Enese pääle riigiwolikogu tööde eest wastutust  mitte wõtta soowideS ... (Paremal pool naer ja kisa.) Juhataja: Mu herrad, ma palun, et riigiwolikogu kõnelejale wõimaluse annaks oma mõtteid awaldada. (Hüüded paremalt poolt: palume algusest pääle hakata.) KuSnetsow: Otsast pääle? Hää küll. Enese pääle 3. juni riigiwolikogu töö eest waStutust mitte wõtta soowideS tõrgub sotfialdemokratlaSte fraktfion riigiwolikogu waStutawaid juhtifi walimaft . . . Juhataja: KeS soowib päewakorra kohta kõneleda? Lubage tähekestega riigiwolikogu  esimehe ameti kandidatifi nimetada. Pristawide abid käiwad ringi ja korjawad tähekest kokku. Esimehe kohale astub WolkonSki. Juhataja: Ära antud on 336 tähekest, nendest 20 tühja. N. A. Homjakowi poolt on 296 tähekest ära antud. (Homjakowi poole pöörates, kes saadikute kohtade esimeses  reaS istub) Riigiwolikogu liige N. A. Homjakow, kas lubate oma riigiwolikogu esimehe kandidaturi hääletamise olla wõtta? Homjakow (koha paalt): Ei julge waStu panna. (Elawad, kauakestwad kiiduawaldused  keskel ja paremal pool. Hüüded: palume, palume!) Juhataja: Walimisc kuulikest saab arwatawaSli  riigiwolikogu liige KrupenSki lugema.  (Hääled: muidugi, muidugi; naer.) Toimetatakse kuulikestega walimift. Sasonowitsch  loeb riigiwolikogu liikmete nimed kubermangude järele ette. Läheb minutit 20 mööda. Juhataja kõlistab, et korda jalale seadida. Korraga läheb üleüldise naerulagina all kell katki. Krupenski (kuulide lugemist lõpetades): 316 kuuli poolt, 34 waStu. (Kauakestwad kuduawaldused keskel, paremal pool, edumeelsete,  muhamedlaSte ja osalt kadettide juures.) Homjakow (kõnetoolilt) : Heidan riigiwolikogu  otsuse alla, teid oga, mu herrad, tänan armuliku otsuse eest minu kohta. (Kestwad kiiduawalduscd, hüüded „brawo"l) Riigiwolikogu läheb kahe esimehe abi walimise  juurde üle. PriStawid korjawad tähekest.  Kell 12,50 min. kuulutatakse waheaeg. Kell 2,7 min. algab koosolek Homjakowi juhatuse all uuesti. Kandidatideks on würst Wolkonski ja baron Mysndorff üles seatud. Mõlemad lubawad oma kandidaturi hääletada. Wolkonski  saab 272 häält poolt, 44 waStu, Myendorff 272 poolt ja 42 lvaStu. Kell 3,20 minutit kuulutatakse jällegi waheaeg. Hakatakse kahest esimehe abist wanemat abi walima. Et baron Weysndorff ennast wanemaks abiks walida ei lase, siis otsustab  riigiwolikogu ilma walimiseta Wolkonskit  wanemaks abiks nimetada. Homjakowi ettepaneku järele tõustakse Suurwürst Aleksei Aleksandrowitschi mälestuseks  püsti. Koosolek lõpeb kell 3,35 m- «Ism." Teie magasite raskesti, ütles ta. Mina kartsin, et meie jutt pidi Teid üles äratama. Ma ei ole midagi kuulnud, waStafin mina. Olete midagi uuemat teada saanud? Kahjuks mitte- Sellepärast olengi ma praegu tusane. Ma ootasin rohkem. WigginS  oli praegu siin- Ta rääkis, et aurupaadist  jälgegi zõe püül leida ei ole. Imelik asi! Nüüd on meil iga tund kallis! Ehk wõikfin mina kudagi wiisi abiks olla? Ma olen nüüd wülja puhanud ja sõitsin kaS sõi ööd läbi töötada Ei! Meie ei tee praegu midagi. Tarsis  oodata. Kui meie ise wälja läheme, wmb meie äraoleku ajal siia miSgi uudisi tulla ja meis ei saa neid sel miilil teada. Tehke Teie mis tahate, aga mina jüün kodusse. Siis sõidan ma Chamberwelle proua Cccilia ForrxSteri juurde. Ta palus meel ejla, et ma wahest teda waatama tuleksin. Proua Cecilia Forrcsteri juurde? küsis Hoimes naeratades. Noh, ühtlasi muidugi ka miss Morestaiu  juurde. Neil oleks huwitaw teada saada, mis selle aja sees juhtunud on. Mina ei teataks neile mitte kõike, tähendas  Hoimes. Raesterahwaid ei wõi ialgi usaldada, isegi ka kõige paremaid mitte. Ma ei hakkanud temale waStu vaidlema. Tuum paari pärast olcn tagasi, ütlesin ma. Wügs HM! Möödaminnes wiige ka Tobi Schörmasm juurde: wift ei ole teda meile enam tarwiS. Wa wmfm ksera ja wiistn teda Pinchini Lsiitssle wllßa loodusc-teadlase kätte. Miss RoreStsa oli õöfiSte juhtumiste tagajärjel wcel lvüfinud, kuid tohtis siisgi hää mee« lega uudist teada saada. Ma jutustasin neile kõik, aga ei kirjeldanud kurbmängu koledusi neile mit:e peenelt Näituseks jätsin ma Scholto surma jutustuse juures see wahele, mil musil teda surmatud oli. Siisgi mõjuS minu jutustus kuuljannade püüle pörutawalt. Päris roman! hüüdis proua Forrester. NaesterahwaS, kellelt ülekohut tehtud, poole miljoniline warandui, must inimese sööja ja puujalaga mõrtsukas; kõik see on niisama  imelik, kui jutustus kurjast krahwift ja lendamast maost. Aga kuhu jääwad kaks päästjat rüütlit? lisas miss MoreStan, kelmikalt minu pääle waadates juurde- Jah, Mary, Test saatus seisab sellega ühenduses, kas kurjltcgijaid leitakse, wõi mitte. Minu arwmcS huwitab asi ise Teid wähe. Saädize endale ainult seda ette, mis see tähendcb nii rikas olla > Ma tundsin südamel tähtsat kergitust, kui miss MoreStan nende sõnade juures rahulikuks jäi- Mis, nagu ei oleks see asi temasse sugugi puutunud. Ma olen hra TeddeuS Scholto pärast murcS, ütles ta. Wm asi ei ole nii tähtis. Ta näis nii õiglane mees olema ja meie kohus on teda niisugust põhjendamata süüdistusest  päästa. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. 27. oktobril tuliwad Saaremaa rahukohtukogus muu seas järgmised  asjad harutusele. 1) Toomas Tänawat süüdistati, et ta I. augustil öösel Pärt Hiidlase käest 6 r. 35 kop. raha aidast ära warastanud. Süüdistamise  põhjuseks oli, et T. õhtul enne seda, millal warzuS sündinud, Hiidlase juures  käinud, järgmisel päewal purjutanud ning et ta enne ka warguse pärast trahvitud.  Rahukohtus oli ta 7. kuuks kinni mõistetud. Rahulohtukogu arwaS prokorör. et T. õigeks tulev mõista tõenduste puudusel.  Sest kui T. margale oleks tulnud, ei oleks ta mitte Hiidlase juurde läinud, purjutamine järgmisel päewal ei tõenda ka mitte warguse kordasaatmist, sest fiiS tuleks kõiki, keS sel päewal purjutafiwad, selles warguseS süüdistada, niisama ei tõenda  ka süüd endine trahwimine; see wõib ainult nuhtluse suurendamiseks mõjuda, kui kuritöö selgeks on tehtud. Kohus mõistis Tänama õigeks. 2) Anton Koel süüdistas Jüri Meritset, et see tema 70 palki omandanud, mis ta Leugase käest ostnud, millede laadimiseks La Meritfa palkanud. Merits seletas, et Koel puud ise teiste läbi laewa laadinud.  Rahukohtunik mõistis Meritsi õigeks, Koeli süüdistuse aga kurjatahtliseks. Rahukohtukogu  kinnitas rahukohtuniku otsuse Meritsi õigeks mõistmise üle, kustutas aga otsuse Koeli kurjatahtlises süüdistamises maha. 3) Pärsama mõisa rentniku hr. Limbergi wastu oli kaebtus tõstetud, et ta talwel teed Pärsama mõisast kuni Pärsama wallamajani  ei puhastanud. Limberg seletas rahukohtuniku  juures, et ehk see tee küll 30 aastat tarwitusel on, fiisgi ei ole see mitte seaduslik  tee, waid seda teed lastakse ainult hüämehepoolest tarwitada. RahukohtukoguSss ei olnud Limberg mitte ilmunud. Niihästi rahukohtunik kui ka rahukohtukogu mõistfiwad  Limbergi õigeks. (Lõpp tuleb.) 28- oktobril pidi Uuelöwe ja Orrisaare  postijaamade pidamise väljapakkumine  mõisnikkude kojas olema. Nimetatud jaamade pidamine jäi aga seekord ära wõtmata,  sest et tahtjaid ei ilmunud. Maksu, mida landrati kollegium omalt poolt jaamapidajatele  juurde maksab, peetakse wäga wäikeseks. Selle tõttu tuleb Uuelöwe ja Orrisaare  jaamade pakkumine 13. nowembril uuesti mõisnikkude kojas ette. Seda ja teist. Sabaga taht. Europa tähetundjate  kcsiel on suur ettewalanStamine Hallcy sabaga lähe MStuwõtmisekS käfil; see taht tuleb iga 7s aasta tagant maa« kera ligidale. Wiimast korda nähti teda maa päält 1835 aastal- Nüüd oodetakse teda 1910 aastal. Et astronomial nüüd palju kangemad ja terawamad riistad käepärast  on, km 75 aasta eest tagasi, pääasjalikult,  et nüüd taewa fotografia hästi edenenud on, siis loodawad täheteadlased õigusega, et Mil korda läheb seda sabaga tähte õige põhjalikult uurida. 'Missuguse huwitusega astronomid Hallcy tähte ootawad,  on sellest näha, et auuhinnad nendele on määratud, kes kindlasti wälja rehkendawad,  kuS kohal sabaga täht ilmuma pead. Oodetawa sabaga tähe on Inglise tähetundja  Hallcy ILB3 ülesleidnud ja sellepärast  kannab see täht ka Hallcy nime—  Töö on haiguse kõige suurem waenlane. Kui tühine mõni mure oli, selgub alles, kui suuremad mured tulewad. Inimese haridus paistab kõige selgemini  sellest wälja, kudaS ta oma käsu all seiSwate inimeste waStu on. Aeg põgeneb, sest ta kardab surnukS-löõmift.  Hingerahu. WLõraZ kutsub näpuga joogimaja peremeest oma juurde: „Peremees, klaasts on kärbes!" Kõrtsmik: ,Need paar tilka, mis tema wäetikene ära joob, ei ole jutu wäärtgi" „ Teate miks wiin manadel inimestel jalgadesse, aga noortel pähe mõjub? »Ta otsib igaühe juures kõige nõrgemaid kohti üles." »Pwl." Bl Saarlane 1908