Jaanist. 30. julil, päewa ajal, läks siin teadmata põhjusel turbasoo  põlema- Tuli lagunes suure kiirusega laiali ja häwitas kahe ruutwersta suuruse maatüki päül kõik ära, mis ette juhtus. Maha põlefiwad Jaani kiriku köstril J. Pukki! heina kuhi, Pulli küla meestel kaks kuhja ja M. Meril küün turbastcga- Kahju üle 50 rubla- Muhust- Kohaline politseikordnik möt-> tis L. külaS T, M- käest ühe pudeli kroonu wima ära. Tühjasid pudelist oli ta juurest palju leitud. T. M. üle oli kacbtus tõstetud,  et ta kroonu munaga kaubelda. Tartust. Eesti näituse kohta on, kirjutab „Elu", wilmaste päewade sees jutud liikuma pandud, nagu ei saaks ta mitte waremalt äramääratud ajal ära peetud, maid hiljem. Kõige selle kohta tähendame siin, et sarnastel  juttudel mingit tõe põhja all ei ole. Eesti näitus peetakse tänawu, nagu senini lehtedeSgi kuulutatud, 16., 17. ja 18. augustil Tartus Wiljandi uulitsas E. p. seltsi platsil ära. Lõpulikud kuulutused  on ka juba malmis trükitud ja saadetakse  nende päewade sees wäljalaotamiseks näituse sõpradele ja toetajatele kätte. Kuna näituse asjade ja loomade ülesandmisega juba kaunis hakatus on tehtud, siis on toota, et meie näitus wististi hästi saab korda minema. Ja mida rohkem wastaste poolt etfijuttude lühi takistusi teha püütakse,  seda rohkem loodame elawat tööd sõprade poolt. Tallinnast. Rohkem kui aastase äraoleku  järele jõudis endise „Wirulase" toimetaja  hr- Järw 28. julil Tallinnasse. Hr. Järw sai minewal aastal juulikuus kindral-kubermri poolt lehe asjus terme sõjaseaduse kestwuje ajaks Baln kubermangudest  wälja mõistetud, on aga nüüd luba saanud tagasi tulla- »Õig." Tallinnast teatatakse, kirjutab „Isamaa",  et sääl kohe uue lehe valjaandmiseks  sammusid astutakse. Nüüd on kuulda, et ka Peterburist sel sügisel ühe Eesti päemalehe  ilmumist on oodata- Lehe «väljaandjaks  olewat sääl mitmekümnemeheline seltskond, kes isekeskis juba üle 20,000 r. kokku on pannud. Lehe siht oleks kadettide oma sarnane. Tegelikuks toimetajaks tahetawat  mõnda endist Tallinna tegelast kõige päält „Teataja" toimetaja hra. K. Päts'i, kes Wenemaale tulemiseks luba on saanud. Hapsalust Wene rahwaterwiseselts tahab, nagu „Rew. Ism-" teatawad, Haapsalusse  suurt sanatormwi asutada, mis otstarbeks Haapsalu linnawalitsuS omalt poolt krundi ilma rahata andnud- „Pwl." Nõost- Rööwmõrtsukatöö- 21. julil öösil umbes kella 12 ajal sõitis Tähkwcre walla „Mäeranna" talu omanik Jakob Leppik oma sulase Jaan Nelsoniga linnast koju. Kui teel Ilmatsalu kõrtsis „wa kibedat" õige rohkesti oli maitsetud, söitfiwad reisiseltsilised  edasi. Mõnikümmend sammu kodust eemal tõmbas sulane R. taskust noa wälja ja lõi sellega oma peremehele raske haawa pähe. mis pääle ta weel umbes 30 rubla ümber raha ära rööwis. Süüalune on ülemuse poolt -vastutusele wõetud. „Elu." heitis indulane suure walu sees hinge. Kapten lasi tema jala seest kalli kiwi wäkja lõigata ja surnu keha merde wisata. Nõnda oli hindulane ahnuse järeldusel surnud. Mis oga tähtsasse teesantiSse puutub,  siis ostis reda üks inglise lord 2ö,V00 franki eest ära, kes seda jälle oma korda poole miljoni eest Orleani hertsogile ära müüs. Viimane oli Prantsuse kuninga Ludmig XV. asemel, kes alaealine, Prantsuse  maa walitsejakS, mispärast ka teemant omale nime „Rcgcnl' sai. Orleani hertsogi  käest läks ses ajaloolik kallis kiwi õnnetuma Maria Antoinelte kätte, kelle ar-ssamaks eheekS w kuni Napoleoni parteini  oli. Pääle selle ilustas see kiwi Napoleon  I. moega käepidet tema kroonimise päewal. Praegu on see kiwi Louvere museumiS Partsis. Seda ja teist. Mosdi ohw e r. Hiljuti tuli sõjamäcarft L. enese seltsimehe Dr. G. juurde ning palus teda enese noorele naesele,  keS wäga halba päänaha haigust põdeda, abi anda. L- arwamise järele pidi haigus üks Prantsuse tõde kõrivalilmuwus olema, aga kust ses tobi tema abikaasa külge hakanud,  seda ei teadnud ta kuidagi ära sele» tada. Dr- G. waatas saesterahwa läbi ja leidis, et see tõeSti Prantsuse tõbe põdes. Haiguse ilmstle tulek pääs luhus G. arwamisele,  et nacstcrahwaS ehk male juustest, mida ta, nagu mood nõudis, oma juukstele aluseks kandis, haiguse saanud oli. Ta uuris  juuksed järele ja leidis, st need Prant- suse haiguse mädaga koos oliwad. Siin juures tuleb tähendada, et walejuukste kandmisega  wäga ettewaatlik oldaks, sest harilikul!  on juuksemeistritei ikka moodits juukseid  mi, nagu nad need ostawad, ilma puhastamata endi töödeks Larwitada. Muidugi  on juuksed tihti ka haigete inimeste püüst wõeiud ja sünnitowad siis tõbe. Pilt perekonna-elust. Wieni lmna 4. jaoskonna rahukohtuniku juures tuli hiljuti halenaljakas tükike perekonna-elust  harutusele- Keegi Karolina W. oli kaebtuse all julge seltskondlik ollku rikkumise parast. Ta oli waagnatüie palawat  suppi aknast möödakäijatele kaela kallanud.  Noorik ei salanud oma süüdi; afi tulnud järgmisel wiifil: Ta oli mehele, keda ta wäkjast kodu oodanud, kõige maitsewamat  lõunarooga püüdnud walmiStada. Kiidu asemel teinud aga mees temale halwa  toidu pähe etteheiteid ja läinud lauaäärest  minema. Teades, et La roogade tegemist täielikult oli õppinud ja seekord supl iseäranis hoolega walmistanud, tulnud  ta aimamise pääle, et mees kuskil mujal söönud on. See mõte ühes haawawate  etteheidetega pahandanud teda nõnda, et ta waagna matnud ja kõige supiga uulitsale wisanud. Seda puhtasüdamiist süütunnistus! tähele pannes mõistis kohus nooriku ainult wiis krooni trahwi maksma. Kuid mehe poolt leidis niisugune Lrahw naesele, kes oma mehe wastu kanda julgenud  tõsta, walju wastuwaidlemist. »See trahv, aus kohus, tuleb minu taskust ja uue waagna pean ma weel muidugi ostma!" hüüdis ta. „Oig." Walgete ölg-kübarats puhastamine tehtagu riideharjaga; siis tuleb kübarat hää limoni-mahlaga üle hõõruda ja selle püäle peenikest wääwlipulwert  riputada, enne kui kübar ära kuiwab;  siis wee! waja harjaga hästi hõõruda. Sel wiifil puhastamine ei maksa enam kui kümme kopikat, kuid kübar saab sellega kui uueks. Maa, kus koduloomasid ei ole. Niisuguseks maaks wõib küll Jaapanit nimetada, sest et jaapanlased liha ei söö ega piima ei joo; sellepärast on lehm nende juures hoopis kasuta loom. Hobuseid nad ka ei tarwita, sest et nende sõiduriistasid ja palankinistd nende sulased weawad ja lannawad; päälegi ei pea nad eeslid ega muid koormakandjaid loomasid. Koerasid on küll Jaapanis palju, aga jaapanlased  ei kaSwata neid jahi ega õue walwamise jaoks, waid koerad on sääl alles metsloomad. Kuigi Jaapanis harwa mõnda õpetatud koera juhtud nägema, wõid kindel olla, et ta wäljamaalase oma on. Harwa peawad nad kanu, weel harwemini parta ja tuwifid, ja neidgi ainult müügi jaoks wäljamaalastele. Zedo saarel peawad mõned omanikud härgi, kuid ainult usu kombele tarwis. Wiimane abinõu. „Laenake mulle wiis rubla, olge nõnda lahke I" „Aga ma ei tunne ju Teid sugugi!" „ Sellepärast ma Teie käest küsingi. Nendest, kes mind tunnewad, ei laena mulle keegi enam kopikatgi l" Lätimaalt. Riiast. 25. sulil wcdaS hebrealane Leibe Weinberg Peterburi kiwiteel nr. 115-ma maja juures kihla, et la ühe rubla eest -viina ära joob- Mees ajas agu säülsamas koiwad sirgu. „Balt. Post" teatel on Baltimaa kindralkuberner Riia Saksa lehe „Rigaschs Neuefte Nochrichten'i" toimetajat A. Schmid- ti 3000 rublaga ehk kolmekuulise arestiga trahwinud selle lehe tB9 numbris ilmunud  kirjatüki pärast „Zum ollslawischen Kong rest in Präg" (Köikslaawi kongressi kohta Praagas). Maata talupoegadele kroonumaa jagamise  juhatajaks olla ajalehtede teatel kollegia-fekretär  v. Egert Liiwimaale saadetud. Manöwrid merel algawat, nagu „Herold" teatab, tünawu I. augustil ja kestwat «ädal aega- Balti laewaStiku laewad,  keS sellest osa wõtawad, jagatawat kaheks taeivaslikuks. Manöwrid olla Kroonlinna  ja Tallinna wahel ning «endest wõtwat  osa mereminister Dikow, tema abi Wojewodski ja meremäe kindralstabiülem Eberhard. »Pwl." Kaugemalt riigist. Peterburist 27. julil peeti keisriherra  juuresolekul KraSnoje Selo sõjawäljal  alamwäeliSte wõiduharjutufi gümnastikas.  Wöimlemiste lõpul jagas keiser wõitjatele  oma käega auuhindadena hõbeuurifid wälja. Stolypini a «valdused  Wenemaa olude üle. Inglise ajakirjanik Stead on, nagu „Now. Wremja" teaduse  üle Wenemaal, P. A. Slolypin seletanud Steadile, et rewolutston Wenemaal surnud on. Tema wõiwat ainult siis jälle üles ärgata, kui õnnetumal kombel midagi suurt wiga peaks tehtama. käes ei ole sõjaseadusele, surmatrahwidele ja maalt wälsasaatmislele lõppu teha, wastanud minister: „Mina olen täiesti selles arwamises, et wõimata on ühte riiki igawesü sõjaseaduse põhjal -valitseda.  Aga ta on praegu üksnes Balti kubermangudes,  Poolamaal, Kaukafias ja ainult kolmes a«O3 54 Saarlane