seks on armukadedus „k a w aler i" pärast sain seletuseks. Ju see armukadedus ikka suur küll on, kui ta noored neiud sel teel wõitlema paneb- J. m—s. Ausetülast „Pruutide kerjamine" on alles siin pool musiks. Päris wcider on sarnane kerjamine. Noor terwe inimene „sandib-" Läheb pruut kuhugile wõõrasse talusse, siis põgenewad maja rahwast, keS aga iganes jõuab, eest ära, et pruudi annist  pääseda. Sest kui pruut „ kütte saab", siis sunnitakse wägisi wiina wötma meie pool käiwad pruudid wiinaga, nii ütelda, «vastutamas ja sa pead talle midagi onni andma- Vt aga pruut üksi nii julge pole, selleks «võetakse külast keegi naene „esimcheks," kes siis ka just see wiina sundija ja ennast ära peitnud perekonna liikmete ülesse otsija on- Mida julgem isik, seda rõõmsamini wõib pruut õhtul kodus laulda: „KaS mu käimast pole kasu, waat kui suur mu willa lasu" jne. Kombe mis peaks wisatama. Mustjalast. Pühapüewal, 24. augustil,  oli Mustjalas pidu-õhtu. Esmalt kanti paar laulu kohalise laulu- ja paar tükki kohalise pasunakoori poolt ette. Sellejärcle etendati näitemäng „Murdwargus". Lõpuks oli ma' tuttow tants. Tantsul mängis algusel pasunakoor, oga lõpu poole sai lõõtsapill enesele täie hääle õiguse. Kellu V» 2 öösel tehti pidule lõpp. Linnast oli ainult paar isikut pidule ilmunud. Nagu kuulda, tahetakse siin septembri lõpul ka wäike pidu toime panna—  Mustjala randas on rohkesti kalapüüdjaid  ja kilnkoolajaid. Saal on isegi 2—3 poekest ülesse seatud. Karjast. Uus õigeusu kirik. Praegu on eeltöö käsil, meile Korjas Pärsama kroonumõisa  piiri pciüle teist õigeusu kirikut tatama hakata. Ehitus algab septembrikuus.  Kirik saawat puust, 45 jalga pikk, 15 lai ja 12 jalga kõrge. Siiamaale peeti jumalateenistust kohaliku mõisa harraste  majaS. Tulewal suwel loodetakse kooli ja köstrite eluhooneid ehitama hatata- Platsi kiriku ja kooli jaoks mõõtis maamõõtja ju mõne aasta eest Pärsama kroonumõisa piirist  wälja, kuid raha puudusel ei wõinud ehitus senini algada. „Koit." Tartust. Eanä. jur. J. Tõnissoni «vabastamise  üle wongimajost teatab „Elu": Wangimaja  juurde oliwad pühapäewa hommikul Tõnissoni  wend ja mitmed noored sõbrad «vastu läinud.  Teel tuliwad weel mitmed sõbrad waStu. Koju jõudes wõtsiwod hr. Tõnissoni tema kodakondsed  lilleehteSse pandud majas wastu. Mingisugufid  suuremaid pidustusi ega kõlawaid meeleawaldusi  ei olnud, aga terme seltskonna meeleolu  oli pidulik. Hommikust pääle kuni õhtuni käis rohkesti sõpru ja tuttawaid J Tõnissoni termitamas. Poolehoidjate ringkonna poolt ilmus ka wäike saatkond, mille nimel toimetaja A. Järgcnstein J. Tõnissoni terwitadeS sellest kõneles, kudaS J. Tõnisson wiimosel ajal awaiikult tööd tehes sagedasti tundega, et tema üksildaseks jääb, tööd on tegema pidanud. Ka «välispidiselt on Tõnisson wiimase kolme kuu jooksul üksildust tundma pidanud.  Aga ka seltskond on selle aja jooksul tundma  pidanud, et tema üksildaseks on jäänud, ja on alles selle läbi Tõnissoni tööjõu wäõrtust õieti tundma õppinud. Et seda tööjõudu karastada  ja kosutada, on sõprade ringkond summakese raha umbes 850 rubla kokku pannud, mida Tõnissoni reisiks tarwitada palulakse, et termist kosutada ja jõudu koguda maades, kus rohkem päiksepaistet ja maigust on. J. Tõnisson täna» ja üticS, et tema meie seltskonda enne ivangistust õieli «väsinumaks ja jõuetumaks on pidanud, kui tema tõesti on. Seda kõike nähes, mida tema näinud on, peod tema aga tunnistama, et meie rahwas elu-, kuituraja  pviitikliseks «võitluseks patju küpsem ja tugewam  on, kui ses olema paistab. Hee tünne annab ka temale nüüdsel ajal julgust ja jõudu tööd teha, isegi siis, kui temal mitte «võimalik ei peaks olema Jtaliasse päikesepaistele pääseda. Wiljandimaalt jõudis ka Tõnissoni mana ema ja wancm wend kohale, et katsumiseaja järele poega ja «venda näha ja terwitada. Terwitusekirju wäljastpoolt oli suur hulk tulnud  ja 1S telegrammi 61 allkirjaga. Ühisest einelauast, mis Eesti Põllumeesteseltsi majapidamisekursuS toime pani, keelas politsei Tõnissoni vsawõtmise ära. EeSti Põllumeesteseltsi wäljanäituse wiimasel päewal, 18. skp., laskis Riia ringkonnakohtu prokuröri abiline näituseplatsil  selle üle protokolli kirjutada, et «väljapandud asjadel, pääle Eesti- ja Saksakeelsete,  Wenekeelseid päälkirjasid ei olnud. ~Õig-" Tarwastust. Tapmine. Teisipäerval laskis Tisleri talu peremees Kask oma äia püssiga maha, kuna nad äiaga enne ägedasti tülisse oliwad sattunud. Pääle mahalaskmist läks Kask aita, pani uksed kinni ja ähwardas igaühte maha lasta, kes aida ligidale tahab tulla. Talu on politsei poolt ümber piiratud- Nagu kuuida, on Kask ka enda aitas maha lasknud. ..Rhwl- Wõnnust. Õpetajate sinad 20. aug. „Jsamaale" teatatakje: EeSti jaoskonna õpetajate koosolekul räägiti uue lauluraamatu uuest trükist ja soowiti ühendust selles asjas  Tallinnamaa ja Liiwimaa wahel. Weel otsustati edaspidi, kui aeg annab, iga aaSta aru anda aasta jooksul ilmunud Eesti kirjanduse kui ka ajakirjanduse üle. Seda tööd paluti õp. Lipp ja LaaS oma pääle wõtta. Meremeeste miszoni häüks lubati õp. Warres'e  palme pääle kristliku kirjanduse ladust hinnata raamatud Riiga meremeeste kodupaigale  saata, nii palju kui tarwis, kui selleks  sündsaid raamatuid ladus leidub. Uute õpetuse kooliraamatute üle anti aru. iseäranis  juhatati tähelepanemist õp. M. Lippu praegu ilmuma katekismuse pääle. Otsust ei wöinud weel mit> raamatu üle anda, kui sünnis ta koolile on, sest alles paari nädala jooksul saab raamat trükis malmis. Praost Jürmann andis aru piibli ümberpanemise  täiendamise kommisjoni tööst ja teatas, et Uus Testament ka teist korda läbi on wõetud ja nüüd kahes käsikirjas malmis on. Tawcti laulude kallal on töö alganud. Koosolek awaldas kommisjoniie oma südamlikku  tänu, iseäranis Paistu õpetajale J. Bergmannile, kes sellest tööst suurema osa on teinud, aga praeguse termist puuduse tõttu paraku sinodile ei wöinud ilmuda. Tallinnast. Karduliwõtjad rändawad. EsmaSpüewa hommiku tõi, kirjutab „Pwl.", Wene reifijatelaew „Jmperator Nikolai II.", mis kapten Wolteri (kapten Wvlter on surnud,  Jwperatori kapten on praegu Sillin. S. t.) juhatusel Riiast Kuresaare ja Haapsalu kaudu siia tuli, hulk karduliwõtjaid Muhu ja Hiiumaalt. Nendest lükfiwad Sausti mõisa 20 inimest, Wääna mõisa 41 inimest ja meel 10 inimese haawal mõnesse Vähemasse  mõisasse. Linnawolikogu walimiste pääle «vaadates, kirjutab seesama leht, küsis kuberner  sisemiste asjade miniSteriumist järele, kas «vaestelaste eestkostjatel õigus on linnawolikogu  walimlStcst osa wõtta, mille pääle waStus tuli, et on. Uue Eestikeelse kuukirja «väljaandmiseks  on tööliste ringkonnast luba palutud.  Ajakirja ecskawa on laialdane, milles ametiühisuSte ja üleüldse tööliste lrikumiss pääle iseäranis tähelepanemist juhitakse. Mitme tuttawama EeSti tegelase käest on kaastööd palutud. „Öig." Lätimaalt. Riiast. Uuteks ametnikkudeks Baltimaa kindralkuberneri juurde on Riia lehtede teatel iseäraliste asjade ametnik sisemiste asjade ministri juures õuenõunik Nikolai Speranski ja sisemiste asjade miniSteriumi ametnik N. A, Schubert Riiga tulnud- Pääle selle oodatakse weel kahte ametnikku. ~Õig." Uue kuratori Prutschenko jutul käis hiljuti .RishSk. MysSlli" kaastööline ja teatab,  et kurator jutu jooksul ütelnud: .Lapsed sünniwad kõigis parteides, sellepärast peab kool ilma parteita olema. Kool ei tohi mitte politika pääle asuneda, sest et tema otsekohene ülesanne kaswatusteadus on." „M. K." Pääle kolmepäewalist arutamist Hasenpothi  rewolutsioniliss liikumise asjas mõistis Riia sõjamäe ringkonnakohus mässulise  liikumise pääjuhi, loomaarsti Herteli surma, 3 kaebtusealust 4 aastaks sunnitööle,  S asumisele ja 8 priiks. Kaebtuscaluseid  süüdistati selles, et nad Kuramaa kubermangus Läti sotfialdemokratlist wabariiki  asutada tahtnud, sõjariistus talupoegi kokku kogunud, mõisasi põletanud, raudteest lõhkunud, ja Hasenpothi kindlustanud. „Pwl.« Balti miinilaewaStik paneb merel mitmesuguseid harjutusi toime. Kindlusest lasti suurtükkidega. 22. augustil mõisteti Riia sõjakohtuS  22>a«stane Martin TorgunSki, 35- aastane Ernst Talk ja 22-aaStane Peter Wilkin poomisesurma- Esimesed kaks oliwad  ühes teistega Mbawis Pagge weinikauplusest  1907. a- 860 rubla raha ära rööwinud, «uimane oli DwinSki linna ligidal ühe juudi kallale tunginud ja tema surnuks löönud. „Õig." Lätimaalt. Lapse tänu. Rodenpoifi walla P. talu omanik oli oma talu juba paljude aastate eest oma wäikese tütrekese nime pääle kirjutanud. Nüüd on tütar, nagu Läti leht „Dsintenes WehstnesiS" teatab, täicealiseks sirgunud ja mehele läinud  ning Riia notariuse kaudu isale kirja saatnud, nõudega, et „auustatud herra" tema talust wälja koliks- Kaugemalt riigist. Peterburist. Keiserlikud Majesteedid jääda, nagu „Rev- Beob." Soomemaa lehtede järele teatab, seekord kuueks nädalaks  Soome rannasaarestikusse- Sellest ajast wiibiwat nad kolm nädalat Pitkäpaafil. Kawatsetud reis Rovtfimaa rannasaarestikusse  jäetawat tulemaks aastaks- „Pwl." Sõjaseaduse ärakaotamise küsimus Läänemeremaadelt oli wiimasel ministrite nõuukogu koosolekul otsustamise all. Pääminister  Stolypin teatas, kirjutab Peterburi  leht „Retsh," et saadud teadete järele aSiaolud Läänemeremaadel nii kaugelt korralisteks on muutunud, et sõjaseadust wõib waljemaks wälwusekorraks ümber muuta, mis küllalt mõib maa rahuliku seisukorra eest wastutada. Selle ettepanekuga oli ministrite nõuukogu  rahul- Kuulu järele olla ses otsus juba kinnitatud. „Pwl." Kaasanist. Kohaliku kuberneri juhatuse all oli koosolek, millest öperingkonna kurator,  keskõpeasutuSte direktorid ja politseimeister  osa wõtsiwad. Arutati seda küsi- 62 Saarlane 1908,