Saarlane u° 3S. Tcisipäewal, lv. septembril 19V2. XV»!. aastakäik. maksab: Pooles aastas . . . t „ TS „ Ilmub igalksif»pAs,V<»t. ..Saarlase" toimetus ja wäljsandmine Kuresaares Kauba-uulitsas ur.l7. Kirjad käiwad: Saarlase tv imetusele, Kuresaarde. Kuulutuste petit rida maksab ö k. UM Kltiildine poliiika njnieht Ulla- ja iinurahValt. UM Kuresaare meresõidu koolid. Kuresaare ettewalmistamise meresõidu kool on 3-klaSsiline, iga klass 8-kuulise öpeaastaga. Õpetatud saab: 1) usu õpetus,  2) puhas- (ilus) kirjutus, 3) Wene keel, 4) geograhwia, 5) rehkendamine, 6) geometria, 7) esialgused fiisika teadused, 8) praktikaline kompasside tarwitamine laewade  Ml ja 9) laewa kurside näitamise ja laewa modellide kohta pruugitaw joonistamine.  Kuresaare 3-klassilise ettewalmistamise  meresõidu kooli wõetakse õpilasi igast seisusest wastu, kes Weneriigi alamad  on. Sisseastumiseks I. (alamasse) klassi peab oskama: Wenekeele lugemist, kirjutamist ja rehkendamisest neli esimest jagu; sisseastujad peawad 13 künni 17 aastat manad olema. Kes ettewalmistamise  meresõidu kooli kursuse lõpetanud  ja kaks kuud selle järge mere pääl sõitnud on, wõiwad läheda ehk kauge meresõidu koolidesse I. (alamasse) klassi sisse astuda ja sääl täielikku kursust läbi tehes saamad õiguse, kui nad seatud aja jooksul merd süidawad, eksami teha kõige kõrgemate, laewa juhatajate ametite pääle. Läheda meresõidu koolides on õpeaeg  2 aastat, aga kauge meresõidu koolides  3 aastat; õpetus»-neis mõlemis on 6 kuud aastas. Meresõidu koolidesse sisse astujad saamad  tohtri poolt järele waadatud, et nad loomulikult terwed ja mereteenistusele kõlblikud  oleksiwad, nagu see mereministeriumist hääks arwatud ja rahaministri poolt kinnitatud  seaduse järele nõutakse. Kuresaare meresõidu koolides saab õpetuse  eest iseäraliku maksu nõutud. Kroonu teenistusele kutsumise aeg pitkendatakse  Kuresaare 2-klassilise meresõidu kooli kaswandikkudel kuni 24 eluaastani, ettewalmistamise kool aga mahaarwatud, sest et õpilased selles koolis oma kooli aja enne teenistuse kutsumist löpetawad. See wäeteenistuse kutsumise aja pitkenduse õigus jäeb neile siis, kui nad edasi õppimiseks layeda ehk kauge meresõidu kooli astuwad. Neile, kes Kuresaare 2-klassilises meresõidu koolis õpeaja lõpetanud on ja soowiwad laewa sõidu juhataja nime saada, aga nöutawad mere pääl teenistuse aega weel täitnud ei ole, saab rahaministri ja mereasjade  ministeriumi kokkuleppimisel selle sõidu aja täienduseks aega lubatud. Need, kes üleüldse meresõidu koolides õpeaja lõpe» tanud on, saamad wäeteenistusesse kutsumise  korral riigi meremäe sekka arwatud. Õpilased, kes kauge meresõidu koolides kursuse lõpetanud, saamad kroonu teenistuses  esimese järgu, aga kes läheda meresõidu koolid läbi teinud, teise järgu ja kes ettewalmistamise koolid läbi teinud, kolinandama järgu kergitused. Nagu üleüldse kõigis teistes, nõnda ka Kuresaare meresõidu koolides wõiwad õpilaste  tarwis rahaministri lubaga pensionid ja korterid sisse seatud saada, mis täielt ehk osalt kosti pääl olejate kulul, ehk selleks ohwerdatud summadest ülemal peetud saamad. Kuresaare meresõidu koolid saamad ülemal  peetud osalt rahaministeriumi, osalt maakonna, linnawalitsuse. eraseltside ja üksikute häätegijate poolt. Abi, mis seltskondade  ja üksikute häätegijate poolt selleks kroonule awitamiseks Kuresaare meresõidu koolide ülespidamiseks antakse, on praegus meel wäga mäikene, et nimetatud koolisi täiesti häässe seisukorda panna ja nendes õpilaste jaoks wäga tarwilist kooselamise ruumi (pensioni) sisse seada, on meel palju Mamsel Ilmaaegne. ss Oh Fcitz, ära jäta mind enam nõnda hirmus üksi! Ütle neile ometi, et sina et meie mõlemad et meie Fritz ei lasknud teda enam edasi rääkida. Julia, ütles tema walju häälega, kuna tema püsti tõustes ka Juliat ühtlasi püsti tõmbas. Julia, Mõtle mis sa teha tahad! Ja kui selsamal silmapilgul häbipuna Julia palet kattis, tõmbas Fritz teda õrnalt enese rinnale ja ütles temale wärisewa häälega: Julia, minu armas waene õde, sina ei ole ju mahajäetud ja ei saa seda ka ilmasgi olema ja näituseks: kui wäga sind sinu muistine mänguseltsiline armastab, oled sina esimene, kellele tema suurt saladust awaldab. Mina tahan sinule midagi awaldada,  mida mina ise endale tunnistada ei julgcnudgi, ja mida mina nüüd ainsalt oma kõige armsamale seltsilisele teadustada tahan. Julia, mina Tema waikis järsult ja kargas püsti. See oli hirmus kihwt mida tema praegu proowida tahtis, wõib olla, et see aitas, mõis aga ka juhtuda, et see Juliasse surmawalt  mõjuks; see sõna ei tahtnud nüüd korraga üle tema huulte tulla, ehk tema kull ara mõistis, et see ainus abinõuu, MIS temale üle jäi, oli. WiimakS astus tema aga Julia ette, kes segaselt naeratades  sohwa pääl istus. Julia, mina armastan ju tänasest homikust saadik, tean et ka mind armastatakse. Ja mina tean et ka sina Tereeset minu naesena kui oma õde armastama hakad Et tema sõnad nõnda kiwistawalt Juliasse mõjuma pidiwad, ei oleks tema ometi wöimalikuks  arwanud ja hädakisa, südantlõhes- taw, täis kibedust ja surmaahastust tungis tema kõrwu. Ei, hüüdis tema, ei, seda ära ütle —- Mitte Tereesetl Jumala pärast ütle et see mitte tõsi ei ole! Julia oli põlwili tema ette heitnud ja sirutas omad käed otsekui paludes tema poole ülesse. Tema ei olnud ialgi selle pääle tulnud, et muidu ikka arg ja tagasihoidlik  neiu nii piirita kirglik olla mõis, kui temale nüüd tema kõigest olemisest ja iseäranis tüdruku suurtest mustadest silmadest  wastu loitis. Julia! hüüdis tema laitwalt ja astus sammu tagasi. Julia ei tõusnud mitte ülesse. Fritz, mina palun sind sina ei tohi mitte tema ei tohi mitte sina ei tea ju mitte Suur Jumal, niisugune asi ei wõi ju mitte wõimalik olla! Sääl kargas wali käsi tema õlast kinni ja tõmbas teda püsti. Oled sina kõiki häid kombeid ja wiisakust unustanud? hüüdis proua nõunik, kes kojast läbi minnes Julia hädatlemist kuulnud oli, häbene ometi! Siin maal ei ole wiisiks, et neiu ennast mehele kaela topib said sa aru?! Ja kui tuikujä neiu mõlema käega pääst kinni hoides nõnda seisis nagu keegi, kes hirmsast  unenäost ülesse ärkab, rääkis proua Minna edasi: Ja, häbenema pead sina! Aga mina aimasin seda juba ammu, et sina Fritzi armastad, ei tahtnud seda aga tänini mitte awaldada! Nende sõnadega tahtis tema tüdruku käsiwarrest kinni hakata, et teda toost wälja wiia, aga tema käsi haaras ainult õhku; mamsel Ilmaaegne oli ilma häält tegemata minestades põrandale langenud  ja tohter kandis teda süles lähema sohwa pääle. Taewane isa! hüüdis proua Minna, eks mina ikka ole ütelnud, et see tüdruk hirmus  igapäewane ja toores on. Ema, ütles wäriseja tohter, kuna tema minestanud neiut elusse püüdis äratada, ema, kui mina sind ei tunneks ja ei teaks, et sina ialgi nõnda pahasti ei mõtle kui sina räägid, siis peaksin mina küll aga ole hääks ja too mulle parem oige ruttu weini ja eeterid. Noh, ütles proua Roettger asju pojale kätte ulatades, tcma ema tegi ju omal ajal nõndasama ja, kas sa ei tea, et käbi ilmasgi kaugele kännust ei kuku. Mina olen aga sellepärast nüüd üli rõõmus, et selle juhtumise tõttu kuulda sain, et Tereese ju nüüd korra selgusele on jõudnud,  see teeb minu wanaduse päewad mulle õnnelikuks waata, nüüd ärkab tema jälle meelemõistusele, lisas tema juurde. Oli ka tõeSti nõnda. Julia ajas pikkamisi  istukile. Tummalt, ainult käeliigutusega  tõrjus tema nöörimeest tagasi, kes teda aidata tahtis ja läks tuikuwate sammudega  ukse poole. Imelik naeratus lehwis  tema huultel. Oma tuppa jõudes, heitis Julia kohe moodisse, tema ise ei teadnudgi selgesti, mida tema tegi, tema tundis ainult, et midagi tema sees kui ka ümbruses teisiti oli kui meel lühikese aja eest. Tema hakkas käega südame kohast kinni nõnda, et see temale haiget tegi ja naeratas ise sääl juures. Keegi ei tulnud teda trööstima ega waatama, kes pidi seda ka tegema? Hulk aega oli juba sellest möödas, kui Julia kahwatult ja mürisedes oma tuppa läinud oli, kui preili Rieke maike teenija tüdruk, proua nõuniku tuba pühkis, milles ilus walkja juukseline neiu ühe sohwa pääl, rohelise ahju nurkas istus ja läikimate  sinisilmadega mehe otsa waatis, kes