seda summat ilma parlamendita wälja maksta ja nii pidi ka prints Georgi wäljamaa reis edafi lükatud saama. „M. K " Saksamaa ajalehed teatawad kindlast hallikast, et Serbias neil päewil salaseltS üleS leitud, kelle ülesandeks olnud, praegust Karageorgiewitshi  sugukonda troonilt maha tõugata. ASja hoitawat Serbia ametlikkudes ringkondades salajas, sest selle awalikukstulemine näitaks, kui kindluseta praeguse walitsewa suguwõsa seisukord  on- Ja salaseltsi eeSotsaS seista seesama mees, kes 1902. a. Serbia kuninga tapmise plaani juhtis ja praeguse walitseja troonile aitas.  See on nimelt endine minister Gentshitsh; ta tahta nüüd Peeter Karageorgiewitshi asemele hertsog Konnautski troonile awitado. Wõib olla, läheb Gentshitshil weel korda rahwusliseks kangelaseks saada, milleks teda ja tema kaastöölist endise kuninga tapmise järel peeti. „Wir." Madridist. Wöitlases Suk-el-Dshamist juures kaotastwad hispanlased surnute ja haawatutena 235 inimest. Kongomaadelt. Keegi Msrel teab „Daily  News'is" mitmesugustest jäledatest tegudest jutustada, mida Belgia ohwitserid ja ametnikud Kongomail korda saatnud. Sadanded mehed, naesed ja lapsed põletati ära; hulk naesterahwaid  seoti köitega kokku ja tarwitati elusateks märgilaudadeks, mille kallal ametnikud enda püsfilaskmife osawust proowiwad. Palju pärismaalast  peksetakse wäiksete kuritegude eest piitsadega  meriseks ; sagedasti antakse ühele mehele kuni sada hoopi päewaS. Üks neegrite päälik seoti kätt ja jalgapidi rippuma, ning tema rinnale  tõsteti 70 naela raskune koorem. Sarnases  olukorras pidi mees kaks püsiva ja kaks ööd waewlcma ja suri piina tagajärjel. Tema naene maeti elusalt hauda. Kongo-ühisuse käsul oa terwed tülad maha põletatud, etanikkust on raudottaliste piitsadega rängasti peksetud; ka muude koledate piinadega ei ole kitsi oldud. Mitmel puhul köideti naekterahwaid nööridega mi tugewasti kinni, et nad ühtegi liiget liigutada  ei suutnud, fiis lohistati neid mööda maad ühest paigast teise ja lasti suuri sipelgate parwesi  mnde tehast üle jooksta. Sipelgate hammustuste  all saiwad õnnetumad kirjeldamata piinaga surma. Üks belglane andis oma ohwrid  koguni immeStesööjatele saagiks. Meie ei hakkaks neid uskumata lugufi ette tooma, kui Saksamaa lehtedes paljud tähtsad  ja Lige usaldusewüärilised isikud nende tõe eest ei waStutataks. „Zfam." Uuemad sõnumid. Kuresaareft. Eile õhtul suri Eikla mõisa omanik Arthur van Ekssparre ära. Saaremaa li. jaoskonna rahukohtunik hra Bulach tuli 22- sept- oma puhkeajalt tagasi ja aStuS kohe ametitalituSteSse. Kuresaare uotariuse kohusid saab kuni uue notariuse tulekuni Saaremaa I. jaoskonna rahukohtunik hra Melnikow täitma  Minewal pühapäewol, 20. septembril, kellu S pääle lõunat, oli kohalises poisslaste  gümnafiumis lastewanemate koosolek.  Koosolekut juhatas gümnysiumi direktor hra Lützau. Koosolekust wõtsiwad 114. lin> nas elutsejatest lastewanematest 27 isikut osa. Koosolekut awades, pani direktor ette, koosoleku sekretäri walida Sekretäriks waliti ühel häälel  rahwakoolide inspektor hra Suwarensky. Pääle selle tutwuStas direktor koosolijaid lastewanemate  komitee otstarbe ja õigustega ja pani ette, kinnise hääletamisega üksikute klasside poolt komitee liikmeid walida. Waliti: 1. klassi poolt: G. Kindlam ja T. Tilk. 2. klassi poolt: D. Sawarensky ja C- Welllg. S. klassi poolt: C. Frey ja A, Niit- 4. klassi poolt: N. Moschewitinow ja L. v- Mickwitz. 5. klassi poolt: E. Withol ja J. Wurwas. 6. klassi laste Vanematest oli koosolekule ainult 2 isikut ilmunud, mille pärast walimine nimetatud  klassi poolt järele jäi. 7. ja 3. klaSsi koolikaSwandikkude wanematest ei olnud koosolekule  kedagi ilmunud. Komitee esimeheks waliti hra E. Withol ja esimehe asemikuks rahwa koolide inspektor hra D. Sawarensky. Kuresaare linnaameti aruanne 1908. a. on ilmunud. Selle järele oli liuna kassa seis 1908. a. järgmine: 1907. a. jäi järele 1599 r. 60 r., sisse tuli 41841 rbl. 17 kop., wälja läinud 42641 r. 17 k., 1909. aaSiaks jäi järele 798 r. 81 k.—Linna päralt on warandust  159,858 rbl. 74 k. eest ja wõlgafid 4340 rbl. 43 kop., millest 1909 a. 246 rbl. 42 kop. ära tuleb maksta. 28. septembril peetakse linnawolimkkude koosolekut, kus järgmised asjad ette tulewad: 1) Linnaameti ettepanek 1910. a. kaubaiunnis tuste päält wõctawate protsentide suuruse määramise üle; 2) ja 3) Linnaameti ett panek 1910. a. trahteri maksu suuruse ära määramise üle linna kasuks trahterite ja õllepoodide päält; 4) Linnaameti ettepanek Lemala mõisa talumaade  müümise üle; 5) Priitahtliku tuletõrjujate  seltsi palwe uue pritsimaja ehitamise üle; k) Saaremaa kreisi rahwakoolide inspektori kiri abiandmise üle linna poolt koolmeistrite seminari asutamiseks Kuresaarde; 7) Linnaameti ettepanek platside rendi pääle andmise üle Romasavre heinamaast; 8) Ida Kreppi palme tema liikumata  waranduse ära ostmise pärast; 9) Saaremaa  landrathi kollegiumi kiri Kuresaarde alalise garnisoni asutamise üle x 10) Tõsise riigin. Mierzijewsky kacbtuS linnaameti pääle tema platsi lähedale ehitatud »ia ära wiimise pärast ja 11) Linnaameti aruanne 1908. a. eest. Kõiki, kes soowiwad Eesti Seltsi õhtu kursustest, kõrgema rahwakooli programmiga, osa wõtta, palutakse tingimata homme, 27. sep. kell 4 p. l. Eesti Seltsi ruumidesse ilmuda, kuS kursustele wastuwõtmine, tööpäewade ja tunniaja määramine, kuulajate soowide kohaselt, saab olema. Osawõtta woiwad, nagu teada, kõik, keS üle 17 a. manad, meesierahwad ja naeSterahwad. Maks on pooles aastas kõikide õpeasjade eest 1 r. 50 k., ühe asja eest 1 rbl. Preili Edith Reichardt sõidab neil paiwil Kiiewi kub. Preili Reichardt oli kohases Eesti Seltsis tegew. —> Linna laada päewa hommikul annud keegi Loona mees oma wüimehe kätte hobuse ja wankri lähedalt mõisast oma töö kraami ära toomiseks. Wäimees sõitnud aga laadale ja müünud hobuse ühes riistadega ja wankriga S 0 rubla eest ära ja hakkanud saadud rahaga „ lauta  pidama." Kui raha otsa saanud, tahtnud wäimceS-poeg Suurele maale jooksta. Naene saanud ta aga wsel teelt kätte ja wiinud koju, kuid hobust, wankrit ja raha ei ole enam. 15. skp. oli Mafa kõrtsis politseistrashniku  ja külameeste wohel niisugune kokkupõrkamine,  et strashuik mõõga oli wälja tõmbanud  ja ühte meest haawanud. Et see juhtumine  laada ajal ja lörtsis sündis, siis on arwata,  et siin alkohol pääsüüdlane on. Maal korjawad politseikordnikud hoolega  kaalud ja mõõdud ära, mis ilma tembeldamata  ehk zälle manade templitega on. Põidelt. Nii kui teada, saatsiwad siinsed maata mehed Balti kroonumaadewalitsusele palme, et kroonu päralt olem Uuemõisa mõis pääle renditähtaja lõpu maata rahwale ära jagataks. Nende päewade sees tuli waStuS, et kroonumaadewalitsus  projekti kawatsewat, mille järele tähendatud kroonumõiS senise rentniku baron N- kätte 12 aastaks edasi rendile jääb ja et sellepärast rahwa palme täitmist ei wõiwat leida. Samases kirjas tähendati, et lähemas tulewikus  Saaremaal teisi kroonumõifaid jagama hakatawat. „Wir." Muhust. Kuiwaste poStijaoSkonna ametnik  Rudolf Saarm on tema palme pääle 11. septembrist ametist wabaStatud. Tema asemele on kol. reg. Ewgeni Beloglasow nimetatud- 70, Saarlane 1909 »«»»». ». A ««viSM M» ?, ö«»s». »ÄM. »»r. L»e»-»s«». «S«k-s««l tmNt.. »it«»S-uÄ. 11, KuresunA PoStiaurulaew „Konstantin", 1-id.b RiigalaupLewal,  26. „ z kesknädalal, 30. „ ! kell »p. l. pühapäewal, 4. oktobril ) Prahti wõetakse kellu 1A lõunaui waSW. Lähemat teatust annab ja täielikkusid sÜgise-sõiduplaanifid jagab ilma hinnata wälja DHsoö. Lc»ngo. Miicr JmperatorNikolaill. kopt. M. Sillm stgiscsed MOidi Mad. Muhusse, Tallinna ja Peterburisse: 4. oktobril 15. Riiga: 1. oktobril WSljalõit sügisel, km laelv õigel aja! siia jõuab, mõlemile poole kell 8 hom, LSH-maid t-at-id annab N. WiikSsnvorg. s pakku mesilaste Peret Rea külas. Roosi peres müüa. Otto Kütt. MchMmst «Maid on saanud sa soowitab R. Tchõuberg. Teadaaudmised. Iga asi 2V >» 5V dax. J Mitmesugust majapidamise- H J ja lastemänguasju, uuriket- Z J tistd, broshisid, medalljonisid J J ja palju teisi asju on müüa. J Palun, et avastatud ostjad mind oma osawõtmisega austama tulekstwad. R Köhlert, Kanba-uul. Nr. 11, Lindholmi majas. S. L»KAS»t stätwaxiidi täallada, Suresaares, Lossi uul. Rr. S. (Wene Õigeusu kiriku kõrwal), walmistab kõige odawamini igas suuruses püewapiltifid. Sõida» ka maale jtteswõtma. 1. ja 2. oktobril kell 10 enne lõunat müüakse suurel ja wõikesel wiistl, Pitkasuul.  Treffeni maja hoowi pääl mitmesugufis  Ismpifid, emaileritud ja majapidamise  asju, kahwlid, »nge Li««aoksjo»ipidaja. Kuulutus. Koguta wallawalitsus tarwitab Tõnija ja Räägi Ew.-Lutheruse  usu külakoolide pääle kooliõpetajaid. Kandidatisi palutakse kuni 5. oktobrini wallawalitsusele üles anda. Wallawanem J. Toma «. Kirjutaja G. Tamm. iseäraliku muudatuse pärast müün kõik oma kauba sisseostu 2, hiuuaga ära, nii kui: uaesterahwa  sügise- ja tolwejakid, kuued, pluusid, põlled, jaki nööbid, meesterahwa  sügise- ja talwepalitod, p-lertirred,  ülikonnad, wateeritud ja ilma wateerimata pinsakid, mestid, pükfitrskfid, sokid, pesu, shiipjid ja kraed. A. Salm, Kauba uni. 4. Kmesaare kiriklikud sõu. Pühapäewal, S 7. septembril. EeStikeele jumalateenistust kell 12 peab õpetaja Drechsler. Eestikseli laste-jumalatecnistnst kell Z peab ülemõpetaja Blohfeldt.