Audrust. .Wir.« kirjutatakse Pärnu sureäärsete  elanikkude wiletsast elust järgmiselt: Kalaja  räimcpüük, mida kcwadcl j» sügisel toimeta» takse, jääb iga aastaga kehwemakl, Weel mõned jõukamad katsuwad sellega onne, kuna paljud oma püünisejätise ära müüa katsuwad ja ise mujale koliwad. Kalade ja räimede vähenemine siinsest mereuurgast tuleb suuremalt asalt kalameeste  oma süü läbi, kes „röö-,püüni»te", muttide, mõrdade ja õngede läbi noortele kalopoegadele  asu ei anna, waid neid «viimaseni kinni püüda ähwardawad. Kust peawad siis kalad tulema, kui nende kudesid häwitatakse ja waewalt 4—S tolli pikused kalapojad wälja tuuakse? Tõeste, kui see nii weel mõned kewaded-fügised  keStab, on kalade kadumine Pärnu lahest kindel. Teiseks aitad kala ja räime kadumisele  suurelt Pärnu puupapiwabriku (.Waldhofi")  solgiwcfi kaasa, mis ööd tui päewad suure hulgana Pärnu jõge mõõda meresse woolab.  Kalameeste mitmekordsete korbtuSte pääle põõras ülemus paari aasta rest oma tähelepanemist  selle kahjuliku wee ja te»o tagajärgede pääle. Nõuti wee preowi ning lkboratorium tunnistas wee inimestele, loomadele ja kaladele kahjulikuks. Wee ärahoidmiseks aga olla wabrikuwalitssfele  ette pandud tiiki kaewada, kus wcfi enne puhastatud saagu, kui meresse tuleb. Ettepanek  aga on tänapäewani ettepanekuks jäänud. Tallinnast Tallinna linr.awalimistel on edumeelne Eetti-Wene ühendus wõidu saanud. Senini on walimiste tagajärg küll ainult neljas linnajao» teada, tuna 5. ja V. linnajaos valimist  weel peetakse. Kuid wiimajed «alimised ei ole enam otsuStawad. Nad wõiwad eestlaste wõitu linult suurendada ehk vähendada, sest Vt) linnawalinikuft on juba 35 walitud ja nendest waliti Z 4 Gcsti-Wcne ja Saksa nimekirja järele, õ. linnajaost walitakse 10 linnawslimkku. See linnajagu on eestlastele üks raskematest, sest et süäl, niisama nagu teiselgi linnajaos, EeSti ja Saksa «astjaid pea ühepalju on. Wastmised on tänawu wäga elawad olnud, «eel elawamad kui 4 aastat tagvsi. Nii on esimeses linnajaos 1305 aastal 140 hää.t, tänawu  aga 317 häält ära antud. 2. linnajaos oli IMS antud häälte arw 222, tänawu 254, 3. linnajaos oli «valimistest osavõtjate arw endine; nelja aasta eest 183, nüüd 186. Neljandas  linnajaos on walimistel ainult mõni üksik walija puudunud. „PoSt." 7. januari õhtul kell Va? tuliwad kaks nöörimeest sabrikutöömehe Hallopi korterisse, Soo uuk. nr- IS, ja ütllfiwad, et nemad kohtuametnikud  on ja tulnud Hallapile, kes mõne aja eest wabrikuS wigastada saanud, oma abi pakkuma, et see kahjutasu wõiks saada. Hallap seletanud, et sest asjast küll waewalt midagi wälja wõiks tulla. Selle pääle wõtnud teine wõõraS wiinapudeli ja pakkunud Hallapile juua, ise toas platsi mõttes. Kui wahepüäl Hallapi naene Emilie koju tuli, läks meeS wcel wiina tooma. Waewalt jõudnud tema wälja minna, kui teine wõõraS sõnadega „nüüd oled sa meie käes" suure noaga Emilie Hallapi kallale tormanud.  Wiimane olnud juba ennem ähwärdufi saanud ja kandnud sellepärast alati rewolwrit ligi. Ilma palju mõtlemata andis ta kallaletungija  pääle üksteise järele wiis pauku. Kallaletungija  kukkus surnult maha, tema seltsimees aga pani jooksu. NarStcrahwaS, keS järele jooksis, wõttiS ta mitme wabrirutöölise abiga kinni. Kallaletungimine sündinud kättemaksu nõuga. Surnu on 2S-sastane Hans Sommer, kelle wend baron Budbergi asjas surma mõisteti. Tema kinnilvöetud seltsimehe nimi on Adolf Kaewumägi—  Tallinna sõjakohtu poolt surmamõistetud  Jakob Purmann (21 a. w.) keS wennaste AderkaSfide tapmise asjas, ja Johannes Allik (33 a. w.), kes kallaletungimise pärast KcilaS sõjakohtu all oli, hukati S. jan. hommikul Rahumäel  ära. „Wir." Õnnistagu Jumal Teid igaL aszas, mu poeg ja mu käskija. Martin ootis Gabrielct wärawa juures ja nad istusiwad mõlemad hobuste selga. 11. Diana. Gabriele sõitis kõige lühemat teed. Ta laskis ilusa looma oma tahtmise järele sõita, sest tal enesel oli oma mõtetega palju tegemist. Mitmesugused tundmused, pea rõõmsad, pea kur- Wsd, pea uhked, pea jälle maha rusuwad, mäl« safiniad nooremehe rinnas. Kui ta selle pääle «StleS, et ta krahw Mongommcri on, hiilgas ts pilk ja ta andis hobusele kannuseid, kuna ta warfi jälle iseeneses mõtles: „Mu isa on tapetud ja selle eest ei ole kätte makstud I" stiS laskis ta ratsutid oma käest lahti. Kui ta jälle selle pääle mõtles, et ta lohingisje läheb, Ml au ja kuulsa nime saab, ja kõikidele süüdlastele Utte maksab, fiis laskis ts rutemalt sõita, nagu sõidaks ta praegu kuulsuse järele. Kui see ta meelde tuli, et la selle pärast oma wäitese, elurõõmsa Diana peab maha jätma, fiis waM ta lille kurwadesje mõtetesse ja sõitis tasast sammu, »agu tahaks ts rasket lahkumise silmapilku «eel tagasi hoida. Aga ta tuleb ju sõjast tagasi ning otsib oma waenlased ja Diana wanemad ülcS! Ja Gabriele andis hobusele kannuseid ja kihutas niisama ruttu edofi, tui tema lootusedgi. Läbi aia, Mis wa»a Gugerane wiljapuude aida ümbritses, vägi ta puude wohel Diava walged riided paisuvat. Ta fiduS ruttu hobust Ähs paju tüwi külge kiuui ja hüppas üle aia; susest sürawal palgel aStuS ta Diana ette. Kuid Diana nuttis. Mu kallis armuke, mis sn juhtunud, ütles Gabriele, sitt j» Arsastad? ' Bshest »» Su- gorane sinuga tape luud, et su riided kärisenud oliwad, ehk et ja oma õpitükkifid ei oie mõistnud  ? Wõi on su Icelvitene ära llndanud? Kallis Diana, räägi mulle kõik: su ees on sinu truu rüütel, kes sind trööstib. Oh! Ei Gabriele, sina ei wõi enam minu rüütel olla, ütles Diana, sellepärast olengi  ma nii kurb ja nutan. (Järgneb.) Lätimaalt. Riiast. Liiwlmaal koolide awamise aSjuS saatis Riia õpekonna kurator kõigile linnadele sellekohase järelpärimise, milles kooliealiste laSte armu kui ka uute koolide awamise soowist järele küsiti. Nüüd on linnade poolt waStused ära saadetud. RiiaS soowitatse ühte kroonu real» kooli, teist käsilõõkooli ja 14 uut algkooli asutada.  Tartu, Wiljandi ja Lemsalu linnaisad ei soowi lähemal ajal ühtegi uut tooli! Kuresaar  soowib säälset tütarlaste kooli tütarlaste gümnafiumits ümber muuta. Selleks lubab linn omalt poolt praeguse koolimaja ja 1300 rubla igaaastaseks abirahaks, kuna kroonu muud kulud kandgu. Wolmari ja Wõnnu linnad soowiwad realkoolist, esimene lubab selleks maakrundi ja igal aastal 1300 rubla, wiimans maakrundi 10,000 rublaga ja igaaastast abiraha 2000 rubla. Schlock soowib küfitöökooli ja lubab selleks omalt poolt maakrundi. Pärnu soowib praeguse poisslaste gümnafiumi juurde parallel-klatsisi asutada. Omalt poalt toetamise aSjaS waikib ta, kuna oga praeguse gümnafiumi haoncle juurdeehitus» tarwis kroonult KK,OOO rubla palub. WõruS soowitakse realkaoli, milleks maakrunt  ja 1000 rbl lubatakse. Walk palub tehnika  kooli, selleks ainult maakrunti lubades„M.  K.« Baltimaade kindralkuberncr on, nagu „Sowr. kuuleb, ettepaneku teinud, mille järel Vallimaa Wene elanikkudele öiguS tuleks anda oma keskelt mõnda saadikut riigiwolikoguSst walida. Niisama nõutakse ettepanekus, et 30,000 maata Wene talupoja seisukorda korraldataks. Peterburis olewat need ettepanekud rahulolemisega  waStu wõctud. »Po6t." Miitawist Balti tähtsamad põllutööscltsid  tegiwad otsuseks liikuwaid põllutöönäitust toime panna ja Saksa- ning Roolstmaate isikut saata, kes sääl seda asja tundma õpiks. Seda ja teist. Edissoni sigarid. Edissvn on üks kõige suurematest unustajatest, mille tõttu AmerikaS temast palju nalja juttusid on tekkinud, nagu omal ajal Äsaak Newtonist, Amperstst ja teistest. Wiimane neist juttudest käib Edissoni sigarite kohta. EdiSjon on parandamata suitsetaja. Tal on alati õige kallist seltsi sigar hambaS, kuid ta ei pane tubaka hüäduse pääle mingisugust rõhku ja päris Ha-ranna sigarid, mida tema sigari «vabrikant talle kaStide kaupa saadab, on tema meelest niisama, kui teised odawad sordid. Kord käskis ts omale 12 kasti sigarid saata, mida ta oma töötuppa laskis panna, et need alati käepärast oleksiwad. Nädali pärast oliwad kastid kõik tühjad. See on wöimata, mõtles ta, et ma nii lühikese aja sees 12VV sigarit olen ära suitsetanud.  Aga kui palzn inimesi mu kantseleis käib . . . Ka tahan neile näidata, kuidas minu sigarid pruugitakse. Nagu mõtleja inimene, arwas ta warfi -abinõu wälja ja kirjutas sigari wabritandile, st fee tema tarmis sigarid ainult paberist, kaltsudest  ja karvadest walmiStaks, sest need Ma temale ühe naljatüki tarvis tarvilised, kuid päris figsrik sõrm M karv pidada neil Ma olema. Tellimine täideti karma päält ära. Kuu aja pärast tuli sigari Vabrikant Edissoni waatama. Noh, kas olete rahul? Millega? Oma sigaritega. Missuguste sigaritega? Selle iseäralise sordiga, mis Teie tellisite: paberist, karmadest ja kaltsudest. Kas olete mulle neid saatnud? Muidugi. Ja ma näen, et kastid jällegi tühjad on. Kastid jällegi tühjad? EdiSjon jäi tükiks ajaks sügawusss mõttesse. Siis puhkes suure häälega naerma. Siis olen ma ise nad suuremalt jaolt ära suitsetasud ja suitsetan praegugi. Aga maitse on neil üli hää. Ta oli oma nalja täitsa ära unustanud ja ei olnud mitte kordagi tähele pannud, mis segu ta selle aja oli suitsetanud. Kannatus on kallim kaim, kannatus on kaitsewaim, kannatus meil kasu toob, sõitlejale  wõidu loob. Kes tulu, tegu, otsib teiste läbi, sel osaks jääwad puudus, hooletus ja häbi. Siis homme! Kella 2 ajal öösel helistab sooja pääga Üliõpilane aplekri unest üks. ,MiS Teie soowite?" »Wiie kspika eest rinnatheed.* »Aga. kuulge, seda oleksite ka homme hommikul  oSto võinud!* „Hm selles tükis oa Teil õieti õigus; ma tulen siis homme hommikul uueSii siia" ja paneb minema. Kaugemalt riigist. Peterburist. Mereminister Dikow oa ennast  ametist lahti palunud ja Keisri Majesteet on Kõigekõrgema käsukirja läbi 8. januarist teada andnud, et Ta seda palwet kuulda on wõtnud. Kõigekõrgemalt poolt on ministrile Aleksander Nikolai brillantidrga kaunistatud ordumärk antud. ÕhulaewsStik- Knsriherra on 81. dets. 1908 a. sisemiste asjade ministri koigealamlisema ettepaneku pääle, milleS ülewenemaalife õhusõiduklube  nõuukogu luba palus, iseäralise kapitali soetamiseks ülcwenemaalist korjandust toime panna, et õhulaewustikku asutada, mis klubi põhjuskirja järel sõja ajal sõja- ja meremiilisteriumi  juhatuse alla läheks, köigearmulisemalt oma käega tähendada: .R 3 Saarlane I9OS