põllal ülema! tähendatud asjaolekute tõttu mingisugust kindlust. Ja sellepärast on soowida, et nad räägitawas küsimuses asjad  korrale seakfiwad. Pärast poole wõib see aga juba hilja olla. Äa oldagu edaspidi  sclleS asjaS ettewaatlikum. Antagu ja wõetagu ükSleise käest rendi pääle maad ainult landrati tollegiumi sellekohase loaga. Saaremaa liikumise asja  süüdiStvseakt. (Järg.) Feodor Laasson awaldaS, et ta oli 14. detsembri koosolekul walla talitaja abiks walilud, kuid ta ei teadnud, et see koosolek mille seaduslik ei olnud. Koosolekut juhatas «allakirjutaja Haab ja tegelikult wõtiiS temast osa Jaan Kmistmann. Johann Eoäär oli koosolekul, kuid ta ei rääkinud midagi. Jaan Haab juhtis ka walla komitee liikmete  walimist. Parast «miimist kirjutas ta kutscsedelid  alla, mis Juhann Scppahamer kirjutanud  ja mille läbi Sl. detsembriks koosolekule wallaametnikkude koha pääll Sroseadmiseks kutsuti. Kuid tema ei oie kellegi wastu mingisugust wägiwolda  tarwitanud ja amctiraha ja wallakassa wõtme andis temale wallawanema abi Murikale prutahtlikult ara. Nädal pärast seda andis ta ametiraha ja wõtme Mu nkale tagasi  Johann  Soäär seletas, et S. ja 1t). detsembril saadeti Loona wallaS kutsed laiali wallakogu kokku tulemise ja raha renteist wäijawõtmise üle. Kutsed  oliwad wollakirjutaja Jaan Haabi poolt kirjutatud,  keS ka Loona walla solfialdemokratiise komitee liikmete walimisi juhotaS. Ta oli ka selle komitee liikmeks walitud, kuid selle liikmena ei ole ta mingisugust tegewust awaidanud. WaStu tema tahtmist waliti ta ka walla talitaja abimeoina  ametisse ei ole ta ameti rahasid saanud. Temal oli teada, et need walimised seaduse waStased  on, waid ta mõtles, et komissar neid ei W ä ä r t, Feodor Tang, Mchail Tikk, Kirill Aben ja Kirill Jalakas "sclletasiwad, et nad 14. ja 21. Loona wallamajas koosolekule! oliwad ja seiwad wallakomitee liikmeteks walitud, misfu- gusc amcii nad ka wastu wõtsiwad. Walimisi juhatad wallakirjutaja Haab, kes ka kohased protokollid  kokku seades. St. detsembril ei ole w°llaawetnikkude  wastu mmgisugu wägiwalda tarwilatud  ja nad vndsiwad oma ametid uuesti malitnd walla talitajale ja tema abimeestele täiesti prii» tahtlikult ära. Kui koosolekul LI. detsembril Tikk Haabi käest küsis, mis wallokomitee liikmed ivad ise Kuresaare keskkomitee ettekirjutusi täitma ja ka nende ettekirjutuste täitmise üle wallaS walwama.  Jalaka seletuse järele oli Johann Seppahamer  ka 14. detsembri koosolekul juhatajaks ja komitee liikmete walimine sündis tema lähemal osawõtmisel. Kirill Lille seletas, et kõige wallakomittee  ja uuete wollaametnikkude walimisi kirjutaja  Haab juhatas, kes ka tarwilised protokollid kokku seadis. Sellepärast orwas tema, Lille, et see kõik seaduSlisel kombel sünnib. Talupoegade küsimise pääle, milles walla komitee liikmete tegewus  seisab, rääkis Haab, et juhatused selle üle Kuresaare keskkomitee käest saab, kes walla komiteede  läbi rahwa asju saab toimetama. Kliimallataliloja  Tamm sa tema abilised ametid ära andsiwad, siis ci ole nende waStu keegi wägiwalda tarwitanud, kuid oli ainult waieluS uute ja manade  ametnikkude wahel. Wallakasso wõtme, mille Tamm laua pääle pani, wõttis Jaan Kunstmann  enese kätte. Raha wallakassas waadati järele, mille üle kirjutaja Haabi poolt protokoll kokku seati, mis tema. Lille, ja teiste walla komitee  liikmete poolt alla kirjutati. Georgi Me ts seletas. Toomas Wäerti ja Kirill Abcni seletusi kinnitades, et wallakirjutaja Haab ähwardaS teda kude poolt Kunstmnni, Laassoni ja Soääre kätte alla ci kirjuta. Selle tõttu kirjutas ta ka selle protokolli alla. (Järgneb). Käesolewal aastal peawad Saaremaalt  moekamad nekrutid 28. oktobril kodust kogumise kohale ilmuma. „Elu." Waljalast Kogulas warostanud keegi kelm ühel peremehel 3 härga karjamaalt, toonud linna ja müünud lihunikkudele ära. Margusest olla ka härgade peremehe endine teenija osawõtnud, kes margale loomad  kütte näitnud. Kaks warastatud här- ga saanud peremees linnast politsei läbi lätte, üks olnud juba ära tapetud. Waras istub puuris. Ülemal seisaw sõnum oli juba laotud,  kui sellesama asja üle teiselt poolt weel teate saime, millest mõnda weel lisaks wötame- Kuritegu sündis 6. augustil, Kogukas,  Lõpi külaS- Härgade -varas on Pärsama -valla liige Laiõunpuu, keS ka Port Arturis sõjas käinud ja Georgi ristiga  auuStatud on. KudaS warguS toime pandud, on ka huwitaw. Loomade ajamine ei tahtnud margal hästi korda minn. Siis pannud ta paar poissi härgade juurde mähiks, läinud naabri talusse, ütelnud enese Pärnu kaupmehe olewat, kes Saaremaale  härgi ostma tulnud Et oga teised Pärnu mehed juba härjad ära ostnud, siis saanud ta ainult weel kolm tükki. Neid ei maksta Pärnu wiia, maid ta wiia need Kuresaarde, kuS „liha ka raha maksab" Palkanud siis naabri mehe, kes werSta 3 härgade peremehest eemal elanud, enesele küüdikS ja jõudnud härgadega 7. augusti hommikul linna. Loomad müünud ta 70 rubla eest ära— WaraS on oma süü üles tunnistanud- 12 rubla saadi tema käest weel kätte; 25 rubla saatnud ta oma naesele Haapsalu. Laiõunpuu warastanud karjamaalt ka weel ühe lehma ära; see jooksnud aga tema käest ära. Loomade Margusest saanud nende omanik alles koimandamal  päewal juhtumise kombe! teada. Loomade märgust karjamaalt tuleb Saaremaalt  mähe ette ja sellepärast tõmbab see juhtumine suuremat tähelepanemist enese pääle. Niisugusid märgusid Saaremaal oleks üsna kerge korda saata olewat, sest et siin loomad suuremalt jaolt ilma karjasteta  -väljas on. Kuid Saaremaa geografialik seis ei luba wargatele oma saaki kergesti mitte ära toimetada, mille tõttu kurjategi- konjakuga ja liköörisid- Pärast kwassi, wiins ja kalamarja. Kirjutaja määris oma näo kalamarjaga kokku ja ütles: „Mina olen nüüd arablase ehk mõne kurjawaunu sarnane-- Teisel päewal tundis parutsik oma pääs seatina, aga suus palamust ja kuiwust, kui ta kantseleisse täks- Fstcnkom istus kirjutaja  mundris omas kohas ja segas wärisemate  kätega lehti. Tema nägu oli kah- Kstu, kere otse kui põlluklwi, harjase sarnased  juuksed waatasiwad mitmele poole ja silmad lätkisiwod . - - Porutsikut näheS tõusis tema üles ja ajas ennast sirgeks. Porutsik kuri, ja mitte enam purjuS, aStuS körmate ja hakkas v»a tööle pihta. Mõni minut kestis sögaw waikuS, aga kogemata trehwafiwad kirjutaja tumedad pilgud ohwitseri  püüle, kes n ist pilkudest nägi: punasid kardinad, käratsemine tantsuga, wSSrastemaja ja lõbustus Blonfiga . . . .Kõige sõjamäe süüalune - -pomises Filenkom. ,Kui ka - - - prohwessorid soldatiks  wõetakse ... kui kõik ühesuguseks tehti ... ja ka hääle wabaduS . . Porutsik tahtis rcda jällegi küpsetada, Dcmjauowi juurde saota, lõi aga käega ja ütles tasa: „AH, pagan wõtku!" Ja ta läks kantseleist wälja. (L ° p p.) Seda ja teist. Orelli suurkaupmeeste meelelahutustest toob. «Õcelli Elu" wäikese näituse. LöbuS seltskond kogub restorani kokku. „Kas oled lugenud,"  sõnas üks, «kuidas rööwijaid poodi." Wöis küll kole olla?" »Ei ole sugugi kole! Mina . «Oo! Teeks katset ... küll siis teist laulu laulaks. - „Teeme siis katset," paneb üks joomasõpradcst  ette. «Wõtku siis pagan." Seltskond hakkas elama. Löödi kätt. «Kaks tosinat sampangerit?" „NõuSl" Öeltud tehtud. Kaupmehed  sõilfiwad maale ja seadfiwad võlla masina rehe alla üles- Üks pidi „poomiss surma mõistetud" inimese osa etendama, teine ..timuka" osa. teised «päältwaatajate" ja «ametnikkude" osa jne„  Surma mõistetud" läks silmuse juurde, kahwatas ära ja heitis risti ette„Ei  ole õige, mis meie teeme", ütles ta kartliku häälega. Kuuldus wastuwaidlemist«Kas  ronid wõi! Argpüks!" «Tiinul" heitis surma mõistetule silmuse kaela ja lükkas tooli jalgade alt ära. Kostis  südantlõheStaw kisa- . . Kaupmees jäi silmusesse rippuma. Joobnud seltskond ei kannatanud seda pilti wälja ja pistis hirmuga jooksma- Õnneks juhtus «surmamõistetud"  kaupmehe õde rehealusest mööda minema ja kisa kuulma- Ta! läks korda oma «enda «eel silmusest päästa. Pääsukeste lennukiirus on suur. Antwecpemst wiidi üks pääsukene  Compiegnesse Prantsusemaal ja lasti sääl lahn- Ühe tunni ja 8 minuti pärast oli pääsuke jälle kodus. Nende kahe paiga wahet on 225 kilometrit; seega oli pääsuks ühe tunniga umbes 205 kilometrit (ligi 200 wersta) ära lennanud. Naisröõwlid. „Pwl." kirjutab  : Salapolitseil läks korda 6. augustil Obwodnõi kanali läheduses (Peterburis) naisrööwlite salka kinni wõtta. Salga juhiks oli keegi Sergejewa, Nowgorodi kubermangust pärilt, kes Riia prospekti pääl nr. 3 elas. See naisrööwlits satk pani mitu röõwimift Narwa sastawi taga toime. Rööwimine pandi pääasjalikult naisterahAaSts  kallal toime. Naisröõwlid püüdfiuad  oma ohwritega waremalt tuttawakS saada, mille järele Sergejewa siis õnnetu kuhugile lähedasse metsa meelitas, kus neile siis teised peidu-urgastest kallale tungisisad ja õnnetu paljaks rõöwisiwad. Esimestel augustikuu päewadel riisus see salkkond naisröüwüfi kellegi Rutskaja paljaks, kus juures nad tale raskeid noahaawu  lõiwad ja teda peaaegu surnuks pekstwad. Sarnefeid röõwimift paniwad naisröõwlid mitmel puhul toime, tuid nüüd on kõik kinni wõetud. „Palju ilusaid aSju on inimesed üles leidnud, aga üht asja ei suuda nad ometi üles leida, nimelt abielu ilma naeseta,  ja see oleks ometi kõige ilusam leidus  maailmas!" ütles Metsa Madis, kui naese riiu eest kõrist läks- Saarlane 1903 M 57