söögi-, kooliõpetusega- ja mogamise-tubadega, majaisa kordriga jne. Mööblid on lõik kaswandikkude  eneste tehtud. PulwetoaS ei puudu orelgi. Asutus seisab majaisa Fri drich  Raupi ja tema abikaasa juhatuse ell. Praegu on asunduses 18 kaswandiklu, sängisid on 30 kaswandiklu jaoks. Õpetust jagatakse kaswandikkudele, paale usuõpetuse, Wene ja Eesti keeles, rehkendamises ja maadeteaduses. Tallinna paberiwabrik on 1899. a. omanikkudele „Birshew. Wed." teate järele 147,879 rbl- kahju toonud. ? Poolamaa juutisid on Tallinna ja Soomemaa kaudu wälja rändama hakanud, sest et, nagu Poolamaal ümber rändawad agendid neile seletanud. Soomemaa wälimisel  piiril passidega raskust ei tehtawat. Et aga juudid Soomemaal olla ei tohi, siis saatnud politsei nad Tallinna tagasi, seda enam, et juuremaa osa paberid sugugi kordas ei olla olnud. Augusti-kuus wõtnud nagu „Rev. Beob." ühe Warshawi lehe sellekohase teate juurde tähendab, Tallinna politsei 50 juudi wäljarondajat kinni ja saatnud nad nende kodupaika tagasi. Nende seas wõetud ka kolm agenti kinni, kes Wilnas  kohtu alla antawat. Järtvamaalt. Järwa-Jaanist kirjutatakse  „E. P.-le, et sääl ühendatud Kuksemaa wallas pikanäpumehed algupäralise rukkipeksu  masina wälja on mõtelnud, mis ilma tihwti ja 5' trummetita päris puhast tööd tegewat.  Nimetatud masin olla kuulu järele suur kott, mis pimedatel öödel üks kõik kelle rukki-nabrade juurde maha laotatakse; tuimad  rukki-wihud topitakse latwapidi kotti ja nüüd algab õõrumine. On soowitaw osa teri käes, läheb ..masinist" kõige wiljaga oma teed, rukki omanikule tüh;e wihkusid järele jättes. Tähendatud kombel on wiljawargust  mitme peremehe põldude päälkorda saadetud. Riiast. Riia-Minawi Gr.-õigeusu piiskoppkonna  50. aastase kestuse jubileum peeti 30. Sept. 1. ja 2. Oktobril Riias kiriklikkude  pidudega ära. Riias sündis Juulikuus 824 inimest ja suri 693 inimest. Wõnnust. Sõnadega teotamise asi, milles  Jaan Poks Wönnu õp. August Wares'e pääle kaebtuse tõstnud, oli 23. Septembril walitsewas senatis läbiwaatuscl. Nagu omal ajal teatatud, mõistis kohalik rahukohtukogu 22. Märtsil s. a. õp. WareS'e selles asjas 5 rubla maksma. Edasikaebtuse teel läks asi senatisse, kus leiti, et rahukohtunikkude kogu otsuses ei olnud mitte täielikult üles tähendatud, missuguste sõnadega õp. Wares Poksi sõimanud ja ähwardanud, ei ka näidatud,  et süüdistatum nende jämedate sõnadega  kacbtusealust alandada on tahtnud. Paljalt sellest, et arwatud sõnad iseenesest teotawad on, ei ole weel küllalt põhjust kacbtusealust süüdlaseks tunnistada, sest need olnud noomimiseks, aga mitte teotamiseks, ähwardamiseks üteldud. Senat mõistis süüdistuse asja ilma lübikatsumatalt lõpetatuks.  Peterburist. Üleüldine rahwa-lugemine Peterburis peab sel aastal linnawalitsuse palwe pääle korda saadetama. Linna asjade walitsuS on selleks oma luba annud, ministeriumi  otsust oodatakse. Lihtsoldatitele on priitöö Peterburi sõjawäe-ringkonnas ära keelatud. Keiserlik Kõrgus kaardiwäe ja Peterburi wäeringkonna  ülemjuhataja on hääks arwanud käsu läbi mis Iv. Augustil s. a. nr. 43 all antud. Peterburi söjawäeringkonnas alamtväelistele  igasugu priitööd ära keelata, olgu päülinnas ehk kusgil muudes linnades, somati ka sadamates, wabrikutes ja igasugu tööstase-asutusts. Et oinawolilist üksikute alamwäeliste töölepalkamist mitte ette ei tuleks, sellepärast annab maakonnaülem wallawalitsustele ja mõisapolKseidele käsku, sadamate, wabrikute ja tööstuse-asutuste omanikludele ja walitsejatele tähendatud ärakeelamist kuulutada ja neile allkirju wõtt i, millega nad endid kohuStawad, alamaad  wäelisi mitte töö e wötta. Allkirju tuleb aktides alal hoida—  Jsewärki arstlik lõikamine saadeti hiljuti Peterburi Aleksandri haigemajas korda. Endisel Moskwa teatri-direktoril ja näitlejal Georg Paradiesil oli keeles wähjahaigus.  Aleksandri haigemaja arst Dr. Dombrowski seletas haigele, et ainus lootus  elu pääle selles olewat, et kccl ära lõigatakse. Seda laskis hr. Parodies ka sündida. Tal lõigati suu peaegu kuni karmadeni  lahti, lõualuu saete läbi, kahepoolsed  lõigati wälja ning nõnda sündinud awanduse läbi rebiti keel wälia ja lõigati juureni maha. Siis õmmeldi awandus hõbetraadiga kinni ja paranemine jäeti haige tugema kchajõuu hooleks. Kaks kuud hiljem  oli uuS lõikamine, et hõbetraati ja luukillukcsi mälja toimetada Ka see töö läks kõige paremine korda Nüüd on hra Paradies täiesti terme ja läheb juba neil päiwil pikemale teekonnale Europasse, Aasiasse  ja Egiptusesse, et sääl kõiksugu kunstuikkusid  palgata kellega ta kui kulukandja mööda ilma ümber reisib ja etendusi annab. Kõige imelikum on aga, et Paradies, keele puudumisest hoolimata, täiesti arusaadawalt saab rääkida, kui ;ust mitte nagu terme inimene. Paradies on arstide wastu lubanud,  et ta aaSta pärast näitelawale ilmuda ja ühes tükkis tema maks kirjutatud osa müngiwat, kus tema wiisil kõnelemine ette on kirjutatud. I n d 7 ja 14 kopikulised postmargid on rsigipabersie mabrikus walmistamisel. Need margid antakse tulewal aastal nnlia. Walla-postkontorid tahetakse 1. Jan. iWI saadik neis kogukondades awada, mille elanikud seda soomiwad ja selle joomi  otsuseks teemad. See uuendus tühen dab suurt edu meie postiasjanduseö. Mõõtvast. Pühapäewal, 24. Sept. s. a. pidas Moskwa Eesti Häätegew SeltS St. PeetruPauli günlnasiumi kooli rulimides  oma pääkoosolekut, millest MoskwaS asuwad eestlased suurel armul osa wõtsiwad. Nimetatud seltsis töötawad palju kõrgema  haridusega eestlasi. Krimmist. Agaimana külas süüdis hilja aja eest ühes perekonnas kohutaw lugu. Naene walas suures äreivuscs oma magama  joobnud mehe pääle petroleumi ja pistis põlema. Kokku jooksnud naabritele paistis hirmus pilt silma: nende ees põrandal oli õnnetuma mehe meel alles suitsew söeks põlenud surnukeha. Politsei protokollist selgub,  et naene weerand tundi enne seda oma meest poodi petroleumi tooma saatis; kui aga wiimane tema käsku ei täitnud, läks ta ise. Naene tunnistas kauaaegse salgamise järele oma kuritöö üles, kaebades, et teda sellele teole mehe igapäewane hirmus  toores ümberkäimine olla sundinud. Mees peksnud teda igapäew ja wiinud wiina eest kõik kõrtsi, mis ta oga majast leidnud. Mõte, seda tegu korda saata tulnud tal äkitselt. Kui mees purjus päaga kodu tulles woodisse heitnud, leotanud ta teda ülem petroleumiga ja pannud põlema. Süüalune, 5 lapse ema, on mangi pandud. Helsingist. Häme lääni kuberner on ,<Uusi Suometar'e" teatel ülemale trükiwalitsusele  teatanud, et tal mitte wõimalik pole olnud „Tammerfors Nyheterstle" tsensori  lcida. Wäljamaalt. Saksamaalt. Saksa keiser on mürsk Hohenlvh: ametist lahkumise palme wastu wõtnud ja krahw Bülowi riigikantsleriks nimetanud. Prantsusemaal tahetakse kiriklise erakonna  mõjule sõjamäes otsa teha, milleks käredaid abinõuusi tarwitatakse. Ministrite nõuukogu on otsuseks teinud, et kõrgemates kroonu- ia söjuwäe-kootides ainult need kaSwandikud  abiraha mõiwad saada, kes kloostri koolides oma esimest haridust ei ole saanud. Kiriklaste ajalehed protesteriwad küll ja asutawad oma kaSwandikkude abirahade hsäks korjandusi, kuid see kõik on walitsuse ettcwõtte wastu tühine. Lõuna-Afrika sõjawäljalt. President Krüger on Londonisse jõudnud  sõnumite järele juba Hollandi sõjalaewa „Gelderlandi" püüle läinud ja reisib praegu  Europa poole. Laewa ohwitserid laisimad  enne seda Krügeril kuberneri palees külaliseks. Ühes selle sõnumiga Loob „Rig. Rundsch." ühe cratelegrammi, mille järele üks osa St. Helena saarel mängis olnud burifid wabaks laStud ja AfrikaSse tagasi saadetud. Dewet on proklamatsioni wälza andnud,  et burgerisid, kes sõdida ei taha, sõja maagideks pidada tuleb. HaSbruk on Inglise  patruljesid löönud. Lorentso Marquest tuleb teade: Kindral  Botha ja Viljoen on pärast seda, kui nad mitmed hiigla suurtükid ära lõhkusiwad, mägcstikku taganenud. Ainult mõned wäljamaalaste  wäejaod on Portugalis maa peale läinud, kus nad mangi wõeti. Kindralid Botha, Viljoen, esimees Steijn, De Wet ja Delarcy on nõuks wõtnud 12000 mehega edasi sõdida. Keegi Rootsimaa alam, keS buride sõjast osawõtnud ja inglaste kätte wangi langenud, kirjutab Helena saarelt, et inglast  d wangisolewatcle buridele ülekohut tegemast  neid piinawat ja pckswat. Kiri on seebi sees ära saadetud, sest inglased ei lase wangisi awalikult kodumaale kirjutada. Hiina sõjast. Hiinamüssusegaduste üle toob „Wene telegrhwi selts" järgmised teated: Hongkongist:  Politsei wõttis 3 ..Kolmainsuse mässuscltsi" liiget wangi ja otsib meel teisi. Nim. selts kogus HonkongiZ poolehoidjaid. Shanghaist: „MuSta lipu mässuseltsi" juhataia oma salkadega on nähtawale ilmunud.  Kuulu järele ruttawad musia lipu mehed lesele keisrinnale appi.  Honsongist  teatab „Times", et kuues maakonnas  kõik linnad mässajate käes olewat. Kui ka Kantoais mäss algaks, oleks selle sumbutamine mäga raske. Hiljuti on mässajad  30 Hiina soldatit wangi wõtnud ja neil pääd maha raiunud. Pekingist teatatakse,  et Li-Hung-Tshang sinna jõudnud. Shanghaist: Hiina kcisrikoda jättis ümberkolimise SinangfuSse katki, sest et Shenfi maakonnas muhamedlased mässama hakanud. Kantoni maakonnas lahti pääsenud  mäss käib praeguse keiserliku suguwõsa,  Kwansi mäss aga kohaliku ülemuse wastu ja kumbgi mitte wäljamaalaste wastu. Mäss Tshesjanis käib walitsuse, liikumine Junkais keisri suguwosa wastu. Terme Hiina riik on määratumal liikumisel, millel otstarbeks on, Mandshu soost keisrisugu troonilt maha tõugata. Kantonist, 2. -M. 41 Saarlane 1900.