pärast maamõõtjate klassid läbi teinud ja pärast riigimaade ministeriumis mitmes ametis olnud. Selle wõltsitud tunnistuse põhjal seati tema teenistuseleht  kokku. Oma armukesele Orlowskajale ja oma lastele muretses Kossatzki ühtelugu waletunnistusi, m!s mitmeti käistwad. Kord nimetas ta teda oma nacseks, teine kord seisis, et Orlowökaja maamõõtja  Nikolai Kossatzki (keda ialgi olnud ei ole) lesk olla j. n. e. Oma abielu naesega ei elanud ta mitte ühes, saatis temale aga pärast Kurelaanest  kaunis suuri rahasummasid. Oma teenistuse ajal aktsiisiwalitsuses ja pärast kommissarina ja kreisiülemana tõsteti Kossatzki alati, kui ettekirjutatud aeg mõõda oli, kõrgematesse  auuastmeiesse. Nimenõuunikuks tõsteti ta 13. märtsil 1833. 30. augustil 1834 annetati temale tubliduse eest 111. klassi Stanislause-auuinärk.  Suüdistuseokti ettelugemine kestis terwe 3 tundi. Siis pandi KoSsatzkile harilik küsimus ette kas ta ennast süüdi tunnistab. Talupoegade raha raiskamise ja Sokoli kreisikohtu tunnistuse wõltsimise kohta ütles kaebtusealunc kindlasti, et ta ennast süüdlaseks ei tunnista. Rahukohtunikuks  walimise juures ja Kuramaa aktsiisiwalitsusclc  ettenäidatud tunnistused ütles ta wõltsinud olewat. Siis algas tunnistajate ülekuulamine. Isamaalt. Poidelt kirjutatakse „PoStimchele". 19. oktobril tuliwad Pöide Saksa ja Eesti koguduse saadikud õpetaja ivalimisele kokku. Et õpetaja Hornberg warsti pärast oma proowijutlust tagasi astus ja et Pöide kogudus kõigest hingest õpetajat  Sitzkat omale hingekarjaseks soowis, siis waliti õpetaja Sitzka nii hästi Eesti kui ka Saksa koguduse  poolt ühel häälel Pöide koguduse õpetajaks. Pühapäewal pääle walimist, Õigeusu üleswõtmise pühal, ütles Saaremaa maakonna praost Poide kirikus jutlust, mille tõttu rahwast rohkesti kokku oli tulnud. Pärast jutlust andis praost kogudusele õpetaja «valimisest teada, ja et «väga rõõmuStaw oli olnud, kuidas kõik ühel meelel oliivad «valinud, nii et ühegi poolt, ei Saksa ega Eesti koguduses, «vastuseismist ei ole olnud, ning andis kogudusele lootust, et õp. Sitzka 7. ehk 8. nowembril juba Poidel on. Muu seas ütles praost, et õp. Sitzka armastusega tahab Poidele tulla, et siis ka Põlde kogudus teda armastusega «vastu «võtaks ja ikka armastust peaks, sest armastus on tugew side, mis inimesi koos peab. Minewal kalmel saiwad Saaremaa rahivakooliõpetajad  koolide inspektori poolt ettekirjutuse, kus kooliõpetuse algamiseks kindel tähtaeg ära määrati, niinelt iga aasta IS. vktobri k- p. Selle tõttu on nüüd ka siinsetes rahwakoolideS õpetus alganud. Aga siisgi ei ole see mitmes koolis mitte «võimalik olnud, sest tänawu on, nagu hiljutigi „Postimehes" sõnum seisis, kaunis rohkesti noori kooliõpetajad soldatiteks wõetud, sest ainult koolide inspektori tunnistus, mis nooremehe tema poolt koolmeistri ametisse seadmist  tõendas, ei «vabastanud neid enain teenistusest,  maid nõuti ka iseäralise kooliõpetajate-cksami tunnistuse ettenäitamist. Et paljudel «võimalik ei olnud seda nõudmist täita, siis pidiivad nad ka kroouuteenistuscsse astuma, iniS iseäranis sellepärast kahetseda on, et «neil selle läbi paremad  jõud koolidele kaduma on läinud. Teenistusesse  wõctute seas oli ka linnakooli haridusega mehi, kes iseäranis ainult sellepärast raske kooliõpetaja  aineti enda pääle wõisiivad, et teenistusest «vabaks saada. Arivataivasti oli paljudel teadmata,  et pääle inspektori tunnistuse ka kooliõpetajate-eksami  tunnistust nõuti, sest muidu olekfiivad  nad ka wististi kooliõpetajate-eksami ära teinud.  Nõnda on näituseks ka Pöide kihelkonna kool praegu seismas, mis köstrimajas aset on, sest et kooliõpetaja, linnakooli haridusega mees, soldatiks wõeti. Et inspektor wähemalt linnakooli  haridusega meest sinna kooliõpetajaks nõuab, kooliõpetaja palk aga ainult SS rubla aastas on, kus juures koolmeistril koolimaja juures koguni elamise ruumigi ei ole, siis on wäga küfitaw, kas selle palga eest koolile kooliõpetajat saab. Nagu kuulda, pidada kool siis hoopis ära kaotatama,  kui uuel õpetajal C. Sitzkal korda ei lahe kooliõpetajale kihelkonna poolt palka juurde muretseda,  sest et kihelkonnakool sunduslik õpeasutuS ei ole. Tallinnast. Tallinna linnal ei ole uulitsa nimesid. Selles asjas tähendab „Rev. Beob.", et see linnawalitsuse süü ei ole, kui uulitsatel Eesti keeli nimelaudasid ei seisa. Linna woiikogu olla ses asjas ju ammugi otsuse teinud. See otsus olla Eestimaa kubermangu ajalehes kuulutatud ja tühjaks tunnistatud ei olla teda ialgi. Nüüd olla teda ainult tarwis taita. Riiast. Kõigile Läänemere kubermangude kuberneridele olewat ette kirjutatud nende hoolde ustud kubermangude sadamatesse wiibimata arstisid saata wõõrsilt tulnud laewade kui ka sadamapiirides haigeks jäänud inimesie läbikatsumiseks. Selle käsu põhjuseks on Liiverpoolis ja Glasgowis  nähtawale ilmunud katku-tõbi. Läänemeremaade Gr.-õigeusu koolidewalitsemise  asjus on Riia öpekonna waliisus „Rishsk. W." teatel oma arwamisl selle poolt awaldanud, et need koolid otsekohe Puha Sinodi alla saaksiwad.  Selle juures peaks neile hariduse ministeriumi  poolt antaw abiraha, 32 tuhat rbl., alles jääma. Nende koolide tarwis tahetakse hoopis uued määrused teha, mis kohaliste oludega kokku käima pearoad. Möndasugust. Rätsepp kirikuherraks. Preisimaal Schlochau maakonnas on dokumendiwõltsia  kinni wõetud, kcs julgesti Saaremaa  Kossatzki körwas wõib seista. See vn keegi rätsepa sell Znleck, kes wõlts dokumendi abiga Sampohli koguduse hingekarjaseks  tõusis. Rahwas kõnelenud küll kohe, et uus õpetaja petis olewat, aga et ta oma ameti kohuseid hästi talitas, jäi Zuleck wõitjaks, kuni wiimaks postiga temale Wäetecnistuse tunnistus tuli ja praost sellest nägi, et tema abiõpetaja ialgi ülikoolis ei ole käinud. Enne aga, kui Zuleck lahti lasti ja kohtu kätte anti, läks tal weel korda ivöltfitud weksliga Sampohli hoiukassast 500 marka wälja petta. S minutit wee all wöiwat keegi Bremeni naesterahwas olla. Ta tulewat ligemal ajal Peterburisse oma kunsti näitama, eSmalt inimesteuurimise seltsis ja siis awalikult. Naljakast juhtumisest, mis buuri sõja algul  ette tulnud, jutustab üks buuri ohwitser. Kui oberst Schiel enne tähtsat lahingut Eiandslaagte juures mõne seltsilisega maad maotuma oli ratsutanud  läks ühel Saksa alumäel korda Eiandslaagte raudteejaama ära wõtta, kus mähe inglast kaitsjateks  oli. Jaamas oli muu seas ta terme rongitäis  alkoholilist jookisid. Joomahimulised sakslased  hakkastmaü ka kohe ilma pikema järelmõtlemiscta  oma saaki lõbusasti tarwitama ja et üiemate poolt keeldu ei tulnud, jõiwad nad whislyst ja drandy't nii kaua, kuni nad õndsasti magama uinufiivad. Waheajal oliwad aga mõned inglased kel korda oli läinud põgeneda, ühele Shoti obiwaelc  õnnetusest teatust wiinud, kes siis ka rutuga jaamale lühenesiwad ja ilma waewata magajad sakslased mangi wõsfiwch Km juhg sakslane täi- detud pudelist ilma külge puudumata mööda ei lähe, siis ei tee seda shotlane ammugi mitte, ja wahwad shotlased magasiwad warsti sedasama und nagu sakslasedgi- Waheajal oliwad aga sakslased  oma une täis maganud ja kaineks saanud ja wõtsiwad nüüd omalt poolt shotlased mangi. Milliardäri jutul. Pierpont Morgan, kuulus Amerika terase kuningas, sai hiljuti Jnglisemaal  ühe suure Londoni lehe asemikult kirjaliku  soowiawalduse, et terase kuningas teda kaheks minutiks jutule wõtaks. Millionite herra arwaS, ci seda hullukest kergesti  eemale peletada wõib, ja wastas kuiwalt, et tema elus iga minut 260 franki makswai. Ma wõtan teie nõudmise wastu, ütles aja- Teisel päewal oli Pierponi Morgan kutsumata külalist wastu mõttes pahal tujul. Mitte midag i Mina küsisin Teie käest L minutil, kumbgi 250 sranki, see teeb 500. Siin nad on l „Ja sius?" See on kõik. Aga mispärast nõudsitc siis minuga kokku saada ?" Sellepärast, ei mina 2 tuhande 500 frangi pääie kchia wcdasiu, ei ma kuni Teieni wõin pääseda.  Olen teiie 500 fr. ära andnud. Mina wõidan nii 2 tuhat franki, s. o. 750 fr. minutis rohkem kui Teie ... Li-Hung-Tshaugi wiimsed siimapiigud. Li- Hung-Tfhangi wiimscte silmapilkude üle teaiatakse Pekingist: Li-Hung,Tshang tuli ööse jälle meelemõistusele,  selle järeie kui ta tcistpäewast saadik meelemärkuseta oli olnud. Ta mattis natuke sööki sa kuudis oma sugulased nähtawasti ära. Wõörad  arstid oliwad juba warakult teistesse tubadesse läinud sa seletanud, et midagi enam teha ci ole. Li-HungTshangi ihuarst oli üksi tema juurde jäänud.  Kui arstid hommiku wara kuuljiwad, et Hiina arstid Li tõbewoodile olla kutsutud, tarkusimad  nad teda edasi rohitsemast, kui Hiina arstid  kohe minema ei saadeta. Kuna selle küsimise kallal tüiitseti, heitis Li-Hung-Tshang hinge. Kohe walmistati roheline kandetõld, kaheksa kandjaga ja kaheksa hobusega, ja nimelt kõik paberist ja loomulikus suuruses, millele siis tuli otsa pisteti, et surnu hing ühes leekidega taewa wõiks minna. Siis pandi surnukeha teaki puust kirstu, mis Li- Hung-Tshangil oma ilmareifil ikka kaasas oli. Pühapäcwal seati surnukeha toredasti üles ja Hiina ametnikud laisimad rongis üksteise järel temast mõõda. Ise päew nimetati, mil wõõrad saadikud ligi lasti. Matmine on sääl wäikeseS külas, kus Li-Hung-Tshang on sündinud. Li- Hung-Tshangi surmast teatati keisrikojale telegrammi  teel. Kassi pärandus. Amienssi linnamajas amaldati hiljuti awalik üleskutse püälkirja all „Tundmata pärijate üleskutsumine" ühe testamendi  põhjal, mis pärastpoole seadusetäitjatele ametnikkudele paljugi päämurdmist sünnitas. Üks mana lesk proua pärandas niinelt oma armsale kassile Cadet-Roussel 309 franki aastast abiraha. TeatawaSti ei ole aga kassil mitte niisuguseid seaduslikku õigusi, et ta päranduse wõiks wastn mõtta. Õnnetu kass peab siis paastuma hakkama; aga nüüd järgnewad testamendis punktid, mis täiesti seaduslikud on. Nii määrab üks nendest loomaarstile, kes seda kassi haiguse ajal rohitseb, 100 franki aastas, ja niisama palju arstirohtude eest. Loomaarst wõib päranduse wastu mõtta, järjelikult on Cated-RouSsel haiguse ajal tema hoolealune; aga süüa ei wõi kass saada, kui kohus mitte piima ja liha arstirohuks ei tunnista.  Kõige Huwitawam selle asja juures on oga, et need 300 franki, mida Cadet-Roussel kahjuks mitte wastu wõtta ei saa, pärast tema surma üh iaste-haigemajale osaks peawad langema mis Sainl-Leu kirikkonnas on. 1901 46 Saarlane,