,Ja, mu härra, seda tunnistab juba see, et riik tale mitmesaja rublalise hobuse ostab, mis teda weel ratsameheks teeb ja edasi kannab. Langeb  hobune, siis ei mõista ta midagi pääle hakata.  Kas teie olete mõnda jala ratfawäemeest näinud?" Päälik Marnet laimus aga jalawäge, et need oma kahe jalaga päris kimbus olla, tuna neid ometi neli jalga edasi kandwat, tema olewat tublisi jaluwae päälikuid tundnud, keda sõjaminister  pataljoni ülemaks nimetanud, kes aga körwatagust  kratsides ütlewad: „Sest ei ole weel kül, et sind kraad kõrgemale tõstetakse, nüüd piad weel ka hobuse selga ronima." See wana nali ajas päältkuulajad naerule, aga Fougasse nägu läks wihaseks. Ta ütles: „Kes minuga möeka käeS hoides wöiduföitu tahab ettewötta, sellele näitan ma, mis jalawäel on." Marnet tähendas sellepääle, et kõik sõjamehed  on, kes ratsa ehk jala ükspuhaS. Sellepääle  löödi klaasid kokku ja hüüti: „ Elagu Prantsusemaa!" Klaaside kõlin andis Marnetile õigust ja isegi Fougas lõi temaga klaasi kokku ja leppis awalikult ära, aga körwa sisse sosistas ta tale: „Ma loodan, et te minuga siiski kaksikwöitlusele  tulete!" Marnet wöttis kutse waStu. Siis läks Fougas purujoobnult kahe ohvitseri  saatel koju. Teel seletas ta, et ta ainult üht tuulepüksi wöi kergatsi karistada tahab, aga õiget soldatit isamaa käest ei riisu. Ta wöitluse tingimised olla: mõlemad piawad wööni halaSti olema ja ilma sadulata hobuse seljas ratsaväe mõõgaga võitlema. Renaultide poole jõudes wandnS ta, et ta Klementine enesele naeseks võtab, niipea kui oma päranduse ja anu jällegi kätte saab Nad läkfiwad  tülisse ja selle järeldus oli, et päälik FougaS  selsamal õhtul wöeraStemajaSse kolis ja sääl ilma öhtuooteta magama heitis, kus ta rahulikult teise hommikuni puhkas, kuni kahevõitluse tunnistajad  tuliwad. Ruttu seadis ta ennast minekule ja ütleS: Elagu keiser! Nüüd lõhame Võitlusele! WöitluS wöeti marstwäljal ette, mis linnakesest  kaks wersta eemal oli. Hulk ohwttserisi ja ka soldutid olid waatama tulnud, kuidas jalawägi  ja ratsavägi teineteisega wöitlesiwad. Punkt kell üheksa ilmufiwad võitlejad oma tunnistajatega. Fougas oli wöõni halasti, ta iluS painduw keha ja mehelikud julged liigutused wöitsiwad tale juba alguses lugupidamist. PäSlik Marnetile ei meeldinud sugugi niisugune halaSti wõitluS oma seltsimeeste ja alamate nähes. Ta iStuS oma HSä tulise hobuse seljas. AuukohtunikukS  oli pääli? Rollon walitud. Rolloni märguandmise pääle tormas Fougas ettesirutatud möegaga oma vaenlase poole. Mõni süld vastalisest eemal pööras ta hobuse ümber ja ratsutas seitse korda Marneti ümber, nii et see igast küljest ennast kaitsema pidi. Siis rat. sutaS Marnet ringist Välja ja tahtis Fougasse ümber ratsutada, aga see altilma waim ei kannatanud  nii kaua, waid ratsutas eest ära. „OH oo!" hüüdis Marnet, „olekfin ma teadnud, et Võiduajamine on, siis oleksin ma ratsapiitsa üheS Võtnud!" Sellepääle tormas FougaS vihaselt ta kallale ja ütles: „ Ratsanikku olen ma sulle näitanud,  nüüd piad ka soldatit näha saama!" Nüüd torkas ta Marneti poole, aga see sai õigel  ajal kõrvale põrgata ja tohtis omalt poolt Fougast pooleks raiuda, keS ennast aga silmapilk hobuse kohu alla laskis ja teisel silmapilgul jällegi  sadulas tagasi oli. „See on ju tsirkuse kunstnik!"  naeris Marnet. „See on sulle jalawäe teotamise eest!" ütles  FougaS. Maata nüüd. las jalawae soldat täielik mees ei ole!" Mehiselt ramS ta Marneti poole, aga ei trehvanud weel. „See on sulle selle eest. et sa Klementine akna all jalutamas käid!" ütleS ta ja raius wihasemalt. Wiimati läks hoop pihta ja ta kohkus ära: „OH mu härra, teie weri woolab! Oh see kuradi möök ja hobune ja kõik kokku! Laske ennast minu käte wahele! Kui hirmus ma olen, kas ei ole tõik soldatid vennad? Sõber, auna andeks! Igat su weretilka tahan ma enese omaga maksta!" Nii kaebas ja kahetses Fougas. Marneti haaw ei olnud mitte elukardetav. FougaSe möök oli teda pikuti külge haawanud. mida haavaarst peagi kinni mähkis. FougaS saatis teda kuni koju ja palus ühtelugu andeks, kandis teda korteri jõudes oma sülega voodisse, niisutas teda oma pisaratega ja läks alleö siis minema, kui teine juba rahulikult norSkaS Kell oli kuuS, kui Fougas wöerastemajaSse jõudis, kus ta oma tunnistajate ja auukohtunikudega lõunat sõi. Ta teenis teisa ja jõi enese jällegi purju. s Järgneb 1 Kodumaalt. SöjaS haavatud eestlased. Kui mu langenute nimekirja, mis juba ajalehtedes awaldatud, söjaplatfi! viibiva õpetaja W. Jucumi kaest sain. palusin  ma teda telegrahwi teel meel laiemaid teateid saata, miS ta aga iganes jõuab koguda. Täna jäudis esimene telegramm siia, mis Hardini  st 20. okt. oli saadetud. Õpetaja Jucum oli Harbinisse reisinud, et meie maa haigeid waadata, kes uue lahingu ootusel lõunapoolsetest laatsaretideft tõik Harbini oliwad toodud. Allpool on nende haigete nimed  awaldatud, keda õp. Jucum siit eest leidis eh? ise üleS otsis. Kahjuks on mitmed nimed telegrammis segaselt  kirjutatud. Sellepäale waatamata on haigete omakstel wististe wöimalik, moonutatud nimest õiget wälja lugeda. Surnuid ei ole selles nimekirjas ühtegi nimetatud. Ka raskesti ja kergesti haavatute wahel ei ole suuremat wahet tehtud. Sellest wöib järeldada, et wöga raSkeSti nende seas ükski haige ei ole, pääle Jüri Wilu, Jakobist, kelle nimele juurde on lisatud: „Raskesti  haige." Nimekiri: Karla Wihmann, Jöhwist; Johannes  Saul, Lüganusest; J...asan (?) Rosenek, Jsakust;  Peeter Hanson, Rakverest ; HanS Räbi, Simunast;  Aleksander OSwet, Kadrinast; Jüri Wilu, Jakobist,  raskesti haige; Hans Rood, WLike - Maarjast ; Jakob Kukk ja MadiS Ahonin. Narvast; Jüri Früh ling. Juhan Sindao, Juhan Rähkna, Eduard Eks ja Karl Preedik, Jurjewist; Kaarel Koort, Äkfist; Gustav  Pala, Kambjast; Eduard Kumpe. Peeter Waeaerij, (?) ja HanS Maranik, Otepääst; Tõnis Lipp, Puhjast; Jakob Loduk, Wönnust; Mart Kukk. Põltsamaal?; ravitseja  Aleksander Munt, Tallinnast, haigeks jäänud, Anton Rätch (?) Wiru - Nigulast; Kondrat Klemon; Jõhvist; Simon Wirolane ja Jakob Fromberg, Juhkentalist;  Jakob Lille, Tormast. Õpetaja Jueum Palun kõiki Saksa- ja EeSti ajalehti EeSti- ja Põhja-Liiwimaal seda nimekirja sedamaid äratrüktida. Telegrahwi teel saadetud langenute nimekiri on wiStiSte iga wanemale ja kcigi omaksetele tähtjas, kelledel  poeg ehk sugulane sõjaväljal wiibib. teisest küljest jälle nõuab niisugune teatamine oma jagu kulu (siitsaadik  on juba 46 rbl. ara kulunud), fiiS oleksin vaga tänulik, kui minu katte väikesi summakefi saadetakse, mille abil Sp. Zucumil ka edespidi saab võimalik olema, telegrahwi teel meile langenutest ja haavatutest kodumaalastest  teateid saata. Ma lubasin tale muidugi kõik telegrammi-kulud ara tasuda. PiakS rohkem raha kokku tulema, kui telegrammid maksavad, siis annan ülejäänud  summa sõjaväljal jutlustajate õpetajate kaSsaSse. Am-paNttult T Hahn OlewiSte kiriku õpetaja Tallinnas. Uued summad põllumajanduse tõstmiseks. Põllutöö ja riigimaad miniSterium pani riigi nöuukogule palwe ette, et põllu-ökonomia ja põllumajandusllse statistika jaoskonna pääle põllu majandusliste paranduste ettwõtete pääle laenu andmiseks 500.000 rubla lubataks. Ulepää on põllutöö  departemangu ja pöllulise ökonomia jaoskonna pääle tulewaks aastaks 580.000 rbl. nõutud. Pääle selle nõuab ministerium riigi nõuukogu käest 40,000 rbl. semstwodele ja Põllumeeste seltsidele pölluheina ja loomatoidu taimede külwamise edenemise tuetuseks. -Kõigekõrgem kingitus Liiwimaa talupoegadele. Et Liiwimaa kameralkojale wiimasel ajal paljude Liiwimaa talupoegade poolt küsimusi tulnud, nimelt selle kohta, et selle aasta 11. augusti manifesti 1. punkti mõju Liiwi kubermangu  pääle wäljalaotatud saaks, ühtlasi lahtiostu maksude pikendamist paludes, sellepärast palub Liiwimaa  kameralkoda, ajalehtedel rahwale järgmist teada anda: „Rahaministeriumi seletuse järele, 6. septembrist s. a. laotatakse kergituste makswus, mis Kõigekõrgema manifesti I. punktis kingitud, ka Liiwikubermangu  talumaade kohta tarwitufele wöetud, mille järele arwedest mahakustutakse 1) kõik lahtiostu ja kroonu maamaksu wölad, mis kubermangu  talupoegadel 1. jaanuarini 1904 maksta oli ja mis 30. juunini f. a. wälja.naksta olid; 2) nende maksude wölad, millede tähtajad pikendatud olid, millede maksu tähtaeg weel kätte pole jõudnud, ja nende summade osad, mis tänawu aastal kroonu kassasse makstud pidid saama, aga 30. juunini weel makstud ei olnud. Summad, mis kassasse sellekohaliste  wõlgade kustutamiseks 30. juulini s. a. ja särast seda tähtaega sisse tulnud, arwatakse käesolewa aasta ja tulewaste aastate maksudeks. Nende summade  suurustest, mis kas maha on kustutatud ehk arwesse kirjutatud, saawad maksude maksjad omal ajal kohaliste wallawalitsuste läbi teada. Et kubermangu  talurahwas seda wöimalikult laialt teada saaks, palutakse kõiki ajalehti seda teadet terwelt ära trükkida. Wiljqndist. „Wabadus'e" pää koosolekust osawõtmine  24. oktobril oli rohke ja elaw. 4 uut liiget  wöeti wastu, 2 jäid teiseks korras. Ilulugemisena  kandis hra Tomp ühe kirjatöö „Mis on õnn?" ette ja hra Türp ühe Dr. Weske laulu. Wiimane pidas ka lühikese kõne, esmalt sootvitades, et könepidamist  ja ülepää arwustamist ja ettelugemist suuremal  mõõdul ettewöetaks, iseäranis ka naesterahwaste poolt. Siis rääkis ta „walest," Maksim Gorki üteluste  ainetel ja juhtis siis tähelepanemist selle kurwa nähtuse pääle, et kurb-mängudest arusaamine rahwa seas ikka weel wäga puudulik on. Tuleb ette, et kõige kurwemates kohtades isegi siis, kui need hästi mängitud saatvad niisugust leidub, kes päris kuuldawalt naerma hakkawad, mis näitlejatele  niisama mõjub, kui piitsa hoop näkku. Kõnele järgnewal läbirääkimisel arwati tarwiliseks, näitemängude  ja iseäranis kurbmängude tähendust koosolekutel,  wöimaliknlt ka seltsis pidudel seletada, ühtlasi  tehakse otsuseks, õige Pea iseäralisi kirjanduse õhtuid toime panema hakata, mis atvalikud ja ilma maksuta on ja kust ka need, kes liikmed ei ole, osa wõiwad wötta. Nende õhtude programm oleks tutwustamine  mõnede uute kirjandusliste toodetega ilu- lugemisena, arwustused, ettekanded ja läbirääkimised mitmesuguste seltsi elusse ja ülepää rahva kombluse parandamisesse ja hariduse tõstmisesse puutuwate küsimuste üle, missuguste koosolekute päevakord waremalt kreis-politseile kinnitamiseks kätte saadetud saab. Soowitawal korral võivad liikmed ja nende tuttawad, pääle koosoleku lõppu, ka perekondlist koosolekut  ring- ja istemängudega jne. toime panna. Eestseisust volitatakse, selles asjas viibimatult tarwilikka  sammust astuma. Koosoleku juhataja esimees R. Hansson teatab, et eestseisus wahe ajal otsustanud on, küsimiste kasti üles seada, kuhu sisse pandud küsimused, pärast eestseisuse  poolt läbivaatamist, seltsile arutamiseks ja otsustamiseks  ette pandud saavad. Selleks korraks oli 6 küsimist ette pandud, mis järgmised olid. l). Kas on noorte inimeste keskel Wiljandis ja selle ümbruses joomise vähenemist märgata? Mitmesuguste  nähtuste pääle põhjendades jõuti otsusele, et seda märgata on. Selle Põhjused on, seltsi arvamise  järele, s) suure hulga joogikohtade kinnipanemine  valitsuse poolt; d) joomise „moodist" ära minemine, nii et seda enam uhkuse asjaks ei peeta. Wiimast nähtust võib teataval mõõdul kül ka karskuse  seltside töö viljaks pidada, aga kõige suuremat mõju avaldab selleks, esimehe arvamise järele, Eesti ajakirjandus, kes tänuväärilisel viisil peaaegu ühel häälel karskete aatede võidule saamiseks töötab. Et alaline tilkumine ka kivi öönistab, siis on ÜSna > loomulik, et ajalehtede alalised seletused, mis mitmekesised  ja mitmekülgsed on, wiimaks ometi joomakombe  auustamise wähendamiseks mõjuma hakkawad. 2). Kas mõjub haridus karskuse aate edendamiseks?  Selle küsimuse arutamine sünnitas iseäralist elawust. Esimees tähendab, et praeguse aja haridus, paraku, rahwast mitte joomahaigusest päästa Pole suutnud. Õhtu Europas, näit. Prantsusmaal,  kus haridus teatawaste kõrgel järjel on, rai- , satakse alkoholi Pääle ometi igal aastal summad ära. Teiselt poolt näeme ka oma ümbrus-! 1904 S a k a l a A 77. 633