andmiselehti wälja ning wõtawad ülesandmist  maStu: Kuresaares, herra C. Palk ja „Saar lase" trükikoda; Kaarma! kooliõpetaja J. Kirotar ja Pöidil köster K. P a ulmeister. Et näituseni mitte enam palju aega ei ole, siis peaksiwad kõik, kes näitusest oma töödega osa wötta mõtlewad, ülesandmisega  ruttama nii et asjad augusti kuu 2. päewaks Tartusse jõuaksiwad. Asju wõib Baltiski kaudu Kurefaarest hr> Th. Lange läbi Tartusse Eesti näituse toimckonna  kätte saata, ilma et näitajal enesel tarwis oleks Tartusse sõita. Pääle sirpide, wikatite ja toolide wõib näitusele iseäranis ka kiwikirjade lõikamise töösid saata. Kui parajad hinnad üles anda, siis leiawad nad wististi kohe ostjaid.  Lootuse järele katsuwad need, kes Saaremaa koduse käsitöö edenemist hää meelega näewad, oma tutwuskonnas Eesti näitusest osawõtmiseks tarwilikku hoogu anda. il. L. Isamaalt. Kuresaarest. Pühapäewadel ja pühadel  pidiwad sel ajal, mil Greeka-õigeusuliStes kirikutes jumalateenistust peetakse, siiamaani nõndanimetatud würtsipoed, milledes toidu ainetega kaubeldakse, ikka kinni seisma. Nüüd on aga, nagu kohalikud lehed „Jurid Gas." järele teatawad, walitsew senat otsustanud, et need poed, milledes puu- ja keeduwilja ja üleüldse ka mitmesuguseid teisi toiduaineid  müüdakse, ka pühapäewadel ja pühadel  ilma tawalise müügiaja kitsendamata kaubelda woiwad. Kuldauuraha päälkirjaga „hoolsuse eest" Anna paelaga kaelas kandmiseks on Saaremaa Mustjala Gr.-õigeusu kiriku salmilaulja  Wassili Jupash e w s k i j 30- aastase teenistuse eest saanud. Nagu kuulda, tahetawat tulema aasta alguseks kõigile trahteritele ja joomakohtadele, mis Wenemaa linnade nimesid kannawad, ära keelata, edespidi neid nimesid tarwitada. Siltidelt, kus niisugusid nimesid leidub, tulewad nad maha kulstutada. Kaarmalt. Kaarmaseminaris tegiwad  sellel kewadel lõpueksami 5 kaswandikku: August Ehrenwerth, Jaan Martson, Peeter Lauri, Jaan Oks ja Jüri Põld. Uute kaswandikkude wastuwõtmise eksamid sellel aastal on 31- lõikuse-kuu päewal, aga oleks soowitaw, et uued kooliaStujad ennast warakult enne seda kirjalikult ülesannakfiwad (kõige parem oleks seda kohalise õpetaja läbi teha). Saaremaa kihelkonna- ja Hiiumaa küla-kovlidsst ivõetakse 14—16 aasta manusid poissa ainult ettewalmistamise  jaoskonda wastu, nii et nendel seminari kursuse läbitegemiseks 4 —ö aastat ära kulub. 11. klassi wõiwad wanaduse pääle waatamata noored mehed waSlu wõetud saada, kes linnakooli (ropoyaieos z?n.) wõi 2 klassilise ministcriumi kooli läbi teinud on. Nende õpeaeg seminaris kestab ettewalmistannse vääle waadates I—21 —2 aastat. Seminari lõpueksami ee! wõiwad kaLwandikud  koolmeistri seisuse eksami (na uouuis uuuuui-uuro Kuresaare gümnasiumi juures ära teha. Kooliraha saarlastele on 10 rbl. aastas; ülespidamine (söök, pesu j. n. e.) on kaSwandikkudcl oma, ja tuleb raha pääle arwateS  30—40 rbl. aastas maksma. Muid teateid annawad Muujatele seminari direktor Kaarma õp. F. Ederberg ja kooliõp. J. Kirotar Kaarmal. Poidelt. Ajalehe sõnumisaatjad peaksiwad rohkem ette waatama, mis nad oma ümberkaudsest rahvast kirjutavad ; iga sõna peaks olema läbi kaalutud, et mitte segadust ehk halba worju teiste pääle heita. Sagedasti tehakse suur kiitus, säälsamas  jälle suur laitus, mis ometi muud ei ole, kui kirja saatja ägedus. Poidelt pole küll palju ajalehtedele kirjutatud, aga niipalju on ometi wiimsel ajal hakatud kirjutama, et põidlastest mõnele õige segane pilt jääb. Komadel kirjutati ühele ajalehele et Poidel olla „Parajuse selts", kes rohkem tööd teha kui „Karskuse seltsid", kõik kõrtsid olla seltsi tegewusel kinni pandud j. n. e. Selle kiidu aivalduse oli ka „PribaltiSki Krai" oma weergudesse mahutanud, mille pääle Laimjala  karskuse seltsi eestseisuse poolt õiendus saadeti. Sõnum on, nii kui näha, tükkis wale; esiteks ei ole meil põidlastel mitte „Põids parajuse selts", maid on „Laimjala Eesti karskuse selts". Teiseks  ei ole seltsi tegewusel ühtegi kõrtsi kinni pandud,  sest need pandi enne seltsi asutamist juba kinni. Seesugune kiitus wõib ju seltsi pääle halwa warju heita, sest igaüks arwab ju: kelle muu poolt sarnane kiitus siis on, kui seltsi enese pooit ja asjatundjad naerawad habemesse. Ja miks peaks siis selts.säält omale kiitust nõudma, kus ta midagi pole teinud. Meie noorele seltsile saab minu arwateS juba sellestgi, mis ta teinud on. Üks seletas talwel ajalehes „Saarlascs" et Laimjala karskuse selts sellest ajast on hakkanud  enesest elu awaldama, kui üks osa liikmeid Uuemõisa malda saanud, s. on päris Põidele. Missugune edemus. Mis wõisiwad laimjalalased muud mõtelda, kuid et Pöidi karsklased kiidawad endid, kas ses ci 100 meele paha seltsi sisse. Niipalju kui mina seltsi liikmeid tean sest et isegi seltsi liige olen, on kõik tegewad liikmed meele paha täis niisuguste sõnumite üle ja on see loguni teadmata, kes see isik on, kes niisugust wale sõnumid saadab. Mina ütlen selget tõtt, et Laimjala meestele Seltsi tegewuseS kõik auu meel senini jääb, kuni Pöide mehed midagi malmis  saamad. Tänini pole kül Pöide poolsed muud midagi toime saatnud, kui paar perekonna õhtut ja ühe lõbu õhtu. Aga Pöide pooliste auuks peab siisgi ütlema, et suuremalt nende tahtmise mõjul sellsiie Lewalasse maja ehitusel on. Aga olgu niisugune arwamine. Meie selts on harjunud üksinõua tööd tegema, ja ei tunne mingit lahutust. Lähme jälle asja juurde: Üheie teisele ajalehele on jällegi Poidelt kirjutatud, kus meie õrnemat sugu koledasti leotatakse, et muud ei tehta kui kõrtsides tantsida. Mis Pöide see siis ikka on? Kortsud olla parajuse suuni! kõik kinni pandud ja nüüd korraga jälle nii palju, et waescd neiud nendes ara eksiwad. Minu teada on Põidel küll kaks õlle kõrtsi. Orrisaare on rahwast kõrwal ja ei tahaks mitte uskuda, et jääl tantsimist palju ette tuleb. K. kõrtsis räägitakse küll seda paha wiga olewat. Olen seda ka mööda sõites ijc näinud, aga siisgi, kui ajalehe kirjasaatja K. kõrtsi elu kirjutas, oleks ta pidanud ette nägema, et teised Pöide neiud mitte paari K- kõrtsi tantsiwate plikade süüd ei taha kanda. Ajalehe kirjasaatjal peaks suurem ümberwaade olema, kui oma küla, ja kui ta rohkem ei tunne, siis ei kõlba ta teise üte arwuStama. Mina olen laiemalt elanud ja ei leia Põlde neiude juures tantsu poolest suuremat süüd midagi, kui muialgi. Liiderlikku  elu paistab küll sugu rohkem siisgi mitte rohkem kui mujal Saaremaal aga see ei ole mitte niipalju neiude süü, kui mäljas rändawate poiste süü. Suisel ajat ei ole poissa kodus ja neiud laulawod ja keerukamad küla wahel üksi oma mäge. Laita leiab ju muidugi. Aga sellega ei wõi rahul olla, miks nii ühe külgselt ja pääliskaudselt. Jaanipäewal pani Laimjala Karskuse selts Lewala külas lõbu õhtu toime, nagu juba „SaarlaseS" teatati, näitemängu, kontserti ja wiiulimänguga herra Haawiku poolt Kuresaarest. Rahmast oli rohkesti osa wõtmas ja wõtsiwad kõik ette kanded suure käteplaginaga wastu. Kord oli -viisakas. Palju tänu sugulvennak  herra Haawikule! Km lubab lahke olla ja teated mastu wõtab, siis tuleb põidlastest edeSpidi pikemalt. Rpg. Toimetuse täh. „Olime lahked, ja ootame lubaduse  täilmist." Wastseliittast kirjutatakse „ Eesti Postimehele":  19. juunil maeti Missu wallas Kiimaku külas üks mees nimega Johann Liira, kes hamba wäljatõmbamise tagajärjel suri. Nimetatud isik, K2-aastane mees, lasknud ettewaatainata „küla hambakakseja"  läbi endal esiteks terwe ja pärast ka meel wigase hamba wälja wõtta, mis pääle tema suust palju werd wälja jooksis, pää üles paistetas ja manale mehele ootamata  surm tuli. Sellesama mehe matusel  olles nägin, kudas kellegi 7-aastane poeg oma käega akna päält wiina rüüpas ja selle järele näost surnukarwaliseks ja kollaseks läks. Ka hingamine kippus seisma  jääma, noor elu oli koguni kustumisel. Suure waewaga läks korda wäikest joodikut  oksele ajada, ja teda sel teel surmast päästa. Wanemad, hoidke omad lapsed wiina eest kui tule eest, mis nende ihu ja hinge kõrwetab! Riiast. Liiwimaa kuberner kindralmajor  Pashkow on Riia Wolmari rahukohtukonna  auurahukohtunikuks 1. dets. 1901. kolme aasta pääle nimetatud. Nekrutide teenistusesse-kutsumine. Nagu „Wal. Teat." loeme, on riiginõuukogu  sõjaministri ettepaneku häüks arwanud, mille järele tänawu sügisel terwest riigist kokku 318645 nöörimeest sõjawäkke teenima kutsutakse; pääle selle Ossetini rahwa seast weel 100 meest säälse ratsawäesalga tarwis. Eestimaalt kutsutakse sel aastal 962 nekruti soldatiks, Liiwimaalt 2912. Kõige suurema hulga nekruta annab Kiiewi kubermang, nimelt 10.614, kuna teised kubermangud keegi 10 tuhandeni ei ulata. Peterburist, 1. juulil jõudis Jtalia kuningas Uude Peterhofi ja wõeti Keisri ja suurwürstide poolt wastu. Terwitamine oli südamlik. Keiser ja kuningas suudlesiwad  üksteist, mis pääle nad rahwa waimustatud  hurra-hüüete saatusel Keisri lossi sõitsiwad. Linna ehitusmeister kutsuti hiljuti tunnistajana rahukohtuniku juurde. Kutse oli kell 11 püüle enne lõunat määratud, tunnistaja pidi aga enne kolm tundi ootama, kui ta üle kuulati. Sellel põhjusel ei wõinud  ta ühte tungiwat tööd, mida tale linnaamet  ülesandeks teinud, täita. Nagu „Now. Wremja" nüüd teatab, on linna-amet rahukohtuniku  tegewuse üle rahukogus kaebtust tõstnud. 1. juuli k. p. õhtul saiwad päälinna lehed hirmsa õnnetuse üle sõnumi, mis Luga jõel olnud. Aurulaew „Lnga" mis Preobrashenskaja jaama ja Chilaki alewi wahel sõitis, läks liig rohke sõitjate arwu pärast põhja. Ainult need inimesed saiwad päästetud, kes laewa lael wiibisiwad. Need reisijad, kes kajutites oliwad, uppusiwad ära. Uppunute arw ei olewat teada, neid arwatakse aga 30 kuni 60 pääle. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keiser on oma praegusel Norra reisil endise Prantsuse peaministri Waldeck-RouSseaLga ÖddeS koos olnud. Keiser ja endine peaminister oliwad ühe päewa jooksul kolm korda Mk teisega kooS. Esiteks käis Waldeck-Rousseau  keisri juures wiimase laewa „Hohenzollerni" peal. Siis tuli keiser Prantsuse sõidulaewa „Ariadne" pääle, -N. 28 Saar l a n e 1902