ma saadetakse» aga et neid maha laskma on hakatud, seda peetakse liiaks. 27. jan. maeti uppunud Jakob Peedu surnukeha Maarja kiriku surnuaiale.  Tema oli tetSte tööliste mõjul ennast Eesti sorstaldemokrana liikmeks kirjutanud  ja 15 kop sisse maksnud. Kui kuulda oli, et „UudiSit" zuures nimekiri üle» oli leitud, läks ta pool-nõdrameelseks, sõitis paarik» päewaks maale sugulaste juurde, ei leidnud aga sääl ka rahu, tuli linna tagasi ja kargas 22, jan. kiwisillalt jõkke. EhitusemeisterE. Tüür, kell» juures E. Peedu 9 aastat müürissepa tööd teinud, pidaS teda uStawakS, auusa loomuga ja hääde elukombetcga töötegijaks, kes oma perekonna eest wäsimatalt hoolt kandis. 30. januaril ilmus Tartus uue kohaliku politika ja majanduSlise ajalehe „W ab a Sõna" proowinummer. Leht ilmub kaks korda nädalas. Sõjakohut ei ole Tartus oodata, teatab „PostimeeS" ustawalt poolt saadud sõnume põhjal. Malgast. Linnawalimistel on EeSst erakond täiesti wöimud Walitud on 31 eestlast, 5 lätlast ja 1 sakslane. Walga kreisist kirjutatakse „Balt, Westn", et talurahwa asjade kommiSsarid igasugused koosolekud wallamajadeS ära on keelanud, ka walla wolikogu koosolekud. Tahab wald koosolekut pidada, peab ta selleks 2 nädalat enne kommissari käest luba paluma, kus juures aeg ja täielik eeskawa peawad üles antud olema. Tallinnas». Greeka-vigest-usust Lutheri usku on 17. aprillist 1905 kuni aasta lõpupt RlStix. p. l" teatel Tallinnas 293, Harjumaal 984, Järwamaal 30, Wirumaal  249, Läänemaal t2Kl,terwel Eestimaal  sellega 3827 inimest astunud. Läänemaalt. Kindral Bcjobrasow jõudis  21. ja». Märjamaale. Uurimine  oli juba nädal enne seda alanud ja kestis kuni 25. jan. k. p., kus uurimise tagajärjed  teada anti ja kohe täide saadeti. Surma saiwad 3 meest, kuna püüle 10 inimese, teS wallast oliwad ära kadunud, kõik ülesleidmise! surma mõisteti. Piksest läbi 73 isikut, kuna kaks Ew.-Lut. kooliõpetajat, 1 Gr.-Wemusu kooliõpetaja Märjamaalt ja Welise Gr. Wen- usu köster wäbakS. lasti, aga ameti kaotawad; niisamati  lasti ka Wee walla kirjutaja Martinson  juba ennem wabaks. Selsamal päewal  pekseti ka Kas L i wollamaja juures 23 selle walla liiget, keda juba Märjamaal  uuriti, läbi. Mahalaskmist ei olnud. Põletamist kummalgi pool ette ei tulnud, kuna aga ennem scda mitmeid ähwardast. Uurimisel parandas üks kohtualune tõlkija von Kotzehue tõlkimist. Terme walla täiskogu  oli kohtuotsuse täitmisel juurde kutsutud,  niisamati ka kommiosar. Uuendati Keisriwannet; wald mõistis ka 4 meest, kes ammu wallale tüliks olnud, Siberi  ase; 13 inimese kohta, kcs püüle peksmist  weel Siberisse mõisteti, nende seaS 4 Märjamaalt, saatis wald kindral Bcsobrasowile  «vabastamiseks palwekirja. Wigalast  äramõistetud talupoeg Laast sai walla stykve pääle Haapsalust tagasi ; ehk mõjud ka Märjamaa meeste palme. KihVvst teatab Mu", et kihulastele ülemalepoole saadetud palwe pääle nende püsstd tagasi on antud. Kihnlased seletanud,  et kui neil Hüig-Le püüdmisel püsfifid ei ole, siis surewad nad nälga. Kihstusaurel olla, nagu Pärnu Saksa leht kuuled, ka oma „rewolutsion* olnud. Detscmbri-kuul olla trhnlajcd oma wana wallawaljtsuse ametist lahti lasknud ja uue walinud, ühtlasi ka uue maajagamise ette wõtnud, kus juures nad Greeka õigeusu preestri kiriku maad ära wõtnud ja temale ainult 3 wakamaad järele jätnud. Kihnu saar on kroonu omandus ja mõisamaa  jagati talupoegadele ju ammu ära. Praegu on kroonul saare Ml wee! suured metsad. Lätimaalt. Riias, 28. jan. Kindral-kuberneri juures  kokku aStuw nõuukogu, mis Balti maaküsimuse,  omawalitsuse ja koolialu üle nõuupidamahakkab.kuisu takse webruarikuu  keskel kokku. Pääpiiskop Agafungel, kes kindral, kuberner Sollogubi juures süüta inimestele armuandmist ja wähem süüdlastele karistuse pchmendust käis palumas, on Riia piiskopkonna  preestritele, nagu „R. Westn." näha, kirja saatnud, milles ta neid üles kutsub kõike tegema, et nende saatust pehmendada, kes wiimase mässu läbi kannatama peawad. Riia linn on praegu, nagu „Düna- Ztg" teatab, sõjamäest ümberpiiratud. Sõjawägi on kitsas ringis tema ümber kokku tõmmatud. Kindral Orlowi wäesalgad  seista linnast põhja ning põhia-õhtu pool. Niisama tuleb sõjawägesi DwinSki, Bauske ja Tukkumi poolt Riiga. Tagasi tõrjutawad rewalutfionärid woolawad sõja, wäe eest taganedes, nagu „Rishsk. Westnik." teatab, suurel hulgal Ruga kokku. Pole sugugi wöimata, et kindral Orlo-v juba lähematel päewadel oma söjawägedcga linna sisse tuleb. - Läti karskuse selts „AusekliS" põletatama!  maha, nagu Rita saksa leht „Rig. teatab, ja elanikkudele olewat juba käik antud oma oma asju ära wiia. Uueks Riia õp e konna kuratoriks  on „Birsh. Wed." teatel haridusemimSteriumi  õuukogu liige baron Wolf nimetatud. 50. Riia jaoskonnas teeniwat poStija  telegrahwi ametnikku saadetawat, nagu „Rig. Rundsch." kuuleb, Mandschuria piirile teenima. Liibawift Rahma elu läheb jälle, rohkem wanat miifi Vagusalt, kõik Vabrikud  ja töökojad on käimas. Politsei ja sõjamäe poolt wõetakse tihti läbiotsimisi ette, aga ei ole kuulda, et midagi iseäralikku  leitud oleks. Wolmarist. Mõne päewa ecst amati siin „Ba!t. Westn." teate järele E Lepini tütarlaste kaubandusekool. Õpilaste arm on suur. Balti ja Pihkma-Riia raudtee ametnikka on „Rishk. Wedom." sõnumi järele 50 meest ametist lahti lastud- Neid süüdistatawatstreigi komiteedest osamõtmises. Areutzburist kirjutatakse „Balt. WestneSsile",  et sääl sõjamäe wahetamisel, kuS dragunite asemele madrused tulnud, rahmaS madruste ülema ees selle üle on kaebtust tõstnud, et dragunid neid riisunud olewat. Ülema käsul otsitud dragunid otsekohe läbi ja antud nende juures leitud asjad, mis talupoegadelt rööwitud, omanikkudele tagasi, kuna nende asjade eest, mis dragunid ära olnud müünud, rahalist kahjutasu antud. RahmaS olewat Väejuhatajale sarnase õiglase  oleku pärast wäga tänulik. Kaugemalt riigist. Peterburist. Riiginõuukogu lõpetab oma tegewust kuu aega enne Riigiwolikogu kokku kutsumist. Pärast awatakse ta uueudatult,  vagu ülesstoda. Pahandus riigi majanduse departemangus.  Riigi majandust departemangus, mis krahw SolSki juhatusel seisab, küsis teedeministeriumi asemik täiendawat summat Derpenti kiwitee edasi tegemise pääle Kaukasias  Krahw SolSki küsis, kaS ehitamisega ammugi juba alustatud ja kui palju selleks raha wälja wõetud. Teede ministeriumi asemik waStaS, et mitte ammu ei olla alustatud ja olla kl),000 rubla ära tarwitatud.  Siis nõudis esimees paberist ja näha oli, et juba aastal 1887 oli algatud  ja siiamaale oli ära kulutatud mitte 50,000 rubla, waid 1.200,000 rubla. See lugu awaldas riiginõuukogu liikmete pääle suurt mõju, -- Kalendri uuenduse kohta teatawad „NowoSti", et teaduste akademia wiimasel koosolekul, kuS «si kõne all oli, otsusele jõutud, et enne 1907. aastat ei saa uuem, dust ette wõtta. Tahetawat ära oodata, mis üleüldine kiriku-kogu ütleb, mis tulewal  aastal kokku tuleb ja pääle muu ka kalendri küsimuse kõne alla wõtab. Rahaminister on «Now. rgzr.« tel aktsisi walitsusele ette kirjutanud täielisi  arwusi kroonu wiinamüügi seisukorra üle Läänemeremaadel nõutada. Kus rahu jalale on seatud, sääl peab abinõuusi tarwitama, et wiinamüüki jälle wõiks awada. Kroonu kahju ei ole weel järel uuritud, igatahes on see summa õige suur. Mitte ainult wiina tsgawara ei ole enam kui 100 poodis ära häwitatud, waid ka hooned on ära lõhutud, mida kroonu peab üles ehitama. „Now. Wr>" teatab, et ministrite nõuukogu küsimuse, keS mõisate lõhkumiste sest tasu peab maksma, kas kroonu wyi rüüstajad ehk selle juures süüdlased, krahw SolSki koinmisjoni harutada on antud. KommiSjon peab ühtlasi sel korral, kui süüdlased kahju katma peawad, kindlaks tegema, kas tasu otseteel «valitsuse kaudu tuleb sisse nõuda, wõi peawad kahjusaajad  seda ise kohtu teel tegema. Uus ühisuste seadus o« riiginõuukoguS läbirääkimise all olnud. Uue seaduse järele wõib kahesugusel teel seltsisid awada: ilma põhjus kirjade kinnitamiseta  ja põhjuskirjade kinnitamisega. Põhjuskirjadcga seltsidel on suuremad õigused. Naesterahwad sö ja mäes. Sõjameeste ringkondades on jutt liikumas, et paljudes sõjaministeriumi all olemates kantseleides kroonukirjutajate asemel palgatud  naeSterahwaid kirjutajatena ametisse tahetakse panna. Küsimus olla praegu „Russi" teatel sSjanõuukoguS läbiwaatamise  all. Ohwitseride poisid. SõjaminiSteriumis  on otsustatud ohwitseridele mitte enam kroonu poolt poisfifid anda. Sellekohase päcwakäsu awaldamist oodatakse warsti. Poisside wõi denshtshikute asemel antakse ohmitseridele raha teenrite palkamiseks.  Usutunnistuse wab aduse wäljakuulutamisest kuni nende päewadeni on Peterburis Ew.-Lutheri usu endiseid tunnistajaid 5t)l) inimest oma kiriku rÜWS uuesti tagasi pöörnud. Kroonlinnast saadeta wat „RuSst" teate järele weel 4 roodu merewäge Lääne» meremaale maa rahustamiseks. Taratpwikt. Kerjajate ühi sus. SaratowiS on Mltrofani, Peeter Pauli ja mõue teise kirstu mures kerjajad «ühisuse"  asutanud. ..Sar. Dn." teatab, et kerjajad eneste keskeri wanema walida. Wanem määrab santide seisukoha kiriku »W.6. S aa r l a n e, 1906.