Muidugi mäleta»! Teie ütlesite, et Jumal  Ml ilmas ja weel kats inimest siin ilmaS seda saladust tcawad. Need kaks olemust on Diana de Poitiers ja krahw Mongommeri, minu isa. Ma palusin, wannutafin ja ähvardasin madam de Valentinals't, aga ma tulin tema juurest meel kahtlasemalt, weel meeleäraheitlikumalt  ära, kui sinna läksin. Aga Teie lisasite weel juurde, ütles Aloise, et Teie tahtsite osa isa hauda minna, et tema käest saladust teada saada ja et Teie ilma kartuseta  oma isa hauda läheksite- Jah, ütles Gabriele, kuid ma ei tea, kus see haud on. Ma ei tea ka mitte, oga teda peab üles otsima, krahw- Ja kui ma ka teda leiaksin! hüüdis Gabriele.  Kas tõesti Jumal mulle imet teeb? Surnud ei räägi ometigi. Smnud mitte, küll aga elawad. Suur Jumal I MiS sa tahad ütelda, Aloise  ? küsis Gabriele lahvatades. Et Teis mitte krahw Mongommeri ei ole, naM Teie jampsi tujus ütlesite, waid ainult vicomte Mongommeri, sellepärast, et Teie isa, krahw Mongommeri, weel irõib elus olla. Siis tead sa, et ta eluS on, tema, minu isa? Ma ei tea seda, kõrgus, aga ma arwan ja loodan seda, sest ta oli tugev, Wgu Teiegi ja ta pidi kannatustele ja hädadele kaua visalt wastu panna suutma. Kui ta elus on, siis ei saa ta «idugi Teie eest seda saladust salgama, nagu madam Diana, mille külgeS Teie õnn ripub! Aga kust teda leida? Kellelt järele küsida? Aloise, Jumala pärast ütle! See on hirmus lugu, kõrgus. Ma «andusin  oma mehele, nagu Teie isa käskinud oli, mitte Teile seda lugu jutustada, sellepärast, et kui Teie seda teada saate, siis suurde hädaohtu langete- Teie kuulutate oma vaenlastele sõda, kes Teist sada korda tugewamad on ja need Mõisad Teile otsata piina valmistada, mis paij» hiMfsm on, kui surm. (Järgneb.) Riigiwolikogu. Koosolek 1. junil> Juhatab Homjakow. Bennigsen teatab, et seaduseprojekt tingi, misewiistl wangist «vabastamise kohta riiginõukogu  ja -wolikogu wahel palju lahkarwamifi on sünnitanud, kuid lepitamisekomisjon on wiimaks fiisgi ühisele arwamisele tulnud. Balloteerimisel  kiidetakse komisjoni otsused hääkS. Wõetakse usuwabaduse seaduseprojekti parandused  harutusele. Timoschkin teatab, et parempoolsed harutamisest  osa ei wõtta; nad lyhkufiwad saalist. Terme seaduseprojekt wõetakse wiimaks komisjoni kokkuseadel wastu. Wõetakse mitu wühemat seaduseprojekti waStu, muude seas seaduseprojekt, milles raudteefilla  ehitamiseks üle Wolga, JaroSlawi juures  raha määratakse. Wõetakse seaduseprojekt harutusele, mille järele politseinikkudele ja shandarmidele abiraha andmiseks 1 miljon määratakse. Jfikupuutumatusekomisjon on seda summa poole wõrra wähendada arwanud. Petrorv 3 (s.-d.) arwab, et enne tarwis on talupoegade, tööliste ja käsitööliste seisukorda  parandada ja siis alles politseinikkude riiklik kinnitamine sisse seada. Bobjanski (kadett) arwab, et walitsuS ikka weel rohkesti surmanuhtlust tarwitab, ja et selle waStu wõidelda, hüäletawad kadetid seaduseprojekti  rvastu. Seaduseprojekt kiidetakse häälteenamusega hüüks. Selle pääle waadetakse paarkümmend wäikest  seaduseprojekti läbi ja kiidetakse hääkS. .Wir." Kodumaalt. Kuresaarest. Laulupidu aSjuS oli K. E. S. ruumides 1. junil laiendatud kesktoimetonna koosolek. Ilmunud oliwad kesktoimekonna  liikmed, hulk tegelasi ja mõni wõõraS, nende hulga» «Wanemuise" näitleja hr. A. Simm. Hra Kunstmann teatas takistustest, mis laulupidu programmide laialilaotamiseks ja lüüasaamiseks ees olnud. Kohalikkude tegelaste korraldusel sõideti Riiga, et isiklikult tarwilist sammusid astuda lõpuliku luba Muretsemiseks, mida siis lähemate püewade sees loodetakse kätte saada- Õp. J. Kergi poolt oli teade, et tema pidukõnet peab «Eesti seltskonna kulturalistest ülesannetest " Lauljanna prl. Paula Brehm on Berlinist sõites juba siia jõudnud. Pidu tutwustamiseks Ülemaal walmistati kesktoimekonna poolt ülewaade, mis tähtsamates EeSti lehtedes lahkesti on ära trükitud.  Pääle selle on hr- G. Markus kesktoimekonna  palwel ülemaa lehtede jooks üleüldise  kirjelduse Saaremaa ja rahwa üle walmistanud,  mis juba trükkimiseks ära saadetud. Lõpuks tuleb lühikene ülewaade meie pidu kohta, et asi tuttawamaks saaks, liiategi kuna pikemaid kuulutust suuremate kulude ja hilise aja pärast Ülemaa lehtedes enam ei tule. Kuulutatud o« „PoStimeheS" ja «WirulaseS"  ainult ülewaade laewakäikude kohta laulupidu ajal. Kohalistes lehtedes otsustati  kuulutada warSti laulupidu üle. Reedest, 12. junist pääle, on pidu korrapidajad  igal fisjesõitwal laewal sadamas waStus,  et piduwõõraid waStu wõtta. Tallinna, Riia ja Pärnu seltsidele teatatakse ringkirjalikult  pidukorralduse üle. Kooride ühiskorteriteks antakse kohalikkude ülemuste lahke lubaga suurem osa wabaid kooliruumistd,  kui ka linna kasarm. Lähedalt KOO inimest wõime ära mahutada. Muusikakoolide ühiskorterikS määratakse hra T. Krulli ettepanekult EeSti seltsi kõrwalifed ruumid. Laulukooride ühiskorterites  korraldatakse asja mi, et meeste- ja naesterahwad ise korterid tooride järele saawad. Kontserti täielik eeskawa ühes laulude tekstiga kontsertide libretto seatakse kesktoimekonna  palwel hrade K. Linnamägi, Th. Krulli ja H. Piip'u poolt koiku ja antakse trükki. Pidupiletid ja passeparhoud, niisamuti ka pidu söõgikaardid tulevad otsekohe trükkida ja nende eelmüük T. Liiwi ja H. Schwallbachl kauplustes käima panna, Pidukutsed otsustati saata Saaremaa EeSti ajalehtedele, seltsidele, vallavalitsustele, mõlemausulistele  maakoguduötele, omavalitsuse ja m. ametikohtade esitajatele jne. Näitelawa ehitamine otsustati wcchempakkumise  läbi teha lasta. Tarbekorral on tulewal nädalal weel üks koosolek. Laulupidu kesktoimekond. Lahketele maja o ««niitudele  ja korteripidajatele! Pidupäewad jõuavad warsti kätte ja rahvast tuleb kokku hulgana pidu pidama. Wvvraid ootame Ülemaaligi,  kuS meie lahked sugüwennad kaugemalt pidule tulema walmiStawad. Meie kohus oleks neid ka kohaselt waStu wötta, hoolitseda, et neil ei tarwitsels lageda taeva alla jääda. Halb oleks see nendele ja häbiStaw meile, kui vastuvõtmine  nii hoolimata on. Wähemalt pääwarju saada oleks kõikidele tarwis võimalikuks teha. Sellepärast pöörab laulupidu kesktoimekond kõikide lahkete kaaskodanikkude poole, kelledel wabafi korterist ja aset juhtub olema, palvega, laulupidu korteri-büro juhutaja hra T. Liiw'a raamatukauplusesse teatada: 1. Kellel oleks võimalik 13.—15. junil oma korterit või mõnda magamise aset piduvõõrastele  anda ja mitmele inimesele nimelt ? 2. Mil tingimisel oldalse valmis neid andma, kas matsuta, ja kui ei, siis missuguse maksu eest? Teateid võetakse igal ojal ja ka weel laulupidu laupäeval, 13. junil, tänuga vastu. Laulupidu kesktoimekond. Mai kuu «viimaste päewade sees seati fiin sellekohase komisjoni põokt Riiginõukogu walijate liikmete nimekiri Saaremaa kohta kokku. Sellest komisjonist wõtfiwad osa: esimehena Riia ringkonnu kohtu liige BukowSky ja liikmetena: kohase rahukohtukogu esimees Moschewitinow,  maksuinspektor Heinrich- Äraandja kuuenööp. Eestistanud J. A. W. Neiu tõmbas wõõrastawa waatega Händelit  silmitsedes, oksad wankri päält maha, kust üks pooltoores maha löödud oks nühtawale tuli. Ahaal hüüdis Händel. Eks ma ütle! Süül ta on! See oks on ju poolkuiwanud ja ka mitte minu raiutud, kostis neiu. See oli tee pääl maaS ja mina wõtfin ta ära, muud midagi. Teie wõite ju waadata, kas ta täna, wõi juba enne raiutud on. Händel waataS oksad järele, ümises omale habeme sisse, ja ütles sõbralikult lahke näoga: Laduge oma kvorm jälle tagasi. Niisuguse noore ilusa neiu juures peab juba Ühe silma kinni pitsitama. Kui neiu oma raagufi jälle wankri pääle tõstis, hakkas Händel tema juukse patsidest kinni ja ütles: Tõepoolest l Teil on ilusad juuksed; need on tõesti midagi wüärt I Neiu ei lausunud sõnagi; aga Händel astus  temale lähemale ja küsis: Kudas, ilus neiu, Teie nimi on? Minu nimi on Anna Sahl, oli küsitama waStuS. Nii, Teie nime saan ma ülO tähendama. Ja, ärge unustage seda mitte. Teil on ju edeSpidi jälle metsa töösse inimesi tarwis, waStaS Anna. Aga seda ütlen ma Teist, et ilma, süüta ei lass ma ennast mitte üles kirjutada. Seda oksa, mis leitfite, olen ma maast leidnud. Ärge olge ometigi nii käre; nii wiisi ma ei mõtle jn, wastas Händel. Teie olete ilus tüdruk, minu meest pärast, ja sellepärast peats mulle mälestuseks jääma. Anna silmitses Händeli ülemalt kuni alla, kellest ta mitte õiget aru ei wvinud saada, kaS teda iWekspsnema wõi põlgama pidi, wiimaks ütles ta õlofid HhitadeS: Selle mälestuse eest hoidke küll ennast «mast, mida minu poolest sugngi tarwis ei ost. Mikspäraft nii tuliselt rääkida, armas laps? kWs Händel. Ma teen ju muidu nalja ja pean Teist rohkem lugu, kui kõigist teistest ümberkaudsetest.  Händel astus nüüd Annale lähemale ja rääkis oma kätt tema ümber pannes : Anna, Teie olete tõesti üks südame laps. Lubage, et Teid suudlen siia oleme hääd sõbrad. Anna lükkas aga tema käe ära ja hüüdis näost üleni punastades: Ärge hakkake mitte minusse kinni I Mina olen mõrsja ja ei salli mitte muud minust kinni hakkajat, kui oma Hindrekut. Sellepärast palun Teid minust aemale  hoida! Armas Anna, mitte nii käre ollat Kes see Hindrek siis on, kui ma küsida tohin? Hindrek Wintcr. Teie tunnete teda ju küllalt, keda kord ilma asjata trahwinud olete. See ei tee ju midagi, ütles Händel naerdes,  sellepärast wõime ikka hääd sõbrad olla. Händel kummardas jälle Anna poole, et teda wägiii suudled», kes aga seesugust nalja pahaks pani ja oma wabal olewa käega pääletungijale waStu nägu lõi, nii et Händel tagasi põrkas. Sääl on see mälestus Teile nüüd, mida Teie mitte unustama ei pea, ütleS Anna Händelist  taganedes. Selle pääle oleks Händel kurjuse kombel Anna kallale jooksnud, kui mitte teist raagude korjajaid sellel silmapilgul oma koormatega sinna  tulema poleks juhtunud. Anna aStuS oma teed edafi ja Händel tegi sedasama. Sellestsamast tunnist päält hakkas Händeli südame» tuline wihawing Anna «astu põlema; ja seesama waen langes ka tema peigmehe Hindreku  pääle. Sest iga pisukese asja pärast otfiS ta süüdi, ja paremat lugu ei olnud ka Annaga mitte, kui ta puu raagusid korjama» käis. Mõnikord  juhtus ka seda tõesti ette tulema» et Händel tema juurest toore oksa leidis ja sellepärast  siis ta kaheksa päesa wangis istuma piki»- (Järgneb.) M SS Saarlane. ISvö.