Teadus. Kunst. Seltsielu. -t. Tallinnast. Pühapäewasele näitemänguõhtule  ..Estonia" saalis oli hulk rahwast kogunud.  Etendati wiiejärguline näitemäng „Em a õnnistus ehk Saaremaa pärli," mille J. Parm Saksa keelest W. Friedrichi järele eestistanud.  Kuna tükk meile Lõuna-Prantsusemaa elu-olu waremast ajast kujutab ja ümberristimise  läbi oma määrtusest palju kaotanud on, siis ei mõi imeksgi panna, et pühapäswasel  etendusel mitu kohta ette tuli, mis meis oludega kudagi kokku ei käi. Näitemängude tõlkijad ei peaks näitemängusid mitte omawoliliselt  muuta püüdma, maid nad peaksiwad nad nii tõlkima, kuda nad alguskeeles kirjutatud.  Niipalju tüki tõlkimisest. Mis näitemängu „Ema õnnistuse" sisusse puutub, siis peab ütlema, et see õieti liigutaw ja kaunis on, kuigi temas kohtasid ette tuleb, mis elus eneses  mitte ette tulla ei mõi, näituseks see koht, kus lihtsast külatüdrukust paari kuu jooksul ..moodimamsel" ja „teatriprintsess" saab. Etendamine oli läbistikku õige kaunis; hästi mängisiwad omad osad kommandant, Margarethe,  Marie, Shong-Shong ja Peeter, ka isa Taawet oli õigel kohal, teiste mängu kohta oleks paremust soowida olnud, iseäranis miimika  poolest. Kui meie aga meeles peame, et „Estonia" näitemängijad mitte elukutselised näitlejad pole, maid näitemängu ainult häätahtliselt  ja ise oma waba aega ohwerdades harjutawad ning edendawad, sus wõime neid nende lahke waewa eest ainult tänada. Näitejuhi  kohus on hoolt kanda, et näitlejad omad osad loomutruult kätte õpiksiwad ja loomutruult  ka ette kannaksiwad. Pärnust. (2. järg.) Pärnu 11. laulupidule  on järgmised laulu- ja mängu-koorid ennast teatanud: Z.) meestekoorid: 4. M. Sööti koor, Twsri kubermangust, juhat. M. Sööt. 5. Saarde meestekoor, 20 lauljat,  juh. Herm. Kopwillem. 6. Walga „Säde" seltsi meestekoor, 12 lauljat, juhataja J. Kala. 7. Nissi «Karskuse seltsi" meestekoor, 8 lauljat. 8. Jakobi kiriku meestekoor, 10 lauljat, juhat. köster A. Siiak. 9. Tähtwere Rahingi meestekoor, 16 lauljat, juhat. M. Pauska. d) segakoorid: 5. Haapsalu segakoor, 10 lauljat, juhat- A. Tamoerg. 6. Walga «Karskuse seltsi" segakoor,  20 laulj., juhat. J. Kala. 7. Saarde Talli walla segakoor, juhat. kooliõp. J. Soobik. 8. Puiatu segakoor, 12 lauljat, juhataja Ernst Werk. 9. Nissi «Karskuse seltsi" segakoor, 12 lauljat. 10. Abja walla segakoor, 1Z lauljat. juhataja J. Raekson. 11. Jakobi kiriku segakoor,  27 lauljat, juhataja köster A. Siiak. 12. Saarde Patiwalla segakoor, 14 lauljat, juhat. kooliõp. Kurm. 13. Wiljandi Eesti karskuse seltsi „Wabaduse" segakoor, 24 lauljat, juhataja J. Kalam. ä) mängukoorid: 7. Karksi pasunakoor, 9 mängijat, juhat. A. Roots. 8. Mõisaküla wabriku mängukoor, 9 mängijat, juhataja Ed. Elend. 9. Rõika wabriku pasunakoor, 16 mängijat, juhat. J. Waga. 10. Nissi «Karskuse seltsi" mängukoor, 11 mängijat. 11. Mihkli mängukoor, 9 mängijat, juhat. J. Sander. 12. Oisu walla pasunakoor, 10 mängijat. Pärnu 11. laulupidu pääkomitee. X. Peterburist. ..Ustawus" on hiljuti ilma hinnata rahwalikka ettelugeanst toime panna otsustanud- 29. sept. pidas Or. J. Hurt ettelugemise, mida kuulama umbes 300 inimest oli tulnud. 27. skp. peab ettelugemist vr. P. Hellat ja 14. nowembril on ettelugemine õp. R. Kallase poolt. Soowime, et neist ettelugemistest elawalt osa wõetaks. Kaubandus ja majandus. X. Paistust. Nn hilja, kui tänawu, ei ole weel keegi wäljal wilja näinud. Mõnel olewat linngi weel kiskuda; neid on küllalt, kellel linu leos on. Paljud ei saa enam linaseemet tagasi, seemned ise on wäga wäetimad. Kes kewadel waremalt tõuuwilja küli tegiwad, need saamad ilusaid otrs ja kaeru. Hiljemalt külwatud wiljad  saiwad külmast rikutud. Kartvhwlits saak on wähe poole. Ploomid ja kreegid ei saanud sugugi küpseks, maid külmasiwad enne ära. Õunad on kõmad ja ilma maitseta. Rukkiorased on kõigil wäikesed ja wiletsad. Im. Helme Põllumeeste seltsi koosoleku awamisel 22. sept. Helme mulla koolimajas heitis esimees J. Hendrikson pilku tänawu sügiseste rõhuwate olude pääle, mis põllumeeste meeled nukraks teha. Wilja olla põldudel paiguti kaunistigi kaswanud, aga selle koristamine  ja kättesaamine olla raske. Ka olla öökülmad suwewilja, iseäranis kaera, rikkunud, mis hiljem oli kui oder, nõnda et tulemase kaeraseemnega kitsas lugu saada olema. Kõneleja oli selle asja üle Wenemaale kirjutanud, kuid wastus ei olnud weel tagasi jõudnud. Oli mitmekordne protokoll mõne wäikese muudatusega wastu wõetud, andis esimees sissetulnud kirjade üle aru. Uh es teadustas esimees, et teda Wiljandi maakonna  põlluparanduse kommissionist osa wõtma kutsutud mõne teise p. seltsi esimehed jäänud haiguse ja unustamise  pärast kutsumata ja mis sellel koosolekul tehtud.  Otsustatud mõnda kroonu mõisat eeskujulise majapidamise  sisseseadmiseks paluda, edasi, et metsade kaswatannse  ja hoolitsemise eest auuhindasid saaks antud, et renteide juurde laenukassad saaks asutatud, hobusewarguse  trahwid kõwendatud, nöörides maad (näit. 530 Lesti postimees