laewa pääl 9»l). Kahju, mis Wene laewaStik selle laewa kaotamise läbi kannab, on kahtlemata õige suur. Kindral-adsutaM Kuropatkini telegramm Keisri Majesteedile 8. aprillil: Annan kõige alandlikumalt Keisri Majesteedile teada, et Jaapani  ohwitserid Scheso Jukoka ja Teiska Oku Turischiha jaama lähedal kinni wõeti, kellede juurest dünamidipadcunid ja raudteeroobaste lahtikruwimise  tööriistu, süüte nööri, IV2 puuda laske-puuwilla, häid Mongolia,Mandshuria,Põhja- Korea plaanisid ja ülestähendusi leiti. Aajutine Hardini sõjakohus leidis, et need ohwilseride selle sõjamäe hulgast on, mis Mandshurio poole tungib, ja et nad selle sõjamäe kasuks Wene raudteed ja telegrahwi ära purustada tahlsiwad. Jukoka ja Oku wõtsiwad laske-puuwilla ja muid tarberiistu  kaasa, millede abil nad raudteed häwitada wõiksiwad. Nad tungisiwad Mandshuriasse ja wõeti SV wersta lõunaiääne pool Turtschihu raudteejaama Wene wahisalkode poolt kinni. Nad oiiwad endid mongollaste riietesse pannud. Jukoka  ja Oku mõisteti kõigi õiguste kaotamisega poomise surma. Selle otsuse olen ma kinnitanud. Seda tähele pannes, et nad ohwilseriseisusest oliwad,  käskisin ma nad poomise asemel püssidega maha lasta, aga kõigi õiguste kaotamisega. Süüaluste palme, et neile elu kingitaks, lükkasin ma tagasi. Kohtu otsus saadeti 8. aprilli õhtul kella 6 ajal täide. Berlinist. Jaapani sõjaplaani kohta tulewad Shanghaist teated, et kolm Jaapani  sõjawäge, igaüks 100,000 meest suur, ühe korraga Wene wäe kallale tahawad kippuda. Nende sõnumite järele pidada esimene sõjawägi Korea pöhja-õhtu pool maale tulnud olema. Teine sõjawägi tuleb mõnes kohas Mandshuria rannas, wahest Jalu jõe suust õhtu pool, maale, kuna kolmas sõjawägi Nst.tshwangi ligidal tahab maale tulla katsuda. Isamaalt. Kuresaarest. Igaaastase pruugi järele peetakse ka sel suwel Saaremaa kurttummade kooli hääks näitemüüki. Kui suur tähendus  nimetatud koolil on,see on juba igal ühel selge ja ei maksa selle üle siin enam pitkemalt rääkida- On aga kooli tähendus suur, fiis on ka näitemüügil, mis selle kooli hääks peetakse, niisama suur tähendus.  Et näitemüük soowitawate järeldustega  wõiks kaunistatud olla, siis tuleks juba igal ühel kurttumma asja poole hoidjal abinõuusid näitemüttgi hääks kordaminekuks tarwitusele wõtta. Linna kurttummade sõbrad on juba talwe jooksul hulga tööd basaari hääks korda saatnud, ja soowida oleks, et ka maal elawad kurttummade sõbrad siin mitte taha ei jääks. Meie loodame, et auuötalud kirikuõpetajad ja rahwakoolmeistrid oma jõudu ja tahtmist siin mitte ei keela selleks töötada, et eeStulemat  näitemüüki igast Saaremaa nurgast rohkesti tulnud anded rikastada wõikfiwad. Kuresaarde osutatama waimuhaigete hoolitsemise seltsi põhjuskiriad on ülemalt poolt kinnitamata tagasi saadetud, sest et need normal põhjuskirja järele kokku seatud  peawad saama. Saaremaa Karskuse Selts on otsustanud, edeSpidl omale parema korteri enam käidama koha päõi muretseda ja sääl buhweti asja nii korraldada, et rahwa theemaja iseäralises ja Seltsi buhwet iseäralises ruumis oieksimad. Ühtlasi tahetakse Seltsi ruumid nii sisse seada, et sääl igaüks armast kohta leiaks, kus ta oma priiaega lõbusasti ja kasulikult mööda wõiks saata. Siis tahab Selts sagedaste rahwale armsaks saamid perekonna õhtuid tolme panna ja kõne- ning mõtlewõitluse õhtud jälle elule kutsuda, mis rahwale  õpetust ja huwitust saamad pakkuma. Et SellS Maajani mähe tegemast on näidanud, tuled sellest, et praeguses korteris, mis kaunis halb, midagi teha ei maksa. Ka edespidi, kuni uue korteri matmiseni, ei saa Selts midagi toime panema. Teisel Lihawõtte pühal seadsiwad siin Kaarma  laulu ja näitemängu sõbrad hr. Kukk' e juhatusel  tubli õhtu kontserdi ja näitemängu etendusega toime. Kanti 15 laulu ette, mis lõendafiwad, et laulu juhatajal osawust, lauljatel aga südit püüdmist ei puudu. Laulud kanti ime puhtasti ette. Ka näitemängu  etendamine tõendas, et mängijatel mitte vsawusest puudu ei olnud. Sissetulekuga on pidu toimepanijad wist ka rahule jäänud. 20. märtsil pidasiwad Kuresaare meremeeste  kooli kaswandikud RiigaS, Magnushofis, cksamisid. Mmewal sügise! kadus KuresaareS kroonu püssi meister ära, kes ühet ööl nõdrameelses  olekus kodust oli ära jooksnud. Ehk küll siis kadunud südist! taga otsiti, ei leitud teda mitte üles. Nüüd on aga tema surnukeha Roomasaarest jäe seest leitud. Mõne aja eest teatasime, et Kuresaare teine matmise kassa oma tegewus! pidi lõpetama. Nüüd on aga kassa liikmete üleüldine koosolek 10. märtsil uuesti otsuseks teinud, kassat mitte ära lõpetada, maid edasi töötada lasta. Edaspidi tahetakse aga kassa põhjuskirju muuta, milleks iseäraline kommisjon on walitud. Praegused kassa eestseisjad on: esimees ülemkooliõpetaja hr. N a g e l, abiesimees õpetaja hr. Blosifeldt, kirjatoimetaja hr. Frey ja kassahoidja rahukohtukogu  esimees hr. Moschewitino w. Pääle seda on eestseisuse liikmeteks meel Saaremaa  praost hr. Walter ja talurahwa asjade kommissar hr. Sander. Kassahoidja wõtab rahukohtukogu juures olemas kaubatarwitajate poodis kassa maksu rahad wastu. Meie arwame, et ülemal tähendatud isikule nimed küllalt kindlaks pandiks selleks on, et kassa edaspidi kindlal  sammul jälle töötama saab, rahwa usalduse endale wõidab ja et temas edaspidi mingisugused korratust ette ei tule. Hõhedased auurahad, päälkirjaga „hukkasaajate päästmise eest", on saanud: Kuresaare rannaivahi-brigadi rotmeister Ewald Schulz ja sellesama brigadi soldat Matwei Efimow. Hoiatus laewnikkudele. Wind- Z. kirjutab, Faro ja Slite sadamasse Gotlandi saarel Baltimeres torpedod on pandud ja laemad, kes sinna sõidawad, ettewaatlikud peawad olema. Sadamas seiswatelt wahilaewadelt  saadetakse lootsid sissesõitjaid kaubalaewasi torpedo wahelt läbi juhtima. Kihelkonnal on ühes pereko"»as hale õnnetus  sündinud. Süül on majaperemehe wenna käes! püss kogemata lahti läinud ja laeng on nud, et tütar kohe surnult maha langenud. Püssi laeng oli ta! suus! sisse läinud. Jällegi hoiatus, et püssiga ettewaatlikult ümber peab käima. Mõisa töörahwa elust rääkides, kirjutawad „Uudised" Saaremaa kohta: Hoopis iselaadi on Saarema mõisapidamine, millel õige wähe ehk peaaegu sugugi sarnadust kuiwamaa mõisapidamistega ei ole. Pea igalpool on mana kolme põllu pidamise süstem -valitsemas ja põlluharimise näisid on alles weel wäga madalal järjel. Paremad tööjõud rändawad saare päält kuiwale maale tööd otsima, mispärast siis põllutöö kehwajõuliste meesterahwaste ja nacsterahmaste hoolde jääb. Wumaste, nimelt nacsterahwaste käes seisab enamus mõisa tööliste hulgas. 117 Saaremaa mõisas oli 1897 aastal palgatöölist: 1) Mõisniku isiklik. Leenist. (268 m. ja 314 n.) 582 in. 2) Ilma maata mõifatöölisi (766 m. ja 1161 n.) 1927 in. Tööliste hulgas oli aasta teenijaid ainult 158 meester. ja 114 naesterahw., teised kõik ainult sume pääle palgatud. Wiimaseid, s- o. on üle 35"/° kõikidest  töölistest. Töölisi, kelledel mõisa käest maa tarwitada oleks, Saaremaal ei leidu. Palga poolest ei tehta wahet meeste ja naesterahwaste wahel, mõlemad saamad ühesuurust palka. Aasta tööline saab pääle korteri ja kütmise materjali kuni 60 rbl. palka. Suwe eest on palk 36 rbl. ilma söögita, nii meeste- kui naesterahwaStele, ja pääle selle saab tööline weel kolme koorma osa heinamaad, mis umbes 6 rbl. pääle arwatakse. Päewapalk mõisateskaaldub 25 ja 30 kop. wahel, talwel aga langeb ta wahel kuni 15 kopikuni alla. Pühapäewadel  tööd tegema ei sunnita. Heina tegemise ja wilja koristamise ajal antakse tööd harilikult tükiwiisi teha ja maksetakse järgmist palka: 1296 ruut sülla (36 korda 36) niitmise eest 20 kuni 25 kop. 728 ruut sülla (28 korda 26) rukki lõikamise eest 40 kop. ümb. 728 ruut sülla (28 korda 26) kaera lõikamise eest 40 kop. ümb. 360 ruut sülla (20 korda 18) odra lõikamise eest 40 kop ümb. Wilja lõikamine sünnib tingimata sirbiga, kunagi mitte wikatiga. Wiljandi jaoskonna rahwakoolide inspektor  kirjutab Liimi kubermangu rahwakoolide  direktori käsu järele oma jaoskonna kooliõpetajatele ette, puuwilja kaSwatamise ajalehte ~It.ioWöoMrso", mille hind 2 rubla on, tellida. Kooliõpetajatelt, kes seda ajalehte telliwad ja tema sisuga tutwustawad,  oleks tarwis teatust saada selle üle, kas sellesse ajalehesse kohaliste nõuomiste põhjusel mingisuguseid muudatusi wõi täiendusi tarwis ei oleks. Sääl, kus koolimaja päralt aed ehk maatükk on, on ajalehe tellimine kohuseks tehtud. Jurjewift. Maahindamise kursus peetakse  Zurjewis 25. aprillist kuni 3. maini s. a. ära. Kursuste toimepanija on Jurjewi Eesti põllumeeste selts. Osa wõtma wõiwad tulla E. põllumeeste seltside liikmed, waldade  asemikud ja põllumehed wõi rahwakooliõpetajad,  keda asi huwitab. Igal osawõtjal  on 3 rubla õpetuse eest maksta, niisama peab igaüks ka korteri ja söögi eest ise hoolt kandma. Teadandmist ja soowiawaldufi wõtab wastu Jurjewi Eesti põllumeeste seltsi asjaajaja. Liiwimaa linnade Hüpotegi seltsi walitsusesse on wiimaste isikute asemele, keS sääl seni meel ametis oliwad, nüüd astunud : sekretäriks O. Wirkhaus, raamatupidajaks  J. Jõgewer, arhiwariuseks A. Kitzberg. Selisi ehitusemeister on alles nimetamata. Wõnnlift. Läti leht „Rig. Aw." toob Wõunu kreisiülema ringkirja, mis see wallawalitsuStels ja mõisapolitseidele saatnud on ja milles maarahwa keskel laiali laotatud kuritahtliste proklamatfionide pääle tähelepanemist juhtitakse. Kõiki, kes seadusest lugu psawad, kutsutakse üleS selle halbtuse wastu wõitlemises politseid awitada, sest et ainult ühendatud jõuul kurjategijate tööd takistada saab, kes salaja riigi ja seltskonna wastu kihutawad. Sest et õppiw noorsugu iseäranis kergesti kihutajate sõnu kuulda wõtab, siis manitsetakse wanemaid, oma laste üle walwata ja neid kiusatuse eest hoida. Ka kõikidel kreisi elanikkudel olla kohus, äraandjaid ja nooruse eksitajaid  oma keskel mitte sallida, waid neid ilma kartmata otsekohe kohtu kätte anda. Riiast. Liiwimaa konsistorium annab teada, et kindralsuperintendent Gustav Õhrn haigß on ja sellep. Riia linnapraost Th. Gaehtgens kindralsupsriatendendi ametikohuseid  täidab. Kindralsuperintendent Õhrn on juba 25 aastat õpetaja ametit pidanud. Kihelkonna postitalituse asjaajamise wiis on Liiwimaa kubermangu-walitsuse poolest ligemalt ära määratud, ning sellekohane  määrus „L. Kub. LeheS" awaldatud. Selle järele on iga postitaskuga raamat ehk hest kaasas, kuhu kirjad ja poStisaadetuste  arm ülestähmdatakse, mis posti» M 15 Saarlane, 1904