kurja ei tee!" Weel waatab ta pilk meie äraülbinud eestlaste paale, kes oma keelt ja meelt ära salgawad, manitseb neid õigele rahwuslikule tundmusele tulema, oma emakeelt  ja isamaad armastama ja õiget õnne oma armsa Eestimaa- ja ralzwa rinnalt otsima! Tuule kahin läheb meie kõrwadest  mööda, meie ärkame endise aja mälestusest üleS, Dr, Luce kuju on meie maimu silmade eest kadunud ja meie silmade  ees seisab jällegi mana halitanud ristikiwi  ja sammas wiltu langenud ristiga. Imestus tikub meie südamesse ja meie küsime: „KaS siis niisuguse tähtsa mehe tarwis mitte kohane ei oleks hiilgawat risti üleSse seada, suuremat mälestusemärki jalule panna, nõnda et tähtsa mehe hiilgus juba kaugele wöiks paista. Meie mõtleme nii, oga maade ära sameldanud risti pääle ja mälestus  tähtsa mehe tööst ja tegewusest ajawad  need mõtted meist eemale. Selle asemele  asuwad meile teised tundmused, teised mõtted, mis meile tõendawad, et lihtsuse ja madaluse all wõib ka kõrgusel ja suurusel aset olla. Need tundmused ja mõtted tõendawad  meile, et meie mitte ainult hiilgusest hiilgust ei pea otsima, maid et seda ka ärasamcldanud  haua kiividest wõib leida. Ja se e hiilgus ci ole mitte kätega tehtud mis aja jooksul ometegi ära kaoks, maid see on jäädaw, mis ajaloos põlwcst põimeni  kestab. Ja niisuguses hiilguses helgib meie wastu Dr. Luce 150 aastane sünnipäew 25. Augustil. Laskem  siis seda hiilgust ka enese maimusse paista, et see ka meie juures neid tundeid  walgustaks, mis meil pilkases pimeduses  on, olgu see isamaa ja ligemese armastus,  südi töö, meele auusuS ja muud, nii et ka meie minewik edeSpidistele aegadele  meie kohta häädust wõiks kuulutada. Tehkem siis seda, ja siis pole Luce töö mitte tühine olnud, siis pole tema 150 a. sünnipäewa meelde tuletamine ilma asjata olnud, ja siis pole ka meie ise mitte asjata maailmas elanud. Ll. ?. üle wöib minu praegune sõber ja seltsimees  Jaeriin Walling kindlat tunnistust anda. sest et ta sel ajal säal teenis ja ka just wahi korda pidas, kui see libe madu seda hirmsat kurjategijat uuesti ilmale kaela saatis I Kes see on ? See on see sama, keda meie siiamaani kui komtesse Leonardi, see on grahw Leonardi  õde auustanud oleme! Siis ei ole midagi kahtlust enam, grahw Leonard on Faringa Weiisel ja sellega üks hirmus kurja: egija Need on ju nii kind lad tunnistused, ek enam misgi wabandus ei aita ja kurjategija ilma pääsemata lõksu langema! Lõksus on nad muidugi ja paale kauba pole jääl juures muud suuremat tehagi kui grahwi pale habet natukene lähemalt järele waadata ja käes ongi endine Hamburgi  kelm ja wals wara pärija, kes kohtu eest põgenes ja siin uute hirmsate tegudega oma mõrtsuka krooni kinnitas. Ühesõnaga ütelda: üks ainus sõrme liigutus ja temaga oleme lõpetusel! Noh, siis astume ette ja saadame teda sinna, kus ta jn viguje pärast ammu juba peaks olema! hüüdis lord. Mis meie saadanat ilma asjata katuksel tantsida laseme;  meil on ju nüüd tee lahti, homme laseme teda rauda panna. Wcel mitte mülord, ütles Mr. Duulmann.  Seni kui meie ooberst Dooleri mõrtsuka süüd meel tema pääle lükata ei wöi, ei ivõi ka kinni wötmiseft juttugi olla. Faringal on küll süüsid rohkem, km ta patune keha selle eest kannatada jõuab ja poleks tarwisgi senna enam lisa otsida, oga meie peame selle päälc mõtlema, et Willemanni süüst -vabastada ja see ei ole muidu -võimalik, km tõsine mõrtsukas käes on ja just sellepärast peamegi weel waikima ja hästi kamalust pruukima; enneaegne  kisa wõib aga seda meile hoopis -võimatuks teha. Teil on õigus, seda ma pidin peaaegu unustama, ütles lord, aga kuda meie seda teada saame ? Aali Liiver üksi -võiks ehk sellest tunnistust anda, oga tema suust ei tule wist sõnagi -välja. Sellest ei ole midagi, ütles Mr. Tuulmann;  meil ei ole Aali Liiveri tunnistust esiotsa tarwisgi, maid meie peame teada saada püüdma, kuda nende sõbrus grahw Leonardiga teine teise wastu on ja kas neil ehk mõnda sala kokku käimist on. Ons meil sellest midagi märku käes, külap me siis ka juba rohtu leiame, millega tema suu lahti kisume Z Seekord sai jutt sellega lõpetatud, sest sir Muplen lutsus lordi wäheks ajaks körwale.  Zlrwata ühe tunni aja pärast tuli lord tagasi ja tõi ühe naesttrahwa enesega ühes- See oli Maria Helm, kes Mr. Duulmanni tulekust kuulnud oli ja kohe Wullingtonist siia sõitis, et Willemanni järele liisida. Dr. Melainow jättis jumalaga ja läks minema. Kahju, et ma teile praegu temast mitte midagi õiget teadust anda ei wõi, ütles Mr. Duulmann, sest et see mees weel tagasi jõudnud ei ole, keda ma tema järele nuuskima  saatsin. Nii palju on aga selge, et Willemann mitte mõrtsukate käes otsa pole saanud, aga saatus on teda aimamata teedel  edasi wcdanud ja kus ta praegus on, ei tea keski ütelda. Mina aga ometi, ütles lord wahele. Teie teate, kus ta on? küsisiwad Maria ja Mr. Duulmann kui ühest suust. Maria näo pääle lõi õrn puna ja ta näitas sel silmapilgul ütlemata ilus; ka Mr. Duulmaan'i  näost paistis rõõmu punetus wälja. Ma ci tea ka temast mitte kuigi palju, aga seda, mida ma tean, jutustas minu iSlantuse ülewaatja sir Maylen praegu mulle. Temale olla üks sõber, kes siit paari nädala eest Benaresie linna reisinud ja see saatnud temale ühe kirja, kus sees ta mõne sõnaga tähendada, et sir Mapleni endine sõber, Willemann von Riehnberg praegu sääl ühes suures wõõraSte majas elada ja ta teatada weel ühest suurest -varandusest, mis temale kogemata osaks saanud, aga seda pidada ta isegi teiste suust kuulnud olema, sest ta kirjutada, et ta ise mitte Willemonniga kokku pole saanud ja nähtawasti pidawad see kõige tuttawate eest kõrwale hoida püüdma. (Järg tuleb). Isamaalt. Kuresaarest. 8. ja 9. Julil peeti Kuresaares linnapääl põllu- ja käsitöö wäljanäitust. Talurahwa  poolt oli kõige rohkem loomi wüljanäitusele  toodud, käsitööd aga wäga mähe. Näib, et rahwale wäljanäituse tähendus ja tähtsus meel wäga wähe tuttaw on. Kudas siis ka rahwas sellega tuttawaks saaks kui ei ole tuttawaks tegijat. Saaremaa Eesti põllumeeste seltsi läheks siin hädasti tarwis, kes rahwa põllu ja käsitööd kõrgemale  aitaks tõsta. Meil eestlastel on ju tublisid põllumehi küllalt, keS sarnase seltsi elule wõiksiwad kutsuda, aga mis teha, kui need magusaS unes magawad. Waljalas töötab küll põllumeeste selts, aga selle töö on wäga wäike ja tal ei ole mõju terme Saaremaa kohta. Meil tuleb üks üleüldine  põllumeeste selts terwe saare kohta asutada. Ülemal tähendatud wäljanäituse tarwis oli, nagu näituse toimekond teatas, ülemalt  poolt rohkesti raha antud, et rahwa keskes põllu- ja käsitööd edendada. Talurahwas  sai kõige rohkem rahalist auupalka ja nimelt loomade päält. Hobuste päält saiwad muude seas: Neggo-Jürsist kiitusekirja  ja 45 rbl. rahaga. Lcmet 30 rbl., JürgenS 25 rbl., Sõmmer 25., Tamses 15 rbl., Kõõts 15 rbl., Puck 25 rbl., Raud 15 rbl., Still 15 rbl., Poopuu 12 rbl., Truumecs 10 rbl., Kusik 10 rbl., Wertnõu 10 rbl., Jõggi 10 rbl., Baumann 5 rbl., Küllamees 5 rbl-, Saksakulm  5 rbl. ja Tamberg 3 rbl. Lehmade päält: Ado Kingissepp 20 rbl., Sander Torn 15 rbl., Anna Kesküla 10 rbl. ja Kontsi Wäli 5 rbl. jnd. Pääle nimetatud auupalkade on paljudele  auurahasid ja kiitusekirjasid wäljaantud, mis enamisti kõik mõisaomanikkudelc osaks langcsimad. Üle selle saiwad meel A. Kingissepp- Maricnthalist kiitusekirja tulekaitse pumba eest ja A- P, Tõsine samasuguse kirja tuulamise  masina eest, A- Schlupp höbeauuraha  juustu eest, Kuresaare nädalalehe trükikoda hõbe auuraha põllutöö-raamatute eest, Johann Mesipuu prongfist auuraha mee eest, Liisa Warwas kiitusekirja kangatööde  eest ja maA. Allik kiitusekirja minerulwce  ja puuwilja jookide eest.  Iseäralist  tähelepanemist wäljanäitusel leidis kooliõpetaja Simonson'i fiidiusside kaswatamine.  Nagu teada, toidetakse siidiussisid  ainult mooruspuu lehtedega. Herra Simonson on aga Saaremaal niisugufid rohtusid leidnud, millega ka fiidiussifid toita wöib. Herra Simonson sai wäljanäituselt kiitusekirja. Ülemaal pool tähendasime selle pKäle, et Kuresaarde üks üleüldine põllumeetz Delts tuleks asutada. Et seda teoks teha, on tarwiS 1) tublisid ärksaid mehi ja 2) rahwa tuwustamist põllumeeste seltsiga. Ärksaid mehi selleks saame muidugi siis, kui meie ärksamad  mehed põllumeeste seltsi asutamiseks ülcsse ärkawad. Rahwa tutwustumine peab muidugi mõista ka ärksamate meeste poolt tulema. Hääd tutwustamise tööd wõiks praegu Waljala põllumeeste selts teha, kui ta oma tööst kõigile teada annaks ajalehtedes.  Praegu ei ole Waljala seltsist midagi kuulda. Jlmuksiivad aga ajalehes kirjeldused seltsi tcgewuse üle, siis sünnitaks see igal pool läbi rääkimist ja nõnda wõiks Waljala selts Saaremaa üleüldisele põllumeeste  seltsi asutamises ka hüüdjahääleks olla. Kihelkonnale tahetakse supelkohta  sisse seada. Riias walitsew soetõbi kestab ikka weel täie jõuuga edasi. Juuli kuus on, nagu „Rig. Rundsch." teatab, läbistikku Mõndasugust. Hiina perekonna elust- Abielusse aStuwad hiinlased õige noorelt, meeSterahwad  sagedasti ju 12, naesterahwad 9 aastaselt  Suurelt jaolt ei tunnegi noor paar 33 Saarlane 190 a