„Slowo" seletab: Nii siis rahu. See on korda läinud, mida wiimasel ajal pikkisilmi  oodati! . . . Meie kirjutame aga siisgi neid ridasid peaaegu nuttes, südame waluga, rusutud tundmusega. Südame põhjas tekkib wastu tahtmist wihatundmus selle korra wastu, mis meid  Wensmaad  niisugusel wiifil on häbistanud, mis meid nii kaugele on wiinud, et meie juba selle üle peame rõõmustama, et meie sõjakulu ei matsa. Meie ei unusta seda häbistawat sõda kunagi ära ; kunagi ei kasiva haawad kinni, mis meile on löödud. Kaugelt Idast. Soj ameestetag a s i t u l e k. Imelik jutt on Peterburis lahti. Sääl räägitakse, et meie sõjawäge kaugest idast koju ei toodagi, waid sinna asuma pannakse. Sõjameeste naesed ja lapsed saadetakse siit järele. „Sõn Ot." mis seda teatab, arwab õigesti, et s.e tõsi ei wõi olla. Sõjamehed  on selle lootusega kaugesse idasse sõitnud, et säält tagasi tulla. Neid wastu nende tahtmist, endisest kodust kaugele mitme tuhanda wersta taha elama panna ja kõigest lahutada, mis nendele kallis oli, ei tohi wöimalik olla. Meie laewawägi on praeguses  sõjas ohwitserisid kaotanud: ära tapetud  ja uppunud— 276 meest ; wangi wõetud 273 m.; ennast wangi annud 74 m- ja erapooletutes sagamates laewade pääl, kust sõjariistad ära wõetud 300, üleüledse 923 ohwitseri. Kõik admiral Nebogatowi laewaStiku  ohwitserid lastawat teenistusest lahti allaandmist-100 pärast. Isamaalt. Kuresaares peeti neil püiwil Liiwimaa  XVII. arstipäewa. Et rohke programm  kahe päewaga oli läbi wõtta ja ourulaewa ärasõidu pärast mitmed osalised  kiirustasiwad, saadi mõnda asja ainult pealiskaudselt läbi wõtta. SiiSgi on arstipäew „Ar. Woch." teatel Kuresaare  kohta hääd mõju awaldanud. Arstid on nimelt linna maa ja õhu olud termis' paranduse paigale wäga sündsateks tunnistanud.  Jurjewist. Suur wargus on kohalises pandimajas Kiivi uul. korda saadetud, teatab koh. Saksa leht. Säält on hulk kuld asju, enamisti kuld uurid ja ketid, aga ka hinnalisi aSju umbes 2000 rbl. «väärtuses ära warastatud. Wargus on kella I—31 —3 wahel löuna-ajal, kui pandimaja  kurni seisab, korda saadetud. Margad on järele tehtud «võtmega pandimaja ruumidesse tunginud. Politsei olla wargate jälgedel. Riias olla kaua kestaw tööliste tõrkumine  paljust otse ära tülitanud. Sellepärast  algata üks ja teine wabrik jälle oma tööd küll manade, küll uute lepingute põhjal. SiiSgi olla meel 38 «vabrikut ja tööstuse asutust umbes 13,000 töölisega seismas, sest et siiamaale Vastastikku kokku ci ole suudetud leppida. Paljude wabrikute  töölised olla wäga kurivas järjes, aga kihutajad ei lubada neid tööd teha. Missugune lõpp kõigel sellel tuleb, kirjutab ~Balt. Westn.", seda on raske ette ütelda; ct aga midagi hääd ei tööandjatele, töölistele  ega üleüldsusele oodata ei ole, see on iseenesest arusaadav?. Streikimiste pärast läheb köi! kuulmata kalliks ja kui streikimistel pea lõppu ei tule, kui kumbgi pool järele ei anna, maid oma nõud- miste ja lubamiste juurde kindlasti jääb, siis läheb asi järjest ikka weel pahemaks. Peterburist. Persia shah Muzzafer Eddin jõudis 21. aug. p. l. kell 3 Peterhofi, kus teda kõrged auukandjad, teiste seas sõjaminister, wälimiste asjade minister, teedeministeriumi ajutine juhataja ja teised ootasiwad. Natuke aega enne kell 3 ilmusiwad Keisri Majesteet ja K. K. Suurwürst Mihail Aleksandrowitsh  raudtee jaama, kuhu Keisri Majesteedi  konwoi ja Keiserinna Majesteedi Aleksandra Feodorowna auugarde ulani wäe mehed auuwahiks oliwad seatud. Südamliku  terwitamise järele Keisri Majesteedi ja shahi wahel ning mõlemipoolsete auukandjats  esitslemiss järele sõitis Majesteet shahiga Peterhofi suurde paleesse, kus kõrget  külalist Majesjeedid Keiserinnad Maria Feodorowna ja Aleksandra Feodorowna, Suurwürstinnad Marja Pawlowna, Miliza Nikolajewna ja Olga Aleksandrowna teretasiwad.  Warsti selle järele käis shah Keiserlikkude  Majesteetide juures Aleksandrias külaliseks. Õhtul oli suures palees shahi auuks pidusöök. Joanni usuline kohtu ees. Neil päiwil oli keegi Kroonlinna protohierei pöörane auustaja, talunaene Shuwalowa, 11. jauskonna rahukohtuniku  eeS wastust andmas, sest et ta 17. mail Pühtitsa kloostri abikirikus WaSsili saarel preester Joann Scrgicwi poolt peetud jumalateenistuse puhul ennast sündsamata!! oli üles pidanud. Ta oli preestrit nähes kisendanud: Joann, sina oled Jumal, Issand ja Õnnistegija: paranda ja päästa mind!" Kohtu ees tähendab naene, et preester kolm ainus Jumal ise vlewat. Naene mõisteti 16 rubla trahwi maksma wõi 7 päcwaks kinni. Pahaselt läks naene minema ja hüüdis wee! üle õla: „Ja ta on siisgi Jumal ja mina kuulutan seda igal pool alati!" Laewaehituse tellimised anda Wenemaa suuremelt osalt Soomemaa laewaehituse paikade kätte, teatab „N. Sh." Pühapäewarahu küsimus on Peterburi linnawalitsuses lõpulikult otsustatud.  Tööpäew ärides ei tohi mitte üle 12 tunni pikk olla. Püha- ja tähipäcwadcl peawad kõik ärid kinni olema, toiduainete kauplused ja ajalehtede müümise kohad wälja arwatud. Selle määruse täitmise järele saab iseäraline linna poolt ametisse pandud kommisjon walwama. Jalg pandiks. „S. Ot". teatab, et 13. aug- laenukaSsaSse noor atstahwku soldat, keS hiljuti sõjast tagasi tulnud, ilmunud, Ml oma kunstlise jala keha küljest lahti harutanud ja teda leti pääle pannes tema eest 3 rbl. laenu palunud. Seda ei antud, seletades, et sarnaseid asju pandiks ei wöeta. Laenukassa  teenijad ja ümberseiswad inimesed paniwad temale siis eneste keskel rohkem kui 3 rbl. kokku. Saratolvist. Margale nali. „Gar. L." jutustab järgmise loo: Keegi jõukas aurulaewa kapten sõitis Saratowist Astrahani. Laewa Ml sõitis muude reisijate seas ka üks terase loomuga ja armsa näoga naesterahwas 1. klassis. Naesterahwas seletas, et tema esimest korda Astrahani sõidab, tal sugulast  ega tuttawat kaasas ei ole ja linn täiesti wõõras on. Kapten oli malmis naesterahwale linnas juhiks olema. Sõprus kasivas kapteni ja naesterahwa wahel nii suureks, et õhtu kõige paremasse wöeraSW majasss jooma ja sööma mindi. Järgmisel päewal pärast lõunat ärkas kapten üles ja leidis enese linnaaia äärest uulitsalt. Tal oliwad hulguse riided seljas, katkised pastlad jalas, nägu mustaks määritud ja nina ning silmaalune siniseks wärwitud. Kaptenil oli halb seisukord- Aurulaewa pääle ehk politseisse minna oli wõimata, wöörad inimesed aga, kellele ta oma häda kaebas, hakkajamad naerma, ehk ähwardsiwad  teda koguni politseisse saata, sest et keegi „hulguse" juttu ei tahtnud uskuda. WiimakS õhtu läks õnnetul korda kedagi laewa pääle saata, kes talle uued riided tõi. Tomskist Rah w a-ü Ii k o 01. Siberi lehed teatawad, et Tomskisse asutama rahwaülikooli tarbeks waldade poolt kingitusi kokku tulema hakata- See näitab selgesti, et rahwas hariduses edasi on sammunud ja tema kasu täiesti ära tunneb. Wäljamaalt. Berliuist, 19. aug. Poosenis ja Õhtu- Preisimaal tuleb kolerasfe haigeks jäämist ikka enam ette, nii et see juba kartust sünnitab. Hamburist, 20. aug. Politsei on kolera pärast ära keelanud Wene wäjarändajaid  Hamburi kaudu wedada. Auru> laewa selts „Hamburg-Amcrika-Linie" on seadlusi teinud, et Wene wäljarändajatel tarwis ei ole Hamburi kaudu sõita. Parisist, 20. aug. Rooseveltile tahetakse kullast palmioksa kinkida ja paleed ehitada.  Rahakorjamiue on käsil. Hiina walitsus läkitas, nagu kord juba lühidelt teatud, ühe iseäralise kommissioni  maailma-reisile, et parlamentilisi  walitsuse-wüsistd tundma õppida. Enne kui kommisston teele läks, andis prints Tshing tema auuks suure pidusöögi. Ühe kuu wiibib kommisston Jaapanis ja sõidab siis Amerika Ühisriikide kaudu EuropaSse. Shanhaist, 20. aug. Kange torm läks üle linna. Pool linna on wee a I l. Kahju miljonite suurune. Möndasugust. Rutuline otsus. Amsriklased on oma ruttu tehtud otsuste poolest ju ammu kuulsad. New-Dorki rikas pangapidaja  hr. Peeter MartinS wihastaS ühel päewal oma pereemanda üle nii kurjast?,, et ta kohe otsustas —naest wõtta. Naesterahwastega  läbikäimist ega nendega tutwuft tal ei olnud, sellepärast kirjutas ta oma tuttawa saapa-wabrlkandile, kelle wabrikuS hulk noori neidusi tegewad oliwad,  järgmise sisuga kirja: „Walige oma wabriku mustawereliste neidude hulgast mõned ilusamad eksemplarid wälja, sest et ma nende hulgast naese wõtan. Ma tulen homme." WabrikuS walitses suur ärewus, kui wabrikant kirja wäljawalitud neidudele ette luges. Oma sõna pidades, ilmus herra Martins, silmitses waewalt wiis minutit mustajuukselise wabriku-neidufi, walis ühe, istus sellega läwet ootawasse tõlda ja sõitis otsekohe laulatusele ja ajas selle järele oma pereemanda minema. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewal, 4. septembril. Eestikeele jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja BlMeldt. 35 Sa a r l a n e 1905