Saarlane lk k Teisipäeval, 18. januärll ISVS. XXI. aastakäik. maksab - PaStija saadetud aaLtaS. L ~ „ U»olcS aastad t „ LK ~ Ilmub igal tsistpAs»Vcdt. KuresaareS Kauba-nulitsas nr.l?. Aaarlafe toimetusele, Kuresaarde, lluuiututte petlt rida maksab li k. W NltSldiie MMil ijäleht «ma- ja liaaakiliaialt. KM Eesti tütarlaste haridusest. Poisslaste kõrgema hariduse eest kantakse meie juures ju õige agarasti hoolt, aga wähe muretsetakse alles tütarlaste kõrgema hariduse eest Ja ometi on iseäranis tähtjas rahwa elu edenemiseks tütarlaste koolitamine  ja nõndasama nende hää kaswatamine. Kui wüga kõrgeks mitmed kuulsad ja tähtsad mehed naesterahwa kaswatamist peawad, näeme järgmistest ütelustest. Saksa suur mõttetark Leibuitz tunnistab: „Ma olen ikka mõtelnud, et inimese sugu parandatud saab, kui naesterahwa kaswatamift  parandatakse." Tähtjas Prantsuse politikameeS Bacherat ütleb: „Jga politika, Würsti käsu pääle. Saksakeelest eestistanud G. Markus. Möödaläinud aastasaja keskel sündinud lugu. Diana tõstis oma pää uhkelt üles üteldes: Ma ei ole kedagi kuulda wõtnud, mamma, aga raske on oma filmi ja kõrwu kinni suruda, et need midagi ci kuuleks ega näeks, tui kedagi mitmesuguStetähele panekutega °>?zrmatatse. KaS Klammeck oleks seda julgenud? Kui teie poleks seda ialgi tähele pannud ning mitte sallinud. Mamma! ütlcS tütarlaps pahaselt. Aga kudaS kõneleb üks naeSterahwaS, kellel kõrgem seisus on? KudaS tohid sa niisugufid sõnu tarwitada,  Diana? ütles wanaema waljult. Natukese aja pärast waigistas ta ennast jällegi rahulisemalt üteldes: Noh, hää kül, pääafi on ikka see, et sa tead, missuguse mehe sa omale saad. Ma olen hr. O. X. homseks siia palunud, ta saab meie juures lõunat sööma ning finn käest „ja" sõna wastu wötma, katsu ennast selle wastu walmistada.  Diana waikiS ning waatis hulga aega kahwatanud näol ja järele mõteldes üksisilmi  oma atlafi riidest tehtud «valgekirju kinga pääle. Wiimaks tõusis ta üles ning küsis tasaselt: Peab see siis tõesti nõnda olema, mamma? Imestusega waatis wanaema Diana otsa, kes nüüd korraga nii tasane ja waikne oli. temale üteldes: Ja, mu tütar, nõnda just peab see olema. Aga mikspärast, emakene? Wanaema waikiS ning oli tõsine. Wiimaks  aStuS Diana ta istme juurde, põlwitaS ta ette ning surus oma palgega waStu ema sõrmustega ehitud kätt. Sellest wõiü näha, et ema ja tütretütar  ometegi üksteist armaStafiwad, kui nende arwamised ka mõni kord lahku käksiwad. Silmawett maiades kinnitas wanaema: Minu kallis lapse lapsuke meie oleme ju wäga waesed. Sellega waikifiwad nad tükiks ajaks mõlemad. tuleb.) mis tulewikust tulu tahab saada, peab naesterahwa kaswatamisega ja waimuharimisega  asustust tegema/' Sest naesterahwa waimuharidus on ja jääb tarwilisemaks aluseks igas rahwuslikus elus, nagu seda ka kuulus Prantsuse ajaloo kirjutaja Michelet oma rahwale ütleb, kui ta neile nõuu annab: ..Iseäranis naesterahwa kaswatamise  eest peab hoolt kantama, sest igaüks  ema on terwe kool/' Micheleti ja teiste nõudmist põhjendab Jules Simon kõige osawamalt ära seletades, et naesterahwaste  korralist haridust sellepärast peab nõudma, et neist emad saamad. Tema ütleb: „Ema on niisugune koolmeister, kelle õpetused ialgi ära ei unune, ka siis mitte, kui surm selle suu on sulgunud, kes neid andis. Tema on see kes õpetab, ilma et ta selle eest kiitust nõuab, kes õpetab oma täielist armastust nõnda andes. Weel enne kui laps sõnakest lauseks sõlmida  oskab, annab tema lapsele auuiundmisest  õpetust, juhatab last sellele ja walmistab  teda elule. Tema äratab lapse sees halbtuse ja ülekohtu põlgamist. Tema äratab ja kaswatab kõiki auusaid hinge tundmusi, mis inimese loomuses puhkawad. Ka sits. kai laps täisealiseks on saanud, jääb ikka ema tema saladuste hoidjaks, tema nähtawaks südametunnistuseks. Isegi pisarad, mis ema häda päewadel lapse pärast walab, on sellele karastawad, sest ema süda tunneb, et ta oma last ennemini  surnult, kui teotatult, näha soowiks. See on emal" On tähele pandud, et kõikidel tähtsatel ja kuulsatel meestel auusad ja kõrged emad on olnud, millest näha wõime, et need ütelused  kohatised on, ja wäärt oleksiwad meie emadel meeles pidada Soowida aga oleks iseäranis, et kõik Eesti emad oma suurt ülesannet enam ja enam hakaksiwad ära tundma ja selle järele tegema, see on: oma tütarlaste koolitamise ja kaswatamise eest hoolt kandma, nii et nemad ka nende hulgas wõiksiwad olla, kes isamaale auuks elawad. Sellepärast kallid isamaa sõbrad ja lastekaswatajad,  ärge jätke oma tütreid mitte unustusesse,  Isamaa poegi on meil juba palju, aga isamaa tütreid wähe. Seda puudust peawad tütarlaste koolid parandama, muidu meie oma rahwusliku eluga edasi ei saa. Sest naesterahwa maimust juurduwad kõik rahwusliku elu õied ja wili Ja neiud ja emad, kes hinge puhtust, woorust ja isamaa armastust oma lipu pääle kirjaks panemad, loomad oma rahwale õitsema tulewiku- Ja ühe rahwa tõusmine ehk langemine seisab tema naesterahwa käes. Emad ja laStewanemad, kui teie oma tütardale hääd teha ja neile midagi elus ligi anda tahate, siis ärge kaSwatage neid mitte õiteks, mis ahju taga poti sees ema kasuks kaSwawad, maid kaSwatage neid taimedeks, mis tuult ja tormi, hääd ja kurja wõiwad kannatada. KaSwatage neid targaks, truiks ja armastajateks oma edeSpidiSte meestele, kaSwatage neid emadeks ja tublideks juhatajateks oma perele! Olete teie oma lapsi niisuguseks kaswatanud,  siis olete teie neile seda kõige suuremad  ja kõige kallimat waranduft pärida andnud, mida koid ei riku ega wargad ei warasta. Ära juhata oma last kiusatuse sisse! Sest häda sellele kelle läbi pahandus tuleb I ü. ?. Tööliste streik Peterburis (Ametlik  teatus.) 1904. aasta algusel kinnitati  mõnede Peterburi wabrikute tööliste palwe päüle seaduslises korras Peterburi wabritutööliSte seltsi põhjuskiri. Seltsi eesmärgiks oli tööliste waimliSte nõudmiste  täitmine ja nende hoidmine kahjuliku  äSfituse eest. See selts, kes oma esimeheks Peterburi wangimaja waimuliku Georgi Gaponi waliS, leidis kõiksuguste wabrikute tööliste keskelt liikmeid ja hakkas wabriku juhatajate ja tööliste wahekorda harutama. Sellcjürele andis ta põhjust, et Putilowi  wabriku töölised end selle wabriku nelja töölise ametist lahti laskmise asjasse segafiwad,  keS, nagu pärast ilmsiks tuli, osalt oma soowil tööst lahkufiwad. Scllepääle «vaatamata  lõpekasiwad Putilowi wabriku töölised  waimuliku Gaponi ja eelnimetatud seltsi liikmete äSfitusel 2. jan. töötegemist  ja nõudsiwad lahtilastud tööliste teenistusesse «võtmist, tööwäärtuse määramise  ning tööliste teenistusest lahtilaskmise korra muutmist. Wabriku-walitsuse noomimisel» jäiwad tagajärjeta ja nendesamade tegelaste kihutust  mõjul hakkafiwad ka mitme teise suure Peterburi wabriku töölised tõrkuma. Sellejärele  lagunes tõrkumine kiiresti peaaegu kõikides päälinna tööStusc-asutuSteS laiali, mille juures tõrkumise laienemisega ka tööliste nõudmised suuremaks läkfiwad. Need nõudmised, mis enamalt jaolt kirjalikult preester Gaponi poolt kokku seatud, laotati tööliste seaS laiali. Esialgu puudutasiwad nemad üksikute wabrikute ja töökodade kohta käiwaid küsimusi; siis läkfiwad nemad üleüldisteks küsimusteks: kahekiatunnilise tööpäewa üle, tööliste osawõtmise üle tülide õiendamiseks tööliste ja peremeeste wahel jne. Selle järel kui tööStuse-asutuöte peremehed,  kus tõrkumine ette wõetud, nõuupidamiseks  kokku tulnud, jõudfiwad nemad otsusele, et mõni liig palju tahtja töölise nõudmiste täitmine Wene tööstuse täit langemist kaasa peab tooma ; teisi nõudmisi wõikS läbi waadata ja osalt täita, nagu see igal üksikul ettewõttel jõudu mööda on ; ühtlasi tunniStafiwad aga tööStuseettewõttad,  kuna nemad töölistega läbirääkimisi  pidama walmis oliwad, «võimatuks  seda kõikide tõrkujate organisatfioniga teha ja on nad ainult üksikutele «vabrikutele ja tööstusekohtadele kätte saadawad. Niisugust  nõudmiste lübiwaotamist ei «võtnud töölised mitte waStu. Selle pääle waadateS, et tõrkumine korra rikkumisega mitte ühenduses  ei olnud, ei wõetud ametikohtade mingisuguseid sundiwaid abinõuufid tarwitusele  ja tema algamisest saadik ei tulnud ühtgi kinniwõtmist ette, niisama ka mitte ühtgi läbiotsimist tööliste kestel.