sv) Joseph Unger 48. 30) Oderi von Poll 47. 31) Eduard Heldi 46. 32) Johann Etruck 43. KandidatidekS waliti. 1) Jacob Esser 43. 2) Guido von Ekesparre 42. 3) Rahr 41. 4) Albert Schlup 41. 5) Alexander Jssajew 39. 6) Ludwig Baron Nolcken 39. 11. januaril jäänud Wildenbergi nahawabrikus üks tööline masina rataste wahele, kus juures õnnetu raskesti on wigastatud. Tulewal suwel hakata üks wäljamaa  laewa selts oma laewadega Kuresaare ja teiste linnade mähet käima. Nimetatud  selts tahab aga sõidu hindasid oma laewade päält palju odawamaks määrata, kui need teiste laewade juures on. Waljalast. Waljala põllumeeste seltsis oli Jõulu wiimasel pühal aasta koosolek. Herra J. Paas awas koosoleku waimuliku  laulu ja palwega. Esimees herra G. Nurm rääkis läinud aasta tegewusest. Aasta aruande järele oli Selts 7 üleüldist koosolekut pidanud, millest rohkesti osa wõeti. Kassa seis on rahuloldaw. Selts on enesele nuljapuhastamise masina „Triumpf MII" muretsenud, mis kaunis hääd tööd teeb. Et aga tarwitus suur, ja kurehernete puhastamiseks „Trier" tarwilik  on, sellepärast arwab Selts ka „Trieri" tellida ja selleks otstarbeks kewadel näitemüüki ja näitemängu toime panna. Abiesimees herra A. Kirsch rääkis,  kuidas kõlbmata maast usina töö ja hoole läbi hääd saaki wöib saada. Näituseks  tõi kõneleja kahte Daanimaa wäikese koha pidajat. Herra Paas rääkis piimalehmade  kaswatamisest, iseäranis tähelepanemist  sellepääle pöördes, kuidas wasikat kellest hääd piima lehma tahetakse saada, peab toitma. Kirjatoimetajaks waliti kooliõpetaja  M. Meos ja uuteks eestseisuse liikmeteks J. Lember ja K. Sannik. Lõpuks kaeti Seltsi esimeeste kulul theelaud, millest liikmed priitahtlikkude annetega Seltsi kassa hääks osa wõtsiwad. Poidelt. Laimjala karskuse selts on nüüd südil tööl. Iseäranis tugewat tööjõudu awaldawad Poidel elawad tähtsamad  isikud. Enne oli seltsi pääasekoht Laimjalas, nüüd aga näikse see Poidele Uuewalla piiridesse läinud olewat. Omal ajal teatati ajalehtedes, et Pöide uus õpetaja „Rahwa Lõbulehe" toimetuse kohused enese pääle olla matnud, mille pääle nimetatud lehe praegune toimetaja  teatas, et see jutt tuulest wõetud olla. Nüüd aga kuuleme, et „Rahwa Lõbulehe" praegune wälja andja hra Sitzkaga maha olla teinud, „ Lõbulehe" toimetust oma pääle wõtta, pärast aga on hr. Sitzka ette tulnud põhjuste pärast sellest kaubast tagasi astunud. Saaremaalt kirjutab „Uus Aeg.": L. walla walitsuse poolt on käsk külakubjastele  antud, et külades rahwa kokkukogumist,  ega misgi prallimist külade wahel ega ka küla majades ei tohi olla. Pääle oma perekonna liikmete ei tohi palju pidulist peres olla. Käsk on hää, mille üle iga kristlik perewanem peab rõõmustama, aga pühad näitasiwad, kui ei oleks seda käsku kusagil kuulutatud. Jurjelvist. Postimees kirjutab: Walla raamatute pidamise kohta on minemast aastast saadik määrus maksmas, mille järel pääkassa raamat kui ka erakassade raamatud mitte enam ainult Wene keeles ei tule kirjutada waid ka Eesti keeles, et walla wolikogu liikmetel, kelle seas ju wähe Wene keele oskajaid on, näha wõiksiwad, mis raamatutes seisab. Wiimasel wallawalitsuste rewideerimisel minewa aasta lõpul on kohaliku maakonna talurahwa  asjade komissarid leidnud, et see tarwilik uuendus weel mitte igal pool ei olnud sisse seatud, sellepärast on wallawalitsustele  uuesti ringkirjalik käsk antud, et wallakassa raamatutesse Wene keelse kirja alla iga järgmise rea pääle arwe sisu ka Eesti keeles tuleb üles panna. Põltsamaalt. Eesti kuukiri „Rahwa< Löbuleht" ilmub nüüd Põltsamaal hra Mulksoni toimetusel. Riiast. Usuwahetuste kohta, kus Ew.- Lutheruse usulised õigetuSku on wastu wõtnud, ning õigeusuliste ja lutherlaste segaabielude kohta toob „Balt. W," Liiwimaa  õpetajate teadete järele järgmise aruande: Usuwahetusi Segaabielust 1891—208 164 223^390 1892—191 92 283 182 133 315 1893—238 111 349 167 176 343 1894—250 93 343 211 187 393 1895—391 91 482 337 299 636 1896—257 94 351 257 258 515 1897—253 100 353 258 311 569 1898—225 69 294 278 337 615 1899—233 84 317 282 338 620 1900—210 132 342 300 322 622 1901/1-140 52 193 162 199 361 Usuwahetuse kõrgemaid armusid Liimimaa  Eesti jaoskonnas ei wõi mitte hästi ära seletada. Et need arwud wiimastel aastatel ikka tõusewad, on wift kirikuõpetajate  hoolsama arwude kogumise tagajärjeks. Joobnud inimese rööwimiue. 5. augustil  mööda läinud aastal oliwad Riias kaks tundmata isikut ühe joobnud mehe Jakob Sihpoliga uulitsal seltsinud, esmalt tema taskud tähendanud ja siis mehe kusagile kotta wiinud, kus nad mehel kamassid jalast ära kiskusiwad. Seda nägiwad aga kolm jalakäijat, ajasiwad rööwlid taga ja wõtsiwad ühe neist kinni, kuna teine tänini leidmata on. Kätte saadud kurjategija, 23 aastane talupoeg Wladimir Waldmann, kes juba waremalt kaks korda warguse pärast nuheldud, pidi 8 januaril Riia ringkonna-kohtus wastust andma. Ta salgas oma süüdi ja püüdis kuritööd enda kaaslase pääle weeretada. Tunnistajad tegiwad aga tema süüdi selgeks ja kohus mõistis ta kõigi iseäraliste  õiguste kaotamisele ja neljaks aastaks  wangi roodu. Peterburist. Lehed teatawad, et praegu mere-ministeriumis teiste ministeriumide  nõuuSolemisega merekauplemife asjauuenduse projekti walmisiatakse. Selle projekti järele tahetakse kõige lähemal ajal sadama-linnades laewameeste ja sadamatööliste palkamise kontorit sisse seada, laewaomanikkude ja nende teenijate wahet korraldada, laewade wastastikuse kinnitamise ja mere-kaubakohtute seadust walmistada. Kõike seda uuendust on otsustatud esialgul katse wiisil Läänemere sadamates ette wõtta ja pärast aegamööda ka Wenemaa teiste merede sadamates täide saata. Liiwimaa kuberneri herra kindralmajoril  Paschkowil oli Lnn 16. januaril Keiserinna Majesteedi Aleksandra Feodorowna  jutule saada. Peterburis on linnawahtide arwu suurendatud. Umbes 500 uut gorodowoit on ametisse pandud. Rublalifed walerahad olewat Narwas  liikumas. Warssawist kirjutatakse „E. P.": Jõululaupäewa õhtul oli siinses Ewangeliumi Lutheruse usu kirikus jõulupuu ja Eestikeelne jumalateenistus laululehtetega. Jumalateenistusest wõtsiwad osa enamasti Eesti soldatid, kes siin suurel arwul ihukaitsewäes  ja suurtükiwäes teeniwad, pääle nende weel mitmed Eesti wennad ja õed, isegi perekonnad, keda saatus siia kaugele kandnud. Soldatite seas oliwad ka mõned lätlased. Liigutaw oli näha, kudas enne jumalateenistuse hakatust mitu sada Eesti soldatit kiriku ukse ette oliwad kokku kogunud ja Eeski keel kaunisti nende suus kõlas. Kirikust lahkufiwad kõik rõõmsal meelel, oli ju neil see õnn osaks saanud siin kaugel kodust ja omakstest ometi puhast jõulurõõmu maitsta. Jumalalateenistusel mängjsiwad mõned kroonu muustkakoori liikmed. Wäljamaalt. Londonis, 16. januaril. Balfour andis alamkojas teada, et Hollandimaa ennast Inglise  Buuri sõjas ametlikkult olewat wahemeheks  pakkunud. Walitsus kaaluwat praegu  meel, missugust wastust ta peab andma. Londoni lehed arwawad, et Briti walitsus wist wiisakalt selle pakkumise tagasi lükkab. Berlinist kuulukse, et Inglise walitsus Hollandi walitsuse ettepaneku üle rõõmuStawat.  Inglismaa lubawat Europas wiibiwate  buuride walitsuse liikmetega läbirääkimist  pidama hakata. Dr. Lcyds seletab  ikka, et buurid rahu ei tee, kui Inglismaa  nende rukist seisma ei jäta. 19. januaril. Hollandi walitsuse katse rahuküsimust asjus on täiesti nurja läinud. Inglise, asumaad nõuawad juba Inglismaa  käest kulusid tagasi, mis asumaad Lõuna-Ahwrika sõja pärast on kannud. Atheenast teatatakse 24. (11. jan.) Parajasti, kui kuningas aias jalutas, tungis üks mees, kellel nuga käes oli, tema kallale. Kinniwõetud kurjategija on wististi nõdrameelne. Tiirgimaalt. Sultani abikaasa wend Hamid pasha, kes praegu ParisiS elab, mõisteti Türgi ülema kohtu poolt mässule kihutamise ja riigi wastu kurja nõuu pidamise pärast surma ja kõige wara kaotamisele. Indias nõuab katk hirmus palju ohwreid.  Nagu Kalkuttast teatatakse, sureb Indias igas nädalis üle 9000 inimese ära. Kõige hullemine mässab katk Bombai maakonnas. Lõuna-Ahwrika sõjast. „Daily News" on Haagist sõnumi saanud, mio buuride seisukorra ülihääks teeb. Kapimaal ütleb see sõnum kaswab buuride mõju järgesti. Tarkostadi juures olla asumaa soldatid wabatahtlikult buuride poole läinud. Asunikka heita järjest rohkem ja rohkem buuride nõuusse, ja mäss lagunewat laiemale. Lotteri ja Sheepersi surmamine on ustawaid asunikka wäga erutanud, ja isegi wanemad mehed vn sellepärast buuride nõuusse löönud. Buuride seisukord olla nüüd parem kui sõja algusel, Inglise wägi olla septembrist nowembrini 12 korda lüüa saanud, ilma et Kitcheneri aruanne sest jutustanud oleks. Juhatawad Buuri ringkonnad teemad nüüd juba plaanisid, kuidas iseseiSmat Lõuna- Ahwrikat walitseda tuleb. Londoni leht arwab, et kui see sõnum ka päris tõsi ei ole, ta'S natuke tõtt siiSgi on. 4 Saarlane, 1902