ja linna ehitamine on ligi 19 miljoni rubla nõudnud, ja aurulaemade käimapanek  raudtee kasuks üle 11 miljoni rubla. Kui eesolewad armud kokku arwatakse, siis tuleb umbes miljard rubla wälja. Ja teise miljardi on sõda maksnud. Mis Waiksemere H. ja lil. laewastik maksis? Ajaleht „Nasha Shisn" annab selle kohta järgmise arme: Rubl. „Borodino" 11 500,000 „Keiser Aleksander lll." 11,500,000 „Orel" 11,500.000 „Suworow" 11,500.000 .Mljablja" 10,007.000 „Nikolai I." 7,525.000 „Nawarin" 7.409,000 „Sissoi Suur" 6,747,000 „Admiral Nahimow" 6,103,000 „Aurora" 5,582,000 „Dmitrij Donskoi" 4,564,000 „Wladimir Monomah" 3,459,000 „Shemtshug" 3,720,000 „Jsumrud" 3,720,000 „Adm. Senjawin" 3,504,000 „Adm. Ushakow" 3,296,000 „Kind. adm. Apraksin" 3,463,000 „Swjetlana" 2,787,000 „Kamtshatka" 2,500,000 „Jrtõsh" 2,000,000 „Ural" 2,000,000 4 torpedopäwitajat 494,000 rubl. tükk 1,976,000 Kokku 126,362,000 Selle hiiglasumma juurde on meel hulga wähemate laemade („Swir, Smolensk"  jne.) hind arwamata, niisama karmadel  olewad suurtükid ning muu sõjakraam ja moon, ka raha, mida süäl wististi omajagu oli. Ka ei ole laewaStiku päratu suured reisikulud Kroonlinnast Tsusimani (ligi 8 kuu jooksul) mitte ligi loetud. Ja tuhandate inimeste elu ehk termis, omaste mure ja walu sellele polegi küll hinda. Kindral Linewitihi kõigealamlisem telegramm 2. juunil. 29. mail sundis meie wäesalk, kes Wanhegou ja Ulandsõ poole wälja saadeti ja kes wastasest mööda läks, jaapanlasi Ufangou küla poole tagasi minema; selle juures põletasiwad jaapanlased oma moona ladu JalandsõS ära. Teine wäesalk, kes 30. mail Tsinhe orgu saadeti, jõudis Wanlungou küla juurde, kuna tema wastase  eelwäeosad eest ära tõrjus. Meie ratsawägi, kes Nanshantshendsõ küla enese käes pidas, taganes selsamal päewal natukene  pöhja-poole—  Meremäe peawalitsus annab teada, et weolaewa „Kamtschatka" mehed kõik surma on saanud. Washingtonis, 2 junil.  Ametlikult  on wälja kuulutatud, et Wene ja Äaapani wolinikude rahu-läbirääkimiSte kokkutuleku kohaks Wasington on -valitud. 3. junil. (Reuter). Tokio ja Peterburi  wahel kestab Washingtoni kaudu mõtete «maldamine edasi kindral Linewitshi ja marshall Ojama kokkutuleku asjas Kauges Idas, et sõjariistade-rahu lepingule alla kirjutada, et Washingtoni konwerentsile algust  rajada. Sõjariistade-rahu tähtaeg ei ole meel kindel, saab aga wõrdlemist lühikene.  Wenelased on Girini  Tschantschuni  teed mööda sugu edafipoole liikunud. Nad on kord-korralt need augud, mis Muldeni lahing lõi, uute meestega ära täitnud; aga siiski ei tõusta -venelaste arm 350 000 mehe peale. Mitmed wäeosakonnad  olla tee peal ja jääda hiljaks. Kõik wastntormamised, mis wenelased jaapanlaste wasta ette on wõtnud, ei ole õiget laadi kandnud, mispärast jaapanlased nad kergeste tagasi on löönud. Mölinate wastaste eesmäed seista 2V- penikoormat Üksteisest eemal. Kindral Linewitsch on Girini oma peakorteriks walinud ja suurem osa mägesid koguda sinna. Jaapanlased on Wene wäe paremal tümal Jandõlini kõrgustiku ja mõned teised külad oma alla motnud, kuhu nende mägesid rohkeste kokku on kogunud. Arwatawasts muutub warsti seisukord sõjawäljal. Nagu „Nascha Sh." teatab, olla Peterburis  teated laiale lagunenud, et jaapani, wäed terwel sõjawäe-rmnal edasi on hakanud  tungima. Tokws, 2. junil. M.rcministerium awaldas põhjaliku aruande Tsusima merewõitluse  kohta. Nebogatowi laewastik oli Kamimura, Urin ja noorema Togo laewastikkudest  täiesti ümber piiratud. Wastupanek  oli asjata. Togo arwab, et Nebogatow  tingimiste sunnil alla pidi andma. Ta andis Nebogatowile ja kõigile ohwitseridele  mõõgad tagasi. Isamaalt. Kuresaarest. Teiste aastate järele otsustades, on näha, et sel aaStul Kuresaarde  rohkem supelaswõõraid tuleb, kui endist, l aastatel. Muidugi annab selleks põhjust riigis ette tulewad sisemised rahutused,  On ju üleüldiselt teada ja kindel, et Saaremaal selles asjas midagi karta ei ole. Saarerahwas on üleüldse tasane, rahuarmastaja ja ei saa ialgi ennast niikaugele  ära unustama, et ta mässuliseks otstarbeks kokku kogub. Sellepärast on ka arusaamata,  miks siin üleüldse kangem walmuse  kord sisse seati, mis Saarerahwa enesetundmuse kohta päris alandaw on. See asjalugu, et Saaremaa üks Liiwikubermangu  kreisidest on, ci ole meel küllalt mitte põhjuseks ka siia kõrgemat walwuse korda sisse seada, sest et siin elutingimised seda ei nõua. Saaremaa on ikka kindlast maast nagu lahutatud. Tal on mõnigi seadus teine kui ülemaal —ja nii oleks wõidud ka Liiwimaal kangema walwuse korra sisse seadmise juures Saaremaad kindlast maast lahutada. Et Saaremaa elutingimesed kangemat  walwuse korda mitte ei nõua, siis julgeme kõrget riigi walttsust paluda, et sclle korra maksmine Saaremaa kohta maha kustataks ja Saaremaa nendest kitsendustest wabastataks, mida ta mitte teeninud ei ole. Kangema walwusekorra ära kaotamine Saaremaa kohta tooks ka Kuresaare supelnstlule kasu ja sellepärast peaks ka linnawalitsust nimetatud korra kaotamiseks  samusid tegema. Muhumaalt. Möödaläinud aastal ilmus  paaris ajalehes kirjeldus Muhumaa Lutheruse usu koolide üle, milles neile musta  warju usuõpetuse asjus pääle heideti. Ka sel aastal saab ehk jälle sedasama tehtud, sest et kogudusele nende üle üleüldiselt laidctawat  otsust anti. Sellepärast olgu mulle lubatud sest asjast natuke rääkida, et lugeja wõiks aru saada, kus wiga pää asjalikult seisab. Koolilaste teadmine awaldab end enamisti selle järele, kudas rewideerja laste teadmist küsimiste waral mõistab elule kutsuda. Paneb revideerija lapsele niisuguse keerulise küsimise ette, millest ainult õpetatud inimene aru wöib saada, siis läheb lapse mõistus,  mis sarnase küsimise jäoks nõrk on, segamini  ja on lapsega kord asi nii, siis ei saa ta ka pärast enam kergematest küsimistest aru. Küsimised peaksiwad kergemast raskemale  minema, siis wõidab laps julgust ja koStab rõõmsa meelega. Nagu tcada, on koolidele antud eeSkawas  ära määratud mida lastele esinusel, teisel ja kolmandal aastal peab õpetama ja mida nad mõistma peaosad. Aga rewideerija ei küsi cnamiSti mitte selle järele, maid küsib sagedasti seda juba csimese-aasta laste käest, mida nad õppinud polegi ja mida nad alles teisel ehk kolmandal aastal kuulda saamad- Tuleb ka ette, et kui kaheksa küll möistwad, aga kaks mitte ei mõista, tehakse  siiSgi kooli kohta kahe järele otsust. Suur takistus meie Lutheruse usu koolides  seisab ka usu õpetuse õperaamatutes. Õp. Masingist wälja antud piibliloo raamatud  ei trükkita enam. Nende asemele on uued astunud, milledes mõned tähtjad tükid wälja on lastud ja uued asemele wõetud. Nüüd tuleb koolis ette, et ühel on Masingi piiblilugu, teisel Lippi ja kolmandal mõni muu. Koolmeister seletab ühe loa ära ja käsib lapsed oma raamatute  abil teiseks tunniks seda ära õppida. Aga teises tunnis tuleb ette, st muist lastest  midagi enam ei tea. Üks ütleb: Minu raamatus seda tükki ei ole teine: mu raamatus ei ole nõnda. Nii tuleb päris Paabeli segadus wälja. Kus aga õiget materjali ei ole, sääl ei wõi ka õiget hoonet ehidada. Oma keele selguse ja tuuma kokkuwõte poolest on küll Lippi piiblilugu kõige enam soowitawam. Aga kooli eeSkawa kirjutab teised õperaamatud ette. Nõnda oleks selles asjas parandust hädasti tarwis. Kui koguduse ees kooli laidetakse, siis käib see muidugi koolihinge koolmeistri kohta. Niisugustel tingimistel aga koolmeistrit, kelle amet juba muidugi tema wäikse salga juures raSke, laita, on peaaegu ülekohus. Wiljandimaalt. Kroonu wiinapoe  lõhkumine. Nagu „Uudistele" kirjutatakse, tunginud pühapäewal, 22. mail, hulk inimesi Rõika klaasiwabriku juures olewasse kroonu wiinapoodi sisse, kiskunud wõre müügilaua eest maha ja hakanud pudelist lõhkuma. Müüja haawanud  ühte pääletungijat rewolwri pauguga õlast, aga pole märatsejaid ära peletada suutnud. Kahju suurus on teadmata. Asi wõeti uurimisele. Lutheruse usku astumine.  Nagu „Fclliner Anzeiger" teotab,  wõetud WiljandiS möödaläinud pühapäewal  leerilastega seltsis 16 naesterahwast,  kes senini Õigeusu liikmed oliwad ja usuwabaduse wäljakuulutamise järele soowi awaldasiwad Lutheruse usku astuda, lauale. Nende seas olnud ka üks üle 60 aastane naesterahwas. Peterburist. Wabade keskkoolide asutamise projekt on, nagu „Rig. Rundschau"  Peterburgi sõnumesaatja teatab, hariduse ministeriumis juba läbi waadatud ja jõuab lähemal ajal riigi nõuukogu kätte. Tähendatud projekt paneb ette, et niisuguste koolide asutamiste õigus niihästi seltskondlistels  ühisustele, kui ka erainimestele antud peab saama. Õpetuse sisteemi ja selle suuruse walimises on neil õpeasutustel täielik wabadus. Hariduse ministeriumi poolt wäljatöötatud põhjuskirju ei pruugi kõnes olewad koolid mitte silmaspidada. Täielikku wabaduft annab see projekt ka õpetuse keele walimises. Ometi on koolidele see kohuseks tehtud, oma programmisse usuõpetust,  Wene keelt ja Wene ajalugu üles wõtta. Õigused, mida need õpeasutused oma kaswandikkudele annawad, on selle järele, missugune läbitehtud kursus on. Nagu kuuleme, nõuab ministerium agaralt, et fee projekt «võimalikult ruttu kinnitatud saaks. 23. Saarlane ISOS