kassadesse ehk riigi Panga osakondadesse sissemaksetama  ehk selle eest riigi paberist ostetama, mida säälsamas alal hoitakse. 2) Ühisuse liikmeteks wõiwad saada Wiljandi  E. põll. seltsi liikmed, niisama muud kõrwalised  isikud, kes täieialised on, oma waranduse  üle otsustada wõiwad ja ühisuse tegewuse piirkonnas elawad, pääle selle ka seltsid (ühisused),  kes kinnitatud põhjuskirjade ehk kirjalikude  lepingute põhjal töötawad. Iga ühisuse liige annab, liikmeks astudes, allkirja, et tema, wastastikufe wastutamise põhjusel, kõigi nende ühisuse kohustuste eest wastutab, mis ühisus enne tema sisse astumist, kui ka tema ajal oma pääle on wõtnud. See wastutus ulatab igal liikmel kuni kahekümne wõrdse osamaksude summani;  näituseks on Wiljandis osamaksu suurus  100 rbl., siis Wõib wastutus kuni 2000 rublani tõusta, missugune määrus ühisuse kohustusi  iseäranis kindlustab. Ühisusest wälja astudes piab see, kellel wõlga on, selle kohe ära maksma ja ennast teiste laenudes käemehe kohustest wabastama. Kolm aastat pääle ühisusest  wälja astumist kui ka wälja heitmist jäeb endine liige nende ühisuse kohustuste eest wastutajaks,  mis enne tema wälja astumist tehtud. 3) Igal liikmel on ühisuses ainult üks osa, mida ei pandiks panna ega teistele edasi anda ei wõi. Osa summa wõib ühekorraga wälja maksta, aga ka osakaupa, kuid mitte wähem kui 10 rbl. aastas. Wäljaastunud ehk wäljaheidetud liige saab kolm kuud pärast seda, kui pääkoosolek selle aasta aruande, millal ta seltsist lahkus, kinnitas, oma osa tagasi, muidugi  aga alles siis, kui ta omad wõla kohustused  ühisuse wastu täitnud on; liikme surma korral päriwad osamaksu tema seaduslikud pärijad  ehk jälle need, keda selleks testamendis määratud. 4) Ühisuse wõla-kohustusteks on hoiu-summad  ja wõetud laenud, millede üleüldine summa suurem ei tohi olla, kui wiis kord nii suur, kui äramaksetud osamaksude ja tagawara kapital  kokku. Ühisuse kohustuste kindlustuseks on ühisuse kasud, kapitalid ja muu warandus ja ka tema liikmete warandus; mõnede liikmete maksujõuetuse korral jagatakse nende pääle langev?  nõudmise osa teiste liikmete wahel ära. Hoiusummasi wõib ühisus oma liigetelt kolme osamaksu summa suuruseni wastu wõtta, ja mitte wähem, kui 10 kop.; kuni ülemal tähendatud  suuruses wõib ka kõrwaliste inimeste ja asutuste käest laenu wõtta. Hoiu-summasi wõetakse  wastu määramata aja pääle ja pääkoosoleku  Poolt kindlaks määratud tähtaegade pääle. Wäljawõtmata protsentide eest protsenta ei makseta.  Protsentide Päält kroonu maksu maksta ei ole. Iga hoiusumma omanik saab oma nime pääle hoiuraamatu, kuhu kõik tema rahatalitus ühisusega sisse kirjutatakse; need hoiuraamatud kõikide sinna sissekirjutustega on tempelmargi maksust wabad. Kaob hoiuraamat ära ja antakse  sellest ühisuse juhatusele teada, siis antakse  uus raamat wastu ja tehakse selle kohta raamatutesse märkus. 5) Laenu annab ühisus ainult oma liikmetele,  kuS juures laenuwötja istklised omadused  ja maksuwõim tähelepanemise alla tulewad wõtta. Laenust antakse isikliku usalduse pääle ja käemeeste wastutamise, kui ka asjaliste pantide  läbi täiendatud kindlustuste pääle; laenu suurus muutub pärast selle järele, kuidas liikmete  laenuusaldus muutub. Ühisuselt saadud laen ei tohi aga suurem olla, kui kuuS korda nii palju, kui laenaja täiesti ära maksetud osa ehk tema äraõiendatud osamaksud wälja teewad; isikliku usalduse pääle antud laen ei tohi aga suurem olla, kui poolteist korda sisse maksetud osamaksu summast; sestfidel, artellidel jne. wõib see summa kaks kuni wiis korda suurem olla. Antud laenude kindlustuseks wõiwad wastu wöetud saada: riigi- ja riigiwalitsuse poolt kindlustatud protsendi paberid, põllutöö saadused,  käsitööliste ja koduse tööstuse tööd, tööriistad  ja muu liikuw warandus, mis laenuandmise  ajal laenaja omandus on, ja liikumata wara, mille kohta laenajal täielik omanduse õigus on. Protsendi paberite eest antakse kuni 90 nende nimetishinnast laenu, muu waranduse  eest mitte rohkem kui 50 nende väärtusest,  juhatuse hindamise järele. Laenude juures,  mis pantide läbi kindlustatud, vastutavad  laenajad niihästi panti pandud, kui ka kõige muu warandusega. Laenu kindlustamiseks  võetud liikuwat wara wõib ühisus laenaja tarwitada ehk hoiu alla jätta, selle tingimisega, et nimetatud waranduse üle vähemalt kahe tunnistaja  juuresolekul nimekiri kokku seatakse ja et nende Pandiks wõtmise tunnistuseks neile nähtawad märgid (sildid, plommid jne.) pääle pannakse. Panti pandud waranduse müümine ühes võlakohustuse edasikandmisega ostja pääle on ainult ühisuse nöuukogu lubaga wöimalik. Pantide ärapeitmise eest kui ka nende äramüümise  eest ilma ühisuse lubata enne laenu tasumist  langeb laenaja seadusliku wastutamise alla (Nuht. sead. § 1681 ja 1682 ja rahukoht.  nuhtl. sead. 1885 a. wäljaanne § 177). Kui kroonu- ehk era nõudmiste pääle see warandus,  mis selle paragrahwi põhjal wäljaantud  laenude kindlustuseks on, ära müüakse, siis tasutakse ühisuse wõlg ühes protsentidega enne kroonu- ja eranõudmisi ära. Pantide wastuwötmise  korra üle teeb pää koosolek määrused, mida rahaminister kinnitab. Käemeesteks laenude  eest wõiwad olla niihästi ühisuse liikmed nendele awatud laenu Piirides, kui ka kõrwalised  täitsa ustawad isikud, neis piirides, mida nöuukogu selleks ära määrab. Laenaja annab ühisuselt saadud laenu üle wõlatähe liht paberi  pääl, mis tempelmaksu alla ei käi. Laenu antakse lühema ja pikema tähtaegade pääle; laenu tasumine ja jaomaksude ära maksmine wõib lugupeetawatel kordadel ja pää koosoleku otsuse pääle edasi lükatud saada. Iseäraliste hädade kordadel, nagu perekonna pää surm, tulekahju, täielik wilja ikaldus jne. on iseäraline  aja pikendus lubatud. Lühikese kui ka pika tähtajalised laenud, mis suuremad on kui poolteistkordne  osamaksude summa, antakse majandusliste  tarvituste pääle ja selle tingimisega, et laen selleks tarwitatakse, milleks? ta väljaandmise  juures määratud. Nöuukogu kaalub sääl juures järele, kui palju asi, mille pääle laen tehakse, tagasi maksmist kindlustab, ja ei wöi laenu ühe korraga, waid jagude kaupa wälja anda. Kui laenu mitte määratud otstarbeks  ei tarwitada, siis on juhatusel õigus, edespidist laenu andmist seisma jätta ja laenajalt  juba wälja antud raha tagasi nõuda. Laenaja  wõib saadud laenu ka enne tähtaega tagasi  maksta. Sääl juures antakse ette wõetud protsendid ainult terwete kuude eest, mis laenu tähtpäevani ehk ajapikenduseni weel puudu jääwad,  tagasi. Lühikese tähtajaliste laenude päält -võetakse protsent laenu väljaandmise ja aja pikenduse juures ette kõige aja eest, mille pääle laen on antud ehk aja pikendus lubatud, pika tähtajaliste laenude päält aga järgmise tähtajalise  maksuni. Laenust, mida tähtajaks wälja pole makstud, nõuab politsei ja walla valitsus, ühisuse nõudmise pääle, seitsme päewa jooksul sisse; juhatuse arvamise järele võib lamu ka teel sisse nõuda. Wõlg, mida võimalik pole sisse nõuda, jääb ühisuse kanda. Kui lam zkäemeeste käest sisse nõutakse, antakse neile seitsme päevane tähtaeg laenu maksmiseks, pärast seda võetakse sissenõudmine ette. Kui ühisusele panti pandud waranduse müümine weel teiselgi oksjonil  korda ei .läha, jääb warandus ühisuse omanduseks. Ühisus Piab seda aga poolteise aasta jooksul kas waba kokkuleppimise ehk enampakkumise  teel ära müüma. 6) Wahetalitufi toimetab ühisus liikmete kirjaliku ülesandmiste pääle, kus selgesti üeldud Piab olema, mida müüa ehk osta soovitakse, kõige kõrgema ja kõige madalama hinna üles tähendamisega; ühisus toimetab ostmist sularaha  eest, mida liige tellimise juures ette maksab,  ehk liikmele lubatud laenu eest. Kui müümist  toimetada antakse, siis wõib saadud raha laenu kustutamiseks tarvitatud ehk tema nime Pääle hoiu summa hulka arvatud saada. Ülesandmiste  täitmiste eest wõib pää koosoleku poolt määratud suuruses vahetalituse maksu võtta; eeskirjad vahetalituse kohta saawad rahaministri poolt kinnitatud. 7) Tagavara kapital sünnib osadest, mida puhtast kasust maha arvatakse ja mis vähem ei või olla, kui 10 puhtast kasust, siis tagavara kapitali väärtpaberite protsentidest, trahvidest ja kopikate murdudest, mis aastase kasu ühisuse liikmete vahel ära jagamise juures üle jäävad.  Tagavara kapital on ainult ühisuse kahjude  katmiseks ja ainult ühisuse tegevuse lõpuni  ühisuse omandus; lõpeb ühisus, siis määrab  viimane pää koosolek, kuhu teda tarvitada, aga ühisuse liikmete vahel ei tohi seda ialgi ära jaotada. 8) Ühisuse puhas kasu on see, mis üleüldisest  sissetulekust üle jääb, kui sellest maha on arvatud: hoiu-summade ja laenude protsendid  aasta lõpuni, valitsuse kulud ja asjaajamise  juures tõusnud kahjud. Puhtast kasust lähab siis 10 tagavara kapitali juurde ja võetakse ka need summad ära, mis Pää koosolek  juhatuse liikmetele ja teenijatele, pääle alalise  palga, tasuks määrab, siis jaotatakse järel jäänud summa sisse maksetud osade suuruse järele  ära ja maksetakse hiljemalt kolm kuud pärast  aruande kinnitamist wälja. Iga osamaksu rubla päält ei või aga rohkem anda, kui kaheksa  kopikat; weel üle jäew osa arvatakse tagavara  kapitali juurde, ehk tarwitatakse, pää koosoleku otsustamise järele iseäralise kapitali asutamiseks ehk muude ühiskasuliste otstarbete  pääle. lJärqneb.) Walitsuse tegewus. Tweri kubermangu semstwo asutuste tegevus tõmbas juba ammugi oma sihi poolest tähelepanemist  enda pääle, sellega, et see riiklise korra nõudmistega kokku ei käinud. Selle sihi üksikutest,  iseäranis silmapaistvatest nähtustest on mitmel korral Kõigekõrgemale poole teada antud ja nende ärakaotamiseks, iseäraliste Isevalitseja juhatuste järele, abinöuusi ette võetud. Ajutilist kainenemist  semstwo tegelaste ringkonda tuueS, ei suutnud need abinöuud siiski mitte semftwot õigele teele viia. WiimaStel aaStadel läks Tweri kubermangu  semstwo kahjulik iseloom veel sügavamaks,  mis muu seaS sündmata arutustena semstwo koosolekutel avalikuks tuli, mis aSjatalt meeli äritaS, kui ka selles alalises püüdes, kohalise võimu vastu töötada, ehk sellest kül asjale ainult lausa kahju tuli. ÜheS sellega tuli Tweri kubermangu semstwo asutuste eneSte korralduses seadusest kõrvale minekuid  ett?. Nendesse asufiwad seaduses ettenägemata  iseseisvad asjade kordasaatwad iseäraliste kommiSjonide ja nöuukogudena, keS tähtsal arvul palgatud isikutest koos seisivad. Niisugused kommisjonid ja nõuukogud asutadi just nagu sevstvo valitsustele abiks, aga aja jooksul koguS nnrde kätte otsekohene üksikute semstvo. majanduse harude «alitsuS, ja niiviisi littS tegelik 39 1904. S a k a l a U 4