mis „Pomologia õpetuse raamatu" pää siht ja eesmärk on, olen ma hra Spnhl-Rotalia enese tähendused raamatu sisu kohta, „Mesilase" 11 numbrist ka siia ülesse wõtnud. Et hra Spnhl- Rotalia niisugusel tööwäljal täiesti asjatundja mees on, siis saab nimetatud raamat muidugi igapidi täieline sa asjakohane olema- On ju tema auuhinnaga kroonitud kirja töö „Kodmnaa marjad" Eesti aianduses ja majanduss juba üli suurt kasu toonud. Lühidelt kokku mõttes kirjeldab hra Spuhl- Rotalia „Mestlases" „Pvmologia õpetuse" raamatu  sisu järgmiselt: Raamatus saamad umbes 500 õuna-, pirni-, ploomi-, kirsi-, sõstra-, tikerberi-,  wabarua-, pamplc- ja maasika sorti nimetatud.  Iga üksiku sordi kirjelduses saab ülcSse antud: 1. Sordi Eesti keelne nimi, ühes nende wõõra keelse nimedega, mida ta pomologia õpetustes  ja puukoolide kataloogides kannab. 2. Wilja hääduse kraad, s. o. ta köögi ja laua wäärtus. S- Wilja walmimise ja wätluse aeg kuude järele. 4. Kust sort pärilt. 5. Wilja suurus ja ta wälimine kuju wärwi järele. L. Wilja sisemine olu, mahiarikkus, maiguhäädus j. n. c. 7, Puu kasw, wilja rikkus, külma kindlus, kas puu noorelt  ehk manalt wilja hakab kandma, missugust maapõhia, seisukohta, wäctamist, hoolitsemist ja kliimat ta armastab j, n, e. 8. Missugusel wormil ehk kujul sorti meie kliimas wõib kaswatada,  kas tiimi-, põesas-, piramidi-, ivõre-, nöör-, ehk pottpnu näol j. ». e. 9. Kas sorti meie maal mäikeseks ehk suurewiisiiiseks kaswatuseks mõib tarwitada. 10, Mõnesugused tähendused selle kohta, kui laialt sort siin ehk muial maades on laiali lautatud ja missugust lugu tast üleüldse  peetakse. 2 Jõulupuu läbi. Siin ja sääl helisesiwad laste häältel armsad jõuluwiisid, mis kõige targemaid ja kalgimaidgi inimesi fuudawad liigutada. Ka noor tohter Winter, keS just trahteri oma söögimajasse ruttas, sai neist puututatud.  Ta pööriS järsku teelt karmale ja sammus otse kohe ühe mehe poole, kes Willemi platsil seisis ja oma wiimasele jõulupuule ostjat ootts. Ta lapsepõli oli La hingeZ elamaks saanud.  Jõulupuu lõhn ja küünalde sära täitsiwad tema meeli. Ja mõtted tema kadunud noorepölweparadiisi kohta täitsiwad  teda joowastades walusa ja halemaguste  tundmustega. Mis pidi tema täna sel kallil õhtul trahteris tegema? Täna oli süül tõesti weel igawam kui muidu ikka. Seda tundis ta selgesti. Ma tahan täna õhtu jõulupuu all istuda ja oma minewikku, oma armast ja kallist lapsepõlwe ivauemate majas lasta oma waimusilma  eest mööda minna! mõtles ta ja astus pühalikus rõõmus kui usklik laps jõulupuu kaupleja juurde. Mis see puu maksab? küsis ta. Kakskümmcndwiis kopikat! wastaS müüja. Tuhat seda, see on aga kõrge hind! See on wiimane. ma olen teised kõik selle hinnaga ära müünud! See aasta on neid mahe. Neid on wäga raske saada, seletas mees, kõtt metsad on wäga sügawat  lund täis! Kui teie seda liig kalliks peate, küllap üks teine juba ta ära wötab! Ei, ei. Mina wötan ta ära- Säh, siin on raha! Tänan! . . . Kus teie elate, kuhu pean ma ta wiima. Sel silmapilgul oli üks wanem herra sinna juurde astunud. On see puu weel müüa? Just praegu müüdud. Hm . . - see on kahju, õliks see teie wiimane? Just wiimane . . . neid on see aasta wähe, . . . wäga raske saada, kõik metsad on lund täis! tähendas mees uuesti, kuna wana herra kurwa silmaga tema eest ära ostetud puud silmitses. Puudeturul ei olnud ka mitte ühte enam! ütles ta tusaselt. Noh, midagi teha, lapsed  peawad ilma puuta rahul olema! Tohter Winter näis iseenesega omas mõttes waidlewat. Teil on perekond? küsis ta tundmata herralt. Kaks tüttart! Pole enam wäiksed, aga armastawad jõulu asju siisgi kui lapsed! Siis, olge hääks, wõtke teie see puu! Ei, ei, kulla herra, see on ju teie päralt- Jah küll, aga ma olen üksi. See oli minust muidu lapse põiws meeletuletus . . . Seda ütleb teie hää süda, aga muidugi on teil sellest kahju. Ammugi mitte seda, mis teie lastel on, kui nad ilma jääwad! Hm . . - sääl wõib teil õigus olla. Aga ütelge, kuidas siis oleks, kui teie ka täna õhtuks meile tuleksite? Siis oleks teil ka sest jõulupuust osa, mida mina tõesti mitte teisel teel teis käest wastu wõtta ei wõi! Ma segaksin ainult teid ja oleksin teile tüliks . . . Seesugusel õhtul ei sallita mitte wõõraid. Ümbcrpöörtud . . - Sel õhtul ei ole ükSgi teisele wõõras, waid kõik inimesed on üksteisega wennad ja õed! Sellepärast tulge ja aitage meid pühitseda! Mul on igapidi abi tarwis. Mu tütred ei tea mitte, et meil see aasta jõulupuu on ja teemad hakatuses suured laiad silmad. Kui nad kirikust koju jöudwad, peab kõik wal« mis olema! Aga see nägu siis! Iseäranis  mu nooremal tütrel! Seda peaksite nägema! Tohter hakkas naerma, ta laks nii rõõmsaks  nende lustilise laste nägude püäle mötteldes. Kui teie seda tõesti soowite, ütles ta rõõmsa wanakese läbi ära wöidetud, siis tahaksin ma hääl meelel ühe tunni teie keskel  wiibida! Nii ruttu ei lass meie teid lahti! Aga siisgi! Ma pean seda kõige päält Wälza tingima. Teie peate pärast oma keskes olema! Noh, see tuleb muidugi! mastas wanake ja tähendas siis puukauplcja poole pöördes  oma adressi, et see seda kohale muretseda  wöiks. Nüüd rutuSti weel mõned jõulupuu asjad  poest osta ja siis koju jõulupuud ehtima  ! Nõnda sammusiwad need kaks herrat  ühes uulitsat kaudu edasi, astusiwad  ühte kauplusse sisse, kust kõiki jõulupuu  asju soowi järele saada oli ja tormasiwad  siis süled pakkisid täis uksest wälja uulitsale. Lubage prohwessori herra, et ma teile teie pakid koju kätte saadan! hüüdis kaupmees  ust lahti tehjes auupaklikult järele. Pole tarwis, tänan, läheb juba nõnda hääd õhtut! waStas wanake ja läks edasi. Wõi prohwessor on ta! mõtles tohter iseeneses. Aga üks tubli mees, seda peab ütlema. Üht wõnnu mõõraft inimest uulitsalt  oma majasse wiia, see on suuremceleline  teguj! . . . Õiguse poolest peaksin ma küll ennast temale esitlema! Ta wõttis jooni ja ütles: Prohwessori herra, teie kutsute mind omale wõõraks ja ei teagi, kes ma olen. Noh, üks wiifakas olete teie, seda wõib sajasammu kauguselt  juba teist öelda! Ja hää süda on teil ka, muidu ei oleks teie seda jõulupuud mitte mulle annud! Muid tunnistusi ei ole waja! Mu nimi on Winter, tohter Winter! Rõõmustab mind, herra tohter. Siin oleme meie kohale jõudnud. Olge hääkS, astuge sisse. Treppi kaudu üles ja siis paremat kätt. Eeskoda oli pime. Wiimaks käsi kaudu ümber kobides saiivad nemad siisgi senna, kus jõulupuu juba püsti seisis ja nad hakkasiwad lustiliku kiirusega  „lastele" jõulupuud «valmistama.  Oma töö kallal jutustasiwad nad siit ja säält, linnast, politiikast, ilmast ja inimestest. Aga just, kui ta «viimast  küünalt pääle pani, ärkaS prohwessori  sees uudishimmu. Kuidas see tuleb, küsis ta, et teie täna õhtu nii üksi olete? Kas teie kodu siit kaugel on? Ja kas teil siin kedagit armsatest  omaksitest ei ole? Ei kedagi I «vastas küsitan, tõsiselt ja kurwali. Mu «vanemad on mõlemad surnud  ! « Ja prouat pole teil ka mitte? küsis prohwessor edasi. Ei, ma ei wõta naeft! Oh tuhat, nii kindlal toonil . . . Siis peab teil küll ses asjas midagi paha juhtunud  olema? Jah paraku, seda küll. Ma siplesin kord küll armastuse wõrgus. See oli alles selsamal suwel Hahnenklees. Aga kui ma märkasin, et mind ainult peigmehe äraolemise  ajal asetäitjaks tarwitati. see parandas  mind kohe sest haigusest. Aga ma ütlen, eluks ajaks! Prohwessor seisatas. Mis see on? See tähendus läheb ju selle teatusega ühte, mis Katti mulle tegi- Isamaalt. Kuresaarest. Postitalitus Kuresaare linna ja kindlamaa wahel on „Arensb. Wochenbl". järele nii wiisi korraldatud, et kirjad praegusel talumajal neli korda nüdalis  ühele ja teisele poole toimetatakse, kuna aga tulewal aastal 1-sest maikuu päewast saadik post igal päewal käima pandawat. Wiljandist. Õpetaja-ameti kandidaat Rudolf Hurt, tuttawa vr. J. Hurt'i poeg, on „F>'ll. Anz," teate järele Wiljandi  õpeasutuste pääle usuõpetajaks seatud. Jurjelvi ja Riia elanikkude jaoks on „Liiwimaa kub. lehes" järgmised kohalikud eeskirjad (kangema walwuse seisukorra 15. paragr. I. punkti põhjusel) awaldatud: l) Kõiksugused kokkutulekud ja koosolekud,  nii hästi uulitsatel, awalikkudel platsidel  ja aedades, kui ka teistes awalikkudes  ja erakohtadeS ja hoonetes on ära keelatud, kus seks mitte iseäralist luba ei ole palutud. 2) Juhtumise kaupa wõi kokkurääkimise järele sünnitatud rahwahulgad peaivad wiibimatu  ära lahutatama, nendest osawõtjad on aga kohustatud politsei wõimu esimese nõudmise pääle lahku minema. 3) Kes ülemal nimetatud nõudmisi tähele ei pane ja ei täida, karistatakse walitsuse  määruse järele kuni 500 rublase rahatrahwiga  ehk kuni kolmekuuse kinniistumisega 1901 M 51 Saarlane,