Peeter Kupp oli Lümmada mõisa põlluhoidja ja tema käes oli heinamaa tükk 2188 ruutsülla suuruses tarwitada. Selle päüle ehitaõ Kupp ka omale maja. 1895 lasti Kupp mõisa poolt lahti. Siia ajani ei ole aga K. tähendatud  maad mitte oma käest ära andnud, ehk temale selle üle mitu korda, isegi ametlikult, teada on antud. Sellepärast kaebas  Balti kroonumaade walitsuS Kuppu ringkonna kohtu, kes ülemal tähendatud maa kroonu omaks tunnistas ja Kuppu ühes perega koha päält wälja mõistis. Üle selle peab Kupp 31 r- 30 kop. kohtu kulu maksma. Kui raske see kohtu otsus ka on, siisgi on Kupp selles asjas osalt ka süüdlane,  sest et ta ennemalt mitte koha päält ära ei läinud. Oleks ta seda teinud, siis ei oleks temal mitte kohtu kulusid kanda tulnud. Sest see põhjendus, et maatükk juba kaua aega tema käsS pidada on olnud  ning et ta sinna maja pääle ehitanud, ei tähenda seaduse eeS midagi. Olgu räägitaw juhtumine ka teistele sarnastes asjades hoiatuseks- Mustjalalt. Millal saan ma mehele? Kes ta on? On ta ka ilus? need on küsimised, mille pääle iga õrnema soo liige oma neiupõlwes waStuft otsib. Mustjala wallas, Wõhma külas, on nendele küsimistele kolmel wiisil waStust otsitud. Kaks neist sõõwad Jõnls-laupäewa öösel  (rahwa üteluse järele «risti-öõsel") kumbgi 9 tublisti soolatud silku ära ja heidawad ise maguste lootustega magama. Kes nüüd öösel j'.-';? tuleb tooma, (naesterahwale  tulla ikka meesterahwas ja meesterahwale naesterahwaS) see ollagi see, keda Jumal just temale olla «loonud". Kui aga «joomatoojat" ei ilmu, siis on see neiu «raskete pattude" süü. Lubatakse  siis edaspidi õiget ja wagat elu elada, et tulewal Jõulu „risti«öösel" uuel katsel paremad järeldused ostkfiwad- Teiseks pannakse ennast kahe peegli waheie istuma- Peeglitel on mölemil küünal taga pool külges põlemas ning istuja ise maatab terawasti oma ette peegli sisse, lootes, et peigmees seljataha ilmub. Ilmub see, siis on tarwis küünlad rutusti peeglite tagant ära puhuda, muidu tulla «wana perget" ise, kuna seda ometi keegi ei soorsi. Oodetakse ja oodetakse, aga mis ei tule, ei tule I Kolmandaks pannakse kuld sõrmus, mida külast kellegi naese käest, kes 7 aastat «paaris" olnud, selleks laenatakse, ämbrisse  mee sisse. Tulewane peigmees pidada süäl läbi sõrmuse enda uägu näitama, ühel neiul olnud oga selge mee asemel eksituse kombel wesi, millega päewal saiu oli pestud (siin on pruugiks, et saiad ahjust wäljawõtmise juures ära pestud saamad). Selle tõttu ei saanud nägu näha. Ka wõetud see katse kolme-kuninga päewa laupäewa öösel (3. «risti-öösel") ette, millal aga ilmaSgi hüäd loota ei olla, sest ta olla natukene ««ähem* teistest. Nõnda on meie pool ebausku meel külll Muhust. Poidelt ja Muhumaalt on sel sügisel õige rohkesti töölisi, meeste- ja naeSterahwaid, Ülemaa mõisatesse tööle läinud. Muhumaalt arwatakse lvvv naeSterahwast  wälja sõitnud olemat. Üleminewal laupäewa! läinud ühe korraga 300. isiku ümber Saare- ja Muhumaalt Ülemaale. Tallinnast Neile, kes kroonu kulul Siberisse  mõtlewad rännata, kirjutab «Oig ", olgu teatusekS, et tänawu Siberis enam wal«ismõõdltud  lruntifid saadama! ei ost ja selle- pärast maakuulajate tunnistusi ega tunnistusi  odawama sõidu saamiseks raudteel tünawu mitte enam wälja ei anta- Nendel  aga, kes oma-pääd mööda Siberisse lähemad, ei ole kroonu poolt wäljamöõdetud  kruntidest mitte SiguS maad nõuda. Maakuulaja tunnistusi neile järele saata, kes juba ennem Siberis on, ei ole mitte lubatud- Niisama ei anta tänawu maakuulajate  tunnistusi Wologdasse Nikolai kreisi «väljarändamiseks, sest et sääl wabasid walmismõõdctud kruntifid mitte ei ole. Rõugest. Õnnetut surma sai Nursi wolla peremehe poeg A- Sggel, 27 aaStvt mana. Tema pää juhtus 4- hobusega ümber  wcetawa rehemafina suure puust hambaratta  ja kederwarre wahele. Õnnetu tahtnud  waleSti käiwaid hambaid ära märkida, selle juures haaranud hambad mütsist kinni ja kiskunud pää läbi, nõnda et silmapilk surnult maha langes. »Pwl-" Walga maakonnast. Raudteewahi  tapmine- Esmaspäewal tuliwad  kais kelmi Malgast tulema rongi päalt Sauleki peatusekohal Stalelni ja Walga wahel maha ja läkflwad mõni werft eemal olema tööliste kasarmu juurde, kus nad wanemat töölist ja mahti Kusmini omale süüa anda palufiwad, mis Kusmini naene ka täitis- Waht Kusmin, kes waene mees oli, oli päew enne seda oma ainsa lehma 30 rubla eest ära müünud, mida kelmid nähta waSLi teadfiwad, sest kui nad söönud oliwad, tõmbas üks browuingi rewolwri  wälja, laskis hirmutuseks kaks pauku õhku, kamandas käed üleSse ja nõudis  abielupaarilt, et nad 30 rubla raha wälja annaksiwad. * Hirmunud KuSmin andis raha kurjategijatele  kätte, kes toonitades, et neid mitte tagaajada ei tohi, majast lahkusiwad. Waewalt  oliwad nad uksest wäljas, kui riisutaw,  kes teadis, et wäljas teised töölised wiibiwad, kohe wälja jooksis ja appi karjus  Silmapilk käänas end üks riisuja ümber ja laskis Kusminile otse südamesse, kes kohe maha langes ja suri- Et töölised ilma sõjariistadeta oliwad, siis saimad rõöwlid põgenema. „Jsam-" Lätimaalt. Riiast. Baltimaa kindralkuberner on loomaarsti Adolf Hertcli üle tehtud surmaotsuse  kinnitanud. „Rish- Mysli" teatel süüdistatakse selles vtsuseS Hertelit wägiwaldses  katsetegemises Wenemaal põhjusseaduse  läbi kindlaksmääratud riigikorda muuta, Kuuramaad riigist lahutada ja iseseiswat Läti wabariiki asutada- „Õig." Kange põhja-läärte tuul, mis hiljuti puhus, on paljudel kalameestel wõrgud ära lõhkunud ja laiali wiinud. MagnuShofis tahtfiwad pühapäewal kalamehed oma mõlkusid  päästa, mis otstarbeks mõned paadiga merele sõitfimad. Torm lõi paadi ümber, seesolejad päästeti aga teiste kalameeste poolt ära. »Jsam-" Õigeusust Lutheruse usku tagasi läinud  inimeste arw on, nagu lehed teatawad,  kolmes Läänemeremaade kubermangus 8068. „Õig." „Düna-Zeitungile" telegraftritakse Peterburist, sõjaseisukord lõpetatawat Läänemeremaadel  sügisel tõesti ära ja tema asemele  pandawat waljem walwuse kord. .Pwl-» Kuuramaalt Surm seentekihwtituse tagajärjel. Grünhofist teatab „Latwija": Mõisa öõwahi vaene oli seenjd korjanud ; neid oliwad tema isa, ta mees ja poeg söönud, mille järele nad kõik raSkeSti haigeks  jäiwad ja kihwtituse märkist awaldastwad.  Rutulisest arstiabist hoolimata suriwad  isa ja ema juba teisel hommikul hirmsa  walu kätte ära, kuna poega weel päästa suudeti. Tukkumi maakonnast. Wana-Autfist toodud raharaiskamise 100 kohta teatab „Balt. Tagesz,": «Prokuröri käsul wõeti Wana-Autsi posti- ja telegrafikontori ülem Walter 24- augustil mangi, sest et ta umbes 17,000 rubla kroonu raha RiiaS kaardimängus oli kaotanud. See lugu tuli kõigile wangiwõetud mehe tuttawatele ootamatalt,  sest et Walter, K 0 aastat mana, siiamaani wäga mõistlikult oli elanud ja üleüldiselt lugupeetud oli. Tema oli juba 34 aastat teenistuses ja oleks tulewal aastal  täie paiuki saanud." Kaugemalt riigist. Peterburist. Peterburi linn ühes alewitega  ja Peterburi sõlme raudtee liiniga on kolerakardetawaks tunnistatud. Hoidke kolera eesti Professor  W. W- Podwõssotski soowitab kolera eest hoidmiseks järgmist asju tähele panna. Nad on wäga lihtsad ja ei nõua üksgi arstirohu tarwitamist, mispärast neid igaüks  täita wbib. 1) Häwitage kärbsed ja peitke kõik söögimaterjal  nendest eemale. Kärbsed iStuwad igasuguse mustuse ja wäljaheite pääl ja kannawad oma jalgade ja nokaga kolera batfillusid toidumaterjali püüle. Kärblased wõiwad haigust onnidesse ja lossi wiia- Tarwis on konditoreides, teemajades, söögimajades, trahterites jne. selle järele walwada, et kõik söögid ja joogid kärbsele eest hoolega warjatud oleks. 2) Ärge jooge keetmata mett, keedetud wefi aga hoidke puhas. Wees siginevad kolera batfillused võimata  hulgas. Jõewefi on kolera ajal päris  kihwt. Tarwis on joogiwefi hoolega ära keeta ja teda mitte kauemaks seisma jätta, sest kui temasse kolera batfillused pääsemad, siis kaSwawad nad weel rutem, kui keetmata wees- 3) Walwage kõhu järele ja ärge jätke kõige pisemat wiga arStimata. Kolera niidab enamasti neid inimest maha, kelle seedimine kudagi moodi rikkes on- Kelle kõht täiesti terwe on, sellel ei ei maksa kolerat karta: hapu kõhuwedelik tapab kolera batsillused ära-4)  Söömise eel pesege käed puhtaks. Sõrmedele jääwad kolera batsillused kõige  ennem külgi. Terwe keha hoidke puhtuses.  Nägu pesege keedetud weega. 5) Keedu- ja puuwili pesege enne söömist  hoolega puhtaks ja tarwitage neid wähem. K) Ärge pruulige palju joowaStawaid jookisid. Piiritus nõrgendab kõhu tegewust. Arstid soowitastwad ennem wee hulka mõni tilk soolahaput segada. Prof- Podwõssotski  on selle wastu, kuna ta leiab, et soolahapu kõhu tegewusewõimu mahendab. «Isamaa-" Wäljamaalt. Kopenhagenist Endine kohtuminister salanõuunik Alberti andis politseile teada, et ta on suurte summade Mle wõltstmifi ja kelmust korda saatnud- Kahjukannatajateks  on rahaministerium ja riigi erapangad  63 Saarlane ISO3