mõtte juures ei puuduks Jumala õnnistus ja inimeste tänu. „ Tulge olla ja aidake meid!" Ima. Tartust. „ Postimees" pühitseb käesolewal  aastal oma 50. a. jubeleumi. Sel puhul ilmus aasta algusel jubeli nummer. „Postimees" on isa J a nseni asutatud. Janseni käest läks leht Dr. Hermanni omanduseks, kes ta päewaleheks ümber muutis. Dr. Hermanni käest ostis lehe csvä. jur. Tõnisson ära. Praegu on „Postimees" kõige loetawam ja mõõduandaw  leht Eestis. Wanawara asjus on minul kõigile, keda asi huwitab, teatada, et minu surma läbi lahkunud isa soowi järele tema kogu rahwale, kelle keskelt see korjatud, alles peab jääma, Hurt'i perekonna järelewalwamisel,  ja kui keegi teda teadusliku otstarbega tarwitada tahab, siis olgu see igal ajal wüimalik. Kuni asja ligema wäljatöötaimseni, jääb wanawara asja korraldamine „Bergmanni Abiraha" walitsuse  hoolde. Kuna üleni wäga soowitaw on, et korjamisele minu isa enneaegse surma pärast lõppu ei tuleks, palun korjajaid  endisel wiisil edasi töötada ja kogutud  materjali järgmise adressi all edasi saata: Tartu „Bergmanni Abiraha" walitsus,  Dr. O. Kallas, Tiigi unl. 31. Max Hurt. Tartus, S. jaan. >907. Paluksin ka teisi lehti seda seletust lahkesti  ära trükkida. Di. Jakob Hurti „wana warandus" on umbes 45,000 wana laulu, 10,000 muinasjutu, 52,000 wanasõna, 40,000 mõistatust, 60,000 punkti ebausu-kombeid ühtekokku 207,<,00 numbrit koos. See määratu suur materjal, mis umbes 11,300 poognat kirjutuspaberit ja 6,700 poognat postpaberit täidab, on uurimise jaoks 160 hoolega korraldatud köitesse köidetud. Prof. Kaarle Krohn kirjutab oma ülewaates  Dr. Jakob Hurt'i teadusliku tegewuse  üle Keis. Wene Geografia Seltsile 1004 a., et mis Hurt'i materjalide paljusesse  puutub, siis wõib nendega ainult kõige suuremate õpetatud seltside rohkete tööjõudude  ja tähtsate rahasummade abil wöimalikuks  saanud kogusid körwu seada. Lätimaalt. Riias, 9. jan. Rüütli uul. leiti salatrükikoda;  wangi wõeti: üliõpilane, tagawara-wäe  lipnik ja kaks naesterahwast, 13 puuda kirja, walmis ladu, lendlehti, kirjade kogu, kirjawahetus ja keelatud raamatuid saadi kätte; wangiwötmised kestawad edasi, Liitimaalt. Altenwoga wallawanem on sellepärast wangi wiidud, et urjadnikute elu tallale kippuja ühe öö wallawanema juures pääwarju on leidnud. Wesseni wallawanem  on ametist ära heidetud, et ta ühte isikut, keda politsei taga otsis, oma juures on pidanud. Walla maksude jaotamine.  Ec fissetuleku ja p-rekondliku seisu järele maksusid õiglasemalt ära jaotada,  on ka Lätimaal mitmel pool käesolewa  aasta kohta maksumaksjad klassidesse jaotatud. Römershofi wallas on, näituseks, nagu „M. Latki" teatab, maksumaksjad 14 liiki jaotatud: maata inimestest on 8 liiki tehtud 4 liiki naesemehi ja 4 liiki poissmehi,  kuna peremehed maa suuruse ja fis- järele V. liiki laugemad. Pääle selle on seesama wald, et sjanõustega ühes sammuda, mõlemate walla-kooliõpetajate palka 100 rbl- wõrra aaStas tõstnud. Kaugemalt riigist. Peterburis, 10. jan. Mercminister Birtlew lahkus ametist. Kindral adjuiantad admiral Dikow nimetati laewawäe ülemaks,  tema abi zuhatas mereministeriumi, Sõjawälja-k õhtute tegewus  e st. 1-7 januarini on sõjawäljakohtute  otsuste järele üheksateiftkümmend inimest ära surmatud. Kuni esimese januarini  karistatutega kokku 619 inimest. „Slowo" teatab, et teise rngiwolikogu  awamisekõne (troonikõne) Keisri Majesteedi asemel ministrite-nõnukogu esimees  P A- Stolppin ette loeb. Uned pussiraamatud ja passiblanketid, mis oma walimuse poolest endistest lahku lähemad, wõetawat „Rtg. Z." teakl käesolewal  aastal larwitujele- Seda tehtawat sellepärast, et minewal aastal määratu huik pussicaamalind ja -blankettisid ära olla warastatud, mida nüüd seadusewasiaselt  tarwllatawat. Nälg. „Russr> Wed-" kirjasaatja on Lukojanowi maakonnas talurahwa elu ja olukorda tähele pannud ning kirjutab asja üle järgmist: Sõitsime külasse ja jäime wiletsa talupojaonnikese  ette seisatama. Kõige päält waatasime meie mitmed majad läbi, et otsusele jõuda, kas olukord tõesti nii surma»  on. «Näidake mulle, kes teie seast kõige rohkem kannatab," küsis kirjasaatja ühelt perenaeselt. «Kõik nälgtwad," sõnas perenaene, «tulge sisse ja waadake. Kõik on ühesugused, mitte kellelgi ei ole midagi olemas." Kirjasaatja ja tema kaaslased waadanud. WajaS olnud tõesti nälg. Esimeses perekonnas ei olnud inimesed terme nädal aega leiba saanud; perekond toitnud end rukijahu rokaga. Teises perekonnas  näidatud leiba- Selle leiwa kohta ütled kirjasaatja järgmist: «Ma armun, et selle leiwa söömine niisama «tulus" on, nagu ei sööks inimene mitte midagi: rammu see leib ei anna." Kolmandasse peresse ei ole kirjasaatja mitte otsekohe sisse pääsenud : enne olnud karmis hobune onnist wälja tuua. Nii siis, sääl majas oli hobune eluonnisse toodud. Pere seletanud  asja kohta järgmist : «Onnis on sugu sooja ja soojaS wöib hobune wähema toiduga  üle elada ; külma käes wõikS hobune kohe ära karmata." Pereisa seletanud, et ta hobusest ilma ei wõimat jääda siis pidada ka ise surema. Warschawis, 9. jan. 35 sotsialdemvkrati  wõeti koosolekult kinni- Tajchkeudist. 28. detsembril on tundmata  kurjategija kuulipritfi osakonnas 8 kuuUpritsi kölgi laske ainet-ga ära warastanud.  Pika otsimise pääle on politsei warguse jälgile saanud: Jwanowi humala aia ligidal on manad waremed; sinna läks linnapäälit ühe kasakate salga saatel, laSkis waremed ümber piirata ja mõõkadega maad läbi otsida. Sel kombel leiti 2 auku: ühes oliwad kõik ära warastatud kuulipritsid  ja laSkeained, teises trükilähti, korwi täis pommifid ja pirokfilin käsipommifid. Kaks inimest wõeti kinni. Koht on raudtee ääres ja jääl elawad töölised. MvhileWts, 8- jan Kell 12- anti Mohilewt politseimeistri Rodionowi pääle uulitsal rewolwritest tuld; kutsar sai raskesti  haawata : politseimeister laskis wastu; siis wisati pomm- Rodionow jsi terweks. Rewolwrist laskja üliõpilane, keda politsei taga ajas, laskis enese maha; pommiwie kaja põgenes ära. Wäljamaalt. Parifist. Wäga hästi on koolilaste toitmise eest Parist linn hoolitsenud. Sääl on 20-es linnajaos söögisaalid olemas, kus lapsed hommikul suppi, hiljem tublisti lõunat  ja kõige wtimati õhtu-oodet saada wõiwad  162-el tuhandel lapsel on söök maksuta,  kuna 10 tuhat, kelle wanemad jõukamad  on, tasu maksawad. Parist linn annab laste toitmise hääks aastas üle miljoni frangi wälja, kuna ühe osa toitmisekulu» deft mitmesugused abiseltsid tasuwad—  Paljudes kohtades wäljamaal on maawärisemist ette tulnud Raskematest maawärisemistest oli Jamaika saarel. Jamaika maawärisemise järelduselon palju perekondafid wiimase hingeni otsa saanud Paljud awasiwad esimese tõuke järel aknad, et waadata, mis sündinud oli: nemad jäiwad akende wahele, kui majad maha langesiwad. Ühes koolis, kus mitusada last käisiwad, saiwad 90 hinge surma. Paljud linnaelanikud tõttasiwad esimese tõuke järel merele, aga ka neist kaotasiwad paliud elu. Hiinlased püüdsiwad  seisukorda oma kasuks tarwitada ja hakkasiwad toiduaineid tuhandeprotsendilise kasuga müüma. See üritas inimesi mi, et mõned hiinlaste poed tormiga ära wõeti. Londonist. 7- jan. Jamaika saare päät Kingstonis on 500 inimest haigemajadesse  wiidud, kes enamasti maawärisemise  läbi wiga saanud. Surnukehasid maeti seni umbes 350. Haagis, 10 jan. Simalera saare lõuna-rand  Atschik juures (Sumatra saarel) on täiesti wee alla jäänud. 1500 immest on otsa saanud- Jgapäew on maawärisemine.  Australias lõhkus torm Kuktowni linna suuremalt jaolt ära. Hawai saare! oli kange purskamine. Köningsbergis, 11- jan- Lääne- Preisimaat katsutakse uuesti Poola koolilaste  streiki toime panna- Laotatakse üleskutseid  laiali, et kõigis rahvakoolides usuõpetust  Poola keeles tuleb nõuda- Uuemad sönumed. Kuresaarest. Hr. T- Liini on Kuressaare  linna walijamehe kandidadist tagasi astunud. Tema asemele astub Wana- Löwe ministeriumi kooli juhataja hr. Gustaw  Nurm. 17. dets. 1906. Eesti wa« lijate eelkoosolekul seati hr. Nurm teiseks kandidadiks üles. 19. januaril peetakse Kurefaare linna  riigiwolikogu walijamehe walimift. Ärgu  jäägu keegi walimifele ilmumata ja ärgu keegi eestlane oma häält eestlaste kandidadile andmata jätku! Eile peeti wäiksemaa omanikkude ja waimulikkude poolt eelwalimisi. Walijameesteks  suuremaapidajate walimise-koosolekule  waliti praost Walter ja rittmeister  Meder. Kokku oliwad kolm isikut tulnud. 21. peetakse Kuresaares waldade wolinikkude keskelt 2 walijamehe walimifi. Paneme kord weel raalijatele südame pääle walimiste juures mõõdukad olla ja seda meeles pidada, et käremeelsete meeste walimift  läbi meie oma maa jälle õnnetusesse  wiia wõime. M 3 Saarlane Z 907