wõils ehk puudulikku arusaamist kontserdi otstarbest  pidada. (Kewadise waimuliku kontserdi fissetulej uue oreli hääls vii üle 40 rbl.) Enne kontserti kuuldus rahwa seas ütelust, nagu : Ma pean siis nüüd teiste laste hääls raha kinkima, nagu ei oleks mu omal raha tarwiS jne. Olgu weel lähendatud, et ülemal nimetatud kontserdi osawötjate seast ehk wacwalt üks kolmandik  oma kihelkonna ruhwast oli, kuna kaks kolmandikku naabruses aiewaft Kaarma kihelkonnast  oli, kus kontserdi otstarbe kohta nähtawasti  teisel armumisel oldakse. „ NMipäewal pidas kohaline KooliseltS  oma esimest perekonna-öhtut. Koosoleku awaS Seltsi esimees õp. hr. Reitag. Selle järel laulis kohaline laulukoor mõned laulud hra Puna b'i juhatusel. Ilulugemised : .Kuida mati tubakat piipu pani", Soome kirjaniku  Juhan Aho kirjatöö, õp. hra Reitagi ettelugemisel ja ..Muldmäe Mats", tuntud Juhan Liiw'i kirjatöö, hra Rahne li ettelugemisel,  jünnitafiwad kooSolijatele hääd huwi. EttelugemiSte algul sai mõlcmi tähtsa kirjaniku sündimise koha ja kirjatööde üle lühikene seletus  antud. JlulugemiSte järel pakkufiwad koorilaul  ja grammofon, kordamööda wahetades, pidulikku lõbu laulu- ja helikunSti-ilmast. Lauljatele, iseäranis laulu juhatajale, lahket, südamlikku tänu ! . . Hüüame uueaasta õnnesoowituStcl:  Hing, mis Wanemuise mäel walminud,  saab kandli keeli kõlistama ja ilu-häälil laulu laskma meile weel kaunimalt kodulaS! Pidu toimepanijatele wõime kõige paremat tänu selle eest awaldada, et pidukord kõigiti inimlik, lõbus ja hää oli, kus ajakohaliselt rõõmu rõõmu pääie wälja jagati. Noorele seltsile tema edastpüüetcS jõudu ja südidust soowideS, loodame, et esimesele pidule weel teisi järgnekfiwad.  LoodetawaSti saamad osawötjad, nii kui efimeiel korral, seltsi oma rohkearwulise osawötmijega  ka edaspidi toetama- IL. Muhust. Pühapäewal, 21. detkembril, peeti Muhu minisreriumi koolimajas selle kooli perekonna-öhtut. Mängiti näitemängu „Pila Peetri testament" ja laulti. Teine ministeriumi koolmeister hr. Wana pidas iluiugemist. Pidu, mis muhulastele aruidane asi oli, jättis kõigile hää muljsndi järele. Sisse tuli umbes 23 rubla. Selle raha eest peeti säälsamaS teisel jõulupühal jõulu p u u. Jõulupuud waatama oli kõigile ilma maksuta lubatud tulla. Osawõtfiwad  enamisti koolilaste kodused. Kuid ka teist oli rohkesti. Tänu löigile I Tartust. 2S. dets. õhtu kell pool kümme  suri DrK. A. Hermann ära- Dr. K. A. Hermanni wümaSte silmapilkude kohta kirjutatakse  „PostimcheS": Wnmsel jõulupüha hommikul kella 10 ja 11 wahel tabas Karl August Hermanni rabanduseiöök,  just kui ta ennast pesema on tahtnud hakata- Kui arstid juurde jöudsiwad, oli näha, et parem külg halwatud oli. Kõnelemine oli takistatud,  kuigi arusaamine kadunud ei olnud. Esiti arwati, et hädaoht mööda läheb. Pühapäewal muutus aga seisukord raskemaks. MeelemärkuS kadus. Kui nende ridade kirjutaja pühap. õhtul wana kaaslase «oodi ette wõis ilmuda, oli haige kangesti kokku langenud; ta hingas raskesti. Nõnda oli see juba 4 tundi kestnud. Abikaasa ja tütar oliwad ahastuses ja hirmul. Ruttu oli tarwis arstide jürele minna. Neid ei saanud aga mitte kohe haige juurde. Õppinud haigerawitsejat wõis alles pikema üm> bersõitmise järel leida. Waheajal oli haige kordkorralt maks jäänud. Arwata lv minutit on ta toguni wagufi hinganud. Siis on ta abikaasa ja tütre juuresolekul pikaldaselt hinge tõmmanud, kuni ta koguni rahulikuks jäänud. Ruttu juurdekutsutud arst wõis ainult tunnistada,  et elu kadunud on. Dr. Karl August Hermann oli rlawate hulgast tahkunud. „slahwa hakkab 1. januarist  ISOS. püäle P. Echmidti kirjaStustäri «Sljaandel Tartu» igapSew ilmuma. Lätimaalt. Riiast. Liiwiwaa kuberneri käsu püüle lasti pühadelaupäewal tõik wangid wabaks, kes administratiwlisel  teel kinni oliwad mõistetud. Surmaotsused. 22. detsembril mõisteti  Rtia söjakohtuS Fritz Sihpol, Jehkab Matut, Allasch Siew?rt ja Jure Jakul poomisesurma.  Esimesed kaks oliwad k. januaril 1900 a. ühes teistega Virginahleni wallaMajust sõjariistu  rööwinud ja wallawancma maha lasknud, teised oliwad S. junil selsamal aastal Kotzdangenis  taluperemehelt Pceür Manfeldtilt 1000 rubla trahwiks sotsialdewokratia löölistepartei liikmete ülesandmise pärast wälja preSsinud. .Jsam." Ajakirja „Ew- Lutheri usu kiriku teated Wenemaal" järel on Were riigis 3 900.009 Ew. Lutheri usulist. Paljuräägitud ringkiri. Tuntud endise Riia õpekonnakuratori Lewschini ringkiri emakeelse  õpekeele asjas Baltimia koolides, millest wiimasel ajal nõnda rohkesti kõnet olnud, käib sõnasõnalt järgmiselt: .Lubatud on seniks, kmi alamkooli reformi  põhjusmõtted Baltimaal -välja on töötatud, kõikides (iüla- ja linna») algkoolides Kuura-, EeSti- ja Liiwimaal esimesel kahel aaStal, kui koolilapsed ühest rahwusest on, kõiki õpeasju, pääle riigiteele, koolilaste uuskeeles õpetada. MitmcrahwuSlise koolilaste julgaga aga tuleb kõiki õpeaSju, pääle usuõpetuse, kirikulaulu ja emakeele, riigikeeles õpetada." Laewa hukkaminemine. Norra laewa .Samml Hanseni" hukkamiaemise üle kirjutatakse  „Rig. Leitungile": Suur Norra purjulaeu .Samuel Hansen" oli nowembrikuu lõpul Rius wärwipuu koorma maha pannud ja säält Noiramaale minemiseks wälja sõitnud. Lillefandi lmnast minema hakates  wõttis laew endale wäikese weoaurulaewa  .Hövdingi" ligi, et selle abil teise Norra linna edasi sõita. Paale wana aasta õhtut (uue kal. j.) tõusis tee Ml kange maru ja lumetuisk, mis kaugema naate kinni mattis. Umbes kesköö ajal wiikus! läbi tuisu walget h?'ki tuli, mida laewamehed! Svsnöri tuletorni omaks pidasiwad. Wähe aN pärast märkas aga kapten säälsamaS ka teist punakat tuld, millest aru saadi, et see mitte Schnöri, waid TorbjörnSkjäri  tuletorn oli. Kiud arusaamine tuli hilja, juba lähemal silmapilgul jooksis laew merealuste kaljude otsa kinn. Wahet pidamata uhtufiwad laened üle laewä, nii et weolaew ligi tullagi ei wõinud. Kali päästepaati lasti alla, kuid teise purustas wolg kohe ära- Pääle meeste oli laewal weel kapteni proua oma wäikese lapsega. Paadis kadale pääseda oli wõimata. Kui walgeks läks, nähti, et ka weolaew  alles sääl oli. Siis päästeti esmalt raketiaparadi abil üle laenets tõmmates üks osa madruseid ja kapteni proua lapsega ära, teised saiwad pärast kohale jõudnud lootsi ja weolaewa madruste abil kaldale. Inimestest ei saanud ükski otsa, kuid laew oli kadunud. „Wir." Hinna alandamine. Baltimaa aklfifiwalitsus  määras käeSolewaks aastaks toore piirituse  hinnaks SS kop. pangi eest. Asjatundjate arwamise järele on see liiga odaw- Aga nüüd tuleb teade, et kaudsete maksude ja kroonu wiinamüÜgi  püäwalitsuS seda hinda weel madalamaks on teinud ja ainult 80 kgp. pangist lubab. Piirituse wabrikute omanikud tahawad selleks sammusid astuda, et hindasid tõstetaks. .Jsam." Wiin kõrtsides. .Rishk- Westn." teatab,  et Kuramaal uuest aaistast mõnedes kõrtsides  hakatawat põletatud wmi müüma. Nagu teada, wõeti monopoli fisseseodimisega kõrtsidelt wiinamüümise õigus ära. Kaugemalt riigist. Peterburist. Kõigekõrgem armuandmine. Detsembri-kuuS 1905. a. JÄaterinoslawi raudtee  oma kätte kiskumise pärast ajutise sõjakohtu poolt surma ja sunnitööle MStetute seast andfiwad  7S immest Keisriherrj nime püäle kõigealamlise  telegrammi, milles ilad oma tegu süga«M  Matsesttvad ja omab elu kinkida- palu- fiwad, et tegeliselt näidata wõiksiwad, et nad keisri Majesteedi truud pojad on ja oma lapsed troonile ustawateks alamateks kaswatawad. Tähendatud telegrammi pääle arwas keiser hääks tähendada : .Neile elu ja saatuse kergitust kinkida." Armuandmisest on palujatele ja sellekohasele , ülemusele teatatud. .Post." Öösel waStu 29. dets. leiti tehnologia institudi üliõpilaste Selesnowi ja Neumanni korteris trükitühti, keelatud kirjandust ja üle wiie puuda lõhkaineid. Järgmisel päewal wõeii mitmed inimesed kinni, kes ülewalnimetatud  üliõpilaste korterisse ilmustwad. „PoSt." Peterburi politsei- .Russ- Sl-" kuuleb kindlast hallikast, et Peterburis hulk politseinikku  meelehää wõtmise pärast kohtu alla ontawat  Ülekuulamine wõeti sisemisteasjads ministri  isiklikul käsul ette ja seda toimetas ministrite  nõukogu liige SaiontshkowSki- Uurimisel selgus paljude Peterburi politseiametnikkude süü, kes ka uurimise ajaks on ametist wabastatud. Neil päiwil antakse nende asi Peterburi kohtupalati  presidendi kätte. See asjalugu on Peterburi  linnapäülikut tublisti põrutanud, nii et ta oma lahtipalumise palwe sisse andis. Kuid seda ei wõetud wastu. 12 aastane ematapja. Koleda weretöS saatis 27. detsembri hommikul Kanarejetshnaja uul majas nr. 13 töölise Feodorowi 12-aaStane poeg korda. Ta wõttis, kui ema teda uulitsale ei lubanud minna, laualt noa ja lõi sellega emale süg awa haawa rinnaSse. Haawatu suri teel haigemaja poole ära- Poiss wõeti wangi. „Wir." Narwast. Kohutaw mõrtsukatöö, mis siin ära tehti, ei unune Narwa linna elanikkude meelest, seda rohkem, et üks mõrtsukas käest ära pääses. Asi on nimelt see, et ühes kõige käidawamas  kohas olewaS majaS, päise päewa ajal wõikaupmees Kiwistik ära tapeti ja tema surnukeha  Juudi surnuaia tagant ühe pakkkaSti seest tapetult üles leiti. Üks mõrtsukas, nimega K. Kulberg, ostis KiwiStiku käest wõi selle tingimisega  ära, et müüja wõi ise ostja koju wiib. Nii sündisgi. Korteris wiskaS Kulberg silmuse KiwiStikule kaela ja andis talle kirmega meel paar hoopi pähe. Siis paniwad Kulberg ja tema abiline Eduard Orgu surnukeha kasti ja sõidutasiwad ta kelgu pääl Juudi surnuaia taha wõsaStikku. Ed. Orgu wõeti kinni ja ta tunnistas  kuritöö üleS. Nad oliwad Kulbergiga juba mõni päew ennemine KiwiStiku tapmist ette plaanitsenud, tcadeS, et sellel alati raha kaasas olla. Kulberg sai sel silmapilgul põgenema,  kui politsei ta korteri ukse taga koputas. Ta hüppas maja teise korra päält alla, ja pärast seda nähti teda 3 werSta linnast eemal, kus ta palja pääga raudteevahi putkasse ilmus. Säält läinud ta Narwa waksali tagasi ja sõitnud  minema. Kulberg on 20 aaStat wana ja ei teinud mingisugust tööd; ta oli üks nendest noortest päewawarastest, kellede poolest Juhkental  iseäranis rikas on. Sedasama oli ka Orgu, keS 18 a. wana on. Poltawast. Kobenjashski maak- tungifiwad  4 sõjariistus isikut kasaka Djheweli talusse, riisustwad säält raha ja wäärtaSju ZOVV rbl. eest üra ja põgcnefiwsd. Kohalik elanik, kes neid taga ajama läks, sai haawata. Feodosfiast Wene laewasSiduseltfi kaubalaew  „Swjatoslaw" läks NomoroSsiiSki ja Täpse wahel ühe Greeka laewaga kokkupõrkamise tagajärjel põhja. 4 inimest pääfiwad, 34 uppufiwad  Sra. „Wir.^ Notvotsherkasjkist. Söekaewanduses sündinud  tulekahju tagajärjel, mis 60,000 rbl. eest kahju tegi, laSti 1100 töölist lahti- Töölised  sõitstwad kodukohtadesse- »PoSt" Kiiewist. Kuberner on ajalehtedel Sawitski  „u>ägitöödest" sõnumid awaldada keelanud, kusjuures määrusest üleastujaid kõige maljum administratiwiline karistus ähwardab. See määrus  on Tschernigowi kuberneri palme pääle wälja antud, kes teatab, et Tschernigowi elanikud  ajalehtede üle kaebawad, kes SawitSkit kangelaseks teemad. Skwirõst. Iseäralist petmise abinõu on kohalik kingsepp Ko»lo« tsrmitanud. Ta pani Ml Saarlane, 1909