ehk teiste sõnadega öeldud: raha väärtus on langenud. Olekfiwad tööinimeste palgad ka sellekohaselt kerkinud, siis ei laseks elanikkude warandusline seisukord söögiainete hindade tõusmist nii tuntavaks saada. Meil ei käi aga rahwa ainelise seisukorra edenemine kui seda üleüldse olemas on hindade kõrgekstõuömisega sugugi käsikäes. Milles seisawad põhjused, et paljud tarbeasjad  ja toiduained otsata kalliks on läinud  ? Selle küsimuse päüle vastates peame kõigepäält sellepäüle tähendama, et mitmed  eluülespidamiseks tarvisminevad ained, nagu: suhkur, thee, petroleum j. n. e kõrge kaitsetolli tõttu nii kalliks on läinud. Aga fee põhjus on ainult kaugemalt sisseveetavate  ainete hinna kohta mõõduandev. Ka meie oma kodumaa, Saaremaa, tööstuste produktide hinnad on kohutavalt kerkinud. Siin peavad siis ka omad sisemised põhjused  selleks olema. Ja tähtsamaks põhjuseks  on vist see, et kõikide ülespidamiseks tarvisminevate aia ja põllu-, kui ka karjasoaduste  eest suvel, kui supcluswõõrad meie linnas wiibisiwad, suure nõudmise tõttu rohkesti makseti. On aga müüjad kord hää hinnaga harjunud, siis ei taheta ka hinna alandamisest palju jutlu teha. Teiseks mõjuvaks põhjuseks võiksime seda nimetada, et viimsel ajal mitmesuguseid aineid maameeste poolt Saaremaalt wäljawedama  on hakatud. Jseenesestgi mõista, ei tooda sel põhjuse!  linna turule nii rohkesti tähendatud kraami, kui mitte-wäljawedamtse korral oodata oleks wõinud. Sellest on ka turuhindade tõusmine selgesti ja arusaadawait äranähtaw. Praegu ei ole Kuresaare ja suuremate Baltimaa linnade turuhindadel kuigi suurt mähet. Suuremates linnades on isegi mitmed toiduained odawamalt saada kui siin. Alfa. Kuresaare piiriwahtide brigadi rittmeister  Strouski on Tallinna brigadi juurde arwatud. Kohalises gümnafiumis seati hiljuti era-joonistamisc ja maalimise tunnid fiSse, milledest pääasjalikult güm. kooliõpilased, aga ka erainimesed osa wötta wõiwad. Tundisid annab gümnasiumi joonistamise kooliõpetaja herra Smirnow kaks korda nädalas, nimelt aga igal teisipäewal  ja pühapäewal. Maksta on igal tundidest osawõtjal 5 rubla talwe päält. Kes tundidest osawõtta soowib, peab oma sellekohast soowi gümn. direktorile teatama. Praegu wõtawad tundidest osa paarkümmend  gümnasiumi õpilast ja 4 erainimest.  Minewa reedesel Eesti Seltsis peetud  ettelugemisel lugeS kooliõp- hra Lauri täheteadusest. Ettelugemine oli wõõrakeelse tüheteaduslise töö järele rahwaliscs keeles kokku seatud ja andis kaunis selge pildi termeft päikese süstcmist, nimelt aga meie maa, kuu, päikese, planeetide, komeetide ja üksikute kui ka kogutähtede liikumisest ning nende pääl ettetulewatest nähtustest Ettelugemist kuulama oli seesama osa inimesi kokku tulnud, nõgu harilikult. Järgmisel korral, reedel, 23. now., loeb linnakooli kooliõpetaja hra Kaasik füfikast Ettelugemise aine on tähtis, sellepärast on rohke osawõtmine wäga soowitaw. Kiirlalt Minemast numbri rööwimise sõnumile wõime järgmist juurde lisada. Kurjategija nõudmise pääle, raha wäija anda, toonud rööwitud naesterahwas oma rahakoti kõige rahawarandusega, 15 rbl. 25 kop., walge ette- Kelm wõtnud 15r. 5 k. raha ära, koti ja 20 kop. andnud ta naesterahwale tagasi, „et ta siis päris ilma rahata ei oleks". Politsei oa kelmi jälgil. Olla keegi hiljuti wangitapiga kodumaale toodud noormees. Meie teada on see Saaremaal esimene „käed üles" juhtumine ja sellepärast oleks politsei otsimistele tagajärge soowida, et sedasorti meestele himu ära läheks, kroonu lutul kodumaale sattudes, siin oma «võõrsil  korjatud „uut õigust" maksma panna. Tartust. Ähwardusekiri. 1. gildi kaupm. Kahn sai Tartus posti kaudu ilma nimeta kirja, milles teda surmaga ähwardades  sunniti Ropka tee äärde, tuuleweski kohale, 3000 ruhla maha panema. Kahn lasktS nimetatud kohale tühja kirja maha panna- 31. oktobril tuli mööda teed Haaslawa walla kasak Z. Laber, nägi maas kirja ja wõttis selle üles. Walwamas  olejad politseinikud wötfiwad tema kinni- Laber seletas, et tema selles asjaS süüta on, ja näitas rahukohtukogu kutsetähe  ette, millest selgus, et tema sellel päewal kohtusse kutsutud oli. Laber lasti lahti. Asi anti kohtu-uunja kätte- „Elu." Tallinnast- Uut päewalehte tahetawat siia juurde asutada- Seega saaksime Tallinnasse neli päewalehte. „Elu." ja nägu vliwad akna klaasi tükkide wasiu hirmsasti ära lõhutud, siisgi ei pannud ta rohkest wcre jooksust midagi tähele. Kui Leftradel wlimati korda läks tema kraest kinni wõtta ja ta kaela kinni pigistada, siis waft sai ta aru, et kõik waStupanemine asjata on. Siisgi ei jäänud  meie enne rahule, kuni meie ka ta jalad olime raudu pannud. Meie kõik hingasime siis kergemalt jä ivärisefime wõitlemise  tagajärjel. Tema sõiduriist on all, ütles Holmes. Wiime teda sellejamaga politseisse. Nüüd, herrad, ütlcS ta naeratades edasi, oleme oma wäikese saladuse päewa walgele  toonud. Olge nüüd nii lahked ja küsige minult seletust ja olge julged, et ma nende kõikide pääle täielikult wastan. Esimese jao lõpp- Teine jagu. Mormonlaste rajal. I. Suures soola kõrbes. Määratu juure Pvhja-Ameerika kontinendi  keõksl on wiljakandmata kõrb, mis kaua aega iga haridusetee takistajaks oli. Sierra-Newadast kuni Nedraskani ja Jellostoni  jõest kuni Koloradoni laotab end kõrb laiali. SiiSgi ei ole loodus selles kurwas kõrbes mitte ühe sugune- Siin on lumega  kaetud mäe lakivad ja pimedad orud. Käredad mägestiku jõed kohijewad kalju löhedtitkudes, määratumad juured lagendikud  saamad taimel lumest tüis tuisatud, kuna nad suwel libeda soolatolmuga kaetud on> Igal pool walitseb tühjus, tumedus ja kurbtus. Sellel kmwal rajal ei ole ühtegi elanikku  Ajuti käiwad siit mustlased, ehk jälle metslased läbi, kes endale uusi jahipidamise  kohti otsiwad, oga ka kõige julgemad  ja wahwamad tuimemad selle üle rõõmu, kui nad seda kurba kõrbet maha jätta saamad. Pitkamööda po, b shaka! põõjaSüst läbi. Kull keerleb õhus ja harwa  ilmub ka pimedasse kaljulõhesse karu, kes saaki otsib- Need on ainukesed kõrbe elanikud. Kusagil pool maailmas ei ole kurwemat pilti näha, kui Sierra-Blanka põhja poolsel nõlwakul- Igal pool on määratu, tasane lagendik, mis soolatolmuga  kaetud on; wäga harwa näeb silm siin ja sääl mõne madala põõsa. Silmaringil  paistab pitk mäeahelik, mille ladwad  lumega kaetud on. Siin ei ole ühtegi  elawat hinge. Lind ei lenda selle igawesti  sinise taewa all ja miSgi ei liiguta end selle halli, wiljakandmata maapinna pääl. IgaS kohas walitseb täielik waikus. (Järgneb.) Seda ja teist. Haruldane juhtumine arstilõikuseS. Arstilõikuse ajalugu  teab mitugi juhtumist, kus lõigatawate sisemusesse lõikeriistade tükid ehk lõikeriist koguni  terwelt jäi. Suuremalt jaolt oliwad sellel rasked tagajärjed, nii et kohe uus lõikamine eite wõeti, et arstiriistu wäl,a wõtta. Igakord ei läinud see aga enam hästi korda. Hiljuti tuli Auftralias lihe Inglise lõikearsti juurde isik, keda 10Vaasta  eest lõigati ja kes sellest ajast saadik  teatud kordadel ja kaunis sagedasti rohket walu fisekonnas tundis. Järeluurimisel  jõudis arst kindlale arwamisele, et haige kõhus mõnda wõõraft .kraami" on. Wöeti lõikamine ette ja haige soolikate keskelt  leiti lõikuse ajal tarwitotud tangid. Nende ümber oliwad soolikad üksteise mastu liitunud ja nii seisiwad tangid liikumata paigal. Iseäralik on, et haige kõige selle aja lõbusat elu maitses : tantsis, ratsa sõitis  jne. Lõikamine läks hästi korda ja haige pääsis kümneaastasest koormast. Julgus toob kordaminekut, kuid kordaminek  julgust. Mitte mered ei lahuta rahwaid, waid rumalus, mitte keelte mitmekefidus, waid omawaheline waen. Ühest ja sellestsamast õiest wõtawad, mesilased mett, kuid ämblikud kihwti. Professori juures. Teenija:  .Professori herra, professori herra mõtelge ometi ma neelasin praegu ühe nööpnõela allal" Professor: „Noh, noh, sähke siin on üks teine!" Asjatundja, Em a : „Mikspärast  tuled sa nii hilja koolist?" Poeg: „Ma istusin järele, sest et ma kaardi päült Moskwat ei leidnud." Ema: „See pole kellegi ime, et sa Moskwat ei leidnud! Tema põletati ju 1812. aastal maha. See on ime, kudas lapsi koolis piinatakse." Lätimaalt. Riia õpekonna kuratori ringkirja põhjal 2- nowembrist on wallakoolide tunniplaanis  järgmised muudatused ette wõetnd:  1) geograhwiat tuleb 3. õpeaastal õpetama hakata. 3- jaos tuleb selleks otstarbeks 3 tundi nädalas määrata; pääle selle tuleb üks tund nädalas selleks määrata, et tükkifid Wene ajaloost lugeda- See ajaloo tund tuleb Wene keele tundide hulka arwata; 2) 2 ilukirjutamise  tundi tuleb 3. jaos wälja 68, Saarlane 1807.