loomu järele oliwad, wälja arwame. Teiseks polnud ju möttewõitlus mitte keeleteadusline  wäitetöö, et meie siin nii suurt rõhku selle pääle peaksime panema ja mõne wäikese  wea pärast kohe isikut ja asja ajalehes mõnnitama hakaksime Pää asi on juh at  a m i n e, ja see on. Karskuse Seltsi mõttewõitluse  juures osawas, asjatundja, ja rohkete teadustega mehe käes. Ja kui ka tema keel „kadakasaksaline" oleks, siis peaksime ainult selle üle rõõmustama, et „kadakasaksa" keele rääkija nii südisti Eesti asjust osa wõtab ja mitte ei häbene oma kadakasaksa keelegaKarskuse Seltsis mõttewöitlusi juhtima tulla. Kui niisugune isik seda teeb, siis on see seda suurema auustamise wäürt, Pääle kadakasaksa keele teate on „at" ka Kartuse Seltsi üle laitwalt kirjutanud. Kirjutajal on küll teada, missuguste raskustega  siin karskuse seltsil wõidelda on. Päris kuritegu on see tema poolt, siis nüüd weel selle üle awalikult mõnitama! toonil ajalehtedesse kirjutada. Aga see kõik ei olnud mitte asj akasu pärast, maid sellepärast,  et kirjasaatja teatawat isikut haawata tahtis ja see on inetu. Meie teame wäga häSti, kes see „at" on. Meie auustame tema edasipüüdwat kindlat tahtmist,  tema mitmesuguste teaduste teadmist, aga nimetatud sõnumi kirjutamises ei auusta meie teda mitte. Walljala Põllmeeste Seltsi aasta koosolek  oli 29. dets. 1902. Koosolekul kõneles  O. Neggo lühidalt ja selgelt hobuste kaswatamisest, seletades ja näituste waral selgeks tehes, kui suur mõju hobuste puhastamisest  ja tMde korras-hoidmisest hobuste terwise ja jõu pääle on. —Eestseisuse walimisel  malm ühel häälel endine esimees G. Nurm tagasi; abiesimeheks waliti J. Paas. kirjatoimetajaks J. Roots, abikirjatoimerajaks  J. Kindel ja J. Allas eestseisuse liikmeks.  Pääle aasta aruande kinnitamise rääkis esimees põllutöö kooli tähtsusest Saaremaa talumeeste põllu-töö edendamise kohta ja selts wõttis nõuks põllutöö ministeriumile  palwekirja saata, et Saaremaal alam põllutöö kool arvataks- Poidelt. Mõne aja eest teatasime, et Orisaares üks randwaht hirmsal kombel ära oli tapetud, mille kuritöö kordasaatjaks üht teist randwahti kahtlustati. Kahtluse all olew randwaht woeti ülekuulamise alla. Kuida meie erakombel teatust saame, olla uurimise all olew randwaht nüüd oma süü ülesse tunnistanud- Tema seletada, et ta äratapetatud randwahiga ühes märgusid  toimetanud, saagi jagamise juures aga tülisse läinud, mille järeldus teise äratapmine  olnud Asjatundjate poolt arwatakse aga, et asi mitte nii pole olnud, sest tapetud  randwaht olnud anus inimene. Mõrtsukas  olla aga üksi märgusid korda saatnud. Tapetud randwaht tahtnud wist tema pahasid tegusid ülemusele teatada. Et oma tegusid marjata, selleks tapnudgi kurjategija oma seltsimehe ära. Tapmise töö saatnud mõrtsukas sel kombel korda, et ta tapetule tagant kiwiga pähe wisanud ja pärast tema pää kirmega tükkideks raiunud. Wiljandimaalt teatab „E. P.": Meis nurk oli usumäratsemise poolest siiaajani  kaunis waikne, nüüd aga on ka meile uus prohwet ilmunud, kes pühapäewa  pühitsemist õigeks ei pea ja õpetab, et piibli põhja pääl laupäewa hingamisepäewaks  tuleb pidada. Iga nädali wiimasel päewal pidada ta rohkel armul ühte majasse kokku kogunud rahwale kõnet, jagada neile wäikseid raamatukest oma õpetuse üle wälja ja kutsuda kõiki oma uue koguduse liikmeteks- Ta oma üteluse järele olewat l?mal juba kuus tuhat jüngrit. Mis sellest liikumisest wiimaks saab, seda näitab meile tulewik; Üks asi on aga nüüdgi selge rahwa waimuelule ei ole ta mingisugusel tingimisel  kasulik. Jurjetvist. Wiinamonopoli sisseseadmisest  saadik on joobnute hulk Jurjewis wähenenud: waremalt wiidi aasta jooksul umbes 3000 inimest joobnud oleku pärast politseisse, mullu oli aga nende arw natukese üle 2000. Tallinnast. Petised kerjajad. Juba mõnda aega nähtakse siin sarnaste riietega naesterahwaid, nagu Wenemaa külades naeSterahwastel wiisiks kanda on, majast majasse kerjamas käima. Rätikute ja kaltsude sisse mähitud wäikesed lapsed on neil käe pääl, keda nad armuandi paludes hoolega kussutawad. Neil päiwil oliwad nad oma kcrjamise-ringiga ka Telliskiwi uul. tulnud. Kerjajate soowi wastu oli keegi armuanni andja naesterahwas  kerjaja lapsukest kaltsude seest wabastama hakkanud, sest kuna lapsuke wäljas, külma käes, küll ju kaltsude sees umukseS pidanud olema, olla tarwis soojas toas lapsukesele wabamat hingamiseõhku  muretseda, lapse pääd kaltsudest wälja päästa. Lapse asemel leiti aga kaltsude sees ainult puuhalg olema. Nagu pärast mõnelt poolt jutustada teati, pidada neil naeSterahwastel kuõgil Kalamaja  pool kandis Ühine kogumisepaik olema, kuhu ka nende tuttawad mehed kokku tulla. Sääl pillatawat ja joodawat siis päewal kerjatud raha öösel lõbusalt üra. Peterburis, 6. januaril. Pidusöögil talwepalees 3. januaril pidas Keisri Majesteet järgmise lauakõne: „Õnnelik, Teie Kõrgust meie hulgas näha, awaldan Ma Oma tänu Teie külakäigu eest ja joon Teie .Kõrgete Wanemate, Keiserlikkude Majesteetide Keisri ja Keiserinna, kui ka Teie, Keiserliku  ja Kuningaliku Kõrguse tsrwiseks." Selle pääle wastas Saksa kroonprints järgmiselt: „Sügawasti liigutatud lahkete sõnade läbi, misga Keisri Majesteet minu poole pöörnud, palun ma luba, Majesteedi Keisri ja Kuninga, minu isa, kui ka minu enda nimel Keiserlikule Majesteedile kõige elawamat tänu awaldada südamliku wastuwõtmisc eest, mis minule kustumata  lt meelde jääb. Ma tõstan oma klaasi Teie Keisri Majesteedi, Keiserinna Majesteetide Maria Feodorowna ja Aleksandra Feodorowna ja terwe Keiserliku  Perekonna tsrwiseks." 10 januaril- Saksamaa «aujärjepärija  wõttis Keiserlikkude Majesteetide juures hommiku einet. Tema saatkonnal oli õnn Keiserinna Maria Feodorowna ja Auujärjepärija poolt waStu wöeiud saada. Õhtul oli talwe palees Kõigekõrgemal juuresolekul kinematograhwiline etendus- Etenduses näidati Keiserlikkude Majesteetide wiibimist Krimmis ja Saksamaa keisri olekut Tallinnas. —Riigi tulude ja kulude eelarwe 1903. a. Rahaministri poolt Kõigekõrgemale ettepandud riigi kulude ja tulude eelarwest 1903. a. p. leiame järgmised  arwed: Sissetulekuid loodetakse: korralikka . . . 1.897.032.678 rbl. arukorralikka. . . 2 500.000 „ kokku 1.899.533.678 rbl. riigi renteist. . . 172.134.794 . seega summa 2.071.667.472 rbl. Wäljaminekuid arwatakse: korralikka . . . 1.830.405.229 rbl. arukorralikka. . . 191.262.243 „ kokku 2.071.667.472 rbl. Uus selts, mille liikmed enesele  kohuseks teemad ainult Wene rahwariideid kanda, on siia tekkinud. See selts äratab üleüldse elawat tähelepanemist. Odessast. 6. januaril. Odessa linnapääliku  ajakiri teatab, et 2. januaril Odessa wangikoja meestejaoskonnas rahutused  olla sündinud. Kui kõik manitsused asjata oliwad, lasksiwad wangikoja wahid rewolwritega wangide pääle, mille läbi üks wang surma, üks haawata sai. Kutsuti 2 rootu soldatid appi ja seati kord nende abil jalale. 3. januaril oli rahutus naesterahwajaoskonnas.  Juurde kutsutud sõjawäejaoskond  laskis kaks pauku; üks wang sai surma ja kord seati jalale. Krentsburgist. Minema aasta lõpul suri siin mees ära, kes 114 aastat manaks saanud- Manamees oli kuni elu lõpuni õige wäle ja terme. Warsawist. Ajalehe kuulutusemakswus.  «Marsh. Kurjeris" oli keegi G. kuulutanud, et maksab sellele, kes kadunud koera talle tagasi toob, 75 rubla tasu. Koera leidja oli keegi S. aga G. pakkus temale ainult 20. rbl leidist. S. ei olnud seega rahul ja andis asja kohtusse. Rahukohtunik arwas, et ajalehe kuulutus ei ole kohustaw, ja lükkas nõudmise tagasi. Teises arwamiseS oli rahukogu, kes S.-le õiguse mõistis, ja ka senat seletas, et ajalehe kuulutus on kuulutajale sama kohuStaiv, nagu kirjalik tõotus. wõib, et öö selge ja waikne saab olcma. Kõige paremini wõib nende ämblikkude tööd metsas tähele panna, kus nad pea iga põõsa ja puu ning nende okste wahele oma «võrkusid kujuwad. Mõtteterad. Harine kõigega, mis maa pääl olemaS on, kuid midagit ära lase enesele harjunud kombeks saada. Esimese armastuse juures usutakse, et see «viimane on, «viimase juures, et see esimene on. Ela, nagu wõiksid sa igapäew surra. Halwad sõbrad on kui pääsukesed, kes ainult suwel meie juures on; päewakellad,  mis ainult siis näitawad, kui päew paistab. „Jmelik on armastuse raamat," ütleb Goethe. „ Tähele pannes olen ma teda lugenud: Wähe on rõõmu jaoks lehti; terwed poognad on kannatust; üks wäike päätükk jällenägemist; pikad päätükid  meelehaigust ; igatsusi igal lehel, lõppu seda ei olegi." Ärge naerge kunagi nende üle, kes nutawad, waid nutke wahel nende üle, kes naerawad l Naljaks. Ühe hingetõmbamisega kõneldud. Lihunik : „Teie et usugi mitte, kui palju paha rahwast meie linnas on: päewawargaid, kelmisid, röörvlid taskuwargaid ja taimetoitlast!" Õiendus- Mees (keda just tema naene kätte saab, kui tema toatüdrukut suudleb): „Anna andeks, armas Liina, mina unustasin ennast!" Naene (kibedalt): „Oho! Ma usun ennemini et mind!" 3. Saar l a n e 1903.