äraniS häämeelega piame selle pSSIe iseäralist tähelepanemist pöörma, et „murede ette otsa* talurahwa seisuse hää käekäigu tõstmise küsimus  on pandud... Talupoegade õigusi üleriikliSte  õigustega ühendamine, talurahwa seisuse liikmete, täieöiguSliStekS. wabadetS külaelanikudekö"  tegemine, see on pöllutöõlise Weneriigi  uueSti sündimise pant. see on tugema, kõikumata  vundamendi ehitamine meie terme seltskondliku  elu hoone all." „Russk. Prawda" tervitab iseäranis seda, et talupoegade õigus teistega ühetaoliseks saab tehtud. tõstetakse õiguste poolest  teiste seisustega ühe pulga pääle... Avalik arvamine seletas juba mõne kuu eest kõige raskemate tingimist? all, politseilik-bürokratialisest valitsuse viisist surutult oma kindlat arvamist  selle kohta, et tingimatalt vaja on, põllumajanduse  parandamise komiteede töõsi tähele panna. Nüüd pole nende tööde pääle mitte üksi tähelepanemist pöördud, vaid nad on otse eelseisva  talupoegade seaduse uuendamise töö alusteks  pandud... Pööre meie sisemises politikaS on kahtlemata. Jääb ainult kõigest südamest soovida, et edespidine „kewade" edenemine meie elusse viljarikast suve tooks. Küllalt juba on kodumaa kannatanud. Uuenduste töö edeõpidiseS  käiguS seisab meie usu kindlustamine tuleviku  pääle." „Birsh. WedomoSti" ja temagu üheS mitmed teised lehed seletavad, et kõigist uuendustest ajakirjanduse ja tsensuri asjandus kõige esmalt käsile voetud piakfivad saama. „Seda tõeks tunnistades, et trükitud sõnal üleliigsed  kitsendused olemas on, miS, nagu ammugi selgeks tehtud on, tema õiglast olekut takistavad, teeb Kõigekõrgem tahtmine tarviliseks, seaduse poolt kindlaste määratud piirist luua, mis trükitud sõna loomuliku edenemist kindlustaksiwad. Tuleb loota, et kindlad piirid kindlates seadust-s kvhturcruv vastutuses süütegude  ja kuritööde üle ajakirjanduses, aga ühtlasi  ka kindlates pantides trükitud sõna vabaduseks  neis piirides, mis tema tarvis ära määratud  saavad. Meie usume, et trükiseaduste uuendamise küsimus esimese astme pääle saab seatud. Tõesti, sellel uuendusel on iseäralik tähtsus, sest et see kõikide teiste uuenduse tööde õigluse eeltingimiseks  on. 12. detsembri Kõigekõrgem ukas tunnistab  meie ajakirjanduse ülesandeks, „möistlikude püüete õiglaseks avaldajaks olla." Ja nimelt nüüd, kuS need tähtsad uuendused walminewad. on vaja, et ajakirjandusele võimalus saaks antud, oma kõrget kohut läita, et ajakirjanduse kaudu valitsus rahva soowifi ja meeleolu karwapäält  teada saaks..." „Nascha Shisn" tähendab pääle selle, et ainult bürokratialisel teel neid tähtsaid uuenduse  töösi tarviliselt läbi viia ei suudeta. komitee ei või oma kantselei, ja üksikute  ministeriumide kantseleide läbi seda ülesannet  täita. Temal on vaja, kohalikka inimesi appi võtta, kui maa asemikka, ja ajakirjandust, kui avaliku arvamise häälekandjat. Et plaanitatawad  uuendused rahva tõsiste tarvituste kohased  saaksiwad, selleks on edespidi riigi elavate jöuudude edesvidist tööd vaja." Ülemal tähendatud juhtmõtteid leiame ühel ehk teisel kujul terves tähtsamas osas Venemaa  ajakirjanduses. Isegi „MöSk. WedomoSti" seletab järsku ja ootamatalt, et meie seaduse andmises » põhjalikku uuendust" vaja on.' NähtawaSte  oli fee valgus, mis „ülewelt" paistis, nii vägev, et see ka Saulused Paulusteks muudab. Ka väljamaa ajakirjandus tervitab 12. detsembri ukasi rõõmuga, selleks Wenemaale õnne soovides. Avaliku arvamise pöhjnstoon on aga ka sääl see, et suur tähtsus selles selsab, kuidas viisi need uuendused ülemates valitsuse asutuSteS walmiS töötatud saavad. Oma ringwaatust  lõpetame Prantsuse lehe Matin'" ütelusega.  et Wenemaa Isevalitseja oma riigile niisuguse  Jõulukingituse on annud, mille tähtsuse üle keSki kahtleva ei või. Teada andmine. St. Peterburgi EeSti Häategewa, Kooli-, Karskuse-.  Käsitööliste-, Noortemeeste- ja Jõuukarastuseseltside  poolt nimetatud toimekond teatab sellega, et ta Dr. Fr R. Kreutzwaldi käsi- ja erakirjade kogumise käsile on wötnud ja kõik toimetamise selles aSjas hra ounä. ling. orient. A. Tombochi hooleks on usaldanud. Toimekond wolitab hra Tombachi kõigi asutuste ja erainimestega  toimekonna nimel ühendusesse astuma. Palwe. Lauluisa vr. Fr. R. Kreutzwaldi 100. sündimise päewa mäleStafiwad kuuS wanemat Peterbugi EeSti seltsi ühendatud nõuul ja j-iuul pidu-öhtut toime panneS, mille tulu kadunud lauluisa kirjatööde wälja-andmiseks määrati. Esimese pidu puhas sissetulek oli umbes 3t)v rubla ning seltsid on otsuseks teinud, seda summa aja jooksul uute pidude toimepanemisega meelgi kaswatada. Kogutud ja kogutawa raha otstarbekohase tarwitamise üle walwajaks ja otsustajaks walifiwad seltsid toimekonna,  kes HLäkS on arwanud, vr. Fr. R Kreutzwaldi kirjatööde' mälja-andmist tema erakirjade kogumise ja trükis avaldamisega alustada, sest et just see jagu tema järeljäänud mälestusest, mitme inimese käeS laiali olles, kõige kergemine jäljeta kaduma wõib minna. Nagu ülemal avaldatud teada-andmisest näha, on toimetond selle töö kadunud lauluisa erakirjade kogumise  ja trükile korraldamise minu hoolde usaldanud.  Rõõmuga oma nõrka jõuudu sellele ettevõttele pühendades, palun mina sellepärast kõiki Eestt poegi ja tütreid, keS kas ise omal ajal vr. Fr. Kreutzwaldiga kirjasid on vahetanud või kelle perekondades temalt saadud kirjad alleS on, neid lahkesti järgmise adreSsi all minu kätte saata: lveposaa J M 23, uu. 51, lou6axs. lS.t kivjnfiu kqMimiie eefHhoida. valun auuStatud saatjaid neid, kui võimalik, kinnitatult saata. Niipea kui tarvilikud  ärakirjad valmistatud, saadan nad igaühele viibimata jälle tagasi. Julgen loota, et mu palve, ajalehtede kaudu igasse Eesti majasse koSteS, kajata heliks ei jää, vaid et igaüks,  kellel võimalik on, siin omalt poolt mõnda kivi Eesti unustamata lauluisa mälestusesambaks paigale panna, oma osavõtmist näitamata ei jäta. vr. Fr. R. Kreutzwald ei olnud mitte üksi Eesti kirjanduse põllul tegev; kui oma rahwu ärksam poeg võttis ta elavalt ka noorest, ärkavast EeSti elust osa ja arwatawaste  leidub just tema erakirjades mõndagi, mis selleaegse  EeSti elu ja olude pääle walgustawaid kiireid heidab. Erakirjafid, mis tema kirjutanud, piab õige rohkeste olema, sest, tema enese ütelust mööda, ei olevat tema oma elus ühtegi kirja vastamata jätnud, neid aga, kes temalt nõuu ja juhatust mitmekesistes ärkava rahva elu küsimustes otfifiwad, oli palju. Ka neid, keS Peterburgi Eesti seltside poolt minu hoolde usaldatud töõS mind otsekohe tuetada ei või, kellel aga teada on, et selle või teise käeS vr. Fr. R. Kreutzwaldi kirjasid olemas on, palu ma vaevaks võtta lahkeste sellekohafid näpunäiteid paberisse pista, et ma kätte juhatatud isikutega selleS aSjas siis ise võiksin kirjavahetusesse aStuda. A. Tvmbach. Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. Elust Mandshuria sõjaplatsi eelmistel seisukohtadel  teatab Nemirowitsh»Dantshenko 16. skp. järgmiselt; »Tee seisukohale, mida nimetada  ei tohi, seisab vaenlase tule all. Ülem juhataja läks õhtu hämarikus sinna. Tee on kõva kui kivi. Kuulsad Mandshuria tormid, mis inimeSte filmi ja hobuSte ninasõõrmeid jää. tolmu tais uhavad, pole veel alganud. Üksikud  wäejaod on ülihästi üksteisega ühendatud. Kohta de paale, kust üle jõgede sõidetakse, on gaol» jani puistatud. Jää vn vaga tugev; ta kannab  ka kõige raSkewaid Mandshuria vankrid. Kui ma seisukohtadele lähenesin, oli kuu juba üles tõuSnud: Kaevandustes oli juba vaikne? mehed magafiwad; ainult wahisalk seifis kaevanduste  sügavuses, püssid otsah meie poole põõrdüd... Sellel roodul sääl oli 10 muld maja, ülihäSti sisse seatud ja kõik mehe kõrgused, nii et sääl väga häSti seiSta ja käia wõiS. JgaS hurtsikus on ahi, katal weekeetmiseks ja seinte küljeS magamise lavad. Iga kahe soldati pääle on üks soe tekk. Keskpaigas seisab püSsi-warn. Katused on nii kaitstud, et trehvav shrapnel neid läbi lüüa ei jõua. Ma imestasin, näheS, et kütmiseks mitte üksi gaoljani ei tarvitatud, vaid ka puid. Kui mina sääl olin, oli muldmajadeS  14 kraadi sooja. WolõnSti tõendab aga, et soojus muldmajadeS vahest isegi 1? kraadini tõuseb. Iga 10 päeva kohta antakse viis naela küünlaid. Suvel joodi mudast vett. Nüüd on kaevude juurde vahid pandud, ja kuS kaewufi ei ole, sääl võetakse vett Schahe jõest. MeeStel on kõigil täielikud soojad riided, ja igal roodul on 36 paari wiltsaapaid. Muldmajad  hoitakse kõik puhtad. KakS korda päewaS keedetakse sõjakõõkideS süüa, paaaSjalikult riisi ja ua suppi. Iga meeS saab päewaS nael liha ja 2 ij 2 naela leiba, mõlemad täieSti hääd. Kroonu theed antakse kaks korda päewaS, oma theed võib teha nii palju, kui soovitakse. Suhkurt,  mis siin aruldane asi on, antakse kaks tükki päewaS inimese paale. Mahorkast, suhkrust,  õmbluse materjalist ja nahast on puudust tunda; ohvitseridel ei puudu kül midagi. Oh» witleride majad on niisamasugused, ainult selle vabega, et ainult S meest sinna mahuvad. Post käib korratumalt. Telegrammid jõuavad alleS kümnendamal päeval siia. Igal roodul on ükö velsker. Hiina majadesse on ka saunad tehtud, ohvitseride jaokS ise ja soldatite jaoks isepäini. Et niiskust ära hoida, peStakse pesu seisukohtade taga hiinlaste majadeS. Raamatutest  on.suur puuduS. Jmehoolialt kuulatakse, kui midagi etteluetakse, ja iga raamat saab otse tormiga ära võetud." TeiseS telegrammis teatab seesama sõnumesaatja,  et ta pääjuhataja, kindral Kuropatkini jutul olnud. pani mind oma muudatusega, mis temaS viimase kuu jooksul sündinud, imestama. Ta on just nagu nooremaks  läinud, vahva, rõõmus ja rahulik, nagu ennegi. Ta uSkus ennegi hää tuleviku sisse, nüüd on see tulevik lähemale nihkunud, ja ta näeb seda oma võidurõõmust säravate - silmadega. Niisugusena nägin ma teda Rohelistel  mägedel. Plevna all, Lowtsha juureS, teekäigul Balkanite taha. „Saadetagu meile ainult mehiseid soldatist, küllap meie siin teeme, mis vaja," ütles ta ja vaatas kaugusesse, just nagu tulevaid aegu ette näheS. Ta paluS mind seisukohtadele sõita. „Teie näete ise, missuguses seisukorras vägi on ja kuidas kõik sügisest saadik muutunenud. Käige igal pool ja jutustage  rahvale, mis teie näete, nagu seda seniajanigi teinud olete. Kirjutage tõtt, ainult tõtt. See on kasulik. Parem lasi teadku rahvas sula tõtt, kui et ühelt poolt laimu ja teiselt poolt meelitusi kuuldakse. Ma ütlen veel korra, et meie siin tõtt ei karda..." Tokio ja Londoni telegrammid tõendavad Erlungfchani äravõtmist. On lugu tõesti mi, siiS on kindluste rõngas, mis Port-Arturi ÜmbntseS,  murtud ja jaapanlased võimaluse saanud, pSSkindluse wõõ lähemale nihkuma hakata, KuidaS luod sääl kujunevad, kuuleme warfi. „ Daily Telegraph" sai Tshifust teate, et jaapanlased endid ettevalmistavad, just Jõulu laupäeval uut suurt tormijookLmist Port-Arturi paale ette võtma. 40 veolaeva vn neil päiwil sõjavägede ja suurtükidega DalniSse tulnud, kuuleb, et see abivägi 80,000 meest suur olla, kõik veel üSna noored soldatid. 750 S a k a l a H 92. 1904.