pieestesettMs sä muudes sellekohastes asutustes wwgiwa  küsimuse päewalarrÄle, kudas põlluharijatele laialdast põlluteadlist abi pakkuda. Kaljudes semstrvmvalitsustes on selleks otstarbeks savskonna-agronomide korraldused loodud, mis paiguti  kaunis aroarat tegcwust on awaldanud. Kõllutõõ- departemang oma poolt on nõuks zoõtisüü>  lähemal ajal iga põllumajanduseha.ru jaoks in* struktorite aruni suurendada. Et niisuguste asjatundjate ametissefeadmist kohalistc  põllumajondusliste tingimiste kohaselt karraldada.  soowib departemang juba ametisolijate põlluteadlaste  armu ja palgaolusid teada saada, olgu nad watitsuse ehk seltskondliste asutuste teenistuses, jlht lasi oleks selle läbi ka wõimalik sellekohast arwustitku kokku seada, mis siis asjast osawõtjatele asutustele kätte saadetakse. Küsimiselehed tulervad kõige hiljemalt  jaanuariks  1910. a. tööstustega tagasi saata. Küsimised on järgmised: agronomi ehk instruktori nimi. haridllS,  elukoht, missugune tsgeumseharu ja kui suur tegewuseriugkond, palk. missuguse asutuse poolt amethsse  seatud jne. kä. A. Uus tekfrniSßenfcts. Posti- ja telegrafi peawalitsus  on otsuseks teinud tulema! aastal Mõskma ja Harkomi  wahel otsekohest telefoniühendust ehitada. Kutudesumma  okeks 399.999 rubla suur. Uued postiasiwtused. Posti ja telegrafi peawalitsufe juurde on iseäraline komisjon määkatud, lk.es selle küsimuse läbi harutals, kudas kõikide wallmvalitsuste ja raudteejaamade juurde postiofakondasid sisse seada. Nimetus. Peetri ausamba komitee sekretäriks! lon talurahwa-asjade komissar Schilom nimetatud. Endine sekretär Nassowttsh on teise koha peale määratud.  TetefoaÄhentat BerÄvi ja PsterÄuri «ahel.. na. gu ajalehed hiljuti teatasimad. ei seatawat mitte sisse. Küll olewat 5 aasta sest kord sellest juttu tehtud, siis aga on asi katki jäetud, sest et Me ülespidamine palju maksma oleks läinud. ..SisLWaldi" WwimmhaUetemMja käis 16. now. Eestimaa kuberner maatamas. Wiimasel ajal on seda asutust hulga laiendatud, nõnda et endiste kahe krwi- Maja asemel, kuhu 129 haiget mahtus, praegu mus toit. Haigemaja on uuema aja tehnikaliste ja arstiteadusliste  nõudmiste järele sisse seatud. -e. Neile» m Btet® amWSHDO asutada j» nende W.hwtÄÄs olla? See küsimus erutab tihtigi Meis tööliste- ja ametiühisuslsti ringkondasid. Ka kewadel, peale ajakirjanikkude kongressi "harutati mitmel paol seda küsimust: ..kas on ajakirjanikkudel praegu seaduste järele õigus ametiühisust asutada wõi mitte?" Nüüd, Zus senat oma seletustega ja sisemiste asjade minrsterium  oma ringkirjadega 4. märtsi 1906. a. seadust juba küllalt on seletanud, wõib selle küsimuse peale juba kindlamat wastust anda. 4. märtsi 1906. a. ajutiste seaduste 2. jagu p. 7 ütleb selle kohta järgmist: Ametiühisusesse wõiwad ainult need mõlemäft soost istikud astuda, kes kroonu- wõi eratööstustes ja kaubanduslistes  ettewötstes tõötawad, kus Shefugusid wõi Üksteisega kindlas ühendusxs olemaid töösid tehtaste... Nimetatud punkt määrab ära, et ainult need .stikud ühisust wõiwad asutada, kes olgu kroonu- woi ieratõõstuslistes wõi kaubanduslistes etdewötelte töötarvad  wõi neude asutuste omanikud on. Sellega on siis teenijatelt, kes tõõsluslisteÄ wõi kaubauduslistes  asutustes ei tööta, nagu: woornnehed, Majateenijad, kodukovliöpetajad, aednikud jne., ühiliemisewõimalus  aMetiühisuslssel alusel ära wõetud. {Sellel arwamisel on ka senat, nagu seda 23. juulit 2906. a. nr. 25 all wälja autud ringkirjast mökS toäha. mille järele need isikud,- te eespoolnimetatud osutustes ei tööta, 4. märtsi 1906. a. seaduse 1. jao tollisel ühineda wõiwad. See tähendab, nad wõiwad  küll abiandmiseseltsisid asutada,- kuid mitte aimetiühisust.  Kuid nendele kahesugustele organstatsionühele  on seadus jällegi oma lahdtminewad ülesanded Määranud. Seda senati seletust täiendab weeil 39. nowembrkl 5t997. a. nr. 41 all wiälja antud sisemiste asjade mitois  teri uini ringkiri, mille põhjal ka ..Tallinna kjwi. tööliste ametiühisuse" põhjuskiri mõni aeg tagasi juba kuuendat korda Eestimaa kubermangu seltsiasjadekomisjoni  poolt tagasi saadeti, sest et põhjuskirja järele kõik kiwitöölised nimetatud ühisuse liikmeks tostuda wõisiwad ja mitte üksi need, kes kaubandus- Astes ja tööstuslisteS asutustes teeniwad. Peale selle nõuab seadus, et eespool tähendatud jetteroõtted, mille töölised ühineda tahawad, ühelaahilised  oleksiwad. Näituseks ou rätsepatööliste ja kmgsepatööliste ühinemine ühte ühisusesse keelatud. Niisama ei tohi ka trükikodade ja lukussepa-töötu- Jbabe omanikud ühte ühisusesse astuda. Tegelikus .elus läheb see wahetegemme juba uõndakaugele, et isegi äriteenijatel ühe Ühisuse asutamine ära keelafalie:  näituseks ei lasta riidekauvluste teenijaid pwrstipoodide omadega ühineda. Peterburi äritee- Mijatel oligi sellepärast just neli iseseiswat ameMhisuis  ao.» kõik ühel ilusal taimile lõbtuooölikul jumbes 3 [ a aasta eest) finni pandi: muidugi i,põhjustajast  üleastumise" pärast. Kas wõiwad ka alaealised ametiühisustesse astuda?  See küsimus tegi Meie Tallinna äriteenijate Ühisusele oma tegewuse alguse ajal nii mitugi korda Deawalu. Ja palju ei puudunud, siis oleks alaealised täicõigusliste liikmete nimekirjast Maha kustutaitud, kusjuures neile ainult kaasawitaja-liikme õigused oleks jäetud. 4. märtsi 1906. a. seaduse 2. jagu p. 8 lausub lelle kohta järgmist: Alaealised m oimad ametinhisusesse astuda, kui Ühisuse põhjuskirjas nende mastnmütmise kohta mingisugusid  kitsendawaid määrusi tehtud ei ole. Ia siiamaani on ka kõik anietiühisused alaealisi stäieõigusliste liikmete hulka lugenud. iluid sellesama seaduse p. 17. põhjal peab eestseisus  (niiaujHüiii;) ieltuüifmcte peafcoöoleful malitama  ja ainult täieealiste lükinete hulgast. sCellc juures ei ole aga alaealiste hääleõiguse kohta headuses miugisugusid kitsendusi tehtud, millest wõib järeldada, et urni emise juures fa alaealised mõlwad Zlnasa hääletada. Otnawalitsus-a.  ÄrU«WWe niwrgukiri. Et paljud Tallinna ■Juuremai) äripidajad segakomisjonide poolt wäljajtöõötatud  ja ülemuse poolt ära kinnitatud äride kinnilvlemise  kohta läiwatest sunduslistest määrustest üle lastumad, kusjuures aga linnamolikogu poolt walitud sellekohane komisjon ja j aoskvnna-kuratorid täielist tegewuseta olekut üles näitawad, siis taharvad kohalikud  äriteenijad linnavalitsusele märgukirja ära ltliiba. kus kõi? keadukelt Measkuigd suuremad ärid <rfte loetakse ja Milles uute turatortte  Nõutakse.  Enam kui TaheVlimnest kurätorist on ainult kolm isikut tegewad olnud,- kuna teised selles asjas sõrmegi liigutanud ei ole. Leiduda isegi kuratorisi, kes 7a ise peaaegu iga päev» määrustest üle asturvat.  Ltaamdßov» VovsoDek on täna õhtu kell 7. kus linnaameti 1303. a. aruanne päewakorral on. Kool. Kovllöpetaja J. Kopelmjumi. kelle Zvetife xoald kohaliku wallakooli peale, hr. G. Annika asemele kes Lihulasse köstriks läks. kooliõpetajaks walis. on Haapsalu jaoskonna rahwakoolide inspektori poolt selle ameti peale kinnitatud. Seltsielu. Ee-tima» NaMvahariduse-seltst eestseisuse koosolek  peetakse kana õhtul kell 9 linna raekoja runmides  ära. Pidp»««l®a. ..Mardi-õhtu" pidust 9. nowembrfl  ..Estonias" tuli Tallinna Eesti Lastekaswatuseseltsi  lasteaia heaks sisse 311 rbl. 39 kop. Kulud oliroad  116 rbl. 16 kop.: täi järele puhast kasu 195 rubla 14 kop. Seltsi eestseisus tänab südamlikult kõiki austatud  tegelasi lahke kaastöö eest. m. Mteteri EssK kõwwAn»- Wpd. Eesti nooresoo, rahwahariduse ja Muud seltsid kannatawad tihti kõnelejate ja referentide puuduse all. Et aga kohase korralduse juures kõnelejaid saada wõib, on kindel. Sellepärast on nimetatud ükiõpiiastesetls oma liikmete hulgast kõnetoimekonna waiinud, kes sellekohase korralduse oma peale roõtab. Kõnetovnekonnale  annawad endid need üliõpilased üles.- kes ühe wöi teise aine üle sooumoad kõneleda, kuna kõnetoimekond  mitmesuguste seltsidega kirjamahetusesse astub.  Kõned oleksiwad peaasjalikult seltskondliste ja looduseteädusliste küsimuste üle. Seltsid, kes omale kõnelejaid soowiroad, teatagu sellest kõnetoimekonnale, ühtlasi oma tingimiste kui ka kõne aine kohta soowisid  juurde lisade?. Teatada tuled: L 116., üomraMTCNAH  ya. JŽI3, KB. 31 cryju A. BATBHEPT* Pidud ja koosolekud. MaWHest MWU, mis Peterburi ülikooli- ja polstehniknmk-üliõpAaste ühisel eestvõttel >,Estonias" toime pandi, wöeti ülielawalt osa, nii et suurtest Wäljaim inetutest hoolimata siiski umbes paarsada rbl. puhast kasu eelnimetatud seltside heaks üle arwätakse jääwat. Kõige tähtsamateks eeskawa-numbriteks tuleb  muusikalist toodeid pidada, Millede ettekandjateks pealinnast sellekohased spetstaljõud oliwad kutsutud. Nende kui knnstnMude seast äratas oma häälejSu ning kunstinõndelise ettekande poolest ..Wene ooperi" mezzosoprani-lauljanna prl. M. N. Prschebõletskaja kõige enam tähelepanemist, kuna sellesama ooperi bassilaulja hr. A. SL Moskalewi laulmise tundeline külg ta hea häälelise Võimisega tasakaalulisele kõrgusele  ei suutnud tõusta. Õige head tehnikat awaldas  Keiserliku õueorkestri Viiulisolisti hr. W. A. Sawetnowski mäng/ kuid oma ülesande täitmisel ei püüdnud ta nähtawaste mitte küllalt hoolikas olla, et oma ettekannetes täit korrakindlust ning hingelist  tõde ilmutada. Kõik eelnim. muüfikajõudude too'ded  wöeti elawäte kiiduawalduste ja kordamisenõuetega  wastu. Muu seas deklchmeris üliõpilane hr. Koik paar eestikeelset laulu,- mis pathoslisslt nõrgemad oleksimad  mõmud olla. > Lõpuks, enne tantsu, kandstwad hr. Th. Mtermann  ja neiu H. Salm Väikse naljanäidendi „Hiirc" keskpäraliste tagajärgedega ette. AV. Kohtukoda. PrptLess lepiqgMimcdaß» asjus. 13. now. oli Wiljandis  4. jaoskonna rahukohtuniku juures juukselKitajate  asi lepingu murdmises harutamisel. Tänawu kewadel teguoad Wiljandi juukselõikamise-äride omanikud  oma keskel lepingu, mille järeldusel nende Trid määratud päewadel ja tundidel kinni pearoad olema. Juukselöikaja Madisson aga ei taha lepingut pidada ja on juba sügisel pühapäevm-õhtutel lepingu waÄtu tööd hakanud tegema, mille pärast teised lepinguosalised  tema kohtusse kaebasiroad ja II) rbl. Wiljandi linna roaestelaste heaks nõudsiroad. Lepingu järele peab lepingumurdja esimesel korral 10 rbl. trahlvi maksma, teisel korral 35 rbl. ja kolmandal korral kaotab äriomamk tööõiguse. Rahukohtunik mõistis Madissoni Iv rbl. trahwi maksma ja sinna juurde roeel 2 rbl. kohtukulusid. C. W«»akt k«hjutch« nSobmwe. Tallinna-Haapsalu  6. jaoskonna rahukohtuniku juures tuli 13. noroembrfl  Johannes Allika nöudmiseasi Jooseph Meisteri  roastu 28 rubla 50 kop. asjas harutusele. Asjalugu, mitte peal nõudmine põhjenes, on järgmine: Mineraal survel warastati Allika juurest mitmesuguseid  asju,- umbes 35 rubla Väärtuses ära. Muist asju saadi Jooseph Meisteri juurest kätte, kuna 28 rula 50 kop. eest asju kaduma jäiwad. Jooseph Meister  wõeti kohtutÄule Vastutusele ja 9. jaoskonna rahükohiuuik  mõistis teda 11. juulil, käesolewal aaslal  warguse pärast kolmeks kuuks Vangi. Nüüd andis aga kahjusaaja meel nõudmise marga wastu sisse, ja rahukohtunÄ otsustas, et Jooseph Meisteri käest Johannes Allika kasuks 28 rubla 50 kop. ja 3 rubla kohtukulusid sisse tuleb nõuda. L. Mtrstuseivedajad kohtus. Tallinna-Haapsalu 6. ja osk. rahukohtunÄu juures oliwad 19 n ow. mustusewedajad  Karl Kiima. Hans Niinepuu, August Brink ja Miehail Jermolow ttahwiseaduse paragraf 102. põhjal taastust andmas. Neid süüdistati selles,  et nad mustust mitte selleks määratud kohale poimid  toimetanud, urnid seda Suurel Pärnu maantee ääres olewole heinamaale maha oliwad wisanud. Kaebtusealused tunnistasiwad endid süüdlasteks. Rahukohtuniku poolt mõisteti: Karl Kiima, Hans Niinepuu ja August Brink igaüks kolmeks nädalaks ja Michail Jermolajera kahaks kuuks aresti. G. Hobuse pitMmffe pärast oli hobusteomani? Eerschun Maljawski 19. now. 6. jaosf. rahukohtuniku  juures tcahwisead. paragraf 43. põhjal wastnst andmas. Nimelt oli Mäljawski mana ja haige Hobune  sadamas teliskiwikoorma eite inahä kukkunud, kust teda ainult inimeste kaasabiga üles Võidi aidata. Järelroaatusel leiti, et hobusel tagumised jalad ja rind haawadega oliwad kaetud. Rahukohtunik mõistis Eerschun Mäljawski 2 rubla trahwi maksma ehk üheks päewaks aresti. C. Neiudele hoiatuseks. 19. now. tuli 6. jaost, rahukohtuniku  juures Anna Wahari nöudmiseasi Georg Rahu «vastu harutusele. Oma nõudmise-palwekirjas tähendas Wähar muu seas, et Georg Rahu tema peigmees on olnud. Et aga Rahul omal raha pole olnud, siis andnud tema. Wahar, Rahule kihlamiselks Jö innuks otstarbeks raha: näituseks maksnud Ws« har preestrile 2 rubla, ostnud sõrmused 10 rbl. eest, Muretsenud «nina ja suupisteid 3 rubla eest ja andmid  ka Rahule tarvitamiseks 5 rubla. Peale kihluseid jäänud .aga Rahu oma pruudi wastu külmaks, ftmii wiimaks,armaStuse-sidemed nende wahel katkenud, kuna WaHaril muud nõu üle ei jäänud, kui kohtu poole pöörata, et see endise peigMehK käest ülemal lähenbatub  summad roälja mõista. Kostja ei tunnistanud ennast wõlglaseks. Nõudjal  polnud oma nõudmiseks tõendusi ette tuua, ja selle tagajärjel mõstis rahukohtunik Anna Waharr nõudmise  Georg Rahu roastu tühjaks. Tartu sotstalnewolutstonäride proMs lõppes eila ära ja tehti järgmised otsused: iStepan Kasdobin lend.' üliõpilane, 26 a. m.) 6 aastaks sunnitööle  : Arthur Maser lend. üliõp., 23 a. iv.), Hugo  Reemann (postiametnik, 23 a. uu), Ärist arch Kabnõikow (end, üliõp.j 26 a w.) igaüks 5 aastaks: Michail Gadiero (end. üliõp., 21 a. «.».) Iman Ekalitshen (end. üliõp., 37 a. tu.) ja Paul Johannson (end. üliõp., 23 a. w.) igaüks 4 aastaks sunnitööle. Peale selle endised üliõpilased Mart Ploom (22 a. w.) ja Oskar Tootsi (21 a. w.) mõisteti Siberisse asumffele. Ülejäänud 13 kaebtusealust  Mõisteti priiks. Tööstus ja kaubandus. Pärmi ja Tai-nina «vqhsÄne kstsaröSpaline rs«d-tm  on selle aasta esimesel kolmel kuul 330.042 rbl. sisse wötnud (eelmisel aastal 316.272 rbl.). .Seega NN raudtee sissetulekud sel aastal kaswanud. Nws telefon. Ameriklane Nikola Tssla olewat träadsta telefoni aparadi wülja mõelnud, millega mitte õhulaenete abil, maid maad mööda wõib tekefonerida. Ta on oma uue apparädiga katseid teinud, mis temale kindlustuse on andnud, et see päew> warsti kätte jõuab, mil igaüks traadita ümber terme maailma  wõib telefonerida ja selle juures rveel roähese kuluga. Kaugus ei etenda siin enam mingit osa, sest isegi Europast Amerikasse ja mujale wõib ilma mingi takistuseta rääkida ja ParPs wõib kuulda, kudas Wieuis. New-Jorgis jne. kontserti antakse. Peale selle ei lähe telefoni aparat Ae 2—4 rubla maksma. Segasõnumed. C. Libedaid psmWmdib. Praegu, mil päewal kõuniteed  sulmoad, õhtutel aga jälle ära külmetawad, on meie promenadid iseäranis Maksal? promenat ja Falgitee nurgal olem yromenat niimõrt libedad, et kõndijad suure roaewaga jalgu all suudawad hoida. Teine libe koht on Falgitee pealt Harjmoärawa mäele wmo tee? nimelt Toompea lossi poolt küljelt. Liiwa on Vististe mähe! , eest ära põgenenud on sellel sügisel Riia kreisist 19 ja Taljeni kreisist 50 isikut. Amerika «aiste edemus. Amerika kindralkonsul Hongkongis, Hiinas, teatab, et minewal aastal pn sealt 207.414 naela inimese juukseid Amerika saadetud.  Need saaumd flik naisterahvaste peaehteks tarwitatud. Mõned naised ja tüdrukud kannawäd suure kuhja Võõraid juukseid oma peal. Uue,- suurte kübarate mõõduga on ka suured paksud londid moo«- duks saanud. Kui oma juuksed selleks ei jätku, pearoad  hiinlaste omad selleks aitama. „Am. E. P." Suurte lumesadude mõjul oli mitmel pool raudteerongide  käik takistatud. Balti raudteel jäiumd kõik rongid hulga hiljemaks. Ka teistel raudteedel olla selsamal põhjusel korratust ette tulnud'. g. Honise kroMupüha pävaft on kauplemine toiduainete-kauplustes  kella 7 —9 hom. ja kella 12 —2 p. I. ning (muutes kauplustes kella 12 —5 p. k. lubatud.  I 4BO Eesti perekonda on Kotlast  ;,Her." teatel Permi raudteeliini äärde asunud. Nad on kõik oma liikuwä Varanduse kaasa Võtnud ja isegi oma kooliõpetajad meelitanud kaasa tulema. Eestlased ei ole mitte.- nagu ette ararata oleks Võidud.  üksiktaludesse asunud, waid suurtesse asundustesse koKu heitnud,- sest sealsed olud nõudroat, nii seletaiyad nemad? üheskoos elamist. ' OWOM, Laupäewa õhtul Wladimiri uulitsal saunas sttetulnud märgus on sauna omaniku seletuse järele sellepärast juhtunud, et saunaline oma riided mitte riietehoidja, waid kellegi tuttaroa hoole alla on Andnud. Õnnetused ja kuritööd. f. €in« Lhes, lapsesa fisetoik Kila hommikus sünnitas Keemia uul. nr. 19 elatu talunaine Johan nai B. maja hoowi peal lapse. Km haiget, kes lume peal lamas, märgati, oli tema laps juba surnud. Ema Viidi korterisse, kus ta lühikese aja järele ära suri. Õnnetuskohale ilmus politsei ja uurijakohtunik. läreluurimine on alg anud . f. ZWrWM. Neil päemil teatati järgmiste Varguste  Üle politseile: Uue Tatarski uul. nr. 10 roarastoti  pööningu pealt 12 tuim 40 rubla wWrtuses ära, Suure Pärnu maanteel nr. 24 tuhkrnnahkne lasuläs, Rohu uul. nr. 15 mitmesuguseid separnstll 34 rubla Väärtuses ja Liimalaia uul. nr. 57 kuurist 5 elawat kana. HshMstNMWgus. Nagu meile telefoni teel teatatakse.  on möödaläinud öösel Keila õpetajalt 2 hobust  kahe saani ja riistadega ära Varastatud. WWMurm. Helsingi sadamas seisma Eesti pur.j  ula ema ..Bambulla" peal on öösel wastu 15. now. kolm inimest rmngü kätte jäänud, kahte laerpajmeest jõuti mee! ära päästa.- kuna kolmas, reisija Dirberg, ära suri. Niisama oli ka purjulaewa ..Weera" peal inimesi mingu jäänud, seal saadi aga õigel ajal abi. Ümberkaudsetele põllumeestele. annab Tallinna Eesti Põllumeesteseltsi eestseisus teada.'et  29. nowembril s. a. Sa u e wallamajas põlluasjanduse  ja karjakaswatuse kursused algawad. 'Põlluasjanduse kursused instruktor A. Johansoni juhatusel algawad 29. nowembril Ia kestawäd 5. detsembrini. Maks osawõtmisL eest on: seltsiliikmetele meesteral,wastele  1 rbl., naisterahwastele 50 kop.; wöõrastele  meester. 1 rbl. 50 kop., naister. 1 rbl. Älesandmisi kursustele wõtab wastu Saue wallakirjutaja  hr. Premet. Teised karjakaswatuse ja piimatalituse kursused instruktor W. Brindfeldii juhatusel peetakse 30. nowembrist  5. detsembrini Kurna wallamajas ära. Ülesandmili nendele kursustele wõtab wastu Kurna  wallakirjutaja hr. Einpaul. Kursuste tulu peaks igale ja karjakaswatajale  sedawõrt tähtis ja arufaadaw et sell: üle pikemat soowitust ei pruugiks awaldada. Uuem post. MteMreU. Gorki Väljaheitmise kohta sotslaldemv  krati a erakonnast, teataroad ajalehed järgmist - Sotsialdemokratis  erakonna saadikud tõendawad kintjlaste,  et ..Utro Rossi" sõnum wale olla. Gorki jci ta seltsimeeste üle ei olla mingisugust erakonnakohut peetud. .Parifist telegraferitakse i.Russk. Sl.", et Korki olla sotsialdemokratia erakonna keskkomiteele kirja saatnud.  milles ta teatad, et erakonnast Välja astub. Telegrammid. Peterburi kkgrafl agenturf pooit.s PchmWrist, Pealinnas jäi eilase päewä jooksu? üks inimene kolerasse haigeks. Üleüldine haigete arm 42. Kohtupalat Vaatas 18. sotsialrewolutsionärt kohtuasja läbi ja mõistis 11 nendest '..t asumisele ja 3 kindlusesse kinni. Stattinist, Walmisriiete töökodade omanikkude ühisus  laskis 3000 töölist lahti, sest et nad töölistega palgaasjus kokku ei saanud leppida. LoMvMtMahwus»wabameelsete söderatsion andiH lordide wastu üleskutse rvälja, milles rahwast üle? kutsutakse, kalli hinna eest lunastatud eesõiguste ja õiguste kaitseks, tarwilikku abinõusid tarwttusele Võtta ja ka kaitsetollide ja tarbeasjade maksu alla paneks wastu protesterida. Kui lordide õigused ja nende „veto" maksma jääwad. siis ei soowi mitte üks Vabameelne  ministerium riigi tüürile astuda. Londonist. Inglise aurulaew. mis Kardifist sütekoormaga  Bresti sõitis, läks põhja. Madrus, kes laeronttm  peal ära yeasis, jutustab et laewal 13 inimest on vllnud. kes anoatamaste kõik hukka sairoad. Berlinist. Kõik ajakirjandus harutab elawalt riigi- Päewa eestseisuse walimist. Rahwuswabameelsed ja Vabamõtlejad  hoidsiwad endid hääletamisest tagasi. Solskmõtlejad  hoidsiwad endid hääletamisest tagasi. Sotsialistid  andsiwad hääled Vanameelsete keskkoha kandilatibele.  Et rahwuswabameelsed juhatuses kohta ei soowinud, siis nõuawad sotsialistid teise abiesimehe ja ühe sekretäri kohtt enestele. Londonist. 20. now. Alamkojas. Asquith andis teada, et ta kuningale nõu andnud parlamenti Võima?- likult ruttu lahjti lasta. Kuningas olla nõuandmist' kuulda Võtnud.' Siis Võttis saadikutekoda Asquthr ettepaneku, 349 h. poolt, ja 134 h. Vastu olles? wastu, mis lordide otsuse ■— ko nst iltutsi onl rikkumiseks tunnistab. Parl«NW< sMdstaM Mtta» 20, VwembriZ toja. Walimised arwatakse 28. detsembri ja 7. jaanuari  Vahel ette Võtta. D«rW. Prantsuse ajakirjandus awaldäb SafTai trooni kõne puhul oma rahulolemist. Heameelegoi tähendawad Prantsuse ajalehed selle peale, et troonikõnes  Marokko küsimuses kokkuleppimist konstanteritakse.  BÄdaVestist. Ministrite-nõukogu otsustas kabineti ametist lahkumist kiirendada, kui keiser krnsise lõpetamise  otstarbel tehtud kabineti ettepanekuid wastu ei wõta. Wekerle sõitis Wieni, et keisrile kabineti tehtud otsust teada anda. Londonist, Asquiti Võeti alamkojas mürifewate kiiduawaldustegä wastu. Siis andis Asguith et parlamendi 'istumised kuni 20. now. seisma jäetakse,' Tokiost. Admiral Togd lahkub laewvwäe peaülema  kohalt ja ta nimetatakse söjanõukogu liikmeks.  Tema asemele määratakse witseadmiral Jdsshuin.  ~Kolo" külas laMwad 5 rSöwlik monopoli rahakorjaja maha. Srashnik, kes rahakorjajaga  kaasas 'oli. hakkas tuld andma: rööwlid p!õ-genesiwäd  ära. ilizia et nad raha kätte oleksiumÄ saanud. < Seda ja teist. SWMHerÄmm Marsi pealt. Põhja-Amerika St. Elmsemäe peal olew tähetorn saab arwatawaste selleks  kohaks.- kust Marsiga ühendus algab. Kuulus täheteadlane Henri Stuart, kes Marsi elanikkudega ühendusesse astumiseks mitmesugusid abinõusi  soowrtas/ pani nende päeroade sees, Marsi idapoolsel  küljel heledat plekki tähele. Selle nähtuse ligemal  uurimisel selgus, et see plekk üks iseäralise heleda Valguse hallikas on. Mälgus kaob ära, ilmub äga jälle uueste, ja selle pimeduse ja wvlgüse Vaheldamises wöib kindlat korda tähele panna. Stuart tähendab, et mõned signalimärgid Morse telegrafi tähestiku märkide sarnased olnud.' mis muidugi lihtne kokkujuhtumine olla. Huwitawam on juba ühede ja nendesamade märkide  järjeline kordumine Marsi pealt. Stuart arwab, et Marsi peal asuwad elawad ole- Vused maigule märkide abi! ühte ja sedasama lauset kordasiwad, mille peale nad roastust ootasiwad. Nüüd nõuab Stuart, et kõike jõudu peaks kokku wüetama, et Marsiga läbikäimisesse katsuda astuda'. Tema omalt poolt soowitab selleks, mitniesuguüd abinõusid: 1) Hiigla helgiheitjat, mis 40 miljoni rbl. maksma  läheb, ehitada. 2) Põhja-Amerika ja Siberi roäljade walgek Dkndä mustade ruutudega katta. Iga ruudu suurus oleks umbes 1 ruutwerst. 3) Kõige odawam abinõu on Stuarti arwaimse järele hiigla teleskopi, ehk rnkasilma ehitamine.- inis 2 miljoni rbl. maksma läheb ja mille abil Mars? peal metsasid ja linnasid ära wõib näha. Amerika täheteadlasi hüwitab Stuarti leidus ü>!» mäga. Ilma» (meteorologia-) teated. Tallinna sadama meteorologiajftamasfc. 20. nowembril 1909. Kila ja täna sadas laud. RN. M 7 PSswa l O h ts 909. Wastutaw toimetaja G.. - Wäliaandjad v?. mea, Z. Lmga {a B. -ftans. f Eila k. I p. Eila Ic. 9 5. Täna k. 7. h, Barometar m/m. . 745,8 743,5 739,6 Termometer C . . —0,2 —1 —0,6 Niiskuse % . . 100. W- ' J6 - Tuule süit ja Ost Ost - kiirus 6 m. 1 sek. 6m.lsek. 0 m. 1 sek tsademod m/m . . 1,5