Noh, neile oli see weel parem, sest sel kombel saiwad nad leiba ja liha ka weel kõrwaliseks, kuna aga teised palja leiwaga pidiwad leppima. Meie küla sai sel kewadel üksnes wähe kroonu-isa leiba, ei tea, kas wast selle pärast, et meie külast pääle 5000 puuda esimest sorti nisu 139 kop. eest puud meie ametnikule ära Müüdi,KkunaLaga maikuu algul nisujahu  puud juba 235—245 kop. maksis, nisud ise ka 220—230 kop. Nüüd aga on linnast juba 170 kop. eest puud nisusaada. —Muidu on meie küla elu õige wagune. Ajalehti loetakse üheksa wõi kümme mitmesugust eksemplari.  Wiina joodakse wähe. Lapsed teemad meile nägusaid ringisid ja laulawad ilusaid ringmängu laulusid.  Wihma sajab ka. kui harwad kuiwad päewad maha arwame, iga päew.AMga kogudusel on üks wäga suur mure südame pääl, see on: koolimaja saab küll Jumala abiga malmis, aga siis spuudub meil kohalik kösterkooWpetaja,  kes ka meie noort sugu wähegi hariks. Koolimajas käime siisgi juba pühapäiwiti jumalateenistusel.  Teised ajalehed. Läti ajalehed on mõnigi kord selle üle rääkinud, kudas Eesti wallad oma kohust kooliõpetajate  wastu küllalt korralikult ei täida, et Eesti kooliõpetajate palgad Läti omadega wõrreldes küllalt wäikesed on jne. Paraku ei ole naabrite märkused selles asjas harilikult mitte tuulest wõetud ja oleks siin paranemist soowida. Seekord kirjutab „Balt. Westnesis" järgmiselt: „Et Eesti wallad oma kooliõpetajate wastu ei ole nagu kord ja kohus, selle ülejõu L Eestil ajalehtedes tihti mõnesuguseid teateid lugeda. Palju Eesti waldasid annawad oma nooresoo harijatele koguni wäikestpalka ja ei maksa sedagit korralikult „ Teataja"  Helmest (Wiljandi maak.), et waldadele eeskirjad  on antud, et nad kooliõpetaja palga igas kuus wälja maksaks. Siisgi saanud üks säälne kooliõpetaja wnekordse l küsimise pääle kõigest oma tälwepalgast (150 rbl.) ainult 35 rbl. kätte. Ühele teisele olla wald weel mulluse aasta palga wõlga. Kui see Helme kihelkonnas sünnib, mida kõige enam walgustatud Eesti maakohtade hulka tuleb arwata, siis wõib küll arwata, kui kurb lugu Eesti kooliõpetajatel teistes kohtades on. Sellepärast  tuleb siis ette, et paljud Eesti wallad niisuguseid  kooliõpetajaid ei saagi, kes oma ametile täiesti ette oleks walmistatud." Kõik-slaawline Wene ajaleht „S w eL" awaldab  uue waenukirja Eesti ja Läti rahmuslise ajakirjanduse wastu, mille meie oma lugejatele «Postimehe" tõlkes ette paneme, ilma et meil mäliste takistuste pärast wõimalik oleks selle pääle midagi kosta. Waenukirja sisu on järgmine: . . . „ Oleks wiieteistkümne aasta eest Läänemeremaades  Wene õpekeele sisseseadmisega rahwakoolis ühtlast  ka selle eest hoolt kantud, et iseäralise Gesti ja Läti ajakirjanduse asemel odawaid ja rahwale ce saadawaid ajalehti ja ajakirjasid Wene keeles wälja oleks laotatud, siis oleks ka nüüdne kirjutada ja lugeda oskaw noorsugu juba isamaalikus  maimus ja arma tuses Wenemaa wastu üleS kaswatatud, sest et Eesti ja Län rahwa Wene hariduse poole kaldumine maidlemata tõsi on. Kahjuks on Wene walitsus suure mea teinud, et tema Läänemere kubermangudes kohaliku Eesti ja Läti ajakirjanduse edenemist on toetanud, ajakirjandust, millel korda on läinud lätlaste ja eestlaste hulka selle kohta kahtlust külmata, kas wenestamine otstarbekohane ja õige on. Ei ole tarwis selle wastu, mis oli ja mis on, silmi kinni pigistada. Kahekümne aasta eest kaldustwad  maaelanikud Läänemeremaades pea täiesti Wenemaa  poole, rahwas janunes Wene keele, Wene kohtute, Wene kooli ja Wene raamatute järele. Kahjuks ei ole aga seda loomulikku ja täiesti arusaadawat lugu, et rahwas, kes Saksa hariduse läbi mahasurutud oli, Wenemaa poole kaldus, mitte õigel ajal rarwitatud, ja nüüd ilmub Eesti ja Läti ajakirjandus, mis eestlasi ia lätlasi Wene keelest ja tahab hoida, uueks takistajaks. Eesti ja Läti lehed on täiesti Wene riigimeeste äratusel  ja toetusel sündinud, kes nende abil Saksa ajakirjanduse  mõju wastu tahtsiwad wõidelda. See ärakaalumine  oli male, sest rahwuslikku Eesti ja Läti ajakirjandust  Saksa hariduse poole wälja saates ei pandud mitte seda tähele, et see jälle ligemas tulewikus kaheteraga  sõjariistaks wõiks saada. Arwurikkas, p.a täiesti wene-waenulikus Eesti ja Läti ajakirjanduses on praegu mõned erandid olemas: wöib lehti nimetada, kes tänini Wene asja Läänemeremaades  auusasti toetawad. Need lehed on aga suremisele mõistetud, sest et noore Eesti ja Läti hariduse eestwõtjad neid mitte ci toeta; nemad on Eesti, Saksa ja Läti lehtede kihutuse all, kes riigist lahkulöömise poolt töötawad; abi ei wõi nemad kusagilt  loota, sest et neid wäljaspool Läänemeremaid keegi ei loe sa Baltilehtede siht kedagi ei huwita. Mida noorem ja eduwaesem rahwas on, seda enam peab teda silmas hoidma, et tema ainult seda loeks, mis temale tulu, mitte aga kahju ei wöiks tuua. Just Läänemeremaades antakse aga rahwale, kes weel hilja Saksa ikke alt pääfis, rahwale, kes weel kahekümne aasta eest i g ale w iimsele kui isandale, kes temale wastu tuli, jalgu suudles ja põlwi paitas,H raamatuid ja ajalehti, kes teda üles kutsuwad lise iseloomu pääle uhked olla, kes temale arusaadawaks  teemad, et ta wenestuft peab jätma; kes tõendawad, et teatawasti ka lätlastel, ja eestlastel suured  ajaloolised kirjanikud ja iseseiswad hariduse ülesanded  on. Nõudmised Eesti Homeri ja Läti Herodoti loomise kohta ei ole iseenesest juba mitte wähem naer uw ääri li sed kui muinasjutud,  et Sineus ja Truwor eestlased ja lätlased  olewat olnud; aga ei tohi mitte ara unustada, et nende Eesti ja Läti kuulsuste ülesleidjatele mõne miljoni elanikkude noor põlw sögedasti järele sammub. Eesti lehtede juhtijad unistawad iseäralise E e sNh ari du se loomisest ja on sellepärast niihästi  Saksa, kui ka Wene hariduse wastu waenulikud. Lahutuse jutlus wõib Wene wõimule suuri raskusi walmistada ja ei too Eesti rahwale ise tulewikus midagi muud kui kibedat pettust ja pahandust. KunaM Eesti ja Läti rahwas üleüldse wä gA madalal hariduse järjel seisawad, siis olekfiwad ajalehed, kes põlluasjanduse, karjakaswatuse  ja majapidamise tarwituste kohta seletust toomad, rahwale palju tulusamad, km arwu- 308 Testi postimees. 5902.