herra J. Hammer, ks ja Kurefaares käis ja peale seda seal otsustatud  punktid rahwale ette luges. Sarlaki ja kaela hatgus nõuab snn laste hulgas omale kaunis tihti ohwrid, mõnes perekonnas kannatawad lapsed kõik selle haiguse käes, kellest suurem jagu küll pika põdemise järel jälle tertveka saamad, aga paljud paigutab  see haignS fiisgi siin igawesele unele. Lätimaalt. Niisft. Karskuse seltsi „Põhjamalguse" maja maha põletamise põhjuseks olla, nagu „Rig. Tgbl." teatab, see olnud, et soldatid sealt läbiotsimisel sala trükikoja leidnud. Kui maja põlema pandud, kogunud suur rahmahul?  kokku, kelle ratsasoldatid laiali ajanud. Kaks töölist wLetud kinni ja antud neile sealsamas  peksa. . . . Konwerents, kes meremaa asM üle nöuu peab, astumat kindralkuberneri juurde webruarikm» keskel kokku. Muu seas tulla ka kahjutasu küsimus harutamise alla, mis mõisnikud  rahutuste puhul saadud kautuSte eest uõuawad. Wäljarändajad. Nagu Riia lehed  teatawad, olla Latt rahwa keskel suur Väljarändamise lust tekkinud. Paljud taluperemehed  DoblernS müüa omad kohab ära ja tahta Lõuna-Amerikasse wälja rännata. Soomemaalt. Wiiburist. Wangiwõtmine Terijoel.  26. januril oli Terijoel suur wangiwõtmine.  Sandarmid ja politseiniklld tuliivad  Peterburist. Läbiotsimised kestsiwad mitmeS  kohas päewa ja öö. Mõned wenelased ja soomlased wõeti wangi, selle juures leiti sõjariistade ladu üles. Peaasjalikult oli seal rewolwrisi Browningi siStemiga ja poolteist puuda padrunist. Wangi wõetud isikud, kui ia sõjariistad saadeti Peterburisse. Kaugemalt riigist. Peterburist. Uued paberirahad. »Birsh. Wed." teatawad, et peatselt uute paberirahade trükkimist ette wõetakse. Nimelt olla nõuu kolme, wiie, kümne, kahekümnewiie, saja ja wiiesaja rublalist rahast teha. Üleüldse  tehakse 1600 puuda paberi raha. Kõikibele  paberirahadele tehakse uued joonistused, mis manade rahade omast põhjalikult lahku lähemad. Kulla tagawara riigipangas. Kulla tagawara riigipangas suurenes nädala jooksul 16—23. januarini 38 miljoni rubla ja nimelt 911,8 miljoni pealt 949,5 s milj. Wale teated kindral Linewit  s h i kohta. Summalt ajalehtedes laiali lautatud teated selle üle, et kindral Linewitsh pidada hoopis ametist ära astuma, on maled. Ka see teade, et ta termis hoopis wilets olla, ei ole õige. Saadud teated jutustawad, et kindral Linewitsh sõidab Siberis ringi ja «aatab Wawägefi üle ja wõtab ka maawalitsustaSjaWoja.  Gesolew streikimine. Kuulu järele, kõnelewad „Birsh. Wed.", oodatawat 1. webruaril keskõpeasutuste wauemate klasside üleüldist streikimist. Streikimise otstarbe ole«at  rahwahariduse ministri rõhumise wastu protesterida. Riigi nõuukogu on neil Mwil tähtsa eelplaani läbi waadata saanud. Eelplaan  käib ajakirjanduse kohta ja tema üks paragrahw jäsgmine: „Kes wäljamõeldud ehk meelega maleks pööratud sõnumid walitsuse asutuste ehk ametnikkude  tegewuse kohta laiali lautab, mõistetakse  kuni kolmeks kuuks aresti ja kuni 300 rubla trahwi maksma, wõi ta saab ühe neist trahwidest. Peaks aga niisuguse waleteate laialilautamise tagajärg rahwa seas käärimise tõusmine, walitsusele wastupanek wõi korraws sõjamäes olema, langeb süüdlane wangistuse alla kahest fttust kuni aasta ja nelja kuuni. Rahwahariduse miniSteriumis  olla, nagu „Slowo" teatab, nõunkS wöetud üliõpilaste mundrit ära kautada. Läti adwokat F. Grosswaldt on neil päiwil Peterburisse jõudnud. Ta tahab krahw Wittet paluda, et sõjamäe karistujesalkade  juhatajad enne surmaotsuste täidesaatmist  süüdlaste süü läbi uuriksiwad. kuna mitu korda ette olla tulnud, et ilmasünta inimesi  Läänemeremaades maha lastud. Sellepärast olla tarwis siiüdistatawatele wõimalikuks teha, kuna ilmasmituse tõenduseks tunnistajaid üles anda. Adwokat Grosswaldt teada lugusi, kus surma mõistetud inimesed õnneliku jtthtumise läbi eluga peasenud, sest et nende ilmsüütus toul õigel ajal selgeks saanud. Ka seda tahtis adw. Gr. paluda, et tahtsi maha ei põletataks,  sest et selle läbi peaasjalikult kreditseltsid kahju saada. Esimine politehniknm naiste- rahwaS tele awatatse Peterburis, nagu wäljamaa  ajalehed teaiawad, lähemal ajal. Juba olla 225 naisterahwast omad nimed öpilastciia  üles anuud. Näljutamine. „Birsh. Wed." kõnelemad,  et herra Jnritsõu, „Sõn. Ot." ja naljalehe „Shupeli" toimetaja, wangikojas  ennast wabatahtliselt näljutada. Ta tahta seega protesti kareda walitsuse wastu awaldada.  Juba olla 7. päew, kui ta mitte miSgit  ei suhu wõtnud. Juritsõn olla kind lasti oljn-ets teinud ent,emalt nälga surra, kui walitsusele alla heita. & a tema'abikaasal, kes mõned korrad^ tema jutul on käinud, ei lälniid korda teda sellest ctwvõttest ära pöörda. Niigimo l i f o g n kokkuku tsuni  ijc kohta. Praegusel ajal olla sisemiste os-ade tninisterittmiS erakoosolekud minister Tuniomo juhatuse all. Nendel koosolekutel Hautatakse riigiwolikogtl rutulist kokkukutsumist. u „ - Läti saatkond. Neil päiwil tuli J- ai: hmtkoud, öiguSlise erakonna liikmed, Pemrounssc.  Saatkonita eesmärk on Witte tarwis inõjuda, et peaks raskenwäärused,  mis kindral Orlow mõne peale pannud, ära moekama. , l .fc a . 0 raha saaks. Neil päiwil iiitmiA?* u rahaasjade miniStemihn  kudas wõtks raha saada, praegusel ajal nii maga kibe w«h tarwis läheb. Ettepanek seisab selles, et «alitsus peaks 140,000 «Katide «avastamise  kwituugi wälja andma, igaühe hind 25,000 rubla. Selle Mi mallisusele 2*/ a miljardi nidCa sisse. Ei oleks misgit wõlga ega protsenti maksta. Moskwast. Juutide Ntsendamine.  Moskwa walttsus on hakkanm» Mlsetele  Juudi kaupineeStele elamiseks kitsenda- Vaid piirisi tegema. Moskwa esimese gildr kaupmeeste hulka kirjutatud kaupmeeste poeqadele,  kui perekonna pea uutte MoskwaS et ela, keelatakse tähendatud lmnaselamme ara. Sisemiste kubermangude 1. gildi kaupmehed, kellel õigus on, igal paal alaliselt elada, ei wõi nüüd MoskwaS elada, ehk walitsus arwab nende õigused niisuguste esimeste gildi kaupmeeste  omade sarnaseks, kes on elamise piirkonnas  olema kaupmeeste seisuste hulka üles wöetud. Nõnda hakati ka neid 1. gilde kaupmehi  wälja saatma, kes seal küll peale 10 aastat on elanud, aga wee! 1906. aastaks 1. gildi tunnistust uuesti ei ole wälja wõtnud. Kifhinewist. Nagu ajalehed teatawad, tulla praegusel aremal ajal wäga palju waimuhaigekS jäämisi ette. Nõnda kukutanud enda üks mees hlljuti Kishinewi kiriku tornist maha; enne seda kuulutanud ta rahwale, et keisri käest olla käsk kulmid, kõik juudid  surnuks lüüa. Wäljamaalt. Kiri Leipzigist. Liikumine tööliste hulgas teeb Saksa riigiwalitsnsele  tihti peawalu. Küll ei ole miimasel  ajal midagi tähelepanemise wäärilisemat ette tulnud, isegi 21. januar, nõnda nimetatud  „werine pühapäew" (Wene kalendri järele 8. Januar) läks ilma wahejuhtumisteta mööda, aga kõiges selles waikuses peitub nagu midagi tumedat, ähwardawat, ja just jee teebgi riigiwalitsusele kõige suuremat muret. Terme 100 põhjus on praegune Saksamaa walimisesistem.  Et ta juba ammugi ajast ja arust ära läinud on, seda mõistawad walitsusemehed isegi, aga siisgi hoiawad nad temast küünte ja hammastega kinni. Alamad rahwaklassid, iseäranis  töölised, keda praegune kolmeklassiline walimise-ststem wõeraks lapseks jätab, nõuawad  aga tungiwalt ühetaulist walimise õigust kõigile riigikodanikkudele. Peetakse koosolekuid, proteSteeritakse waljusti walitsuse waStu, lautatakse  lendlehtefi laiali jne. „Merisel pühapäewal"  kardeti tõsiseid rahutust terwes riigis, kõik koosolekud keelati walitsuse poolt ära, politseil oli käsk igal meeleawalduse puhul kohe sõjariistu tarwitada ja rahwa salgad wägiwallaga laiali kihutada. Sõjawägi oli malmis igal silmapilgul politseile appi tõttama. Sarnase üle tõstsiwad sotsialistlised ajalehed määrawt suurt kisa ja kuulutasiwad koledat werewalamist ette, mille tõttu ka tühendatud  päew „weriseks puhapäewaks" risttti. (Wene ajaloos on tähendatud päew 8. januar. Peterburi weresauna eelpäew). Aga kõik jäi rahuliseks, kusagil ei tulnud nimetamise wäärilifi  kokkupõrkamist rahwa ja politsei wahel ette. Tuntud sotsialist BebÄ olla ühel koosolekul  BerliniS suurepävaüst streiki ette kuulutanud,  mis ühel ilusal päewal lahtt wõiwat minna, kui walitsus järele ei anna. Näis, nagu oleks lugu seega lõppenud ja rahwa heal waikima.sunnitud. Aga asi ei ole hoopisgi nõnda. Koosolekud kestawad edasi ja sotsialistlised  lehed on agarasti töös meeli ärewusesse ajamas. Paljud ajalehetoimetajad on kohtu poolt trahwitud saanud. Leitigi „Volkszeiwng" anti hiljuti kõigi 22 Saksa Majesteetide teutamise pärast kohtu alla. Möödaläinud pühapäewal, 4. webruaril,  peeti Leipzigis kolm tööliste koosolekut ära, millest üleüldse 8000 inimest olla osa wõtnnd. Koosolekutel äwaldatud waljut protesti  tubaka aktfisi kõrgenduse, kui ka meremäe suurenduse üle, mis enese järele muidugi pika ria uusi maksukõrgendnsi toob. Ja nagu ikka, langeb ka nüüd kõige suurem maksukoorem  Saksi kuningriigi peale. Et päew päewalt suurenewad maksud meeli ärewusesse  ajawad, ou iseenesest mõista, sellepärast  ei ole sugugi imeks panna, kui ühel kenal päewal tuli, mis tuha all edasi õõgub, korraga heledale lõkkele lööb. A. H. W. Ungriast. Ungria ühendatud erakondade «ahel olla Saksa lehtede teadete järel suured lõhed sündinud.  Parun Banffy seletanud, et tema ühtgi mattisesti alla ei kirjuta, sest et erakondade  komisjonis hoopis teised otsused tehtud, kui need, mida Andrassy kuningale ette pani. Vaszonyi seletanud ennast sellepärast manifesti  wastaseks, et nüüd aeg ei olla sõnu kulutada.  Et lõhe suuremaks ei läheks, olla erakondade konmerentsi pidamine edasi lükatud. Kossuti erakond ott läbirääkimisi walitsusega  amnutgi tühjaks tööks tunnistanud ja ootab saadiktitekogu laialisaatmist. Nued walimised  peawad Ungria tttlewiktt üle otsustama. s\m walitsuse meelsed erakonnad wõidawad, siis ei taha Kossuti mehed asjata waewa näha. Jääb aga enamus ikka Kossuti meeste kätte, siis nõudwat nad täitsa iseseiswat fõjawäge. Küi wägiwallaga hakatakse Ungria asju arendama,  siis sünditvat ka sõjamäes pööre, millest Ungriamaa uuesti sündiwat. Ja walitsus näib nagu Kossuti erakonna soowi täita tahtwatgi.  Märtsi-ktltlks ott kõik wanemate aaslake  tagamarawäelised harjutusele kutsutud, et sõjamäe auku täita. Selle juurde teatatakse, et parlament enne 23. webruari koju saadetawat.  Prantsuse kirikutülid ei oie lihtsates! lõbu-kakelustest suuremaks jõudnub  tõusta, ehk küll wanad aabelifuqub ja kirikuwürstid neid iga umfi õhutawad.' Nüüd, kus suur rahwahulk juba kiriklaste wastll märatsema  on f)afaitub ja parlament walitsusele usaldust tunnistab, hakkab Romas lootus kaduma,  et kunagi suudetakse Prantsuse walitsust  järelaudmisele sundida. Kiriklaste ainsaks  lootuseks on weel Bretonje ,naa. See rahwas on oma kiriklise nweleolu poolest tnntud  ja wihkab sellepärast wabariigi walitsust. et Bretonje keel koolidest ja kirikutest wälja heideti. Bretonjes on palju kirikuid ja weel waimulikkusi seltsist, kes kõik nõuuks mõtnud, warmrdust wägiwallaga seda. Preestrio jutluütawad igal pool wastu- panekust ja käsiwad koguduse-tallekest ühte nõuusse hoida. Peapiiskopilt palutakse waswhakkamiseks  luba ja õnnistust, aga see ei ole VSSI senini niisuguste palwekirjade peale wastanud. Vilaine departemangu kelle alla Vretonje nma sumelt osalt käib, on rahu alalhoidmiseks möjmvad abiuõuud tarwitusele  wõtnud. Zapanist. Japan walmistab hoolega ette, et ic t>:a kätte langenud Mandshuria osast wõimalikult palju kasu saada. „Dcüly Tel." saab Totiost järgmise sõnumi: Siin on kommisjon nimetatud,  kes Mandshuria tööstuse ja kaubanduse  olust peab järel uurima ja mõnesuguste Japani äride asutamiseks eeltööst tegema. Sellesama lehe teatel on Japani laewäde omanikud ühisusesse heitnud ja tahawad korralist  laewade käiku India, Hiina, Sahalini, Filippmide ja Wladiwostoki wahel sisse seada. Seltsil on juba 132 laewa 272,0C0 tonni suuruses, põhjuskapitaliks 20 miljoni jeni. See on muidugi alles Japan j. wõistluse alguseks,  mida ta teiste riikide wastu ette wõtab. Naisterühma küsimus on Japanis wiimasel  ajal hästi edenenud. Walitsuse poolt on seaduse ettepanek malmis töötatud, mille järele  naisterühmad politikalistel walimistel healeõiguse  saamad ja ise politika erakondade liikmetete  wõiwad hakata. Kilippiuid Ühisriikide walitsuse all. Wiimsel ajal on aina juttusi liikunud, et Ühisriigid tahawad Filippinide saari Japanile ära müüa. Suure saarte kogu müük ei oleks kummalegi poolele halwaks kaubaks; Amerikale selle pärast, et Filippinidel alaline rahutus walitseb, Japanile selle pärast, et tema rahwuse  suguluse pärast neid paari wõiks paremini  rahustada ja ise sealt head kasu saada. Peale selle, kui ameriklased ja filippinlased ühe! nõuul oliwad Hispania ülemwalitsusele lõpu teinud, läksiwad endised wõitlusewennad isekeskis riidu. Rohkete inimeste kautustega ja suurte rahasummade raiskamisega jõudis Amerika  wiimaks saari ära rahustada, aga praegune  rahu on ainult filmakirjaline, sest et suured mässusalgad mägedes endid Amerika alamateks ei tunnista. Wabanduseks wõiks ütelda, et Mipputide seisukord Hispania walitsuse ajal iialgi parem ei ole olnud. Ühisriikide walitsuS  on teinud, mis ta on wõinud, et filippinlasi  ära saaks rahustada, aga sellel püüdel ei ole mingit tagajärge olnud. Sõjawalitsuse asemele asutati 1801. a. sügisel kodcmline Valitsus, millel rohkem arwati edu olewat, ja kahtlemata oligi kodanline kuberner Tast parajaks  meheks sellel paigal. Aga tema pehmusest ei saadud aru, ja alleõ siis, kui ta ohjad pingule  tõmbas, oli tagajärg parem. Haritud filippinlased hakkasiwad Tafti usaldama ja asi oleks hästi läinud. Aga uus kuberner Wright 011 eelmise tööd tühjaks teinnd. Waen läks uuesti lahti. Kui kaugel iveel rahust ära ollakse, näitab Amerika sõjamäe arw saartel.  1903. aastal oli seal 21,000 soldatit, praegu on 15,000, nende seas 5000. pärismaalast,  peale selle 6000 meest politseiwäge. Politseinikkudeks on enamasti fiüpinlased, kes ameriklastele sõbralist nägu teemad, aga üle kahe aasta teenistusesse ei kauple. Selle aja jooksul harjutawad nad sõjariistu tarwitama ja lähemad stis kodustesse mägedesse tagasi, wõeraste wastu wihasemad kui enne. Sõjamäe  ülespidamiseks ja kindluste ehitamiseks kulub iga aasta ligi 200 miljoni dollarit. Kauplemine on Hispania walitsuse ajast saati pisut edenenud, aga sõjaseadus ei lase kaubandust  edeneda. Maa edenemisel on heaks abinõuuks  head maanteed ja raudteed. Nende peale on amertflased palju raha kulutanud, mis aga meel protseutisi ei kanna. Teiseks tähtsaks küsimuseks  on töörahwa asi. Töölisi rändab sisse kõige rohkem Japanist, mis Japani mõju iga päewaga suurendab. Amerika lootusi on see aruanne suuresti häwitanud, mida seuator DuboiS oma rewiderimise järel andis. Selle järel on Filippimd Ühisriikidele juba 1000 miljoni dollarit kulu teinud, ilma et sealt mingit kasu oleks saadud. Filippini saarte suurus on kokku ligi 300,000 ruutkilomeetrit ja seal elab enam kui 7 miljoni inimest. Tallinna päewauudised. Salk Punnseristi tohtrid, kes sõjawäljalt  ära wlemas, on juba Port-Saidist läbi sõitnud ja wististi Odessasse jõnduud.  Tulijate hulgas on ka Eestimaa laatsareti tohtrid ja nende juhataja parun Schilling. Tuntud Tallinna adwokat J. Poska, linnawolikogu juhataja, keda januari-algnl wnngi pandi, on minema nädala lõpul wabaks lastud. Merewäe pataljoni staab, kes Eestimaa  kubermangus tegewuses on, tunnistab ~Now. Wremjas" need sõnumid tühjaks, mille järele selle pataljoni mehi olla surma saanud ja haawatud. Üksinda welsker Gawrilow oma haawa kätte ära surnud, teised mehed on kõik terwed. Tallinna linna-amet teadustab, et koerte pearaha 1906. a. peale 1.—15. webruarini linnakassas wastu wõetakse. Kes maksuga hiljemaks wiibib, maksab kuni 50 protsenti trahwi. Lõhutud mõisate kahjutasu kohta, mida mõned ajalehed siinsete kubermangude tarwis 11 miljoni peale arwasiwad, kuuleb „Düna Ztg.", et need arwamised alles wara sed olla. Kahjutasu määramise kommisjon on krahw Solski juhatusel alles 28. januaril kokku astunud, kuna otsuseid nii pea oodata ei olla. Eestimaa koustitutfiouilise erakonna  koosolekul, mis kindralkuberneri lubaga Tallinna klubi saalis pühapäewal ära peeti, pidas president ajalehe toimetaja Chr. Mickwitz  pikema kõnega, milles ta esiti selle erakonna  otstarbe ja sihi peale walgust heitis ja siis riigiwolikogu walimiste kohta seletust dis. Peale selle rääkisiwad meel adwokat Scheel ja raamatukmwmees Strõhm. Koosolekul  räägiti Saksa ja Eesti keeli. Ligemal ajal kutsutakse uus koosolek kokku ja siis seab erakond omalt poolt walijadmehed tulemase riigiwolikogu tarwis üles. \-do. „Walwajas" tuli pühapäewal 29. januaril Kaarte Halme neljajärguline näitemänd  „Murdunud" kolmat korda ettekandele.  Peatselt kõik näitlejad olimad endised, ainult koolitaja Aina osa mängis uus, proua K. (ntüürilehtedel oli eksitus juhtunud), üma neiu Noseu haigeks jäänud. Mänguga wois üleüldiselt üsna, kohati ka täitsa rahul olla. Iseäranis head oliwad: Ama ja Pentti (hra esimeses järgus, hiljemalt ei suutnud Aina küllalt hästi haiget siis Eewi (n. RogeS) mõistlik, rahuliku peretütrena,  iseäranis kui ta Penttile juhatust annab, ainult noomimine teises pildis ei õurestanud  nii, fui warematel kordadel. Iseäraliselt  mõjus ka Pentti ja Erkki (hra User) waheline waieluS, ja Pentti ähwardamine. Proua Airola (neiu Walden) mängis paremini  kui eelmisel korral, kuid siisgi ei ole ta osast soowitawalt jagu saanud. Rahwast 011 wäga mähe, palju wähem kui tükk ja ettekanne ära teeninud. -äo. Karskufekuratorium tegi laupaewal  kõneõhtutega algust. Kõneles hra Kuusik  lastekaswatamise üle. Kõne üle toome aruande ligemalt päewadel. Siin korral  tähendame ainult, et rahwast wäga pisut õli. Põhjuseks mõis küll osalt ka kuulujutt olla, et „meelitawad siia inimesed kÄku, et kõiki maha nottida." Päris naeru peaks niisugune  jutt ärawma, mis ju käpuga katsutawalt  tühi on, aga fiisgi leiab ta edafikõnelejäid  ja uskujaid. Pühapäewa 29. jan. lõuna ajal kõneles hra Ploompuu Soo m e aja l o o st; seletas  Soomesugu rahwaste ühisest kogupaigast Wolga jõe ääres, ja kudas nad sealt lahku läinud.  Keeleteaduse waral näitas ta, missugused  suguharud enne, missugused hiljemalt lahkunud  ja mis teed kaudu nad praegusele asupaigale  saanud. Peale selle kõneles soomlaste kodusest elust ja olust. -äo. Wabrikntest. Lutheri puutööstuse  wabrikust on minema nädala lõpul 100 töölist lahti lastud. Põhjuseks oi: materjali puudus. Lutheri wabrik saab oma materjalist hulgana Külmamaalt ja kaugemalt; praegustel asjaoludel on saatmine raskendatud ehk peatselt wõimatciks tehtud, raudtee õige kättejõudmise eest ei wastuta ei ole muud kui jäta tellimata. Kodused materjali tagawarad  ka otsas, ei siis aita maja tõõd wähendada, kuigi töötellimisi palju.  Raudtee  wabrikus on tööliste läbisõelumisega juba peatselt lõpule jõutttd. Tagajärjeks oli, et üle 30 inimese lahti lasti. F. Rõugehaigeks jäämisest tulemad meile Wiljandi, Towarnaja ja Kentmanni uulitsatelt teated. Priihospidalis on praegu 12 rõugehaiget rawitsemisel; ruumi puudusel ei saa sinna rohkem wastu wõtta. Nagu teatatakse, mõteldakse külgehakkawate haiguste haigemaja ligemal korral rõugehaigete jcucks tarwitada. Nimetada tuleb meel, et ligemal kesknädalal kell 9 —lo hom. pritsimajas ilma maksuta rõugeid pannakse. F. Rõöwijate kinuiwötmine. Nagu ennemalt teatatud, rööwiki Kasanski uul. nr. 4, Kustaw Weljaki korterist 1007 rbl. raha ja muid asju ära. Nüüd on pristaw Mühlbergil  korda läinud, kurjategijaid üles leida ja 4 inimest kinni wõtta, kes süü ka juba üles tunnistanud.  Peale selle on kakö rööwimise osalift  ära põgenenud. Kelmid oliwad rõöwiwd raha waral endale uued riided ostnud, üks ka walepassi muretsenud, et põgeneda saaks. Roöwitud rahast on 400 rbl. kätte saadud. Kirjandusest. Üleskutse. Kes ei tunneks kull nimepidi  Eesti luuletajat Peter Jakobsoni? Nii elutruuwifi lugulaulust, nii õrnaid armastuse-salmikuid,  nii mõjuwat küpset nalja on Eesti luulepõllul harwasti ette Loodud. Kadunud  Eesti kirjameeste selts tunnistas Peeter Jakobsoni kõige suuremaks Eesti luuletajaks ja ivalis teda oma eluaegseks liikmeks. Aga kadunud luuletaja tööd on tema surmast  saati unustusesse jäänud. Palju, nimelt kõige paremaid, ei ole trükis awaldatudgi. Noorem põlw kaswab peale, ilma et ta meie kõige suurema luuletaja toosi lugeda saaks. Et meil juba Juhan Liimi ja Ch. Kaunikese  teuöte kogud olemas, E. Bornhöhe omad ilmuwad ja Dr. Kreutzwaldi omi kogutakse, siis on küll ka aeg Peter Jakobsoni maimu milja sugurahiva kätte toimetada. Algupäraliste kirjanikkude teuste kogud ou iga rahwa waimumara  tundemärgiks ja rahwusliseks uhkuseks. Sellega teatan armsale Eesti rahwale, et mina olen.luuletaja Peter Jakobsoni teuSte wäljaandmise õiguse enesele omandanud ja kadunud kirjamehe tööd kauaaegse hoole ja waewanägenlisega kõik kokku korjanud, ning kutsun  nüüd kõiki, kes Eesti kirjandusest lugu peawad, luuletaja Peter Jakobsoni teuste kogu ette tellima. Raamat ilmub ühes suures andes hea paberi peal, ühes luuletaja nänpildi ja elulookirjeldusega,  ning maksab edespidi poodides 2 rubla. Kes aga nüüd kohe telliwad ja hinna ette saadawad, saamad raamatu ühe rubla eest postiga koju kätte. KeS enam kui ühe eksemplari  tellib, sellel on aga tormis ühe ainsa hinda ette saata, teiste hinda wõib posti peale wastu mõttes maksta. Raha asemel wõib ka postmarkisi siiata. Iga tellija, kes raamatu hinna ette saadab, wõib ka ühe eksemplari „CH. Kannikese teuste täielist kogu" alandatud hinnaga saada. See maksab neile 2 rbl. asemel 1 rbl. Ž5 kop. koju kätte saates. Nii siis mõlemate kirjanik kude tööd kõigest 2 rbl. 25 kop. eest. Raamatu ilmumise ja enetellimiste üle antakse siin lehes teatust. Tellimise adress: Peßeau, KHHJRiiuft CKaa;i> M. HeftMana. Tallinnas 30. januaril 1900. Kõige auustusega M. Äleumann. Telegrammid Peterburi telegrslM-talitule poolt. 29. januaril kell 4 p. l Peterburist. Riiginõuukogus on seltside ja ühenduste kohta käiwate seaduste eetplaan läbi waadatud. Seltsid, kes waranduslisi õiguseid  omandada tahawad, peawad põhjuvkirja walmistama; nende kiri avanemine, ärakeela- mine ja kinnipanemine Md ringkonnakohtute hooleks. Seltside kohta, kes juridiialise isiZu õiguseid ei taha, läkfiwad mõtted ladtt?: ühed nõudfiwad nende awamift ja tuusipauemist kohtute otsustada anda, teised jälle iocimtanife selleks kõrgemaid riigiametnik?asi, tungima\d iudtömistel ta kubernerist ja 'volitada.  See küsimus jäigi esiotsa lihuUisel: otsustamata.  Ühendustel olgu põhju nende kinnipanemiseks jääb sisemiste asjade ministrile õigus. Keelatud on seltsid, millel kõlbluse ja sieadnsewastalised eesmärgid, sam iti ka politikaliste eesmärkidega seltsid, kui nende juhatajateks wäljamaal asuwad isikud u»õi asutused on. Alaialistel ja algkoolide opisi.s tel ei ole õigust seltsiliikmeks saada. Naiste rahwastele healeõiguse andmise asjus laksin ?! mõtted lahku. KÄgil ametiühisusiel p.a wad põhjuskirjad olema; nende kirjapanemi u. jääb kubermangu wabrikuasjade kommisjon hooleks; kinnipanemine sünnib kohtuteel; iüf meieks wõiwad meeste- kui ka ttaisierafr.rai olla. Nöuukogu ei pea soowttamaks, et anv.! ühisused ühendusesse asuks. 29. januaril kett 6, 30 min. p. l. Minskist. Kaks anarhisti on kinni r tub, nende juurest leiti 4 pommi. Tiftifest. Algasiwad suured majade » otsimised, ärapeidetud sõjariistade kättesamni seks; läbiotsitawad uulitsawahed piiratakse ' jawäega ümaer, kes mitte kedagi Mi ei l . Muidu on linnas waikne. Helsingist. Naisliikumise, tööliste ja i lupoegade ühisuste asemikud asutasiwad k i komitee, mille ülesandeks naisterahwaste n Umifeoigufe kättepüüdmine on. Samasugu! abikomiteesi on juba 7 kogukonnas asutati. Teherunist. Meshedis, Reshtis, Tehcnis  ja teistes linnades lautatakse juttusi lai . nagu kchmtitaks Baku armenlased Persia i saadetama sukru ära; selle mõjul tarwitan alamad rahwaklasfid sukru asemel mett rosinaid. Kaubanduse ringkonnad toonita».; et see Wene «Ajaweu-kauplemiseie kahju tc 29. jmmarll kell 8, 30 min. p. l. SewaStopolist. Nelja kuuli hülge mis admiral Tshnhnini tabanud, on kolm ki; läbi keha läinud, neljandas haawas jäi t keha sisse. Hoomad on rasked, aga mitte c. kardetawad. pistisest. Kindral Alihanom teatab, Kwirili renteist rööwitud raha tasumiseks: juba 200,000 rbl. kokku tulnud, uusi maksin tuleb üks lugu. Rewolutsiouärid annamad V jariistu ära. Reshitsnst. Reil põimil on sõjariis' salk neljas alewis kroonu wiwapoodisi röö , nnd. Sõjawäesalk wöttis üle 70 innu kinni, kes Borhowi mõisa lõhkumises süüdi. 30. januaril r r! . ' min. öössel. Peter ,m ukkohtummisi  met asu Mostw .. .-.audid peawao i. kudaS streigi ajal tantsi läinud aega i wöita; töölistega tahetakse pühade wähend seks kokkll leppida. Berlinist. „Berl. Tageblatt" saab Washi i tailist telegrammi, et Saksamaal on korda i nud, ÜhiSriikidega kõigest üheks aastaks i< asjus leppimist sobitada. Kiewist. LLunalääne raudtee rahakorj ' andis üles, et tema korterisse on kaks tu mata meest ilmunud ja rewolutfioni komi. nimel raha nõudnud. Hirmu mõjul «muud . neile 8000 xbl. fatt, Kopenhage; "hau.) Soomus! „Tsesare«itsh," msi- sõitmas, oi jõudnud. 80. januaril kell 9, 30 min. hommikul. Peterburist. Kwdraladjutant PmUe jewi kõigealamlisem telegramm Dshernigou' 28. januaril: Möödaläinud nädalal ei Orelli kubermangust teateid agrar-lükumise wlnud; näha on, et rahulisemaks jääb. Stux kubermangus, Rõlski kreisis katsuti üht mõis ) lõhkuda, aga takiStati sõjamäe õigeaegse koha!' jõudmise läbi. Lohwitsa ja Poltawa kreiside on kord täitsa jalale seatud; Solotouosha b i sis toimetatakse kihutajate wangiwõtmist. Or maid teateid wli BoriSpolist, kus Kremeutshiig ajutine kindralkuberner Wngiwate ja asja kohaste määruste waral korra jalale seadis Kindralmajor Shtoritsh sõidab terwe kuber mangu läbi. Kreisi maapidajate kogud par, wad sõjaseaduse makswuse pikendamist. _")> januaril lasti Poltawas raudteewabriku üi.m insener Litwinow surnuks; mõrtsukas pea ife ära. Selles kubermangus, mis kuritöös se propagandaga kõige enam läbikihwtitatud, on olek üleüldse rahutu. Tshernigowi kubermangu sandarmiwalitsuse ülem kindralmajor Nudow tuli Tshernigowisse tagasi, kuna ta sõjawä ga laialdase sõidu Surashi maakonnas tein-d; Mohilewi kuberneri palwe peale seadis ta korra wiieü piiri äärses külas jalale. Deasid tuleb, et maksust jälle maksma hakatuse, mõisnikkude metsast raiutud puid ja rööwnud warandusi weetakse tagasi. Koroli kreisis pauiwad  inimesed politseile wastu; seal juures on talupoegade seast üks tapetud ja kolm tud. Nowgoroh-Sewerski kreisis katsuti dr', iniie  wahi all olewaid isikrtid wrbastada, kau U. kippumine löödi tagasi; kallalekivpujatest m üks surmatud ja kolm haawatud. deistes t isides  rahutusi ei olnud. Konotopi jaamas -n waikne; töökodades algasiwad lööd nucci. Jala ja ratsa politseiwahtisi seatakse Uooleaa. 30. januaril kell 12, 4õ m. lõunal. OmSkist. Öössel tõusis tööliste ie s, kes wangikojaS kinni on, rahutusi, mille igistamifes  kaks raotu jaiawäge ja pool 'viwu kasakaid wälja km mli; kord seati ilma oij.v ,i--tcta  jalale. Shujast. Linnawolikoait walimised r lõpule jõudnud; palju haritlaste taiiDiöo ■' ri jäeti ioolunata; suur enamus looüniffabe j S on hoopis ilma miögi hariduseta. Rr. PSewaleht. 1906+ Wasluta-v toi mula ja ja nmljaandja P. Grunfe»st.