiteS raamaw 3 rbl. eest kuna ta kauplustes 4 rbl. maksab. Palun kõiki kristliku kirjanduse sõpru, iseäranis rahva õpetajaid, raamatut soovitada ja tellimisi waStu võtta. Koguduse õpetajatel on mitmel see raamat saksakeeles  olemas, ka tähtsamatest raamatukauplustest võib näha saada, missugune ta on. Rohket osavõtmist looteS J. Ploompuu, Tallinnas. Weue keeli adresS: kessa». Õpetaja Otto Funcke kirjutab selle raamatu kohta: See on üks raamat, mis meil puuduS' Tõsi on, et kirikuloo  tundmine ristiinimese hariduse käige tähtsam osa on; sest miS ongi kirikulugu muud, kui wöitluS ebausu ja uskmatause maStu? Piibli lugemise kõrva! ei ole ristiinimesel midagi nii õpetlikku ja ülesehitavat, kui ristiusu ajaluo lugemine. Saksa keeles on paljugi haid raamatuid, mis ristiusu ajaluost kõnelevad, aga ükski minule tuntud raamatutest ei ole nii rahvalikult ja südamesse nii elavalt, nii ülevaatlikult tungivalt kirjutatud.  Iseäraliseks ehteks on raamatule tema pil- , tide hulk, mis juba üksi raamatu hinna väärt on. Ma olen kindel, et lee raamat lühikese ajaga üle kõige maailma  tuhandetes kristlikkudes vajades armastatud ja õnnistuse toojaks lugemise raamatuks saab. Õpetaja Schneller Kölnis kirjutab: See oli tubli mõte, niisugust raamatut välja anda. Mis on kõik tühised jutustused niisuguse lugemise kõrvul, mis meil mitte üksi löbusaste aega ei viida, waid ühtlasi ka järelmõtlema  äratab ja meile võtme kätte annab, mille varal minevikust ja olevikust paremine aru saada võime ja oma silmaringi laiendame! Tore raamat on iseäranis sümns kingituseks ja on laialilaotamise väärt. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. Sõda. Wõitlus Port-Arturi all näib edasi kestma. Jaapanlased tõendawad ikka edasi, et nad LV3 meetri kõrguselt mäelt, mida wenelased ka geks mäeks" kutsuvad, sadamat ja reidi laskma wõiwad hakata, aga praegu on weel suutu kahtlane,  kaS neil ülepää korda lahab, suurtükk» sinna otsa üleS wiia. Sest esiteks näib venelastel  tõsine püüe olewat, mäge uuesti ära wõtta, ja teiseks seisab see lähedal olewate Wene pääkindluste hirmsa tule all, nii et mõnede teatede  järele jaapanlased säält juba ärapühitud ollagi ja mägi mõlemate waStaste wahel erapooletumakS  maakohaks jäänud. Kas Wene Port Arturi laewaStik tõesti warsi sadamast wälja sõidab, nagu jaapanlased ootawad, on igatahes weel kahtlane. Mida rohkem tormijooksmifi Port-Arturi kaitsewäed tagasi lõõwod, seda suuremat imeStust äratawad nad õigusega terweL maailmas. Prantsuse  lehes «Patrie" kirjutab L. MillevoiS, et selle kindluse kangelaselik kaitsmine juba kõik selletaolised sündmused sõdade ajaluoS kaugele seljataha on jätnud. »SelleS hiigla-wõitluseSütleb  ta on iga soldat juba nagu pool-juwalat  ja iga kodanik kannab rinnas soldati südant.  NaeSterahwad saiwad kangelasteks Ha suuruse hiilgus ümbritseb hirmsaid lahinguid. Isamaa eest kannatajad on uueSti muinasaegse kindluse ja vastupidamise voorusi elule kutsunud.  Selle kirjeldamiseks, mis Port Arturis sünnib, on sõnad jõuetumad. Ühest aastasajast teise saab see sündmus imeliku luulena maailma  üle hiilgama. KaS StõSsel ja tema seltsimehed  abi ja vabastamist äraoodata suudavad?  Kui palju neid homme weel alleS on? Jaapanlased teevad ikka ja ikka jälle uust katseid,  et kindlust oma kätte saada, jaapanlasi on luge.mata palju, kuid kindluse kaitsejate arvu võib oh häda! juba kergesti ära tugeda. Prantsusemaal awaS »Echo de PariS" Port- Arturi kangelaste hääks korjandust. Muidugi saavad ütleb MillevoiS tõik meie sõbrad ruttama, et omalt poolr ohwert luua. Sellel alandlikul ja lihtsal viisil avaldab ennast Prantsusemaa tõsine ja palav armaStuS Port- Arturi kaitsjate waStu." ~Betl. Loe, Anzeiger'i" Parist sõnumesaatja  teate järele ei mõeldud sel ajal, lm Hispania  major della Serda Kuropattmi päätorterist  lahkus, Wene laagris selle paäle, et 20 graadi külma ja läbilõikava tuule jkäeS wägest võitlusesse wiia. Sellest ajast saadik on aga arvamised, uähtavaSte, muutunenud. Weue pääkorteris on teate saadud, et Jaapani pahemas  tiivas ainult kuni IS,VOV meest on, nii et pääletungimist sinna poole külgi juhtida S a k a l a. U 85 ISO4 694