Päewaleht Ilmub igal ärlpäewal. ■ a laUlnnss, Suurel turul, raekoja ees, Oimkrl ullifa nurga!, nr. 4. Kõnetraat nr. Zga. Toimetaba Mnetund kdta Rdrets üht- ja rahabtrjadete t .Pderoalehe* toimet., Tallinnas, BT> r. Pesejrtj. r-"fr~ ttkfllt nummer 4 kozs» caMaß » o ■ . Rdreaü muutmlk e«H 10 kop., telk juure* endine odrels ehk kile nummer Oles anda. o- Kuulutuste twnpareille-rida makJab Z kop., lehe eesoHas 15 kop. WfHifed kuuluhiled □ o o o a poole kallimad, o o □ o o 1 oPäeroateht" maksab ükes kaasan netega: . Aoju Kätte kaales i ierwe aasto peole S rbl. Kop. poole ~ S „ 20 .. a>e«raiid I 70 .. öhe Kuu peale .. 60 ~ Taittnnas tatttMett ära «viies: ierwe aasta peale Z rbl. kop. poote „ „ 2 „ 70 „ meeranõ „ „ I „ 40 „ flhe kuu peale „ 50 „ Kes 2 korda kuus ilmuroat perekonnalehte „Kodu" kaak tellida looroib, (ellel tuleb aastas 1 rbl., pooles aastas S 0 kop., oeerand a. 23 k. juurde maksta. Ur. s«7. Reedel» S 9. nowemdril (3. dets.) 1999 i IV. aastakäik. Awaramaks läinud. Karskusliikumise tegewusepiir on awaramaks Viinud, kui ..Post." sõnum õige on. et Nuustaku farskuseselts ..Edasi" luba saanud ka alaealisi liikmeteks wastu wõtta ja nimelt 16. aastast peale hakates. - Sisemiste asjade minister lumi poolt olla ..Edasi" pöhjuskiri selles mõttes laiendatud, st wäljaanoatud  soldatid ja need, kelle õigusi kohtu poolt kitsendatud.  kõik ka kooliõpilased wõiwad leltsilnlMeks astuda. See muutus, mis ..Edasi" pöhjuskirjas maksma saanud, on nteie karskufelükumise kohta kaunis suure tähendusega. Ta annab wõinraluse nooresoo keskel  karskusekihutusetüöd teha ja noortes inl-inestes alkoholiwastaseid kaswatada. Iseasi on, kudas lcda Võimalust teoks teha suudetakse. Kas on meie tarskufeseltsidel küllalt abinõusid, et noortsugu enese Ämber koguda? Seda oleks aga hädapärast tarwis. Olgu joomise põhjused kui mitmekesised tahes, suurt osa etendab siin kahtlemata harjumine. Noored  hakkawad sagedaste manade eeskujul ja tagakihutusel  jooma, pärast ei ole peatust kusagil. Mittejoojate hulgake on Eesti seltskonnas alles Võimata Väike. Peetakse isegi mehisuse puuduse tundemärgiks,  kui mitte ei joo. Poisikesel ei jää muud Äie kui wõta rotina, olgugi et see alguses kokekibe lm. Aga pikkamisi harjub ära ja siis tuleb himu Mkohols järele. Kümmekonna aasta eest purjutas õppiw noorsugu tubliste. Kuulu järele ei olla lugu praegugi palju parem. Ja miks ei pidanud ka purjutama? Kool oli kiil nt ja õudne. Tema sõi su nõnda ära, et kui Hulkade aastate järele õppimine lõppenud oli, siis temast lahkuda ei tahtnud. ~Kord" oli noorele ini>mesile  nõnda sisse juurdunud, et ennast Väljaspool seda ..korda" kangeste kitsikuses tundsid olewat --- ei osanud eluga kusagilt peale algada. Kooli õhukõnd  oli niisugune, et temast ainult kuri uni järele  on jäänud. Kodu ei suutnud midagi anda ja Võõrsil elawal Spilasel ei olnudki mingit kodu. Loomulikud dluhuroitused  aga ei puudunud ja need otsisiwad enesele ka surutud õhukonnas awaldust. Wanemad ja „ ena 111 Vilunud" kaasõpilased saiwad tühjuse täitmise püüetes  juhatajateks ja nemad õpetasiwad seda, mis nad ise oslasimad labast uimastust. Kui ..haljas" jooima  ja teisi wägitükkisid tõrkus tege-nast, siis sai ta 7,mungaks". Munk aga ei tahtnud keegi olla. waid igaüks püüdis ~Rooma senatoriks". Selleks pidi aga palju õlut ära joodarna. Mõnikord hakkas küll loomulik elujõud selle raiskamise wastu waidlema ja otsis teist enese-awatduseteesid, kuid oli kitsas ja kusagil ei olnud juhatust. Olukord on nüüd teiseks saanud, aga ta on ai- Milt wähe muutunud. Sellepärast ei ole ime kui Zurdelaise, et wanad halbtused õppima nooresoo keskel  edasi testawad, kuigi ivast nende hallituste kujud  pisut on -muutunud. ..Kõrge politika" ajajärk -on õpilaste juures -ntöödas, tema asemele astunud z/Pinkertoni" ajajärk aga annab joomisele ja teisielc  raiskamistele ainult hoogu. Kahju on waadata,- kudas tähtis osa rahwa jõust jõuetusele saagiks lau- geb. Elurõõmsa, teohimulise ja julge nooresoo ase- Ml, keda meie edasisaamisele tungiwalt tarwis lä- Ms/ annab meile olukord Väsinuid ja tüdinuid ini- mesi, kes malmis on tõsiselt kinnitama, et nad »midagi  ei armasta/ midagi ei wihka, midagi ei karda ega midagi ei soomi". üleüldse kehastatud Ükskõiksust loob praegune elu: nendega ei saada kaugele. Meil on inimesi tarmis,  kes foomida, armastada ja mihata oskamsadz kes mitte ei elutse. maid elamad! Äut karsluseseltstd luba saamad ka alaealisi oma' liikmeks mastil wõtta kui nendel seda luba ei ole,- siis peamai» nad seni töötama, kuni nad selle luba saamad siis tuleks küsimus päemakorrale wõtta, kudas noori inimesi seltsidesse tõmMata. Praegu  pakuwad karskuseseltsid küll mähe niisugust,- Mille wastu noorsugu humituft tunneks. Wõib olla,- et siin peale kõnede jä waieluste toimepanemise just mõrmlemme  heaks abinõuks oleks. Õppiwal noorelsool ei puudu küll ka mäljaspool karskuseseltststd wõimlemise korraldamise wõimalus, aga peale kooliõpilaste on meel suur hulk alaealisi olemas, kellel iseseismate korralduste  loomine raske vn. Neid peakfimad karskuseseltsid  esimeses reas püüdma koguda. Noorte mõitmine karskuseaate qoole e! ole praegusel  olukorral mitte kerge. Aga see töö on nii miljakas,  et tema peale Maksab jõudu kulutada. lSest kui noored alkoholi taastusteks saamad, siis on karskusemõte  Meie seltskonnas kindlamale alusele xüäsenud.  Isikupuutumatuse seaduse-eelnõu. mis praegu riigiwolikogus harutamisel on, käib oma peajoontes järgmiselt: Kedagi ei wõi muidu ühegi karistuse alla heita, kui seadus ettekirjutatud korra järele. Kellegi- pleals ei wõi muul Viisil kohut mõista. kui kohtu poolt, kelle alla süütegu seaduse järele käib. Kedagi ei tohi muidu  kinni wõtta, mangi panna ega läbi otsida, kui ainult seaduses määratud kordadel ja ka sel juhtutntfel  mitte muidu, kui enne sellekohase kohtuwoimu poM Väljaantud kinniwõtmise käsukirja ärakiri kmniwõetawaie  kätte on antud. - Isikuid, keda kuritööde kordasaatmises kaUliistatakse,  tvõib politsei ainult järgmistel juhtumiste! mangi wõtta: 1) kui kahtluscalune teo pealt kätte saadakse wöi jälle kohe peale kordasaatmist: 2) kui kahjukandjad mvi pealtnägijad kohe kahtlusealuse isiku kindlaks teemad: 3) kui kahtlusealuse enese juures  mvi tema korteris kuritöö jälgi leitakse: 4) kui asjad, mis kuritööd tõendada wöimad, kahtlusealuse omandus on wöi teMa käes leitakse: 5) kui tema põgeneda katsub ja selle juures kätte saadakse: 6) kui kahtlusealuse! kindlat elukohta ei ole. Iga kinnrwõtmise  kohta tehtakse protokoll, kus koht, aeg ja kinniwõt-mise  põhjendus ära tähendatakse. Kuriteo täidesaatmise juures wõiwad ka eraisikud  süütegijat kinni wõtta ja politseile edasi anda. Isikud, kes ilma kirjalise käsuta on kinni wõetud, peab 24 tunni jooksul wabaks lastama ehk kohtumviinu  kätte anta Ma. Kohtumöimu asemik peab o-malt poolt niisama 24 tunni jooksul süüaluse üle kuulama ja siis tema edaspidise wängistuse kohta kirjalise käsu andma wöi tema wabaks laskma. Esialgne  wangistainine ei tohi selle juures aga mitte üle kahe nädala kesta. Läbiotsimine ja wangiwõtmme ilma kohtuniku kirjalise käsuta on peale politseiseaduses äratähendatud  juhtuni iste ka tolliametnikkudele, piiriwahlidele, kõrtsi-, metsa-, põllu- ja jahiwahtidele, niisama ka kalakaswatuse ülewaatajatele, peale selle sõjamäewahtidele  ja wahisalkadele lubatud. Kinniivödud tulewad  kohe politsei kätte toimetada. Eelnimetatud määrused wangistamise kohta ei ole järgmistel juhtumistel makswad: 1s Ametnikkude  üleastumiste puhul ametitaliluse asjus: 2) kui isikute juures sandarmiwalitsuse käsu peale kriminalseaduse  punkt 1035. põhjal riigi wastu käiwate süütegude  pärast läbiotsimisi toime pannakse: 3) kui kahtluse all olewad isikud taudi puhul arsttise järelwaatuse  all on. '■ Kohtunik ehk prokurör peab Vangistatud isiku kohe wabaks laskma, kui Vangistus Mitte sseaduse järele ei ole sündinud. Kedagi ei tohi tema elukoha walimises takistada, peale seaduses äratähendatud juhtumiste. Igaühe korter on puutumata. Korterisse sissepääsemine  on ilma peremehe lubata ainult ametnikkudele  nende seadusliste kohuste täitmise juures tubatud.  Korteri järelwaatamised, läbiotsimised ja asjade ärawõtmised on ainult seaduses ettenähtud juhtumistet  ja kohtuametütkkude ffeäralise käsu peale !u--batud.  Politseil on il-iha kohtuametniku lubata majasse  tungimine lubatud, kui kuritegu täidesaatmise ajal awalikuts tuli wöi kui kuriteo jäljed enne kohtuametnikkude  ilmunust ära mõiksiwad kaduda. Posti-, telefoni- ja telegrafisaladusi ei tohi -mille rikkuda, ainult kuritegude ülesotsimise otstarbel on see lubatud. Ametiwõimu piiridest üleastumise puhul Võib ametuikta kohtu alla anda. Niisugustes maakohtades, kus sõja- ehk erakorraline  walwusekord on, maksawad need määrused ainult  niipalju/ kui nad erakorraliste seaduste Vastu ei käi. Wäljamaalt. OlfttS 081 iMAd. SeitsMesteiftkümnes nowember ott Inglise ata» JoosJe jääbatoate tähtedega kirjutatud. Sündis see, mida paljud wöimataks pidcksiwad: ülemkoda lükkas saadikutekoja poolt wastu wöetud eelarwe 350 häälega  75 wastu tagasi. Sellega astusiwad lordid rewolutsionilise  sammu, millel mitte üksi Inglismaa kohta> waid ka rahwuswahelisest seffukohast suur täht-- sus on. Inglise konstitutsioni Mõiste järele on ainult alamkojal, kes rahwa poolt Valitakse, õigust maa sissetulekute ja Väljaminekute üle otsustada. Lordid on nõndawiisi eelarmet tagasi lükates oma Võimu kurjaste tarwitanud ning sellega maa kriisises.se tõuganud>  mille lõppu keegi praegu ette näha et Või. Rahwa arutamist eelarweseaduse kohta on muidugi raske kindlaks teha tal on rohkeste poolehoidjaid, knid kahtlemata ka palju wastaseid aga üks asi on selge: Inglise rahwas ei saa ilmaski lubama, et riigi rahaasjade üle lõpult? otsustamine rahwa käest lordide kätte läheks. Tõuseb wõitlus. mis ainult ülemkoja häwitamisega wõib lõppeda. Vabameelsete ütelus: ..teisipäewane otsus tähendab lordide enesetapmist"  on seega täieste põhjendatud. Mis lordidesse enestesse puutub, siis loodawad nad kaitsetollide nõudmisega rahwa oma poole Võita. Tähendab ju kaitsetollide maksmapanemine wanameelsete  seletuse järele tööpuuduse lõppu ja üleüldist rahwa Heakäekäiku. Ja kes ei tahaks mitte kõrgeid palkasid ning head sissetulekut? Pealegi siis toeel, kui suur osa riigi wäljam inetutest tollirahast kinni kaetakse, mis wäljamaalaste  taskust tuleb? Küll ssletawad wabameelssd omalt poolt, st wabakau.plemise ärakaotamine toiduainete  kalliksminemist tähendab, mille tagajärjel rahwas  palju Viletsamasse seisukorda sattub kui senini. Kuid kumb pool leiab rohkem uskujaid? Sellele wastust aNda ei söanda ükski politrkamees. Niipalju on kindel, et eeltukewad Valimised täielist pööret Inglismaa elus tähendawad. Wabameelsete Võidu korral häwitatakse ülemkoda ära Või antakse talle niisugune kuju, et ta alamkoja tööd enam talistada  ei saa? saatvad aga wanameelsed enamuse, siis astub Inglismaa kaitsetollidega riikide hulka. See aga muudaks rähwaste Vahekorra ühe hoobiga  teiseks. Europa mannermaal ei ole õieti ühtegi rüki, mille majandusime politika mitte teatawal mõõdul Inglise wabakauplemise külge ei oleks seotud. Seab Inglismaa omal kaitsetollid sisse, siis muutub tingimata  ka majandusime ja seega ühtlasi ka politikalitte  wahekord riikide ja Inglismaa wähel. Wötame ühe näituse. Inglismaa ja tema asumaad on praegu Saksamaa  tööstusele määratuteks turgudeks. See asjalugu sundis Saksamaad ka kõige raskematel politikalistel silmapilkudel Inglismaa nõudmist tähele panema. Paneb aga nüüd Inglismaa Saksamaa tööstuse ees kõrgete tollide läbi oma turu kinni, mis põhjust on siis weel Saksa drplomatial Inglismaa ees tagasi- Hoidlik olla? Saksa sõjaerakond saab siis uut hoogu juurde. Ühe sõnaga lordide otsus eelarwe asjus tõi ka rahwusmahelisele politifaro&ljalc uusi Võimalusi ning ootamatusi kaasa. Inglismaa sisemises elus on nüüd ägedaid wõitlu.sk  oodata, kuid merised kokkupõrkamised, mis mõnes  teises riigis ehk karta oleks, jäämad tulemata. Täieline mabadus, polilikalme küpsus ning maa kõrge kulturaline seisukord on selleks suuremaks tagandiseks. Bebeli mälesi«sLirJad Nagu Saksa lehed teakamad, ou Vedel oma mälestused  Üles kirjutanud) need ilmuda lähemal ajal trükis. Tähelepanemist äratawat s e leplik toon. mis raamatus walitlemat. Bebel kiitwat lelles germaulaste  häid omadusi ja näiiawat, et just Saksamaa lõõlistcseaduste asjus riikide eel on sammunud. Ühtlasi  mauitsemat ta oma seltsiiuehi, et need oma püüded  Saksamaa rahwuslisle püüetega kokkukõlasse wiiks ja maa rahmuslistele jõududele mitte mastu ei töötaks. Lehed, kes selle sõnumi toomad, ei taha hästi uskuda, et Bebel nüüd korraga rewisionistlist taktikat hakkab soowitama. Wõimata aga ei ole see mitte. Teraw politikamees, nagu seda Bebel on, näeb ära, et muutunud polilikaliste oludega ka wõiilusewiisi tuleb muuta. Elujõuline erakond ei kooi ikka wasturinnas  olla. Saksa sotsialdemokratia peab sellepärast  ka tegemas politikas mõidule püüdma ja seda ei sag ta muidu, kui et ta Saksamaa niklist ja rahmuslist  seisukorda omaks tunnistab. Sinnapoole wiiwad aga kahtlemata remksionistide juhid Saksamaa sotsialdemokratia. .Prantsuse keskerakond, Mida põnemamaks mõitlus kiriku ja riigi roahel muutud, seda kindlamine halkamad ennast kiriklased politikapõllul korraldama. Waimulikud katsumad nüüd kõigest jõust midagi Saksa keskerakonna taolist luua. Partsi peapiiskop on kõigile katoliku ühisustele ja seltsidele ringkirja .saatnud, milles pagaritööliste hälwa majanduslise seisukorra peale tähelepanemist juhitakse ja nõutakse, et katoliklased oma poolt midagi selle parandamiseks tecksiwad. Muu seas antakse nõu hommikukohmi juures õhtuste saiadega leppida, xt sellega öötööle korraga lõppu peale teha. Pagari- IYIT 9 hoffomhrtgg iftta > fmir** kutsunud, millest ta ringkitjakirsutajad on palutud osawõtma  tulla. Kas w iimane kutset joastu ujõtaö, oti toeel teadmata. Peale selle teatakse rääkida, et teate utiilil seisus laialisi ühiselulisi seadusi Mäksa töötav ning parlamendis ette panna mõtleb. Selle otstarbq vn selge: Katoliku kirik katsub tööliste rahulolemakasuks  tarmitada ja ühiselu seadustega neid toolist oma poole Võita, kes senini kiriku mastu Vaenulised  oliVad. Wene riigist. Wenemaalt. Mõtete lähkm»i«ek fflitati |a Gemiete asjade m<nisL«isln»i uwxJjff. Ajalehe ..Goretsi" toimetaja W. TrshebinskipaM 300 rubla trahwi -maksma. Senat tegi selle otsuse tühjaks ja kirjutas kindral Skalonile ette asja uuesche läbivaatamisele wõtta. Selle senati otsuse ja ettekirjutuse Vastu on sise-l Miste asjade ministerium protesti awaldanud " ich Valmistada ka. nagu ..Retsh" teatab, selle foW omalt poolt wastust. See asi tulla ühes stfemtjsijsj asjade ministeriumi aruandega senati 1. departe- Mangu uleüldffel koosolekul harutamise alla. T)ma kirjas juhib sisemiste asjade mmisteriunk selle peale tähelepanemist, et erakorralise walmusekorra  2. punkti põhjal need kaebtused. mis Valitsus, poolt peale pandud nuhtluste pärast tõstetakse, sisemiste  asjade ministri poolt ära otsustatakse. See on juba teine kord. kus sellesarnane Võitlus senati ja ministeriumi wahsl awälikuks tuleb. Tänawu aasta algul andis üks Kaasani ajaleht umbes sellesamalaadilise kaebtuse senatisse. Senat Vaatas toimetaja kaebtuse tema peale pandud trahwi asjus läbi ja otsustas kuberneri otsust tühjaks tunnistada.  Senat leidis selle juures, et sunduslik» määrus ise. mille põhjal Kaasani ajalehe toimetaja! oli trahwitud, erakorralise malmusekorra seadustega kokkukõlas ei seisa. Ka siis ei leppinud sisemiste asjade ministermM senati arwamrsega, nõnda et asi siiamaale weel ei ole ära otsustatud. MGseN M WMlUeMvkzaltia erakonnast wälja WdeMd. Ül«naltähendatud sõnumi toob uus Mõskma ieht ..Utro Rossi". Wäljaheiwnse põhjuseks olla kodanikumeslsus,  mis kirjaniku juures «Valikuks tulla. ..Retsh" ütleb selle kohta, et sotsialdemokrcvtiai erakonnast Väljaheitmine Gorki kunstniku-andele ainult  kasulik oleks. Peale lahkumineku toomad meel mitmed muud asjad, mis rahalistel põhjustel ja haawäkud enesearmastuse  pärast on tekkinud. Gorkile sotsialdemokratia  erakonnas olemise raskeks. Olgugi et Gorki Wene Väljarändajaid niipalju awitas, kui see tak wõimalik oli, aga ta ei suutnud ennast ikkagi mAW laimduste, tühjade juttude jne. eest kaitsta. Teda süüdistatakse kodanlase kombete ja elukorra armastamijes.  KMMttfft. Kirjanik Vastutusele wõe - tud. Wene kirjanik Artsõibaschem on oma lutu „siüla" eest kaelakohtuseaduse 123. paragrafi põhjal Vastutusele wõetud. Selles juttus on peale muu ka ka seda kirjeldatud, kuvas dragunid talupoegade whutusi  waigistasiwad. Enesetapmine. 17. nowembril poos üliõpilane  Eilewitsh enese Vangikojas üles. Nagu teada.  wõeti ta Leschtukowi uulitsas toimepandud saladuslise  tapmise puhul wangi. Ta jätnud kirja järele, milles ütleb, et Venna asjus süüta olla. Eilewitsh o/li mitu korda palunud, et teda saaks kautsjoni wastu Vabaks lastud, kuid igakord lükati see pahve tagasi. Konwerents. MinsVal pühapäewal oli ülewenemaaline kadettide - konwerents koos. Riigi- Volikogus okew kadettide erakond Võttis konroereutsist osa. Et takistuste eest kõrwale hoida, ei peetud konwerentsi  mitte Peterburis. Üleüldse Viibis, nagu ..Birsh. Wed." teatawad, konmerentsil üle 130 inimese. Esimeseks päewakorra-punktrks oli Miljukowi aruanne  ..kadettide" erakonna taktika ja ülesande kohta praegusel riigiWolikogu istumise ajal. Aruandele järgnesiwad  elawad mõttewahetused. Paljude takistuste peale Vaatamata, mille osaliseks pahempoolsete erakondade tegewus riignvolikogus saanud,  on kadetid siiski tööd teinud ja mitmetest riigiwolikogu  komisjonidest osa Võtnud. Miljukow soowitas,  et erakond ka tulemikus sellest seisukohast kinni peaks. Pahema tüwa wasturääkiniistest hoolimata u>õttis  konwerents järgmise otsuse wastu: 1) Erakond jääb ka edaspidi Vastutama oppvsitsioni  wõitlusewiisi juurde. 2) Erakond ajab edaspidi konstitukfioni eest ägedat  wõitlust. 3) Erakond Võtab seaduseandlisest tööst osa ja püüab iga feadufeandlist ettepanekut selles mõttes parandada, nagu see erakonna waimuga kokku käib. 4) Wiimaks tahab erakond wolikogu keskkohta nendes juhtumistes toetada, kus oktobristide ja ka-? õethdc foowld kokku känvad. Waidluste ajal juhiti mõnede saadikute kes põhja - läänepoolse t e st kubennangudest pärit, selle peale tähelepanemist, et erakond rahwuslistes küsimustes  küllalt otsustawalt roälja ei ole astunud. Erakonna  äsemKud annawad takistuste kohta, mis neid Minu Qas hsmba- |a su uhsiguste <D-te J. Wawerl) i | ♦ ♦ i ja kunstliSte hammaste laboralortum MNMH B tttttH o« nüüd ükS kord alamale kolif  I II K 111IIIK nud. Tallinnas, Pikal u»l. Me- W H AGMTOAGAOGG benitst ». nr. 81, Mustapeade