vnse pärast tagasi lükkanud ja natuke raha mis tal oli, kuluS tal selle pääle ette wõetud protsessis raudtee valitsusega.  Protsess laks aga väga pikale ja õnnetu otfiS isetapmise läbi päästmist. Tema taskus oli sedel, kuhu pääle kirjutatud oli: „Teie matsite mult Mhlemah jalad, Wötke nüüd ka keha." Nowgorodi kubermangus, iseäranis Nawgprodi ja Krestsõi kreisides elas 1897 a. rahwalugemise järele 6,287 lätlast, 4, 188 sakslast ja 3,112 eestlast; sakplastest  oli 594 Saksa riigi alamad. Iseenesestki mõista, et tähendatud rahwasle liikmete,  iseäranis eestlaste ja lätlaste arw wiimaste 6- a jooksul palju on kaswanud. Siberisse on wiimaste 10 aaSta jooksul 1,410,000 inimest sisse rändanud. Suurem osa (81 ojo ) tuli mustamulla kubermangudest ja alles Viimastel aastade! hakkas sisserändajate arw lääne poolsetest kubermangudest  kaswama. Kaukastas on praegu 35 wäljarändamise kohta 86,600 dessadiniga asumiseks walmis seatud, koha 13,000 wälja rändajat asuda wõiwad. Kõige rohkem wälja rändamiseks  wabaid maid on Jelissawetpoli kubermangus. Siberist. Siberi piimatalitused tahawad endid wäljaweo kaubamajade küüsist wabastada. üks kaubapank  on ennast walmis olema seletanud, jaheruumidesse seisma pandud wöi tagawarade pääle laenu andma ja Siberi raudtee walitsus tahab jahemajasi wöi tarwiS raudtee  jaamadesse ehitada. Paljude pttmatalituste nöuuga, iseseiswat wäljaweo seltsi asutada, on põllutöö ministerium  waga päri. Kohtukojast 21. weebruaril tuleb Peterburgi ringkonna kohtus  asi arutusele, kuS „Swet'i" toimetaja Komarow kui ajalehes laimaja süüdistatud on. Nimelt tõi „Swet" omal ajal Balti kubermangudest sõnume, kus mõisa omanikke  paruni proua BukShöwdenile ja parun Bvdbergile ette wisati, et nad oma pöllutöõlifi raskesti peksnud. Puudutatud isikud pidasiwad tarwilikuks, oma adwokati Cristowi läbi laimduse parast kaebdust tõsta. Süüdistatawat  saamad adwotadidßulazel jaßobrischtsew-Poschkin  kaitsema. Ajalehtede keskel. .Teataja" kirjutab sakslaste wiimase süüdistuse kohta muu seas: .St oma süüdistustele rohkem mõju anda, siis tehakse näpunäiteid ka meie üleüldise politika kohta. EeSti ja Läti ajakirjanduse  abi! tahtnud walitsus mõiSnikka ja õpetajaid paelus pidada. Kui need aga eeskujulikud riigi alamad ja wiimase ainukesed  tued on, mis sundis sits Valitsust, neile isesuguseid .kammitsaid"  otsima ? Kas ei ütelda selle lauiega ka, et neil ringkondadel,  keda nüüd Saksa lehed nii puhtaks pesewad, oma politika patud on? Kui walitsus rahwast nende kammitsas pidamiseks tarwitada wõiS, siis pidi Valitsuse usaldus rahwa waStu suurem olema. See panigi Saksa lehti kihama ja sellepärast waja rahwast kurjategijate koguks ja tema tähtsamad tegelased kihutajateks tembeldada  ja näidata, et usaldus ainult Saksa ringkondade omadus on, kuid kahtlane on, kaS nad seda sarnaSte abinõuudega, nagu Vallamajast kuritöö teadete kogumine ja Saksa lehtede lombakad süüdistuse kirjad, läbi wiia suurawad. .PoStimeeS" teatab, et ta isiklikult ja küllalt erapooletumalt  poolt tõendusi saanud, et Wiru Jakobi õpetaja tapmine üksiku, jultunud kurjategija töö on. Mõrtsukas, kelle pääle kahtlus lang-b ja keS juba ka kinnt on pandud, olla terweS kihelkonnas kui raisku läinud inimene tuttaw, kellest teegi hääd ei tea kõnelda, kül aga halba. Ka näitanud matuSsed iseäranis selgelt, kui ühemeelselt kuritööd hukka mõistetud, ja kirjutab lõpuks -. .Need teated lülkowad Saksa lehtede sihilised süütöstmised ümber, mis nad nii waljuSte suurde maailma kuulutasiwad. Kas tegid nad seda kergemeelselt, ilma et tõsist asjaolu seletust ära ovtasiwad? Tegiwad nad seda meelega, et para jat silmapilku waStaSte hä wita m iseks tarwita  da? Kes seda teab ? Kuid seda tohime loota, et nad nüüd, kuS nende süütSstmiStel põhi jalge alt taob. seda avalikult ka ütlefiwad ja omad kurjad süüdistused EeSti ajakirjanduse waStu tagasi wõtaksiwad. Muidu Piame arwama, et nad siin pahatohtlise! t on talitanud." «Nigas Awise" kirjutab väältirja all »MikSpäcast?" mõnda kurda sündmust EeStimaa Lutheri usu kihelkondadest ja tähendab, et wiimaset ajal üleüldse Baltimaal nagu iseäralist waenu pastorite WaStu on märkada, sellest hoolimata, et need isikud Kristuse õpetuse jutlustajad ja waimulikud karjatsed on. Edasi tähendatakse, et meie maal mitmesuguste usutunnistuste kogudusi on, õigeusulifi, katoliklasi, bapttStisi jne, aga üheSki ei ole niisugust juhtumisi naha, km Lutheri kogudustes. Leht paneb küsimuse ette: mttSpärast on see meil, lutherlaStel, teifite, kui neil? KaS tõeSti rahwa hing, keS teiste kirikute rüpeS õnnelik on, Lutheri kiriku süleS vaenulikuks on läinud? Et see nii ei ole, selleks toob leht näitusi Aastas ja AmeritaS olewate EeSti ja Läti koguduste elust. kuS nnsugusi nähtusi ette ei tule. .Mitte usutunnistuses," üeldakse sääl lõpuks, .ei peitune halbade sündmuste  wõtt, watd ennemine s elleS, et Lutheri koguduSteS õpetaja oma ülesande kohaline ei ole. KaS ei oleks siin mitte uusi ktciklikka  seadlusi waja? Koguduse õpetajateks piawad ainult niisugused  isikud walitud saama, kelledel wõimaltk ön. kõiki õpetaja kohusid tätta. Leht arwab, et just selles aSjaS kõik mitte hääS korras « ole. Toimetusele saadetud raamatud. H. Leokese näitemängud: Öömaja, kirjutanud Maksim Gorki, 102 lehk., hind 50 kop. Limli, kirjutanud E. Willmann, 93 lehek, hind 50 kop. Uuemad sõnumed. Londonist. Inglise meremäe waliisus malmistab  sõja waStn. Inglise malitsusel olid kõik Jaapani sammuv aegsaSle teada, miS päõministri Balsouri poolt haäkS kiidetud olid. ,R, West.' Zsterlinist. Ametlikud Jaapani hallikad töendawad  seda teadet, et Jaapani weo laewad Modshist, Simonoseki lähedal, söjawägefi kas Mosamposse wõi Fusonisse wiifiwad. Siin ollakse selles armumises, et Jaapan niihästi merel kui maal ühteaegu sõda pidada  tahab. Parifist kuulub, et jaapanlased seda ei salgagi, et nende lähem plaan Port Arturi näljutamine on. Selles mõtteS koguwad Jaapani ohwitserid Charvini ümbruses nõnda nimetatud „Hiina röömsalkast," et raudteel  läbikäimist Port Arturiga katkestada. Kahtlemata on seesugune tegewus juba alganud. „Now. Wremja" Londoni sönumesaatja teatab kuuldud jutu järele, et jaapanlased Fusani juures kolm diwisioni mäge maale olla toonud, kes Souli poole marssiwad. Nende nöuu olla, Korea keisert mangi wõtta, et selle läbi maal peremeheks saada. Berlinis, Saksa wälimiste asjade ministeriumis üeldi „Now. Wremja" sönumesaatjale: ,Saksa walitsus, kes tüli asjale rahulikku lõppu lootis, on sõja lahtimineku  üle piinlikult puudutatud; Saksamaa, kes Wenemaa  kui ka Jaapani wastu ühesugune on, saab kõige waljemat erapooletust alal hoidma, aga Wenemaa, meie Europo naaber, keS meiega ajaluoliste sidemete läbi ühendatud, on meile muidugi kallim. Saksamaa  ei saa Wenemaale mingisugust raskust tegema; Wenemaa wõib alati Saksamaa sõbruse päale julge olla. Andke seda kõikidele wenelaStele teada." Peterburgist. Sõja algamise pärast kaugel idas pidastwad Majesteedid Keiser ja Keiserinna ja Keiserlik Kõrgus troonipärija talwepalee kathedraliS suurt etteastumist, Kõigekõrgemate härraste ja auukandjate juures olekul, kus pühalikku palwet waenlase üle wõidu saamiseks peeti. Palme aja! KeiSri ja sõjamäe eest lasksiwad Keiserlikud Majesteedid põlwili. Pekingist. Weue saadik pani Hiina walitsusele küsimuse ette ja paluS seletust inglaste Tiibeti s aatekonna üle. Berlinift. Seie jõudnud teatede järeldusel jaapanlaste  kallale kippumisest Weue laewastiku pääle kirjutab  „Nordd. Allg. Zeitung," see juhtumine olla söjalikust  küljest tähtsuseta, näidata aga ometi, et sõda alganud  on. Riigi kantsleri ajaleht tõendab, et Saksamaal  kõige vähematki püüet ei ole, praegust sündmusi mingisuguste kasude kättesaamiseks turwitado, ei soomida  ka mingisugust maade omandamist. Amerita ÜhiSriikide walitsus on oma mõtet selgesti teada annud, et ta kõige waljemat erapooletust alal saab hoidma. Londonist. Wene saadik Londonis, krahm Benkendorff,  pidas valimiste asjade ministri lord Landsdownego  selle üle aru, et Wene Mustamere laevastik takistamata lt Dardanellidest läbi wõiks sõita. Seie tuli teate, et Schanhaikwani  sadamas Prantsuse lipp üleS tõmmatt ja Prantsuse mäed seda oma alla wõtfiwad. „D. Zeit." Paristst Saadud teatede järele laskis Wene laewastik, Port Arturi laskmise ajal, ühe Jaapani soomuslaewa põhjaja wigaStaS mitu Jaapani ristlejat. Nagasakist. Saksa konsul saab Nagasakis Wene kasust kaitsema. Hiina ida raud-tee seltsi aurulaewad sõidawad 25. jaanuarist saadik Saksa lipu all. »Prib. tkrai" Port Arturist, 29. jaan. Kana õõsel tegiwad jaapanlased mitmel korral katset, Port Arturi lahedal lahedeS maale tulla, aga ilma järelduseta, „Now. Wremja" Londoni sõnvmesaatja kirjutab  : Siin ollakse väga suureS ärituseS ParifiS olewa Korea saadiku seletuse üle, et korealased wenelafi tõsise rõõmuga waStu wõtma saakfiwad ja et terwe Korea rahwaS nendes oma päästjaid jaapanlaste eest näeb. Peterburgist, 29. jaan. Teate, et üks Jaapani  ristleja Wene laemadest põhja on laStud, pole Teataja" poolt tõendatud. Nagu kuulub, on Saksamaa Wene sõjalaevadele  luba annud, Kiaotshau laevaehituse ja paranduse tohte tarvitada. Londonist, 28. jaan. Tshifust (Hiina sadam Petshili lahe juures) teadustatakse: „3 söjataewa (nende nimed on telegrammis tundmatakS moonutatud) vajufiwad  põhja ja takiStawad sadamasse sisse sõitu. Huvitav on, et ka Inglise sõja asjatundjad seletavad,  et lõpulik wõit Wenemaa kätte jääma piab. Paristft, 29. jaan. Teate, et Prantsuse wäed Shanhaitvani sadama oma alla wõtnud, on Inglise lehtede väljamõeldus. .Düna Sett.- Berlwist. 29. jaan. 30,000 jaapanlast tuliwad  maale ja marssivad Söuli poole. . Londonist, 29. jaan. Tshemulpost (Koreast) teadustatakse: „Siin maale tulnud Jaapani wäed jöudfiwad  juba Söulisse. 400 Prantsuse sõjameest tulid Soulis maale, et Prantsuse ja Weue saatekondi kaitSts. Wep.^ Tallinnast. ..Dvigateli" vabriku walitsuS sai 28. jaan. käsn, viibimata kõiki walmis vagunist, miS raud-tee tarw's on määratud, ida-Hiina raud-teele Charbinisse  saata. „Jermak" pidada neil paiwil Tallinna alt lahkuma, et Peterburgi poole teele minna, kus ta säälsetele sõjm' laevadele, mis kauge idamaa poole teele minna, jääst läbiminemise juures abiks olla. „Teat." Berlinift, 30 jaan. Jaapani mereväe amet tunnistab, et võitluses Port Arturi all mitmed Jaapani  laevad võitlusele võimetuks on tehtud. See on esimene teate, mis BerliniSse otsekohe Jaapanist sõja platsi üle tulnud. Üleüldine arvamine on see, et kahjud, mida jaapanlased 27. ja 28. jaan. saiwad, õige suured piawad olema. Londonist, 31. jaan. „Dai!y Mail" teatab: Tshisust: Kvantungist on teated saadud, et 10,000 sõjariistus hiinlast, teda mitte-ametliseks Hiina sõjaväeks peetakse, Kwangtungis seisavad. Arvatakse, et niisugusel  juhtumile!, kui Wene vaed löödud piaks saama, hiinlased raud-tee vahtide põäle tungivad. „Prlb. Krai." Wõitlus Port Arturi all „Russ'i" teate järele liikusiwad päälinna mereasjanduse ringkonnas jutud, mis, nagu tõendati, ustavatest hallikatest saadud  olid: 27. jaan. hommikul, pärast esimest meie laevastiku  pääle tungimist, tormafiwäd 15 kõige paremat Jaapani laeva Port Arturi pääle ja hakkastwad õige kangesti linna pääle tuld andma. Meie laevastik ja ranna patareid wastastwad mõrtsukalisi tulega. Pärast ägedat võitlust taganes Jaapani laevastik kiirelt, vigastatud  laevu oma järel vedades. Ära hävitatud  on meie tule läbi 11 Jaapani miini paati ja kolm ristlejat. Meie soomuslaevad, mis varemalt vigastatud said, võtsid võitlusest palavalt  osa. Põhja läinud laevu meil ei ole. Wladiwostokis seab rahwaS prntahtlifi küttide  salkafi kokku. Ajalehed trükivad erateateid, et venelased jaapanlasi Jalu jõe juureS täiesti puruks olla löönud. Wenelased mõistvad Tshemulpo (?) linna ära. ..R. West.- Tokiost, 29. jaan. Jaapanlased osutasid Koreasse  kaks kaitse liini, ühte Jalu jõest lõuna poole, teist veel lõuna poole, põiki üle poolsaare, Gensanist pääle hakates. Wene saadik parun Rosin sõitis täna Jokahamast välja. Jaapani sõjalaevad saatstwad  teda sõjaliku auuga kuni kolm penikoormat rannast  eemale. Londonist, 29. jaan. Siin walitseb arwamine, et kui Jaapani torpeedo paadid, kes Port Arturi all Wene laewastiku kallale tunaisiwad, tõesti Weihaiweist  wälja söitsiwad, fiis Inglise walitsusele õige suured pahandused sellest wõiwad tõusta, et ta seda sadamat nii häkiste jaapanlaste kätte andis. Siin oodetakse kuninga teada andmist, millega kõigil inglastel ära keeldakse, kuidagi wiist erapooletust rikkumast. 30. jaan. „21ormvg teatab Tientfinist:  Kaubalaev, mis Jaapani rannalt tuli, teadustab  :Wene sõjalaevad, kes WladivoStokist  välja sõitnud, lasksiwad Jaapani sadamalinna Hakodatet japaniwad seda oma laengud e läbi põlema. (Hakodate on Oschima maakonna päälinn Jesso saarel, mis põhjapoolne  ja kõige suurem Jaapani saar on, 23 tunni tee Wladiwostokist eeemal.) West.* 29 jaan. Jaapanlaste Tshemulpos maale tuleku juures oli Meeleäraheitlik wõitluS, mis kell 11 hom. kuni kell 3 p. l. kestis, nimelt Jaapani laevastiku ja Wene ristleja „Warjagi" ja suurtÄi paadi „Korejetsi" vahel. ja teised lehed said telegrammi, et jaapanlastel korda läks, Tshemulpos  wägefi maale saata, kus juures mitmed Jaapani laewad tähtsalt wigastatud saiwad. Maale tulnud 8000 meest marsfifiwad Sõuli poole. Teates  Korea sadamates on 28,000 Jaapapi sõjameest maale tulnud, nende hulgas kaardivägi. ,Pnb. Arat." Wene telegrahwi agenturi telegrammid. Shanghaift, 27. jaan. Kuulu järele olla Weue posti aurulaew .Mongolis", keS pühapäeval siit ära läks, jaapanlaStest Schantungi ranna kohal wõetud. Tientfluist, 27. jaan. Shanhaikwanis oodetakse iga tund ühte pataljoni Prantsuse mage Tonking st, keS venelastest tühjaks jäetud kindlustesse  asub. Kuulub, et täna vara hommikul kiud- 58 H a ? st l a M 5. 1904. IVpNovi. Sl. »«v»p« ISO4 rox».