üldse «alla hingekirjas on ja kelledest paljud ka «allast wäljaS elawad, järgmine: Meester. NaeSter. Kokku Kaarma-Suure «al. 2450 2760 5210 Abroka 1370 1578 2948 Torgu „ 2295 2389 4684 Lümmada „ 2104 2297 4401 Kihelkonna „ 1798 2027 3525 Kärla „ 1892 2110 4002 Mustjala „ 1898 2112 4010 Loona « 1666 1928 3594 Pärsama „ 1514 1027 3141 Leisi „ 1783 1834 3K17 Maast 1415 2750 4171 Uuemõisa „ 1891 2214 410 S Laimjala „ 1468 1761 3229 Kogulq „ 2430 2574 5004 Pihtla „ 2152 2384 4536 Muhu-Suure „ 1978 2291 4269 Hellama „ 1505 1740 3245 Ruhno „ - 280 Kuresaare (5 rubl.) matmise kassal on ISOB a. aruande lärele kapitali wääripaberiteS  14,775 rubla ning puhtas rahas 689 rbl. 84 kop. ja Kuresaare 11. (3 rbl.) matmise kassal,  nulle põhjuStirjad hiljuti muudeti, on kapitali:  wäärtvaberites 9490 rbl. 78 kop., Jssajewi  wõlg 2057 rbl, 14 kop. ja puhast raha 921 rbl. 58 kop. Esimesel kassal on 1908 a. jooksul 4 ja wiimosel kassal 3 surmakorda ette tulnud. Kohtukojast. 18. aprillil mõistis 1. jao rahukohtunik Seleg L. turuülewaatajale «vastuhakkamise ja sõimamise pärast 2 rbl. trahwi  maksma ehk 1. päewaks kinni. 1. aprillil  warästaS Wildenbergi wabriku tööline Aleksei M. joobnud pääst oma seltsimehe uuri ära. mille eest ta selsamal päewal rahukohtuniku  poolt 3 kuuks kinni mõisteti. M. tunnistas  oma süü üles ja palus nuhtluse kergendust. "Valdade ühendamise ajal Saaremaal on suur wiga seega tehtud, et walla piirid mitte ..kruntis" ei ole, maid et need laiali on pillatud  Sagedasti on ühe walla piirid teise walla piiride sees. Ei see rahwale, kui ka walla ametnikkudele raskust teeb, on iseenesest mõista. Sellepärast peetawat nõuu, waldade piirisid enam kokku tõmmata ja korraldada. Ka tahetawat  Muhu ja Hellama maldasid üheks wallaks kokku liia. Plaanid on HM ja nõuawad ainult teokstegemist. Kaarmalt. Kaarma-Suurewalla piirid on laialised ja mitmed kohad on teistele wallamajadele  palju lähemal, kui oma wallamajale. Nagu: Kejkrand on Abroka wallamaja külje all, Sõmere Kärla wallamaja lahedal, Rootsikülad Pihtla wallamaja naabruses snd- Nende kohtade elanikkudel oleks wõõrastesse wallamajadeSse palju lähem minna, kui „oma" wallamajasse. Ka olla see asjaolu, et Kaarma-Suurewalla maja linna juures on, palju halbtufi. Tuleb meeS wallamaksufid maksma, siis tuleb tal itta „Kopsu« kõrtsis wäikest „matti" maksta, wõi tulewad mehed wallaasju ajama, siis meelitab  tähendatud koht neid ikka mähe keelt kastma. See mõjub aga pahasti wallarahwa majanduslike  elu, kui ka wallaasjade ajamise püüle. Ka on Kaarma-Suurwald selle läbi, et selle walla walitsus linna läheduses seisab, rohkem mitmesuguste  kohuste täitmisega korraldatud kui üksgi  teine wald Saaremaal. Niisama teeb ka see raskust et Kaarma-Suurewalla piiridesse paljude kihelkondade piirisid käiwad. Nõnda on sellel wallal 10 kiriku maksude jagamise ja fissesundimisega tegemist. Sellepärast olla nõuks wõetud, Kaarma-Suurtwalda ära häwitada ja tema piirisid teiste waldade külge liita, nimelt Pihtla, Loona, Kärla ning Äbroka waldade külge. See küsimus tuleb juba lähemal Kaarma- Suurewalla wolikogu koosolekul arutusele. Meie oleme juba mõne aja eest sarnast ettewötet  ja soowitame praegugi weel, et räägitaw asi korda läheks. Suurem hulk praeguse Kaarma-Suurewalla liikmeid  saalfiwad seega enesele „oma" wallamaja lähemale, walla ametnikkude ning wallaasjade ülevalpidamine tuleks hästi odawam ning praeguse  Kaarma-Suurewalla maja äramüümisest tulekfiwad mitmed hääd tuhanded sisse, mis käsuliste asjade, näituseks walla koolide parandamiseks  tarwitatud wõiks saada. Anseküla Põllumeeste Selts (Saaremaut)  on „Liiw. K. L." teatel kuberneri poolt kinnitatud. Karjast. Metsküla oötuühisus tahab Leifi nimetatud ühisuse osakonda asutada. Tartust. 1. mai, n. n. tööliste püha, (18. aprillil wana kalendri järel) on, nagu lehtedest näha, meie maa tööstuselinnades rahulikult  mööda läinud. Wabrikute töölised ei streikinud mitte. Ainult Lätimaal olnud mõnes kohas punased lipukesed tehwima pandud, mis aga politsei poolt kohe maha wõetud- „PoSt." Seda ja teist. Puust majade ja katuSte märwimjseks soowitatakse kohalises Saksa, keelses nädalalehes järgmist: Wärwitawa maja juurde pannakse katel tule päüle, kus teda tõik wärwimise aeg hoida tuleb. Sellesse katlasse pannakse karwapäält alamal tähendatud korra järele: 30 toopi keewa wett, b naela rukki püülijahu, S naela rauawitrioli ja 20 naela punast würwi (Rootsi punast). Seda segu tuleb palawalt pääle wärwida, mida iga lihtne töömees teha wõib. Kuid ilm peab sääl juures kuiw olema. Wärw peab kaua aega waStu ning hoiab puud mädanemise eest. Abielu auru jõu l. Teadagi, et see AmerikaS sündis. Draama algas kell 4 p. l. Isikud: neiu Estelle MyerS Suack 22 a. mana, ja. herra Charles Mac Gregor. Koht: Ftladelfia maksal. Neiu tuleb praegu Ntlan. tic Citpst ja laseb rahakott maha kukkuda. Herra mõtab selle üles. Neiu sosistab: tänan I Mõlemad  punaStawad. Kell 4.10 minutit kõneldi abielust. Wiis minutit hiljem awaldaS herra armastust ja mõni minut hiljem oli ta kosimine waStu wõetud. Nüüd mindi õpetajat otsima ja leiti ta õnneks uulitsalt. Kõnetraadi kaudu küsiti kohtuniku käest järele, las ta laulatada wõitS. Selle juhtus just mõni formular kodus olema. Nüüd leiti ka tormilised tunnistajad. Kell 6V« oli laulatus mööda ja noorpaar mõis kohe Atlantic Ciiysse edasi sõita. KaS lahutus ka nnsuguse autujõuga sünnib? Kannatus on paradiisi wõit. Kannatus  on kibe, aga tema lõpp on kuld. Kah kätte mats. Mõtle ometi, «vennas, mis pussi Ebaseltfi mehed mulle mänginud.  Ütlesin eika kellegile, et selles seltsis ainult rumalad lämbapäüd liikmeks on, —ja täna on nad mind auliikmeks teinud. Lätimaalt. Riiast. TagawarawäeliSte kokkukutsumise aSjus on Lnwi kuberner 11. aprillil teada andnud,  et elanikka juba aegsasti tagawarawäeliste mobilisatsioni tähendusega ja otstarbega tutwaks tuleb teha, sest er «eel selsamal aastal tagawarawäeliste  kokkukutsumist ette tahetakse wõtta. Senatori rewiderimine Valtimaal jäämai,  nagu „Düna-Ztg'le" Peterburist kirjutatakse,  las hoopls ära wõi lükatawat teadmata aja pääle edafi. Peterburisse jõudnud kaeblusi omawoli ja armuheitmotuse üle mässu lümmatamise  juures kui ka ametikohtade erapooliku ülespidamise  üle mitmesuguste rahnmste ja rahwaklasside  waStu maal tahetawat nende usaldatawuse  poolest läbi tatsuda. Alles kui see kindlaks  olewat tehtud, wöiwat senatori-rewiderimisest  juttu olla. Liiwimaa kuberneri kohuStawate määruste  kohta, mis meie lehes ilmufiwad, on meil täienduseks juurde lisada, et nende määruste lõpulikul kokkuseadmisel punktid 8, 1» ja 14 maha on kuStatud ja rattasõitjate kohta käiw punkt 18 (meie jälleandel) järgmise uue kokkuseade  on saanud: «Jalgrattasõitmine on Liimi kubermangu Piirides ainult ühe Läänemere prowimfi politsei kirjaliku tunnistuse saamise järele lubatud, kus- juures numbrimärk 2 eksemplaris wälja antakse millest üks esimese ratta külge, teine tagumise ratta üle ehk tagumiste rataste wahele tulevad kinnitada, kui jalgratas kolmerattaline on. Tunnistusele peab jalgrattaomaniku päewapilt mis politsei petsatiga ära märgitud, külae kinnitatud olema. Tähendus. Liimi kubermangu ptmdes asuvate seltside eestseisuste ehk valitsuste  poolt väljaantud sõidutunniSWStel ei ole, kui need seltsid kubermanguülemalt selleks iseäralist luba ei ole saanud, mitte maksvust ja nende omanikud peavad politseilt uued tunnistused  võtma. Ühtlast on kuberner teise sundusliku määruse  sõiduolude kohta wälja andnud, millest üleastujaid  niisama rahatrahviga kuni SOO rbl. ehk kolmekuulise kinni-istumisega karistatakse. «Post." Riia kreisist. 12. aprilli õhtul tulnud, nagu „Dima-Z-g," teatab, mitmed isikud, tuleriistad  käes, Turnkalni vallas Zspelneeki peresse ja nõudnud peremehelt Grimmilt ähvardusega raha. Kui viimane oma rahakoti 270 rublaga pääletungijgte kätte andnud, läinud need minema, lasknud aga ennem veel Grimmi pääle kaks pauku, millest teine G. jalast haavanud. Haavatu  on Riia haigemajasse toodud. Üks kahtlane  isik on kinni võetud. Kaugemalt riigist. Peterburist. Peterburi telsgrafitalituse teadmist mööda on Keisri Majesteet 18- apr. sultanile Muhamed V. troonile astumise puhul terwitusetelegrammi saatnud, milles sultanile Valitsemiseks kõige paremat ja tema rahwale õnne soowitakse. Astrahani kubermangus, Bolhuni külas sõitis talumees hiljuti ühel õhtul naese ja wäikese lapsega kodu poole. Korraga torma» stwad neli hunti metsast neile kallale, mõni püüdis hobusele kõrisse karata, mõni Vankrisse tungida. Hobune lõhkus, mis jõudis. MeeS sundis looma kõigest wäest, wõitles aga ühtlast ka wihaste metsalistega. Muud kaitseriista ei olnud kui piits. Surmahirmus andis naene mehele nõu last metsaliste ette heita, lootes, et nad siis maha jääwad. Kui wiimaks meeö kudagi enam metsalisi tagasi tõrjuda ei jõudnud ja need Vägise Vankrisse tungida püüdfiwad, wötfiwad mõlemad wanemad nõuks last ohwer» dada. Ja nad wiskastwad lapse murdjate hulka. Wihased metsakoerad ci waadanud sellest Väikesest pundakust midagi, tungisiwad ikka Vankrisse mehe kallale. Wiimaks saiwadgi nad purukswäfinud «ehe Vankrist maha tõmmata. Hobune lõhkus ikka edasi. Walges sshuS sai ta wiimaks koju. Wankrist leiti ainult minestanud  naene, kes aga pea üles ärkas. Nüüd läkstwad külamehed õnnetusepaigale otsima. Nad ei leidnud muud, kui õnnetu mehe werised riidetükid, ka tema purukslõhutud saapad. Weel kaugemale edasi minnes leidfiwad nad tee päält ka lapsukese. Ta magaS rahulikult ja oli puutumata. „Wir." Wäljamaatt. Tabrisest. WenelaSte üleminek Dshulfast  kuni Tabriseni sündis täielikus korras, perSlaSte poolt ei tehtud mingisuguseid takistusi.  Marandist wälja minnes ilmus kindral Snarski juurde Marandi kuberner ja tõi termitufi.  Sel ajal anti kindralile teada, et Marandis  hoitakse wenelafi mängis. Wangideks oliwad Urmia abikonsnli kirjatoimetajad kahe teenijaga ja kolme kasakaga, kes konsuli posti Urmiaft Tabrisesse wiifiwad. Nad oliwad juba S ö»d-päewa mängis istunud. Marandisfe saadetud vhwitseri tungiwai nõudmisel lasti wongid lahti, nad oliwad randades. Kuberner palns «vabandust, seletades, et ta pidanud man» glwoetuid «võõrastesse riietesse pandud fidaideks. Õd saatis wäesalt Wisiant külas, 35 merSta Tabrlsest eemal, mööda. Hommikul, tui «väesalk  teele läks, haawati ühie soldatit jalast kuuliga. Snarski nõudmise pääle, et süüdlane wälja antaks, andis SifiaNi kogukond K raiskuläinud  elukommetega isikut, juurde lisades, et ta on rõõmus, km niisugustest lahti saab. -5Z 29 Saarlane 1908