meks nimetada- Kahjuks peab ütlema, et ka siin mängijad ära unustasiwad, et nad mitte küta tänamas ei ole, waid näitelawol. Ka oleks tarwis olnud ringmängud lühemalt ette kanda, siis oleksiwad nad kõik kokku enam kirjumad  olnud. Kolmas järk kujutab naabrite leppimist ja wanemate luba Miina ja Haini abiclusje  heitmiseks. Jaak ja Enn, kes nuttes oma tegu kahjatsewad, muudowad nutust kõnetooni  harilikuks. Niisugust heitlikku tooni igapäewases  elus ette ei tule. Hans ei olnud oma osa hästi ära õppinud. Lõpuks, nagu see harilikult on, oli jolakecrutus.  Sel korral oli ijeüraniS rohkesti tantsijaid, nii et ruum puudulikuks jäi. Wuheaegadel ja tantsu ajal mängis Kaarma mängukoor. Mäng oti aga nii wilets, et publikum ühe taluiutüki iüteplaksutamijega wälja naeris.  „Häbi oleks pidanud Kaarma meestel olema sarnase muusikaga linnas ette astuda" ütles keegi muusika tundja T., kui temalt ta arwa» mist Kaarma koori kohta küsiti- Jah, halwa mälestuse jättis Kaarma muusika enesest maha. —d. Toim. t äh. Kaarmalaste pidu lugejatele soowitades lootsime kaarmalastelt kõige paremat. Kahjuks ei ole aga meie lootus mitte täide läinud.  Et meie siin mitte isiklije jõbruse pärast pidu ei soowitanud, waid seda tõemöttes tegime, siis oleme ülemal seiswale ltrjule ruumi andnud, et ka arvustades erapooletu olla. Kaarmalt. Nende päewade sees saadetakse  KaarmmSuurewalla walltsuje poolt igale «vallamaksu maksjale liikmele aruanne nimetatud  walla tegewuse üle 1909 a. kätte. Selle aruande järel on Kaarma - Suuremaila hingekirjas  õigeuiuiisi meeSlerahwald 986, nmsierahwaid  1055, Lulheruse ujulist meestcrvhwaid 1444 ja naesterahwaid 1687, kokku 5172 hinge. Wallamaksumaksjaid oli 1405 hinge, 9. klassi jagatud. Sisse on tulnud üleüldse  5018 rbl. 83V- kop. Selles summas on maksumaksjate käest 6764 rbl- 73Ve kop. ja kasusid kapttalide päält 1054 rbl. 70 kop. Üleüldse on wäljaiälnud 4955 rbl. 80V- kop. Tähtsamad wSljaanded on: Walla majade parandamine 442 rubla 61 kop., wvlla majade ja miniSteriumt kooli svindamine 416 r. 25 k. magasi aitade parandamine 101 r. 83 kop., Ülema  talurahwa kohin ülemal pidamine 109 rbl. 40 kop , palkasid wallaametnikkudele 1028 rbl., wallawalitsuse ja kohtu kantselei kuludeks 113 rbl. 75 kop., 103. wassele abi antud 830 rbl. 40 kop., laatsareti raha maksetud 254 rbl. 21 kop., õigeusu koolide päüle 98 rbl. 27 kop Lutheruse usu koolide päüle 1068 rbl. 19 kop! (Selle summa sees on ka Bcaakli koolimaja ehita, mise ajal tehtud laen 313 rbl., mis ära on maksetud). 1909 a. jäi wõlgssid maksjate käest saada 2959 rbl 32 kop. Püüle rahalise abi on wacStele wilja antud 63 wakka 14'/- garnitset rukkisid ja 27 makka garnitset odre. Magasini wilja seisukord oli 1. januaril 1909 a.: selget wilja 1245 w. 2 gar. rukkisid ja II3V wakka odre ja wõtgadeS 166 w. ?'/4gar. rukkisid ja 120 w. g. odre. 1. januaril 1909 oli Kaarma-Suurel wallal üleüldse warandust: selget raha 495 r. 86 kop., wäürtpabcrid 30294 rbl. 51 kop. ja muud warandust: walla majad 15.000 rbl., magasini  aidad 610 rbl-, koolimajad 2400 r., inwentar 1200 r., magasini wiii ja wõlg 6046 rbl., wölgastd  saada 2100 rbl., kokku 58146 rbl. 37 kop. 1908 a. on 2 üleüldist walla täiskogu ja 12 wolilogu koosolekut olnud- Kirju on sisse tulnud 3296 ja wäljalüinud 4216- Passisid on wälMntud 677. Sarnane aruanne on kaunis  huwitaw ja walla liikmetele kättesaatmiseks kasulik. Sest sellest saab iga walla luge wallawalitsuse  tegcwuscst selge pildi. Niisuguseid aruandeid pealS küll iga wallawaliisus oma liikmetele samma. Kaarma-Suuremailale jäcb aga see auu, et ta selles asjas esimene Saaremaal  on olnud. Ka annab see praeguse Kaarma-Suurewalla  kirjutaja hra Kanawali südiduse üle tunnistust. Mesilastepidamise kursusel oli 45 osawütjat,  34 wõõraft (nende hulgas 6 naesterahwast)  ja päüle nende seminari kaSwandikud. Seletust andfiwad püüle hr. Kirotari ja hr. Pult'a suuremalt osalt hrod J. Ratas ja J. Mikkau- Kursuse lõpul oli ka, J. Kingissepp Marienthalist Kaarmal. Osawõtjad oliwad kursusega  wüga rahul. Maks kursustest osawõtmise eest oli ime odaw ainult ükS rubla. Kursuste lõpul awaldati hra Kirot ärile, tui kursuste päätegelaseie, tänu ja iaulti temale mitu korda „Ta elagu!" Tähendati ka hra Kirotari südi töö pääle üleüldises seltskondlises  elus. Kiirlalt. Perekonna tähtpäewade pühitse» mine ei ole meie rohiva juures mitte meel pruugiks. Kui hiljuti teegi K. külas oma sündimise  päewa pidas, siis leidis nii mõnigi selles põhjust pilkamiseks. Sellepääle waatamata pühitses  Koimla külas hr. Walge tB. märtsil oma abikaasaga hõbepulmi, millest ka kutsutud  külalised osamõtfiwad. Ka õpetaja oli sinna palutud, kuid ei saanud paha tee tõttu tulla. Hõbepulmade pühitsemine on haruldane nähtus talurohwa seas, sellepärast on küll põhjust, et ülemal tähendatud juhtumisest awalikult teatada wöib. Perekonna tühtpaewade, nagu sündimise, laulatamise jnd. päewade pääle peaks küll suuremat  rõhku pandama ja neid ka mülestatama. Perekond on riigi ja seltslise elu alus ja õige perekonna elu on üleüldise hääkäekäigu edenemises  suureks tõuke jõuks. Pühitseme meie oma perekondades perekonna tähtpäiwi, siis auustame seega perekonda ja perekonna liikmeid. Ja kus auustus aset wotab, süäl õitseb ka kõlblus. Ausekülast. Wäljarändamised suurematesse  kaubalinnadesse, nagu Riiga, Tallinnasse ja Peterburisse on juba alganud. Kõige tublimad tõöjõuud  on sunnitud ülespidamise puudusel kodust lahkuma ning suurte «viletsustega wõideldes enesele  wöõramaa rajal kopikaid korjama. Ma ei suuda uskuda, et Saaremaa nii waene maa on, et oma elanikkudele ülespidamist ei jõua anda, kui asja ainult mõistlikumalt aetaks. Põllutöö wõiks suu võrdlemisi palju kõrgemal astmel seista, kui ta tänapäewani olnud on, ja siis oleks ka omal maal tegemist küllalt. —! — Piiha koolistlts pidas teist! Ülestõusmist pühal perekonna õhtut. Pidu Hhtsam osa oli wimllmSng klaweri saatel. Pääle Me oli ees, kawaS weel prouade Reitagi ja Rahneli klawerimäng.  neiu Ida Lilpi sololaul, koori laul ja ilulugemine. Osawötmine oli rohke. Pidu kestis  S tundi ja jättis kõigile hää mälestuse. Tallinnast. Jääoludest. Riia lehtede  teatel seisawad Domesnäst maanina ja Ruhnu saare wahel kaks aurulaewa, „Konsul Thorsoe" ja „Gcaf Schuwalow", jää sees kinni. Riia laewakontorite palwe pääle on jäämurdja «Jermak" siit tähendatud laewadele appi läinud.  Pääle jääminekut tahetakse aurulaewa „Olegi" ülestõstmisega, mis minewal sügisel  17 meremehega Heinaste ligidal alla wajus, katset teha. Enne ülestõstmise tööde ettewõtmist saawad tuukrid laewa järele waatama, Jäämurdja „Jermak" minewat pääle kewadest laewafõiduaega paranduse alla, mis umbes 400.000 rubla kulu nõudwat. „Wix." Seda ja teist. Hää abinõu u. Ühe suure pangamaja  õnnetuse järele läks keegi herra P. oma rikka sõbra baron A. juurde ja palud teda, temale l 00,000 rubla laenata ehk muidu oleks ta õnnetum mees maa pääl. Sõnalausumata teeb seesama oma lapikese lahti, wõtab säält kirja wälja ja annab laenutahtjale lugeda. Leheküljed  on kõik suuri numbrid täis ja herra P. loeb: 14. augustil 1866 proua v. Fle. 20,000 rbl-, 3. januaril 1867 minu sõbra grahw G-le, kes toil oma raha ära mänginud oli ja ennast maha lasta tahtis, 100,000 r., 17. märtsil 1874 prints B-le, keS oma rätsepale  ära maksta ei suutnud, 50,000 rubla jne. Kõik lehed o limad numbrid täis, nõnda et kõik ühtekokku 13,900,000 rubla wälja tegi. Imeks pannes waatab P. baroni otsa ja ütleb:  „Aga sõber, see on ju wõimata, et teie niisuured summad wälja laenanud olite!" „Ja mikspärast ei ole see wõimalit?" „Sest et Teil nüüd raha ammugi peaks otsas olema." „Waadake, minu auustatud sõber, tõesti mina pole ka seda raha mitte lvüija laenasud, waid mina olen ittsi need minu iäest laenuks nõutud summad üles tähendanud, oga kunagi ei ole ma mitte kellegile krossi Laenanud, ja et minul seda tehes täiesti õigus oli, saate isegi järelkiitma,  sest muidu oleks mina ju praegu nii waene kui kirikurott- Teie isegi saate sest aru, et mina ka Teid aidata ei saa." Ei mäeltgi näha kaugele, kui ilm on ummis udune. A. Gr. Kahe pere koer saab ikka malka, ei ta teeni õiget palka. A. Kuidas tulite selle päüle mulle Ütelda, et ma lambapüä olen? B. Ah, ega ma siis ei arwanud, et Teie seda tss kohe uskuma Mis. Lätimaalt. Riiast. Kõwendatud walwufekord Baltimaadel  jüäwat, nagu lehed kuulewad, kuni selle aasta sügiseni edasi kestma. Kõigekõrgem käsukiri  Balti kindraUuberneri-amcti ärakaotamise asjus awaldatawat siis. kui pääminister Stolypin  oma ametipuhkusclt tagasi tuleb. Kindral Shipow, kes Vallimaal käis, olewat ära näinud,  et meie maa täiesti rahulik on. Riia ajutise sõjakohtu tegewus lõpetatakse  sõjaministri sellekohast käsku mööda mõne nädala pärast. Sõjakohtu harutamise alla tuleb weel paar suuremat protsessi, ja nimelt Dehlingi salga ja Tuckumi mässu teine protsess. Wiimases asjas on süüdistatawate urw 7õ. Pääle selle harutatakse weel mõni alamwäeliste asi läbi. Muud jookswad asjad lähewad siis Wilna sõjaringkonnakohtu kätte. „Post." Kaugemalt riigist. Peterburist. Tsarskoje Seloos oli Jaapani prints Kunil ühes saatkonnaga auu ennast Keisrile efiteleda. Armuandmine. Nebogotowi laewastiku  laewade komandörid, kaptenid Grigorjcw  ja Smirnow. kes Petropawlowski kindluses  oma kariStuseaega istufiwad, wabaStati üleStõusmisepühade  eel oma karistusest. Kuulu järele kuulutatumat lähemal ajal la kindral Stösselile ja witseadmiral Nebogatowile  amnestia. Märtfi-kuu jooksul on Wenemaal 143 inimest surma mõistetud. Täidesaadetud on surmaotsus S 2 inimese kallal. Ljublinis. 27. märtsil kell 8 öösi tungifiwad  13 sunnitööle mõistetud ja uurimise all olewat wangi ülewaatuse ajal «vahtidele kallale ja wötfiwad neilt sõjariistad ära. Tulewahetuse  ajal sai üks ülewaataja surma ja üks wang kergesti haawata. Kuberner ilmus kohe wangimajasse. Sõjamäed kutsuti kohale, kord seati jalule. Pühade ajal pandi päälinnaS umbes b 0 korteris läbiotsimised toime, leiti hulk sõjariistu,  padrunist, suur summa raha ja wõeti 25-meheline rööwlisalk kinni. Selsamal ajal wõeti Bsloostrowi jaamal mõned isikud kinni, kes Soomest Wenemaale padrunid wedasiwad. „Wir<" Notvotscherkaskist. Surmanuhtlustest.  Käesolewa aasta januarikuu lõpul sõitis sõjakohus Rawotscherkaskist ära> Selle kohtu otsuste järele on 1908. aasta nowembrikuust  kuni 1. januarim 20 inimest Üles poodud.  Püüle selle sai suwel 7 inimest surmatud. Januarikuu! palus sõjakohus k. surmamõistetule armu, ja ataman täitis kohtu palwe. Poomist toimetati linna taga wälja pääl, kell 2 öösel. Et ilm külm oli, oliwad surmatavad  poolkülmanud- Mitu immest poodi korraga. Et maa külmanud oli, ei jõutud Handosid igakord  walmis kaewada. Tihti pidiwad surmale minejad püält waatama, kuida neile süngi valmistati.  Timukas pani nööri maa pääl poodawale  kaela, sidus käed selja taha, ja töölised winnasnvad inimese üles. Oli üks tõmmatud, asuti järgmise kollale. Timukas hüüdis wahew M 24 Saarlane, 1909