Saarlane M M. TeisiMewal, 3» aprillil ISO3. XVIII aastakäik. maksab: Postiga saadetud aastas, 2 „ „ Pooles aastas I Ag „ Ilmub igalteisipäs»V«»r. Zlnresaareö Kauba-uulitsaö »r.17. Saarlase toimetusele,K«resaarde. Kuulutuste petit rida maksab 8 k. -H UU Nleiildine politika ajaleht maa- ja liunarahmale UU Kas tubaka tarwitamine on kasulik wõi kahjulik? Tubaka suits on meel selle poolest silmale kahjulik,  et ta wälimist mma silmanahka (walge silmanahk) maga ärrewil hoiab, mille läbi silm punaseks läheb. Kui keegi kauem aega ühes toas, mis tubaka suitsu täis on, ja kodu tulles silmad niiske rätikuga üle pühib, siis näeb ta omaks imestuseks, et need rätiku kohad, mis silma külge puutust ivad, tubaku smtsust ja nõest kollakaSprumuks  on täinud; kuid sie tUNn>StÄ-i»Mt seda, et silm «väljastpoolt nõgistatud oli, aga oskab keegi silma lauda pahurpidi käända ja ka seestpoolt silma pühkida, siis näeks ta, et ka sääl niisamuti kaunis tublisti nõgi sa tubaku suitsust sündinud tahma sees on. See nõgi segatakse pisaratega segi sa uhab ja õõrub silmamuna nii kaua, kuni see punaseks läheb. Sellest tuleb, et nende inimeste silmad, ke§ tubakat suitsetawad, ehk kes niisugustes tubades elaivad, kus õhk alati tubaka suitsu täis on, nagu kasarmutes, kõrtsides, trahterites, piljardi majades j. n. e., tihti haiged  on. Kestab niisugune üritatud olek kaua, siis asuwad laugude sisemise poole paale ajajooksul „marsad" (trahoma). Neid haigusi parandada on raske, iseäranis, kui haige mitte oma elukohta muuta ei-nvõi, et haiguse-põhjust ksrwats saata. Tihti saab õhukene nahk, mis silma «väljastpoolt katab ja mis silmalaugude alla ümber pöörab ning nendega koos on, rikutud; mõnes kohas silma pääl ilmub varumisest õnar, mis laugude liigutusel silma rõhub sa põletikku tekitab. Silmamuna  pääle asumad aegajalt tumepunakad täpikesed,  siis palistuse moodi walgenaha kord, mis mõnes kohas natukese paksem, teises kohas õhem näitab olewat, nägemine läheb tuhmiks, silm jääb kuiwaks, sest pisaraid ei ilmu enam tarwilisel mõõdul, ja niiwiisi saab silm wiimaks rikutud. Tubaka suits teeb palju kahju ka hammastele.  Nad lähemad tubaka suitsust ja nõest esiti kollaseks, pääle selle soojendatakse nad kiiresti, mispärast  hammaste läige ehk waap apraks läheb ja ära lõheneb. Pääle selle tuiewad nende pääle muStad täpikesed nähtawale, ja nad hakkawad molutama. Waewalk leidub tubaka suitsetajaid, kell hääd hambad on, ja kui seda ka peaks leiduma, siisgi rikutakse tema hambad kas warem ehk hiljem  ära. Närimine niisuguste hammastega on wileis; toitu puretakse halwasti ja segatakse puudulikult süljega; pääle selle ühendatakse ka hammaste küljest  haisema wedelikuga ja läheb siis niiwiisi poolikult  ettewalmistatud kombel kõhtu, kus ta mõndagi  raskust seedimise juures sünnitab. Huuled on tubaka suitsetajatel alati kuiwad, sest et paiaw tubaka suits õrna wälimise sarwenaha  ruttu ära kuiwatab. Ta tuleb siis soomuste kombel maha ja selle all olem õrn ilanahk jääb koguni kaitseta, lõheneb katki ja kihwtitatakse ära. Sellsamal põhjusel lõhenewad huuled mõnikord kaunis kardetumalt, ja juhtub inimene sell ajal wähjatõbes olema, siis on selle ilmumine sääl seda kardetamam, sest see haigus tahab rohkem sääl asuda, kus antus suurema mõjuga tööd teeb: (Järg tuleb). Mamsel Ilmaaegne. 17 Mina kardan, armuline proua, rääkis Frieder (tema nimetas tädi Minnat, sest ajast kui tema ohwitseeriks saanud oli, alati nõnda), armuline proua julgeb ühe koha pääle, oma arwamiStega, mida tema mitte täiesti ei tunne. Soh, nüüd on walge wäljas I tahab see kollanok mulle sellega öelda, et mina kaasa rääkida ei tohi ehk ei mõista! —hüüdis proua Minna wihaselt. Sinu waiküpse tarkus ei tähenda minu kohta ei ühtegi ja seda pea ka edespidi meeles mu poeg, et muna lugu, kes kanast targem olla tahab, minu meelest midagi ei ole kas said nüüd aru? Ema waigistas tohter erutatud prouat, kui ses wee! edasi rääkida tahtis. Aga see waikis nüüd juba ka iseenesest, kui ühte pilku suure aja tee päüle heitnud oli, ja tema Vihast punetanud nägu naeratas korraga  sukrumagusalt, sest süält tuliwad ju naabrid, Krautnerid nende poole. Ühekorraga  oli nukrus kõikidelt lahkunud. Wana herra naeris rahuloldawalt ja tütre hääl kõlas hõbedaselt terwitamise juures. Laud koristati söökidest tühjaks ja maiusasjad tanneti asemele. Proua Roettger aga saatis  oma poja keldri, pudelit weini tooma, millest tema juhtumise korral wana Krautncrile  rääkinud oli, et see liik tema õndsa mehele kõige maitsewam olla olnud. Zulia tuli just küünaltega majast wälja, kui Fritz. wiinapudelt käeshoidcs, keldrist ülesje ronis. Silmapilguks seisatas tema, tui ta aga märkas, et Frits temaga rüä- kida ei tahtnud, waid ainult tusase näoga tema poole waatas, läks tema edasi. Kas tema Friederi üle pahandanud oli? see mõtte oli temale otsatu piinlik. Nüüd jäi tema seisma ja ootas. Fritz, sosistas tema, kas sa ennast Friederi üle wihastasid? Segase pilguga waatis tema Juulia otsa ja kätt kergesti tema õla pääle pannes, ütles tema lühidalt: Ei, armas lops, ja läks ilma teda rohkem tähelepanemata temast  mööda. Mõttes ja kurwastatult sammus Julia tema järele. Miks ei rääkinud Fritz temaga rohkem? Lahke oli tema ju olnud, aga nii tähelepanemata ja segane. Tema seadis küünlad laua pääle; Tereese oli tema tooli pääl aset wõtnud Teise laua otsas, kus enne Frits istus, oii mana herra Krautner aset wõtnud, Fritz oli omale Tereese teise külge tooli paigutanud ja teises tema küljes  istus Frieder. Kellelgi ei tulnud meelegi Juuliale ühte tooli tuua, tema pidi seda ise tegema kui istuda tahtis. Tema läks kaugemale aeda, kus weel toolist oli, et säält enesele ühte tuua. Kui tema suure kastanja juure oli jõudnud, istus tema korraks sinna ja waatis igatsedes teiste poole, kes nii rõõmsasti üheskoos istusiwad. Kas tema märkab, et mind sääl ei ole, ja kas see temasse puutub? küsis tema eneselt, ja põlewate silmadega uuris tema noore tohtri nägu, kes rahulisti suitsetades enese ette maha waatis ja päält kuulis kuida Frieder ja Tereese elawalt jutu ajastwad.  Juulia arwateS oleks Fritz tema pilkasi, mis nii igatsedes ja põlewalt tema pääl «sibisid, tundma pidanud, aga nagu näha, ei olnud tema waatel sarnast salawäge olemas, nagu see muidu ikka armastajate wahel on. Wana herra wali naer kõlas aegajalt ikka jälle tema kõrwu- Tädi Rieke tõusis ülesse ja läks pitkamisi maja poole. Tema iste oli nüüd tühi, aga Juulia ei liikunud paigast, tema tundis suurt wäsimust  eneses ja nutt kippus temale pääle. Tema süda peksis tormilikult sest, Fritz oli ülegsetõusnud ja tuli otseteed tema poole. Hinge tagasi hoides jäi tema ootama. Ainult üks hää sõnal sosistafiwad  tema huuled; aga just tema kohale jõudes pööris tohter kõrwale ja läks jõe poole, ilma, et teda tähelepannud oleks. Müüri ääres jäi tema seisma ja waatis alla tumedasse jõkke; aurupaat wedas suure waewoga hulga lootsikuid enese järge wastu jõge üles poole, kellede arwu nende iga ühe pääl põlewate laternate järge ülesse lugeda wõis. Noor Rõettger ei läinud enne laua juure tagasi, kui tema ema hüüdis: Fritz, Fritz, kus sa oled, wõõrad tahtwad koju minema hakata! Fritz tuli aja äärest nende poole ja juhtus just Ml kohas, kus Juulia istus, preili Krautneriga kokku. Kus teie siis peitus olite? hüüdis Tereese. Kas mina siis teil puudusin? päris noormees  sosistades, mille juures tema sügawasti  neiu üle kummardas. Tereese ei lausunud ei musta ega walget.  Hääd ööd, preili Tereese, ütles tema neiu kätt pigistades ja kui ta märkas, et leitnant nende poole tuli, kergitas tema weel Jumalagajätmiseks oma kübarat ja läks teist rada mööda minema. Ja Juulia täitis jälle oma kohuseid; tema G Tubaka wabrik z K. W. se,v. Mricts. M (asutatud aastal 1852) M M annab selleläbi auupaklikult teada, et tema tubaka-sordid, nii kui M pressitud Bakuu naela kaupa, kaldatud BaIUU, paki pääl „laew M 8" ja iseäranis paki pääl ..ratsanik" õ iuba kõigeparemast Warskest tubakast, mis sell aastal kõige hääduse ja hää lõhna läbi ennast iseäranis soowitab, «valmistatud on. ja palub sellepärast auustatud tubaka soowijaid Aii selle wabriku kaupade iseäralist häädust ise järele proowida. ?