Unmkene ja tingimata kasu on Jaapanil praeguses  söjaS selle läbi, et ta tublit söjalikku asjatundmist  omandab, mida tal seniajani ei olnud. Aga seda tahelepanneS, et Jaapani tõõStuSlised jõuud Wenemaa jõuududega wörreldeS kpjuui wäikesed on, fiis «öib eksimatalt järjeldada, et Jaapanis sõda ka põllumajanduse paale raSkeSti mõjub ja ka tulewikuS selle edenemist takistada wöib. Lõpuks ei ole mingit põhjust, seda oodata, et Wenemaa põllumajanduse saaduSte hinnad lan. gewad, ja pästle saab kunstliste hindade langemise  waötu mis mõni kord ette tuleb  aegsaSte  abinöuust ette wöetud. Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. JärSku ja ootamatall põõriS sõja-õnn We« nemaa poole: Jaapani vägevad laewad suse" ja „Jolchlmo" leidsid. Port - Arturi ees ligi 800 sõjamehega omale haua. Wägew ja rahustaw oli see tundmus, miS igat truud Weneriigi alamat neid teateid lugedeS täitis, teades, et waenlase sõja jõud järsku wäga palju nõrgemaks on jäänud. Ühtlasi näitab see sündmus,  kui ootamata järsku praeguse aja merefõjaS  aSja pöördeid ette wöib tulla. Asi on merel nii palju muutnud, et meie soomuSlaewaStik nii pea kui »Retwisan'i" ja „Tsesarewitsh'i" parandamine neil päiwil lõpule jõuab— Jaapani omast märksa tuge» wam on, nii et meie laewaStik tarvilikul kor> ral Port-Arturi sadamast välja sõita ja Togo laewastikuga võitlusesse aStuda Võib, ehk, ot suStawast lahingift eemale hoideS, Jaapan, weolaewaStiku kallale tungida ja randadelt nende seisukohtasi laSta. Jaapanlaste õnnetus merel mõjuS ka suurel wiisil nende maawäe tegewuSte pääle. Kuroki esimene wägi jättis Ljaojani poole edasitungimise seisma ja eeSväed läksid isegi Fõnghwangtshengi poole tagasi. Osa Wene mage läks uuesti Njutshwangi ja „Si. wutsh" et saa mitte purustatud, waid ta sai omale uued suurtükid ja hakkab Ljaohe jõel töötama. Et Jaapani merevägi nõrgemaks jäi, siis on arvata, et Wene laewaStik Jaapani kolmanda «a väe maaleviimisele raSkusi teeb. Praegu teaduStabki sõnumesaatja  Tshlfu kaudu seesama, keS Jaapani õnnetusest merel esimese sõnume saatis —, et Wene miini-laewaStik lahtisel merel on ja Jaapani veolaevu taga ajab. „Btaväarä'i" sõnumesaatja Tiemfinis ütleb, et jaapanlaste kahjud Port-Arturi juureS ametliStest teatedest suuremad on. Sõnumesaatja räägib mitme sõjalaeva hukkaminemisest. Wäga võimalik on selleparast, et ka suur soomuslaev, viStiSte,Shikishima",  teda buksiriS ära viidi, niisama põhja on vajunud, nagu esialgul üks telegramm teataS.  Ja kahtlematalt piab ka ,KaSsuga", keS teisele ot»a jooksis, tubliSte vigastatud olema. Londoni lehed said Totioft sõnumed, et sääl kurwaStus laevastiku õnnetuse pärast väga suur on. Lipud laSti alla, teUrid oq kintti ja suur hulk kaubamajast lükkasid kõik toimetused  edeSpidise aja pääle. Tientfimst tõendatakse praegu ametlikult, et Jaapani sõjavägi tõwaSte löödud sai ja Fõnqhvangtshengi poole tagasi on visatud. „v»ily ütleb, et jaapanlased wenelaSte  üliosawa sõjaliku liikumise järeldusel taganema pidanud. Sedasama tõendab ZLuil", keS ütleb, et venelased uurimise sõitude abil selgusele jõudsid, et jaapanlased ida poolt Ljaojani kallale tahtsid tungtda. Et sellest aru faavi, siis mõis jaapanlaste plaani täitsa nurja ajada. SO,OOO meest suur Jaapani vägi leidis  tugeva venelaste seisukoha eest, ja nad pidid taganema, kuS juures kasakad kaugeSti Jaapani wäe mõlemate tiibade kallale tungi» siwad ja neile rasket kahju tegivad. Jaapanlaste raSke kaotus sünnitas Londonis  põrutawat mõju. Jaapanile kiiduawaldajad  vaikisid jarSku kohmetult, nagu külma meega üle kallatult. Terme ajakirjandus on praegu selleS arwamiseS, et praegu waStalised merel pea ühe jõuulised on ja et sõjategevustes tõsine põõre Wenemaa kasuks vn alganud. Seda arwamist tõendawad ka teated maamäe tegevustest.  Jaapani saadik Londonis, parun Haiashi,  jäi raSkeSti haigeks ja ei wõta kedagit jutule. Ka saatekonda ei laSra kedagi Võõraid. Kail" tõendab .Reuteri" agenturi  teadet, et 70,000 wenelaft Port - Arturi mabaStama teele on läinud. Praegu tuli traadi teel teate, et Port- Arturi all 7. skp. jaapanlastel jälle õnnetus oli: üks Wene pomm trehwaS ühte Jaapani miinipaati ja tappis ühe ohvitseri ja 24 meest. Kui palju haavatud sai ehk mis miinipaadi enesega sündis, sellest arwab Togo paremaks, vaikida. Huwitawaid teateid saatis Wene ajakirjanik  Nemirowitsh Dantshento 8 maik Ta ütleb, et 4. mail Kintshou taga kindral Fok kahte Jaapani dimisioni hulga suurtükidega leidis ja julgeSti nendega Võitlusesse aStuS, kuna tal enesel 8 pataljoni ja 2 patareid mäge oli. Meie suurtükid  sünnitasid jaapanlaste ridades hirmust häwitust. Meie jalawägi tungis julgelt jaapanlaste  seisukohtade fiSse. Meie kahjud on umbeS 150 inimest; jaapanlaste tahjusi pole kindlaste teada, aga kindlaSte piawad nad õige suured olema. Kindral Fok läks oma seisukohtade  pääle. Nagu teada, jäi selle järele jaapanlaste edasi tungimine seiSma. Port Arturist teadustatakse, et jaapanlaste kahjud merel ehast katavad. Olla kuulda, et luewaStiku komanderide keskel vaheldusi ette saab võetud. Jaapanlaste dokid SaSseboS on vigastatud laevu täis. Hiinamaa. Prantsuse leht Journal" kirjutab, et Hiina Jaapanile oma abi praeguses sõjaS järgmiste tingimiSte all olla lubanud: Jaapanlased piawad  kindral Kuropatkini väge MongoliaSse suruma. Niiviisi sattuksiwad venelased erapooletuma  maa pinnale, mis sääl asuva Hiina kindral Ma'le põhjust annaks, wenelaSte kallale tungida. Niiviisi jäekS jaapanlastele see auu alleS, et nemad Hiina setkaaStuunseS täitsa erapooletumad  on, ja ka Hiina piakS oma sõna, et ta MandshuriaS ennast sõjategevuste dulka ei sega. Igatahes on Wene waljssuS Pekingis juba selle üle märkuse teinud, et hiinlased  endid wenelaSte ja ülepää kristlaste vaStu mässule ette valmistavad. Ka muidu avaldavad Hiina ametnikud mitmel pool penelaSte waStp varjamata vaenu, «vaily dilail" sitleb, et Fudshou kuberner käsu välja on annud, kuS ta igat hiinlast surma nuhtlusega ähvardab, keS venelastele tõõd teeb. Telegrahv tõi hiljuti ka selle teate, et Jaapani wsgi MandshuriaS just sel põhjusel edasi tungida  ei usalda, et ta oma lootuSteh hiinlaste pääle petetud o«. Sala agentid ja Jaapani sybralised Hiina asemikud pidid võimalikult üleüldist rahva mSSsu MandshuriaS wenelaSte waStu toime panema, kuna jaapanlaStest juhitavad  hunhuside salgad Wene väe selja taga raudtee ja moonavooride kallal tõõtakfivad. Aga rahvaS eht vähemalt selle suurem osa jäi, sest et venelased kellegile liiga ei teinud ja kõi. e eest hääd hinda mätsivad, rahulikuks. Kuulub, aga, et suurem hulk Mvkdeni võimumehi ja isegi dsjandsjun jaapanlaStega sala ühenduses seisab. Wene vaenuliste kuulutuste ülespanemine  on paljudes linnades lubatud. NeiS toh- tadeL, kuS Jaapani waed asuwad, jagavad jaapanlased kohaliste elanikudele püSsa. Pekingist tuli teate, et kindral Ma käsu sai, 20,000 meest Hiina wage kokku tõmbava ja ida poole marssimiseks walmiS olla. 2000 hiinlast parandavad teesi. 1500 häSti sõja» riiStuS Hiina soldatit läksid Kiuniu poole. Saksamaa. Nii pea, kui Wene« Jaapani sõda lahti läkS, suurendasid kõik Europa riigid, kelledel idaS asumaid on, oma säälseid sõja jõuudusi. Ainult Saksamaa ei teinud seda, mis üle Saksa leht „ostasist. hädaldab. Praegu on Saksamaal Hiina wtteS järgmised laewad: soomustega ristleja .Würst BiSmark," kaks suurt lae soomustega ristlejat .Hansa" ja .Hertha," uuemat laadi 11. klassi ristleja .THetLS," 4 wana 11. järgu ristlejat .Geier," .Bussard," „Seeadler" ja .Sperber," 4 suurtüki paati .JltiS," .Jaguar," .Tiger" ja .LuchS." kats jõe suurtüki paan .Tsingtau" ja .VorwärtS." siis weel.Vaterland" ja kaks miinipaati ja Leht nõuab, et see laewaStik märksa suurendatud saaks. Wõib olla, on tal Hiina kahtlase oleku parast õigus. Austria - Ungria. Sõja-miniSteriumi suured nõudmised tulid saadikutele suutu ootamata ja sünnitafiwad suurt rahutust. Suurendatud wätjaannete katmiseks  nõuti kuni 400 miljoni krooni. WalitsuS tahab uyt sisemist laenu teha. Ametlikud lehed ütlewaH, es selle laenu kuSMtsmjne ja protsentide  maksmine mingit raskust el tee, sest et harilikus kulude-arweS 87 miljoni kroom sile jääda, mis mõlemate riigi poolte nmhel än jaotatud saab. Selle summaga saaks prötsendtb makstud ja ka laen 80 —B5 aaSta jooksul küStutatud. ' Tiiber. Inglise sõja saatekouna saatuS Tiibetis naib õige täbar olema, Nagu telegrammidest näha, iStuwad niihäSti päälik JoughuSband, kui ka kindral Makdonald GiantseS paiga! ja ootavad paremaid päiwi. ~lõimes" ütleb, et inglased HumbiS walju sõja-tsensuri ametisse panid. Tiibetlased said hiljuti LhaSsast Ämberpiiramise  suurtükka ja abiwägefi tuleb põhjast ja idast kokku. Nendega ühes tuleb ka valgeid."  Arvatakse, et need kasakad-burjatid on. Kuulub, et inglased 10,000 meest India sõjaväge  Tiibetisse tahta saata. NähtawaSte saab Tiibet warst suurt tähelepanemist oma pääle tõmbama. Doktor Nimeta. 5Y Pollde Jvoifi roman. EeSti keelde B R Nimeta sai vast nüüd aru, et see oligi see hirmus kiusatuse-proov, mille brahmin oma vihaohvri  jaoks välja oli valinud. Kangelase meelega  neiu oli aga seda jõledat nöun Sra mõistnud  ning seisis lapselik-uudishimulise näoga miini kõrval, kuS ta oma elu söbrade päästmiseks kaalu paale pani. Nimeta südant tSWS Naiudra tahtmise  jõuudu ja aruldast mehisust nähes rõõmsa imestusega, aga ta suutis ainult seda Ütelda: .Kui teie jääte, jään miaa kat" Nagu punakas vari käis neiu näost üle ju ta tuim pilk avaldas korraga südamlist tänu, aga siis kadus hingeliku erutuse säde ta näolt jälle Sra, mis eluta rahuliseks sai. Wuheajäl hõõgus kõik Välimine süülise osa Sra, kuna se«S otse kui kSrbeS sumises. Igal silmapilgul oK koledat plahvatust oodata. Korraga kuuttS Nimeta  oma selja taga särgmifi sõnu: „Sa näed ise, et Brahma temalt mõistuse on röövinud ja tema takistamata oma teed edasi minema piab, nagu ka ta kaaslased ja hoidjad!" 252 G a ? « l a H 30. 1904