ja pärast seda Amerika saadik Jaapani saadiku jutul käinud. MSleuiad jutustanud jaapanlasega  nelja silma all rohkem tund ae^a. sai Psterburgist telegrammi,  et admiral Wireniuse laewaStik uusi käSkusi ootab, enne kui kauge idamaa weteSse sõidab. „New-Jor?'Hevqld" on wenemaa Võidu Ae täitsa kindel ja arwab, et 20. aastasajal maakera pääl ainult kolm suurt ilmariiki saamad  olema: Ühisriigid, Wenemaa ja Saksamaa. Saksamaa Valitseda üle suure osa Europa, Wenemaa Üle Aasia ja ÜbiSriigid üle õhtupoolse poolkera. Hiinamaa. Washingtonist tulnud teated ütlewad, et Amerika ida.Aasia laewastiku kvmander sinna telegrahweerinud on, et rahwa mässamise lahtiminek  HiinaS Väga Võimalik on ja annab nõuu, iga juhtumise tarwiS Filippini saartel 1500 meest abiwäge saata. Admiral EvanS soowitab ka, et suurt hulka jõe suurtüki paatisi Dangtsee jõel ja teistes kaubanduste keskkohtades malmis saaks hoitud. Sedasama kuulub Inglismaalt, kuS politika ringkondades suuri segadusi „kesk. riigis" Väga Võimalikuks peetakse. Mõned Londoni mõjuwad lehed panewad imeks, et Valitsus midagi selle ähwardawa hädaohu wastu ette ei wõta. „Dalni WoStok" teatab, et Hiina lehte. Vest näha on, et Hiina Urgi maakonna kuberner  omalt valitsuselt selle kohta juhatust palu. nud, mis ta tegema piab, sest et ta Wene ametnikudega kokku olla põrkanud. Ta ütleb, et wenelased endile UrgiS kindluse on ehitanud, k«S 3,600 kasakat ja 3000 mongoli kaitseväeks seeS on. Hiljuti keetnud nad kõigile hiinlastele ära, et nad kindlusele lähemale ei tohi tulla, kui 600 sammu pääle. Urga on Kjahtast ja Maimatshinist Pekingisse minema tee pääl. Weuemaal olla nõuu, selles fihiS omale uut raudteed ehitada, et Siberi raudteelt kõige otsemme  Pekingisse pääseda. AhwgauiStau. Ka AhwganiStaniS ja India piiril on midagi saladuslikku liikumisel. Saksamaa lehed -saiwad Samarkandist erakirju, miS politikaliSte segaduste taSwamist AhwganiStaniS ja PersiaS ette kuulutawad. SSäl arwatakse, et tuna Wenemaa praegu kaugel idaS tegewuseS on. Inglismaa oma maade ahnuse himu AhwganiStaniS  ja PersiaS kustutama tahab hakata, ja usutakse ta seda et inglaSte edafi tungimine MbetLS Wene ja Inglismaa kasude kotkupõrkamist,  mida kül juba ammugi oodati, kiirustama  saab. SiiS tõi ka ageutur KombaiK teate, et Weue oberft Ksruilow Kwettasse  on reisinud. Tale ei antud aga luba, Ahwganidtani piirile Chamanisse minna. Usutakse,  et wenelased Siberist Chamanisse mine» wat raudteed kahekordse tõõpalisekS ümber ehitad  4 tahavad. Raudtee pss tunnel Nuschki juures pila juba lahi kaevatud ja ühe kuu aja pärast täitsa walmis. Sibi ja Kvetta on Karatshist (Induse jVeharuStikuS) üle Heiderabadi ja Echikapuri, üle Bolani ja Kodjaki titsaSteede AhwganiStaniS olewa KaudahariSse wiiwal. India raudteel, ja sellepärast on nad Inglise mõju kohta Ahwga- Mtaw tiigi pääle kõige tähtsamad jaamad. HiSpanis. saadik Wiiniö, de Villa-Urratia, ftletaV »Ne«e Freie kaastöölisele, et tal ?ül Wwgifug«st otsekoheseid teateid HiSpayia  sõjawalmiswste Ae ei ole, aga tal olla viSpamq pSamLMn wtt«aste kSnede järele selge, kaihgK ssjalaod se»sewad. HiSpaai wSgche praoguae ssisHtvrd olla pvudalik j» olla tai setzepävaft tuttgiwalt «aja, omas DjawSeS tSifm haft ette «Vtta, et täyvilititl koeral etttwalnD* tarud wõikS olla. Baelari, kui ka Kanaria saarte kaitSmise seisukord olla nõrk. HiSpania politikat huvitada aga kõige enam Marokko küsimus,  kelle tulevik HiSpauiale eluküsimuseks on, sellepärast pidada HiSpania oma seiSwat sõja» wage ruttu suurendama ja ei wõida teenistuses vlewaid sõjamehi kodu kaSta. Praegu on juba hiSpanlased sellega ametis, et sadamate kaitsmiseks torpeedost merde panemad. Isegi Portugal ei näi oma rahu üle julge olema, milpõhjusel ta 15.000 meest tagavara mäge kokku tahta kutsuda. Ühtlasi saalis La sõjalaevu Makosse, oma asumaid kaitsema. HiSpania rahakurs on, sõjakartuse läbi, kangesti langenud. Pääminister Maura seletaS kõige kindlamine, et HiSpania ja Inglismaa vahel mingisugust lepingut olemas ega ta teoksil ei ole. Doktor Nimeta.. Poll de Jvoifi roman. Eeesti keelde B. R. „Kus see päämees praegu Viibib?" „»Rahu maal!"" sõnas fakir pühalikult ja tõstis käe taewa poole. „Tema woodi on sinine taewaS. kus õhtul kuldsed tähed hiilgawad!" „On ta surnud?" „Ja, aga otsataS ruumis elab ta edasi!" Nende sõnadega awaldas Mahapor oma fakirilist usutunnistust, mis inimese elu kolme jakku jagab: 1) elu enne maa pääle tulemist see on pime, wõi tundmuseta elu; 2) maapäälne wök etttewalmistamise elu ja 3) üleüldine elu, kus inimese hing üleilmlises vaheruumis hõljub Nimetate ei meeldinud see just, ja ta hakkas  fakiriga selle poolest oma kõikumata otsuse täidesaatmise üle aru pidama. „Tema on surnud," HmiseS Nimeta, „kas ma piau Anoori kesk hädaohtusid oma kaasas hoidma?... Aga mina mõtlesin teda omaSte juurde tagasi wiia!" ySahib," küsis fakir, „kaS sul minuga enam midagi rääkida ei ole? Pian ma selle asja juures tõotama, mida sa Beyladile usaldasid!" „Ja," LtleS Nimeta, „sul on õignS. Meie elu ei ole meie oma; ta on niisuguses asjas kaalu pääle pandud, mis meile armu ei anna. Meil ei ole puhkust ega wiiwitust. Aga oota weidil Wõata seda piigat terawamini, et ta nägu sulle meelde jääb. Tema on brahminide ohwer. Üks brahmin tahtis teda wöõra mere Voogudesse uputada. Lapsena mängis ta selle karuga, mis korra sinu oma oli. Ma küsisin sellepärast karu järele, et teda sedaviisi vanemate juurde võiksin viia. Wöimalik on, et ma otsa saama pian, sarnasel korral usaldan ma teda sinu, nagu iga teise fakiri hoolde. Kui ma kaon, siis püüdke seda lõpule viia, «iS ma temale teha tahtsin." Ta rääkis pikkamisi ja tasa. „Jsa," ütleS Anoor erutatult, „isa, mina ei taha sinust lahkuda! Ma ei tea muidugi, mis asjale sa oma elu oled pühendanud, aga ma usun, et see hää ja ilus asi on! Ara mõtle eqam minu pääle, onna ennast täiesti oma suure aSja hoolde, lase mind ainult alati su järele käia!" Mind niisamuti!" hüüdis RohufirtS naljatades.  .LoodvSline parislane on iga soldati Vääriline!" Nimeta suruS mõlemat kasulast kaenlasse. „Tead, sahib," ütles fakir järsku. ,sa ei nimetanud mulle seda drahmini, teS selle lapse el» püüdis l" ,Tema uimi on Arkabad!" »H«!" kuna ta silmad hlilgasiwad.  .Noh, tema MK keadma> küst ta lapse tö!!" .Teadagi, aga ta ei usu seda!" a „Sa eksid, ta ütles seda." a „Mida ma teada soowin?" ' „3ust seda mitte, aga ta awaldas inglaS,  tele sinu tee plaani." „Aha! Mis teed need on? Kuhu nad 5 viivad?" „LahoreSse!" , „Aa!... Penschabi päälinna, AhwganiStani . rajale. Rõõmusta, Anoor, sinu kodu seisab sääl ? maal, kuhu mina lähan." » Ja Mahaporilt küsis ta edasi: l „Kust sa seda tead?" „Wend. kes mulle sinust sönumet tõi, ütles." „Ma näen, et Beylad minu käskusid on l täitnud, terme nägemata ilm liigub ja töötab, t ma usun, et meie wöidu saame!" l Fakir raputas pääd. „Jnglased wötawad sind kinni!" Nimeta naeris põlglikult. Mitte muidu, kui mina seda tahan!" „Jsegi ka siis, kui Lahore teed vaenlaste käes on? Isegi ka siis, kui nad suured kraamid  ette on kaevanud?" Noore õpetlase nägu laks tusaseks. „Sa vöid kahte teed mööda LahoreSse Sacharantor-Patyola ja Narhol Scheyrach'i teedel. Delhi-Lahore raudtee arvamata, sest sääl ei san sinu vanker ju sõita. Kui sa Sacharantar-Patyola  tee valid, siis peetakie sind tunni tee Patyolast eemal kinni, valid teise tee, siis valmistatakse  sulle seda saatust Scheirachi ümbruses." Nimeta ei võinud kohe otsustada. „Awaliku mässuni on veel aega!" sönaS ta tasa. „Teadagi!" tõendas fakir. Meie piame neid petma!" „Ja, aga mil viisil?" „Laseme ncid kedagi teist sinu asemel kinni võtta?" „Seda teist tarvis enne leida. Rsh, see on kerge asi. Aga selleks pian ma oma aluminmmi  majast lahtuma." Meidiks ajaks!" tähendas Mahapor. „KuidaS nii?" „Ku«le härra, inglased tahavad sinu maja sel otstarbel kätte saada, et tema saladusi, nagu raagivad, mingisugust peeglist tundma õppida." Nimeta värises. Peeglitest!" hüüdis ta. „KaS nad arvavad,  et ma X kiirte küsimuse lõpule viisin?" „Ma ei tea millest sa kõneled, sahib, aga mtie teame, et inglased sinu maja HSSkS enesekaitse  riistaks piawad, kui Suure Walge Tsaari pojad, venelased, läbi AhwganiStani Indiasse «ötleksiwad marssida. Inglased tahavad sinu mdja ära võtta ja ühe oma ohvitseri läbi GindiSse või VendschaliSse viia laSta Tee MSI saad sa seda neilt vähese vaevaga katte." „Hää. olgu nii. Aga keda nad minu asemel kiani võtavad?" kes seda kõige vähem aimavad!" Ms nad on? KnS?" Min ligidal! Need on Inglise reisijad; nad söövad Aladdini arka juureS; nende juht on ü?S meie meeS." ! Ma tahan neid naha!" »Kohe, sahib!" Mahapor pläksutaS käsi. Äkinuti aja järele ilmus India riides  meeS põõsastest välja, nagu nad harilikult HmdoStaniS teejuhtideks on. Heledate nööpidega pluuse m metall tähtedega: J. K. (Indian Kqilwaesd, s. o. India raud,teed) turban, miS tähendas, et see teejuht vannutatud tõlkide hulgast  oli, feS India poolsaare raud-teede seltsi juures  teenistuses on. Matschoury", sönaS sakir, „siin on kuldne ttiger!" Teejuht kummardab sügavuste. ISO4. S a k a l a H 8. 79