-- HUjuti wiidi siit kaks 14—1õ aaktost poissi Riiga parandusewaugiamajasse;  ka suwel wiidi mõned sinna, ühel emal koguni kaks poega. Kurw nähtus, et juba noored lapsed oma päcwad mangikodadeS  mööda saatma pcawad- Selle põhjuseks on suuremalt jaolt wacsuS ning selle tagajärjel halw kaswatuS. Wanematel ci ole jõud» oma lapsi kooli panna, kohast tööd selleealiste jaoks linnas ka ei leidu, ja nn peavad nad harimata jääma, laisklema  ning waraõtama hakkama. „WalguS." Kärla kirikumõisa metsa on jälle mõõtma hakatud. Et seda metsa minewsl aastal mõõdeti, siis arwab rahwas, et praeguse mõõtmise tõttu kirikumõisa maad rohwale ära jagatakse. See on aga tühi arwamine. Leisist. Keegi päälinna elanik tahta Leisil lauasaagimise wabrikut asutada, ning olla juba selle üle järele küsinud, kust kohalist maatükki osta w'i rentida saaks. Siin peetakse nõuu postkontori asutamise  üle Leisis, k. detsembril on wallamajas  selles asjas ncuupidamine siinsete mojuwamate meeste poolt. Ka tahetakse siin turupScwa sisseseada. Sel aastal on palju laudi meri randa ajanud. Räime saak oli maike. 1. nowemb ril awati siin punaseriSti  seltsi komitee. Komitee esimeheks on Leisi preester Sa amon. Muhumaalt kirjutab „Koit": Rahma  elu ja olu. Nagu igal pool, nii on ka siin põllumehel kõik tööd põllu kallal tehtud. Rõõmuga wõib ta eesolewat talwet  waStu wvtta, sest möödaläinud suwi oli üks rikkamatest, unda siinsed põllupidajad  harwa näewad. Mitte üksnes kõrSwiljad,  .vaid ka kartulid kaswasiwad hästi ja andsiwad rohket saaki. Ka õunade poolest oli möödaläinud suwi rikas ning aednikud ja talunikud, kellel õunapuid, saiwad hääd kasu, sest õuna wakast makselt 1 rbl. 25 kop. ja enamgi- Kapsad ja kaalikad jäiwad  küll wähefeks, niisama ka teised juurewiljad.  Kapsa puud maksis mööda läinud suwe lõpul 45 kop..- kuna neid praegu sellegi  hinna <est saada ei ole. Ka heinasaak ei olnud kõige parem, aga siisgi ikka palju  suureni kui möödaläinud aastal. Pääle selle on siin palju neid talupidajaid, kes riigiwalitsuse kingituse osaliseks saiwad, seega et neil oma maade eest enam ostumaksu  maksta ei ole; terwelt talupidajatest  on siin kroonu walla mehed, kes nüüd korraga maa pärisomanikkndeks saiwad.  Kah uks on palju peremehi nende huikas, kes oma endise maa ostumaksu raha muna eest wälja annawad, mille läbi siin joomine otsegu uut hoogu saab. Palju teisem su lugu ilma maata inimestega,  keda kõigest elanikkude armust umbes °/z on Nende elu on siin wacne ja see waesuS läheb aast-aastalt suuremaks. Palju on neid perekondi, kellel 4—5 alaealist  last on. ja Ml on perekonna toitjal küll sagedasti höä nõuu kallis, sest ta ei tea, kuda päewast päcwa läbi saada: tööd on wähe ja päewapalgsd enamasti madadalad  Kõige pahem on weel nende lugu, kes ühel ehk teisel põhjusel üle mere kaugemalt  tööd otsima ei saa minna, maid kodumaale peawad jääma, kus pea mingisugust  tööd ei ole, ehk kui on, siis on palk nn kasin, et sellega eluülespidamiseks midagi ei jõua ä?s teenida. Pääle seda on siin elu ülespidamine kvSga kallis, kallim koguni kui linnades, näit. TallinnaSgi. Mm Mksab MM: Rukkijahu p. 105 k., wakk 275-280 k. Odrad,, 95 k. „ 240 kop. Kaer. „90 „ „ 180 kop. Kartl. „25 „ „ 75 —80 k. Odra tangud p. 2r. Kapsad puud 45 k. Herne toop. 6 kop. wakk 3 rbl. Silgud nael 3—4 k., pütt ehk tünder 8 rbl. Pääle selle on põletispuude hind kuulmata  kõrge. Üks kubiksüld kasepuid maksab 15 —lB rbl. Üks koorem hagu 50 —6O kop.; selle juures ei ole ka ülemal tähendatud  hindade eest neid asju kergelt leida. Piirnu ja Riia linna wohct tahetakse  telefoni läbi ühendada, niisama ka Riia linn Wolmari linnaga. Wiljandist. 12- now. oli ~Päewa lehe" teatel Wiljandi Eesti põllumeeste seltsi saalis Wiljandi walijate koosolek. Pahameelt awaldati selle üle, et eduerakonna poolt riigiwolikogu saadikute kandidatideks hrad Põld ja Lõo ülesss on seotud- Eesti Wiljandi linnawalijate walijamehe kandidadiks on hra BaarS walitud, wannutatud adwokatids abi. Hr- Baars ei olla mitte eduerakonna poole hoidja. Tartust. Hariduse miniSteriumiS peetakse nõuu Tartu ülikooli juures Eesti ja Läti keelset usuteaduse õpetooli  awada ja prohweksorite ülespidamiseks  mõeldakse 48,000 rubla aastas määrata. Tallinnast, 10. now. leidis rannawahtide wahtmciSter sadamas olemast aiast umbeS 5- kuuse elusa tütarlapse; kiri oli juurde pandud, et tütarlaps ristitud ja tema nimi „Antonina" olla. Leidja palme pääle andis poiitsei lapse temale kaswotada. Eestimaa rahwahariduse sei.fi kirjanduse  toimekonnal oli neil päiwil koosolek- Õige rohk-sti Eesti kirjamehi oii kokku tulnud,  kes ka ftltsift ja selle kirjatööst on wclmis osa mölina- Räägiti lõige rohkem uuest põhjcndatawast asukirjast, mida koolikirjanduse  ja kodu jaoks alustada tahetakse. Suurem osa oli selle pooit- Ast läheb sellsi pääkogu ette, mida 26- skp- ära pidada  tahetakse. Paibv kreisi nekrutid on järgmise truualamiisema telegrammi 3 now- KeiSri Majesteedile saatnud: Keisri MajcSteedileKeisri Herrale! Söjawügeds osadesse teenima minnes palusime meis Paide maakonna nekrutid (kõik rahwuse poolest eestlased) kreisi ülema polkownik Schipowi ja sõjamäe ülema von Gcünewaldi juuresolekul Jumalat ja laulame iga päew Sinu pildi ees riigilaulu  ja hüüame Wsne Keisrile: „hurra, hurra, hurra!" Las' kosta see truude eestlaste hurra üle terme keiserriigi kõigile Wenemaa ja Sinu wacnlaStele hirmuks. Meie aga püüame truudusega näidata, et eestlaste külmal kodumaal paljugi südameid leidub, mis palumalt Keisrile ja isamaale tuksuwad, Olgu see armastus meile juhtimaks  täheks meie soldati kohuste täitmisel,  milleks meie kutsutud oleme. Paide kr-isi sõjamäe ülem sai selle paale sõjaministrilt järgmise waStuse: Paide maakonna nekrutite kõigealandlikuma  telegrammi paale, milles truualamlik  tundmusi awaldati, armas Keisri Majesteet  hääkS oma enese käega tähendada: ..Tõsine tänu nekrutitele, nende tundmuste ja soowi-awalduse eest truuwisti teenida." Lätimaalt. Riiast. Jamkowi korteris rikuti telephon  ja riisuti 575 rbl. ära. Bolotnõi uulitsal riisuti mitu minust ära. Martinsoni  wabriku kontoris wõtsiwad 3 sõjariistus  meest insener Rahmannilt 250 rbl. ära. Talsenis lasti aednik Grünberg Dondangeni lossi põletamise pärast maha. Kindralk u b e r n e r baron Möl l e r-S akome I s k i on karistus  wäesa l k s d e juhatajatele ettekirjutanud, tulewikus mitte enam ihunuhtlust  tarwitada ja hoonete mahopõletamist  järele jätta. Ettetulewatel kuriteo kordadel tulewad isikud wiibimata sõjakohtu alla edasi anda. Administratiwlisel teel on wiimasel ajal „L. K. Teat." järele 38 in- Vallimaalt  wälja saadetud. Riias on läbiotsimisel, mis 14. now. kõigis linnajagudes ette wõeti, „Rig. Tagbl." teatel 190 meester. ja 10 naester- mangi wõetud. Kooliõpetajate ühis u s. Nagu „Balss" teatab, otsustatakse „Liimimaa  rahwakooliöpetajate ühisust" asutada, mille eesmärgiks rahwakooliöpetajate waimlise  ja waranduSlise seisukorra eest hoolitsemine  oleks. Balti ajutine kindralkuberner kindralleitnant  baron Möllcr - Sakomelski on mitu sunduslikku käsku wälja andnud, mis walitsusewõimu woitluscs ühiseluliste mässuliste ja hirmuawaldajate wastu kinnitama  peab. Muu hulgas keelatakse ära wõõraktesse korteritesse, majadesse ja aidadesse  tungida ja nuheldakse seda waljusti. Niisama keelatakse tingimata ära ükskõik kus, koosolekuid pidada. Waljusti saamad ka need nuhelda, kes inimesi oma töö tegemise  juures elfitawad, iseäranis meel kui sellejuures wägiwallategusid korda saadetakse.  Teistes käskudes tehtakse mõisaja  taluomauikkudele kohuseks mõisa piirides kõiki juhtumisi, mis riiklikele korrale ja awalikule rahule tähtsad wöiwad olla, silmas  pidada ja tarwilikul korral kohe teateid  saata. Umbes samalaadilist pandatse üleüldse kõigi korteriteomanikkude kohta maksma, et need korterites elawaid inimest silmas peaksiwad, nende kohta nimekirja peawad ja nende tegewuse järele hoolsasti walwawad, et igatahes kõiki juhtumisi tunda ja iga wäiksema kui juhtumise juures,  mis kahtlust äratab, ametikohtadele teateid anda wõiksiwad. Vallimaa keskkoolide kooliõpetajad on nowembrikuul Riias koos, et sääl koolieludesse puutuwate küsimuste üle mõtteid wahetada—  Balti kubermangude o ma-valitsuse  asjus teab Läti leht „Balss" ustawast hallikast teatada, et uuel kindralkuberneril nõuu on Läänemere  maades mitu uuendust maksma panna.  Esimeseks uuenduseks saawat omawalitsus  olema, kusjuures kohalikka olusid tähele pandakse ja politfeiteenistust parandatakse.  See uuendus pandawat weel enne riigiwolikogu kokkuastumist maksma. Kiudralkuberner kantseleis tehtawat ses mõttes agarasti lööd- Uuest omawalitsusefi wõtmat kõik Balti maal asuwadrahwused osa. Miitawist. Wiimastel päewadel oli linnas suur Srewus. mida mitu noort meest sünnitosiwad. kes kolmel kohal käifiwad  poodisid roowimas- 10. skp. tabati nendest neli meest, anti neid wäljakohtu Me ja lasi; 11. skp. maha. M 47 Saarlane 1906