duse ajalugu) on juba Moskwasse asunud, prvhweSsorid Jgnalowski (kohtuline arstiteadus) ja Klopin (terivisehoid) lähemad Odessasse. Pääle selle lahkuwad ülikoolist weel prohwessorid Tshermak, Wasstljew, Drushinin ja Soloivjew. Riiast. Walerahad. Riia lehed teawad  kõneleda, et wiimasel ajal wale kümnerublalist  rahasid kauplemises olla ilmunud. Neid olla aga kerge ära tunda, sest et nad wäga halwasti järel olla tehtud ning hoopis kergemad olla, kui eht rahad. Walerahade laialelaotajad püüdwat neid iseäranis suuremate maksmiste juures edasi anda. Sellepärast on ettewaatus soowitaw. Peterburist. Eeskujulik tegu. Hiljuti on päälinnaS  üks rikas eestlane surres Eesti Jaani kogudusele  10,000 rubla pärandanud. Mille kasudest iga aasta paar wirgemat õppijat koolitatud saamad. Wäga rõõmuStaw nahtuü, et ka meil hariduse otstarbeks summasid hakatakse pärida jätma ; mujal, iseäranis Amerika rikaste inimeste juures, on see harilik nähtus. Nimetatud Eesti mehe mälestuseks tahetakse kooti saali, nagu „Teat." kuuleb, ta pilt üles panna. Arsti hooletus. Neil päewil lõikafiwad arstid Peterburi Aleksandri haigemajas  hr. Kahlbergi ja leidsiwad ta kõhust salgu puuivillu ja mähkimise-riiet. Õnnetu kannataja lõpetanud kuu aja eest Mittweida tehnikus Saksamaal kursuse. Waewalt oliwad lõpueksamid tal möödas, kui ta soolika-põletikku haigeks jäi. Et haigus raske oli, sellepärast kutsuti ta ema Peterburist ta haigewoodi juurde. Ema jõudis Mittweidasse ja kutsus Chemitzi linnast haawa-arSti, ke» ta poega lõikas, nii et see terweks sai ja oma emaga Peterburisse tagasi tuli. tülõne päewa eest sõitnud hr. Kahlberg Schmvalowi järwe pääl ja korraga tundnud omal sees ivalu. Ta wiidi Peterburi Aleksandri haigemajasse ja kutsuti arstide nõuukogu kokku. Arstide arwamised laksuvad üksteisest lahku. Ühed arwasimad, et on tarwis noortmeest lõigata, teised oliwad jälle selle wastu. Haige soowis, et teda lõigutaks, mida ka haigemaja haaiva-arst ette mõltis. Arstide imestus polnud wäikene, kui nad Kahlbergi kõhtu lahti lõigates säält rusikasuuruse salgu puuwillu ühes mähkimise riietega leidsiwad. Puuwilla-salgu kõige mähkimise-riietega oli Chemnitzi arst ta kõhtu unustanud, mis kõhu seintele wacwa hakkas tegema. Kertshist. Ilma kooliraamatuteta.  Juba mitme nädali eest on kooliõpetus Kertshi koolides alganud, aga senini on lapsed alles täitsa ilma kooliraamatuteta,  sest tarwiliste kooliraamatute nimekiri saadeti koolinöuukogude poolt alles õpeaja algel raamatukaupmeeste kätte ja need pole meel raamatuid mida päälinnadest telliti kätte saanud. Permist. Kopika-raamatukogu. Et haridust koolilaste ja rahwa seas laiali laotada, wõttis Wõiski ministeriumikooliõpetaja  ühe aasta eest nõuuks oma kooli juurde kopikaliste annete läbi raamatukogu asutada. Selle tarbeks pidi aga koolilaps iga nädala ühe kopika raamatukogu hääks ohwerdama. Lapsed täitsiwad seda soowi hää meelega ja nii asutati koolide inspektori lubaga kopika-raamatukogu. Pääle koolilaste wõtsiwad mitmed teised inimesed raamatukogu  asutamisest osa ja nii wõidi esialgul mõnekümne rubla eest raamatuid  osta. Raamatuid loeti suure isuga ja raamatukogu on kaunisti täienenud, nii et praegu kogus nelisada raamatut leidub. Selle eeskuju järele on mitmed teised kooliõpetajad ka kopika-raamatukogufid  asutama hakkanud. Meie kooliõpetajad  möiksiwad ka niisugust katset ette tvvtta' wotb olla, ehk läheb hästi. Saratowi ringkonna kohtus oli nende ptzewade sees asi arutamisel olnud, mis kohtu praktikas kaunis harwa ette tuleb. J. A. Berlin, kes ülikooli lõpetanud on, ja hambaarst L. J. Tager andsiwad, säälsete ajalehtede sõnumite järele nõudmise Ühe Tsaritsinis asuwa seltsi eestseisuse wastu kohtusse. Nad nõudsiwad nimelt, et pääkoosoleku otsus, mille põhjal nad seltsiliikmete hulgast wälja heideti, seadusewastaseks ja tühjaks saaks tunnistatud.  Kaebajad palusiwad, et nendele tähendatud seltsi liikmete õigused tagasi saaksiwad antud. Ringkohus täitis nende nõudmist, otsuseks tehes, et nendele seltsi liikmete õigused tagasi saaksiwad antud. Seltsist wäljaheitmine sündis sellepärast, et mõlemad ülewalnimetatud liikmed juu-- did on. Odessast. Kole õnnetus. Odessa ligidal Werbki külas pidas neil päiwil üks rikaS juut pulmi. Pulmad peeti ühes majas, mis selle jaoks kergelt ehitatud ja millele õlekatuS püüle pandud. Et ümberkaudu elawad talupojad segama ei tuleks, pandi maja uks lukku, kuna sees tantsiti. Uudishimulised talupojad ronisiwad maja katusele, mis aga nii rasket koormat konda ei jõudnud, maid sisse kukkus. Mis nüüd majas sündis, on kole. Põlewad lambid kukkusiwad maha ja petroleumiga määritud õled hakkastwad põlema. Warsti oli kõik lausa leegis loitmas. Mõrsja ja paljud pulmalised langesiwad tuleroaks. Üleüldse on 65 inimest ära põlenud, suuremalt osalt naesed ja lapsed. Enam jagu õnnetutest oliwad juudid, 13 kristlased. Wäljamaalt. Buuride kindralid awaldastwad üleskutse, milles nad kõiki haritud rahwaid paluwad buuride nooresoo ja nõrkade ning puudust kannatawate hääks andeid annetada. Täis kaswanud mehed pidada ennast ise selle kolme miljoni abil aitama, mis inglaste  käest saadakse. Üleskutsel on De Weti, Bocha ja Delarei nimi all- Inglased mõistawad selle üleskutse muidugi hukka. Üks ameriklane on juba 100 tuhat dollarit annetanud. Prantsuse»» aalt. Zola matus on nn suurewiisiline olnud, kui suurewiisiline  maailmakuulsa mehe matus iganes olla wõib. Sõjawägi, muusika, ilmotsata palju lillepärgasid, määramata suur rahwabulk, kõned, üleüldine lein . . . ühe sõnaga, auuandmine Zola põrmule oli täielik. Kõnedes tuletati kõigepäält meelde, et Zola inimese õiguste eest wõitleja oli. Iseäranis osawõtlik ja kaastundlik oli ta waese rahwa ja nimelt tööliste wastu. „Las' teawad rusutud, et nad oma kõige suurema sõbra kaotanud on, las' sulab nende lein üleüldise leinaga kokku!" hüüdis  Schomi, kes «vabariigi walitsuse nimel rääkis. Kirjanikkude ühisuse eesistuja rääkis muu seas: „Zola ei olnud mitte üksi realist, waid ühtlasi ka idealist. Tema töösid wõib ainult krahw Tolstoi töödega wõrrelda. Wiimane wõitleb rahu (onnponie) eest ja rahu nimel, kuna Zola waewariigiS  walitseb." Esmaspäewased Parist lehed kirjutawad matuse üle. „Aurore" kirjutab: Matus oli niisugune, nagu ta olema pidi suurepäraline meeleawalduS inimese õiguste kaitsja auuks." Ka teised tõsised wabariigi poole hoidjad lehed on matusega wäga rahul. Rootsimaalt. Kesk-Rootsimaal walitseb leiwapuuduS. Jahu ja wiljatagawara on mitmes kohas otsas. Waesemad ja wäiksemad kohapidajad on sunnitud rukist poolwalmilt lõikama ja seda wihmaSte ilmade  pärast ahjus kuiwatama, et aga mõne mõõdukese meskile saaksiwad wiia. Ka rikkamatel põllumeestel, kes kaupmeeste käest jahu wõiksiwad osta, ei ole parem lugu, sest et jahu kusagilt raha eestgi saada ei ole. Nad reisiwad ümber, kirjutawad ja telegrahweeriwad wiljakauplejatele  jne; kuid kusagilt pole jahu saada. Ja on kellegi! jahu meel ladus, siis ei tea ta, kui kallist hinda ta selle eest peab wõtma. Kurb lugu on, et esiotsa parandust meel loota ei ole, sest «vihmasajud teemad wiljakoristamise «võimatuks ja wili hakkab põllul ju mädanema. Minema! aastal oli selle ajaga ju kõik wili kokku pandud. Amerikast. Ühendatud riikide «valitsus  awaldas hilja aja eest käreda protesti Rumenias juutide tagakiusamise wastu. ProteStikirjas on muu seas öeldud: „RumeniaS on juudi sugust inimestele ära keelatud riigiwalitsusest osa mõtta ja eraametit  pidada. Mitmed tööstuse ja kaupluse osakonnad on nende eest kinni pandud. Linnades, kuhu juudid käsitöölistena ehk ka lihttöölistena kogusiwad, wõib iga peremees ainult ühte juudi töölist kahe rumeenlase kohta pidada. Selle läbi on aga juudid pea kõikidest ülespidamise hallikatest  eemale tõrjutud. Wmmatu on neil sel kombe! rõhumast ja alandamast seisukorrast  kõrgemale tõusta ja nendele ei jää muud üle, kui teistesse maadesse põgeneda. Ajalugu ja Amerika rahwa elukatsed näitawad, et juudid terase mõistuse ja peenete tundmistega inimesed on, see tähendab, et nendel head riigikodaniku varandused on. Sellepärast ei wõi Amerika Ühendatud riikide «valitsus mitte seda suurt ülekohut, mis Rumenia «valitsus juutide wastu teeb, tähele panemata jätta, ühendatud  riikide «valitsus protesteerib selle rõhumise wastu, mille all juudid Rumenias ägawad. Seda ei tee Ühendatud riikide walitsus mitte üksi oma kasu pärast, maid ka inimsuse ja õiguse nimel." Nagu Inglise ajalehed teatawad, olla Amerika ajalehed kõik ühel meelel selle protestikirja poolt. „Mail and Express" räägib, et juutide tagakiusamine Rumenias terwe inimesesoo hariduse häbiplekk on. „Evening  Post" nimetab protesti hiilgawaks sammuks inimsuse ja õiguse eest. Üks kolmas leht seletab, et Rumenia häbemata! kombel Berlini kongressi otsust tallab jne. Põhja-Amerikast. Ameriklased on Filipinidel jällegi hästi edasi jõudnud. Ühe Manilast tulnud telegrammmi järele on oberst Perschingi wägi maeiu-moroslased täiesti löönud; umbes 100 meest on langenud ehk haamata saanud. 40 maaelanikkude kindlat kohta on ära «võetud ja ära rikutud. Cabugatam sultan on oma haawade kätte ära surnud. Ameriklastest sai kaks meest haawata. Kindral Davis on rahu sobitamiseks sammusid teinud, et seni waenulistele sultanitele juhust anda rahu paluda. FiliPPinide saartel püüetakse uut katoliku-usku, Jglesia Filipina, põhjendada.  Usu põhjendajad seletawad, et nad munkade ülekohut ja tujusid enam ei taha sallida waid Jumala ilmutust omale juhtnööriks tahawad «võtta. UuS usk olla rohkesti poolhoidjaid leidnud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, IS. oktobril. EeStikeele jumalateenistusi kellu peab õpetaja Blojzfeidt. MM). S aa r l a n e KSW. WaStutaja toimetaja HartWig Easj, oauck. «ea. xol.