tesse koolidesse sisseastumiseks ja kuS õpe» tvst, seaduses lubatud piirides, laSte emake  e l e s anda tuleks. Selle ettewõtte täidesaatmiseks  on Osakonnal clawat toetust, rohket ofawõtmist rahwa poolt tarwiS. Tulgu kõik hariduse sõbrad, tulgu tõik, kellel meie nooresoo kosumine keha ja waimu poolest kallis, tulgu ja aidaks kaasa! ÜheSmeeleS ühise asja HSäIS tõõtadcs  jõuame kindlasti sihile! Osakonna nimel: S. Talwik, esimees J. Põdder, kirjatoimetaja K. Triipan, kassapidaja. Toim. täh. Ülemal tähendatud üleskutse ilmus „HääleS" S. januarii. Et üleskutse .kaar- lases" mitte ei ilmunud. siis tähendas Kuresaare Saksakeelne nädalaleht 8. januarii selle kohta, et üleskutse awaidomme ainult „ Hääles" näidad, nagu tahaks Eesti Nooresoo Kaswatuk Kihelkonna  Osakond iseäralist sihti silmas pidada. Sellexääk lähendas „HW" S. januarii M 2. et üleskutse sugugi mitte tema jaoks üksi ei olnud määratud, maid et üleskutse sissesaatjad palunud seda kõikidele lehtedele trükkimiseks saata, mida „Hää!c" toimetus ka teinud. 9. januaril pärast lõunat saime ülemal Mmdatuü  üleskutse toimetuse poolt avaldamiseks.  Saatekirjas Leitakse, „et trükikoja süü järele ärakirja saatmine „SaarlajcS" trükkimiseks nii hiljaks jäänud." Meis ei taha mitte arwaia, et Eesti Nooresoo  Käimatule Seltsi noor Kihelkonna Osakond omal tähtsal tööpõllul politikat ajama hakkaks. Meie muma t.nd.dsti, ci Osakond fiir. ainult raugemata "sidiks on' pannud ja selles aimamises ja uskilS amoldome üleskutse. kõigeparema.d järeldust  ja rahma looja oiawõimisl- tähtsa!? sltewõttel?  'ronida-, Kuid niipalju peame tähindama, pidanud '...-sk.::-: meile'äratrükkimiseks saatma, mit.r sada :a!õ:a läbi tegema. et os suure hulga omast ««randusin  ära mässud ja rikkaks mcheks saanud,  kuss tema seltsimees Ltangerson w«»x vinud. MõN teine oleks niisugust sõnumit kuuldes  kSttemakSmise mõtte maha jäwud, tuid Hope ei kahelnud silmapilkugi. Tal oli skhx raha ja kuõ uähegi uõimalik, alus ia kohe tööle, kui ts mõõda ÜhiSriikidc  linnasid ömder rändss ja oss wae«- irsi :cgr msis. Aastas läksiwad mööda, ra m»<!»S juvkscd mmtustwad jvbZ halliks, cza rr rärdaS itka edasi, et ome ««ust uleer. rude lrata, millele ta lõik oma clu osi pl-.rindm.ud. WiimM sai to teada, et otfitamas isikud Clevelandis, Oheis riigis on Ta ruuct sinus js sügi k» kord läbi akna üles musrs oma roaenlasi Enc-ch Drebber''.. Ta cma ksxien pMle, et MA kät!kta'unn'si plaani hästi walja mõtelda. Aze ir Trcdber oli aknast wülja saadates Ho:ee ära lunnud ja tema sil- Stangersmn siad.:u'el, k.s ta ftkretär-.ks oli hallanud, runos rr k.r'uametniku juurde ja awaltas remu'7, c: nende elu rädaoduS on, s.ft et r'ude rrs-ulur.s rre-zn siin linnas rriirib. silcrul nccri JIMr!K. Hope nrvgi. Et :rl Mnroda sissi me'sra Km is n-simati Ovbaks lasn, oli Drebbcr oma sekretäriga juba Europasse teifinud. Aslegl la!s käll sttewM nurja ja jällegi suutis törlemaksmise kng teda VWSN reenma. Aga selleks ell raha tar« wiS; ts Pidi tööle hakkams js dollar hsa»M  eudale n;si raha ksrja»a. SI«M, kui ta tormilise raha oli kokku saanud, reisis ta Europasse ja hakkas linnast linna oma waenlafi loga ajama- Siisgi ci saanud  Hope Põgenejaid käite. Hargneb.) Kodumaalt. I Kuresaarest Posti ärasaatmises wöcti i hiljuti muudatus ette. Lelle tõttu on meid mitmelt poolt palutud, et ~Saarlases" s jälle poSti siiajõudmife ja ärasaatmise päe, I wad saaks awaldatud. Meie sellekohase I palme pääle andis Kureware postiülem ! lahkesti meile jargnstsed reated: Raske post tuleb Kuresaarde igal pühapäewal,  kesknädalal ja reedel; Raske post läheb Kuresaarest igal teifipäewal,  mljopäewal ja laupäewal; K.rge post tuleb Kuresaarde iga! tcisipäewa!  ja neljapäcwal; Kerge post läheb Kuresaarest igal eSmaspäewal  ja reedel. Post jõuab Kuresaarde õhtul kellu 5 7 wohtl ja iuad.iuklc siil ära ööiel k-llu 12. Posnlastidest wõclakje kirjad kellu 12 lõuna ja kellu v õhtul wälja. PoSli ukse ees ol mast kastist ka meel enne postide ärasõitu. Kihelkonnale läheb post Kurcjaarcft igal esmapäewa ja reede hommikul kellu 7 ja jõuab nimetatud päewade õhtul kellu 7 jälle Kuresaarde tagasi. Praeguste halbade teede tõttu saadetakse  post enamisll war-mmi Ml minema. Maapost tuleb igal kesknädala! ja laupäewal  enne lõunat ja saadetakse nimetatud  M. wadel kellu 1 siit Me minema. Muhu-suuremaila talumehele Mihati ArmaSsele, keda Liiwimaa kuberner mavwahi  teoga haawamise eest kuuks ajaks politsei aresti mõistis, on kuberner trahwi kergitanud, niinelt, Armas peab 25 rubla trahwi maksma, ehk makjujõueiuse korral 2 nädalat arestis olema. Et aga Armas juba esimese määruse järele 2 nädalat politsei arestis olnud, wabastali teda 9. januaril arestist. Kihelkonna ettewõtlikumad mehed Dr. S- Talwikuga eesotsas tahawad Kihelkonnale  muda supelusmaja asutada. ASjaga tutwuStamisekS mõeldakse Kihelkonna theemujas  läbirääkimisi toime panna. Esimene niisugune läbirääkimine peetakse homme, pühapäcwal, 13- januaril. Mudaga termile parandamise asutus tooks Kihelkonnale palzu wöõraid termis- otsijaid ja tõstaks sellega kohalikkude elanikkude majanduslist seisukorda, sellepärast oleks aSjale hääd edu soowida. Kaarmalt. Kaarma-Suurwald ei kanna mitte ilmaasjata „suure" nime. Ta on tõeSti suur. Tema pnrid on igalpool „laialiloobitud."  Suurt wiga on siin waldade ühendamise ajal seega tehtud, et maldasid siiS mitte „krunti" ei pandud, ja «itte seda ei katsutud kätte saada, et wallapürid  enam üheS koos oleksiwad olnud, ning wallamaja nende piiride keskpaigas. Siis oleks wallaomctnikkudel, kui ta mallalükmetel,  kergem olnud. Nüüd peab palju raskusi ara kandma. Näituseks on praegu ühele osale walla lukmcule Pihtla wallamajasse,  teisele osale Kärla ja kolmandale osale Abroka wallamajasse palju ligem minna, kui oma wallamajasse. „Mins üsna teise wallamaja „nina alt" ära, ning halka oma wallamajasse reisima" kuebawad paljud. Aega mööda möiksiwad need raskused ära kaotatud ja need walla osad, mis teistele wallamajadele hästi lähedal seisawad, kohaste waldade juurde arwalud saada. See toimetus poleksgi nii raske, kui seda oga ette wöetaks. Siis oleks ka uue maaomawalitjuscse fiSseseadmlscl  kergem. LoodelawaSLi saab siis rohkem  selle pääle rõhku pandud, et ühiskonnad,  olgu mis nimelised nad tahes, enam „krun:is" saamad olema, ja mitte nii tükaldatud, kui nüüd. Seda ja teist. Tagajärjerikas kuulutus. Naljaka 100 jutustab ajakiri ,Month y R vnw." Keegi isand oli oma kalli wihmaivarzu kirikusse unustanud. Ta kuulutas, et strmi tagafitoojale  suurema summa wacwatasuks matsub, aga kui see pakkumine ei mõzunud. oli ta üsna  tusane. Wumaks andis kcrgi ajakirjanik taie nõuu ajalch.s järgmist kuulu ust awaldada: „Kui see mees, keS St. P.elri kiriku ei ssaalift mööda läinud pühapäewal wihmawarju ära wus seda pandi tähele pahandust tunda ei joomi mis tema senini lugupeetud nime kõwasti määrida wõlkS, loogu ta wihmawarju kohe Kõrgesse uulitsasse nr. IV ära. Teda tuntakse üsna selgelt." Kui imestanud oli nüüd kuulutaja,  kui ta järgmisel päenal püüle ajalehes  kuulutamist ukse tagant küll wähemalt  terme tosina igas suuruses ja karmas wihmawarjafid nägi. Kirmete külge oliwad  sedelid trükitud, et sirmid ..kogemata kaasa wõetud" js selle juurde oli palwe lisatud asja salajas hoida, sest et .sarnast lugu enam ette ei rulla." Nii oli siis kirikust palju wihmamarjusid kaasa wõetud." Pööratavaid majasid ehitab kcegi Provtfafe ehitsSweister, kuna ta oma üheloidscd. tõigi uh!use Nõuete järele sisseseatud stuvihvaued keset aeda hiiglasuure pöörlaua pääle ehitab, nõnda et majast tugema, aga hoolega walmiStatud raudhoowa abil ilma raskuseta päewa järele  keerata wõid. Terwijehoiu poolest on need majad wäga hääd leitud, iseäranis klaaskodadena suurtes haigemajades. Muidugi  on nende majade ehitamine wäga kallis, nõnda et ainult wäga rikkad inimesed  neid endale laetada wõiwad. Õnn tuleb wahcst nagu üle öö! sa ära hõiska, et see sinu löö, sest õnnetus su körwal toas magab ja ärkab, sulle ilbumitju jagab! Kõige puhta» peegel ilmas särab sulle sõbra silmas. Lõhkuda on kerge, hää, waewamata jääb sääl pää, aga ehitusega igamees ei salmis jaa! Mõtted. Aeg kõik asjad ümber loob Õane, õnnetust meil' toob. Kord meil' paistab õnnesära; Jälle kaob tema ära. KeS siis ikka kindlaks jääb Võitluses ses wõitu saab. Kord kacbanud linnaS keegi majaomanit  juudi sellepärast kohtusse, et see oma lubatud kaupa ei täitwat ja tema maja katust ära ei parandawat. KohuS pürisud juudi käest põhjusil», mispärast ta kaisse parandamata Muud. Juut waSLanud: „Kuis minu saab parandama: kui wihm sadama, siis minu ei sssb. kui tuiw olep, siis olep ifigi häü." M 3, Saarlane 1808