Aga usumäratsejate! ei ole mitte üksnes võlgtust  kiriku waitu, maid ka teiste kaasinimeste wastu. Et kirikut siin oma kohu» on, siis on la meil kõigil usumäratsejate wastu oma kohus. Ja ka meie wõime nendele hääd arstirohtu pakkuda. Ja see arstirohi on seesama armastus. Kui meie usumäratsejaid, kes maimlisclt haiged on, pilkame, siis on see niisama inetu, kui pilkaksime seda, kei kurdiks wõi plmeks ilmale on sündinud. Usumäratieja leiab meie poolt põlgiust, naeru, hirioitomisl. Omas armumises on la aga iruu Kristuse jünger. Tahtmata peab siis ka temas põlgtuS meie ivastu südamesse likkuma ja ta leiab oma armumisele küllalt põhjust, cl kõik teised püsti patused on. Tuleme aga kaastundmusega ja armastusega usumäratsejate masin, katsume sõbraliku kõnega teda õigete inölclc päälc miia, siis ei saaks ta mitte põlgtusega nende oma kaaStvendade  pSSIe waatma, keS usumäratsejad ei ole. Nõnda tehku siis kirik ja meie igaüks armastuse lööd usumäratsemise paha tuhina kaotamiseks.  Ja seda tõõd maksab leha, sest usumäratsemine  laguneb ikka enam ja enam laiali Enne oli ainult Kuresaareü usnmäralscjoid leida, aga nüüd on ta ka maale tunginud. Kärlal ja Kaarma jatd leida. Ka Loona mullas on neid. Leisis wagad olla ja pühakirja järele elada. Siis elagu selle järele ja täiiku ühte ja ärgu jätku teisi täitmata. „Jga hing heitku ülemate all?, kellel kõige suurem Sõda. Sõjawäljalt tulnud üksteise maotu külmakest sõnumitest selgub nõndapalju, et wenelased ära on taganenud ja wõitluies rohkeste kahju saanud. Nagu „Berl. Tagi. Rundsch " teatab, on Miljchischenko katse, jaapanlaste pahemat tüma ümber piirata, täiesti nurja läinud ja sellega lõppenud, et ta kiiresti Ljao jõe poole taganenud. Oku mägi olla Hunhe jõe paremal kaldal Grippenbergi  mäe pääle tunginud, misjuures Nõgi mägi teda aidanud ja wenelafi merise «võitluse järele Schanlinpu poole tõrjunud. Kuropatkini poolt Grippcnb rgile abi saatmine  pole korda läinud ega wcnclasi suutnud  seisma jätta. Kahjud selles mõitluses on õige suured. Jaapanlaste poolt olla 7000 ja wenelaSte poolt 10.000 meest langenud. Mikado olla Jaapani sõjamäele oma tänu amaldanud. Selle wõitluse kohta teatatakse „Now. Wrem.", et baron Stackclbergi korpus kõige rohkem kahju olla saanud. Wenelased olla «võitlustes 10.000 meist kaotanud. Jaapanlaste  pahemal uimal olnud esiteks 10.(>00 meest ja need põgenenud wcnelaste eest hirmuga ära, oga kui neile Port Arturist ja paremalt tiiwalt abi tulnud, hakanud nad wastu. Kindral Mischtschenko haow oa tõsine. Kuul on põlwelnkmest läbi tunginud. Kindral Kondratowitschile tungis kuul rinda ja jäi selja sisse stisma, kust ta wülja «võeti. Diwisjoni staabi-ülem Andrcjew sai püüst haawalud. Haawatute seisukord on kange külma ajal õige raske. WiimaStel päiwil on jälle hulk kokkupõrkamist olnud Pääle muu on Wene mägi Tihantanheini küla togust wõtnud,  mis kord jaapanlaste kütte oli lange? nud! See küla on Huni jõe äär.s, wcrSta 5 pvhjaläänepool Sandcpud, ja werSta 4 põhjapool Hcgoutaid. Otse tema wastu Huni jõe paremal kaldal on Tshantani küla. Nii on fiis Huni jõe kaldad ikka alles wenelaSte käes, kuna mäed tagapool Jaapanlaste püüded. KuidaS Wene lehtedele teatatakse, püüawad jaapanlased sö>opl isil Wene sõjameestele lendlehtede lübi wiimastest W nemaa st,emistest sünd? muStest teatust anda- Wene eclwahndele loobitakse lcndlehusi, kus seletada katsutakse, nagu oleks wcri, mida sõjawügi walab, kasuta, sest cl Wencmaal korratused luhii olla. Tokios, 20 jan. „Daily Telegr." kirjasaatja teatab Hunhe lahingust: 13. jan. juhtus Jaapani jöjawägi Tihotai juures, 10 penikoormat Schahe jõest eemal,  Wene wäcjaoga kokku. Tuli üge wölllus, mis 5 tundi mättas. Jaapanlastel  jai 12 ohmitscri surma ja 32 haawata. Alamwäelisrest sai 2500 meest haaivara ja surma. Wenelased löödi siiegi tagan. Jaapani sõjamäel tuli külma pärast hirmsaSii kannatada. Haawatud suriwad külma käes enne ära, kui nendele arstiabi  suudeti pakkuda. Isamaalt. Kuresaarest. Üleskutse. Oma esimeses selle aasta numbris teatas et meie linnas dv. liikmeline lugemisering asunud olewat. Sarnast nähtust wõib aina rõõmuga terwitada: see on kahtlemata edusamm, kuid meie ei pea arwama, nagu saaks sellest >uba küllalt. Ei tahaks uskuda, nagu oleksiwad need wiiskümmend Kuresaares  ainukesed kirjanduse armastajad. Küllap ehk leidub meil meel kümneid ja sadasid, kes ka samasugusel hõlpsal moel omale lugemile materjali soowiksiwad soetada.  Seepärast: asutagem oma linnas weel lugemiseringisid ja mida enam, seda parem Hää, puhtasisuline raamat ei terita mitte üksnes meie mõistust ega laienda silmaringi, ta harib ka meie südant leda wastu mõtlikuks tehes kõigile, mis hää, auus ja kõlblik. Ta on ka ülilõbusaks ajawiiteks puhketundidel, armsaks seltsiliseks üksikuile ja ühendamaks sidemeks hulga seas. Lugemiseringide otstarbest ja asutamise korrast leidub pikemalt sellelehe  3. numbris. Toim. täh. Oleks soowitaw, et eesolew  üleskutse meie kohaliste lugejate hulgas wastukaja leiaks, sest köneall olem asi on kahtlemata seda wäärt. Lisame weel juurde et igaüks, kes uuesti asutatawa lugemiseringi  liikmeks hakata soowib. seda kuni küünla kuu lõpuni herade P. Olaki ehk C. Palk'i juures (esimene elab Garnisoni uul. 12) üles anda wõib. Inspektori kiri kooliõpetajatele.  Hiljuti saatis meik inspektor koolidele järgmise kirja: Nüüdsel ajal on koolidele rahwa hariduse ministeriumi  poolt luba antud ilma markideta postiga koolipitsati all liht kirju ja pakikesi kuni ühe puuda raskuseni kroonu asutuste ja ametnikkude nime pääle saata. Need pitsatid (ehk nende asemel plangid) saamad koolid walla walitsuste käest; kihelkonna koolid aga kooliwalitsuse käest. Oma erakirju  ja pakikesi nende pitsatite all saata, on kooliõpetajatele keelatud. Pitsat peab lihtne, ilma misgi ilustustele olema. Kaarma Loonalt. Jõulupuu. 9. jan. oli siinses ministeriumi koolis koolilastele ilus jõulupuu Ka walla rahwast oli rohkesti  kokku tulnud, nii et klassi tuba tungil inimesi täis oli. AlguS oli waimuliku laulu ja palwega. Selle pääle ilmus „Jöulumees"  klassi, keda lapsed suure rõõmu hüüde ja käteplaksutamisega waStu wõtfiwad.  Jõulumehel oliwad pikad, walged juuksed ja habe. pitk, punane torumüts pääs, must mammus seljas ja kepp käes. Ühe puusa pääl rippus kott kingitustega, kuna teise päält wäike witsa kimp paistis. Lapsed lugesiwad talle mitmesuguseid laulusid ja lookesi pääst ette, mille eest nad wanamehe  käest kotist kingitusi saiwad. Siis pidas Piila preester wanematele inimestele  kõne- Kõnes ütles ta, et see jõulupuu,  kõige kingiiustega 8 rubla tulnud maksma. Ta soowis, et wanemad kodus ka lastele sarnase jõulupuu teeksiwad Selle asemel, et 2 —4 w. odre õlleks teha, mis humalatega üheS B—lo rubla maksma tuleb ja päälegi meel meie mõistust häwitab,  wõiksiwad wanemad jõulupuu teha, kus selle raha eest siis perele ja lastele kingitusi wõiks anda. Nii oleks jöulu mälestus palju parem, kui õlle jooma järele kassiahastuse tundmine. Ta soowis, et keegi kuuljatest tulewad jõulud proowikS ilma .õlleta" katsuks pidada ja arwas, et ta seda mitte kahetsema ei saaks. Selle järele tuli laste lustimäng ümber jõulupuu, mille järele neile jõulupuult maiusasjad jaka kingitused —wäikesed raamatud, —kätte anti. Raamatud' oliwad EeSti ja Wene keelsed. Wene keelseid raamatuid, päälkirjaga  .Jõudu tööle" oli kohalik Vallakirjutaja  rohkesti annetanud. Hää mälestuse jättis see pidu järele. Esimeseks nägin niisugust jõulupuud, kus nii rohket tegewust oli. Järeletegemiseks oli see eeskujulik. Pääle lõpu oli kooliõpetaja poolt tuttawatele  theelaud kaetud Tänu kooliõpetajale  waewa ja kauni lõbu eest I —st. — Pärnust. 23 jan. „ Uudiste" eralelcgramm.  Koguni ootamatult läks siin laupäewa õhtu kell K tööliste streik lahti, mis Waldhofi wabrikus algag. Kõik siinsed wabrikud laSti aurust tühjaks. Rahutust oli wähe. Lasti rewolwritega õhtu ja lõhuti mõned klaasid ja laternad ära. Tööliste juhatajad takiStastwad märatsejaid. Tööliste nõudmised on niisamasugused kui Niias ja Tallinnas. Jurjewist. Tööliste koosolekut oliwad  tööliste asemikud otsustanud 17. januari õhtul ära pidada. Politsei ei arwanud seda soowitawaks. Tööliste asemikud  aga oliwad õhtu Käsitööliste Seltsis nõuu pidamas. Nii palju on teada, et koosolek ühel meelel on tunnistanud, et tõrkumine meie praegustes oludes mitte sünnis ei ole. Kasakaid on ka Jurjewi linna toodud. KudaS .Uudised" kuulewad, on neid üleüldse  50 meest siia tulnud. Et linna uulitsatel juba harilik rahu näikse walitsewat,  fiis ei ole kasakatel fiin midagi teha. Saarlane 190õ. 5