seks teinud kõiki kättesattuwaid miini õhku põrutada. „Daily MaUi" telegrammis Kaplinnast tõendatakse, et hirm ikka suuremaks kaswab. Säälsed wöörad konsulid  pidasiwad eile konverentsi ja harutasiwad  abinõuusid, kudaS oma maade alamaid kaitsta, kui terwe Kapmaa peaks sõjaseaduse alla pandama. Lord Kitchener on tungimast  25,000 meest lisawäge palunud. Londoni lehed lisawad selle juurde, et see sõjaametile raskeks ülesandeks on. - Bulsonteinis  teatatakse, et wiimastel päewadcl burid Cossaki juure-Z ühe Inglise seisukoha kallale tunginud, kus juureS 30 inglast mangi wõeti. 28. Dets. Kitchener telegrahwcerib  Pretoriast, et burid öösel kange udu ajal korraga kõigiti Briti eelwägede kallale tunginud Belfastis, Wondcrfontemis, Nooitgedahtis,  WildfontciniS ja Panis. Ägeda lahingi järele löödi burid tagasi. Inglased  kaotasiwad 21 meest surnuid, nende hulgas 3 ohwitseri. Edasi teatatakse, et eile põhjapool Krügcrsdorpi Bcycri mägi Briti moonawoori kallale tunginud. Burid  aeti ära ja nad jätsiwad 11 surnut maha. Neli inglast on hoomatud.  Järgmine  telegramm Piquetbergrodist: Inglise mägi hoiab õõnesteesid oma käeS- Nad panemad buridele ägedasti wastu, kestahes salgas lähenewad. Maal elutsewad hollandlased  on rõhulised—  Kitschsner teatab 29. Detse.: 28. Dets. õhtu oli tormijooks Mahadodorpi pääle. Päewatõuiuks löödi burid tagasi. Üks Inglise ohwitscr sai surma. Ühe eratelegrammis  öeldakse, et buride eeswäesalgad  Kapimaal juba Inglise mäega, kes neile Kapilinnast wastu saadeti, kokku on jõudnud. Kindlustuse-tööd Kapilinnas on lõpetatud. Kantsid on wõitluseks korrale seatud ja rasked suurtükid malmis pandud. Ühe Londoni telegrammi järele peetakse kindlaks, et lord Kitchener oma mäe terwclt Transwaali lagedalt maalt ja Oranje riigist  ära saadab, et Kapimaad buridest puhastada- Inglise kindralid teatawad ametlikult, et burisid üliraske kätte on saada, sest et nad kaitstud linnadest eemale hoiawad, raudteed körwale jätawad ja inglise  mäe eest körwale pöigelda oskawad. üks ametlik telegramm 1. Januarist teotab:  890 buri Bcyersi all tikkusiwad 28. Dets. Kalfonteini kallale, mis kolmas raudteejaam Pcetoriaft lõuna poole on. Nad oliwad enne telegrahwitraadid läbi lõiganud- Kalfonteini Inglise kaitscwäekS oli 120 meest ühe leitnandiga. Burid piirasilvad  jaama ümber ja andslwad ta püüle wahctpidamata püssituld- Üks Inglise soldat tungis buride ridadest läbi ja jõudis  Llivfonteini jaama, kus ta telegrahwi teel kindlustatud rongi palus saata. Kohe saadeti lisawäge. Waheajal läks kaitsewacl  korda, burisid ilma kahjuta tagasi tungida- Burid jätsiwad kolm haawatut maha, lasksiwe.d aga enne taganemist raudtee  Kolfonteinist lõuna pool õhku. - Kapilinnast  teatatakse, et burid Clanwilliani (200 wersta Kapilinnast põhja pool) äea on wõtnud- Zuuri mägedes (Kapimaal) oliwad mitu lahingit. Londoni lehed tcatawad, Löuna-Ahwrikasse saadctawat warsti 20,000 meest lisawSge. cnamisti ratsamehed- Londonist teatatakse 1-Jan-: Sõnumid Lõuna-Ahwrikast on wahetpidamata tõsised. Inglise wäesalgad tagancwad ühte soodu Kapilinna poole. Buride wäesalgad liiguwad Pretoria ümber. President Krüger seletab kõige kindlamal  wiisil, ta ei wõida Kanada pääministri  Lawieri ettepanekut, kes ennast lepitawaks wahemcheks pakkus mitte wastu wõtta; ka ahwrikandlaste saatkonna teekond Londonisse olla asjata, sest et burid ainult oma täielise iscsciswuse põhjal rahu saawat  tegema. Hiina sõjast. Pekingist teatakse: Hiina keiser andis Hiina rahusobitajatsle käsu: riikide ühisele lcpingukirjale mitte alla kirjutada, kui sel» lest mitte järgmised tingimised maha ci kustutata: Taku kantside häwitamine, alaliste  kaitsewägede asutamine, saatkondade kaitscwägede asutamine ja sõjariistade sisseweo  keeld. Hiina wolinikud wötsiwad aga siisgi nõuuks. tingimistele alla kirjutada. Nad tellgrahweerisiwad keisrikojale, et kui nad alla ei kirjuta, siis riigid kohe jälle sõjalist tegewuft alustawad ja et Hiina wastupanek täiesti asjata on. Uuemate wõitluSte üle Hiinas toob „Wene tel. selts" järgmised traadisõnumid: Krahw Waldersee sugulane von Rauch sõitis 25. Dets. m. a- Pekingist 70 wersta eemale ja tõi tagasi tulles sõnumi kaasa, et Sakm wägi hiinlastega põhjalääne pool Pekingist wõitluscs olnud. Kolm kompaniid jalawäge ja üks osakond ratsawäge põrganud  200 hiinlasega kokku. 200 hiinlast saanud surma ja 1600 haawatud, teised põgenenud.  Sakslastel olnud 3 surnut. Üks obwitser ja mõned soldatid saanud haawatud.  Salk Saksa wäge puutus ka Shebaikongi  juures 3(1:0 hiinlasega kokku. Hiinlased oliwad 10 suurtükiga kindlustatud  paikades, mille päüle sakslased tormi joolsiwad. Kui tund aega hiinlaste pääle pommisid lastud, wöeti nende seisukohad pajunettidega ära. Kolmetunnilise wõitluse järele põgenes waenlane, kes 200 meest kaotas- Kui kõik ümberkaudsed elumajad ära oliwad häwitatud, pööras Europa wäesalk  Pekingisse tagasi. Hiina rahusobitajad  nõudsiwad, et rahusobituste ajal sõja- lik tegcwus ära lõpetataks. Krahw Waldersee  lükkas selle nõude tagasi- Ta .seletas,  et ta ilma põhjuseta hiinlaste kallale mitte wäge ei saatwat, maid ainult siis, kui kuSgil meriseid sündmusi on ette tulnud. 28- Dets. 1900- Üks Singanfust  tulnud hiinlane teatab, et sääl linnas kõige aja 85,000 Hiina soldatit harjutusi pidanud, kellel suuremalt jaolt uut laadi sõjariistad käes. Säälne rahwas on wäljamaalaste  wastu wäga wihane- Arwatakse, et hiinlased suudaksiwad «malikult sõjaplatsil ühendatud mägesid lüüa. Wene Keisri käsul jaotatakse Pekingis  Wene-Hiina panga poolt waestele hiinlastele igapäew 10,000 portsjoni sööki wälja. Keisri Majesteet on soowi awaldanud,  et see terme talme edasi kestab, mida ka pank tahab teha- Teised lehed. Üleüldise hariduse edenemisest rääkides, kirjutab „Postimees": Tõepoolest peaks aga meil ära mõistetama, et kasu mitte ainult ülikoolist läbikäimine ei too, waid et wäga suurt majanduslist kasu ka küla ja kihelkonnakooli  haridus toob. Tuntaks seda ära, siis kaoks meie keskelt  leigus meie rahwakooli, meie kirjanduse, ajakirjanduse, seltsielu ja kõige wastu, mis rahwahariduft awitab tõsta ja toetada, siis astuks tööle iga leige ja osawõtmata päältwaataja.  Seesugust üleüldist kaastööd ja elawat osaivõtmist oleks tarwis üleüldise rahwahariduse  edendamiseks. Kui rahwahariduse asja kõik rahwa jõud lükkamas oleks, siis saaks hariduselaene meie maal niisuguse hoo, et tema igast wiimsest maanurgast rumaluse rämpsu jätised  ära pühiks. See teeks meie rahwa waunlise ja majanduslise  seisukorra parandamisele tee walla ja aitaks ühtlasi ka meie rahwuslisele iseolemisele  lindelt alust ja tõsist tuuma walmiStada.  Niisugust üleüldist tööd kõikide poolt oleks ka meil Saaremaal hädasti tarwis, aga mis teha, meie juures on kõik suuremalt  poolt selles aSjas külmad, ja niisugused kes enesele juhtsõnaks on seadnud: „ah, mis see minusse puutub!" Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäeival, 14. Zanuaril Eestikeeli jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. M. 1 Saarlane 1901 Wastutaja toimetaja HartWig Sah, LÄllä. OSL. xvi lls-»?s?b xWMM. r- v SZ-wzxs IUZg. li. z. 3zsa-.e«»ro — Tiükws ,«B!esa»r- RSdülal." trüMjaS «asbt-Ml, ?i 1.7 Pühapäewal, 21. Januaril 1901 (mitte 14.) M Km!t»lMlii>e Jõiililiiiiii mitmete muude lõbustustega. Andeid kurttummade laste ja basaari hääks palutakse proua A Jssajewi, preili Uljase kätte ja „Taar!ase" trükikotta  ära anda. Teadaandmised. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kurcsaares kirikuteenri Timmase juurest, „ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa j ewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. I l 1. ~Issand õnnistagu sind!" Kirjuim nud Püha õp. G. Grohmann. . 2. „K s otsib, see leiab!" Kirjutanud  Kaarma õp. F. Ederberg. 3. „Anna ennast ohwriks!" Kirjutanud  Kerla õp. J. K e r g. 4. „Küll sest saab!" Kirjutanud Kaarma õp- F- Ederberg. IM- Üksiku lehe hind 1 kop. Maja 4 Sadim-Ml. on haäde tingimistega ära müüa. Lähemat teatust annab puusepameister hra S o h n, Pitkas-uul. M 5-