olema ja wõime selle Üle julged olla, et seltsi üleüldine tcgewuö sarnasel seisukorral ainult õitseda wöib ja õitsema peab. Kuid ühe asja kohta peame siin kohal weel tähendama, mis seltsi elus wäga tähtis, ja mis seltsi pää edenemise põhjus peaks olema. Ülemal nimetatud tcgewuse harud käiwad pääasjalikult seltsi waranduslise edenemise kohta. Seisab ju põhjuskirja § 8. veltud, et seltsi waranduse muretsemiseks  seltsil õigus on näitemängusid, kõne õhtuid, kontsertisid j. n. e- anda. Seltsi jsihi kättesaamiseks pole nad aga mite otsekohesed, waid enam ehk wähem kaudsed abinõud. „Tühi kott ei wõi ju mitte püsti seista" ütleb wanasõna, ja sellepärast läheb ka seltsile warandust tarwis. Kuid seltsi eesmärk on aga H 1. järele kangete jookide üleliigse tarwitamise wastu wõitlemine, ja selle eesmärgi kätte saamiseks on esimene abinõuu, nagu seda ka seltsi põhjuskiri H 2 punkti määrab seltsi liikmete hää eeskuju. See on seltsi elus pääasi, ja selle pääle peaks seltsi eestseisus hästi suurt rõhku panema. Kuid kahjuks pole selts selle pääle mitte küllalt mõjuwat rõhku pannud, ehk küll seltsi põhjuskirja § 6 ütleb, et kui ühe seltsi liikme ülespidamine mitte seltsi eessihiga kokku ei käi, siis tuletab seltsi eestseisus temale ta kohuseid meelde ja kui see ei aita, siis heidab eestseisus ta seltsist wälja. Km siis Saaremaa karskuse selts edaspidi südisti töötama tahab hakata ja rahwa osawõtmist ja lugupidamist enesele püüab wõita, siis ei wõi tema mitte seda Mtingimist tähele panemata jätta, mis seltsi elu ja hing on et tema liikmed eeskujulikud peawad olema. Hääd eeskuju peab ta oma liikmetelt kõigis aszus nõudma. Kui küll selle läbi liikmete arw ehk ivahem saab olema, aga seltsi lugupidamine  saab rahwa keskel kasivama. Siis saab ka seltsi elu kauniduses õitsema ja seltsi tegewus ei peksa mitte tuult taga, waid jõuab oma kaunile sihile rahwast önneStawale karskusele! V. ?. oli. Tema oleks teab mis rumalat tempu teinud et aga sellest punamast tundmusest pääseda, mis teda ilmalõpmata waemas. Mitu nädalat juba ei kadunud ilusa noore ohwitseeri kuju enam tema meelest, kes teda talgi tähele ei näitnud panewat ja kes teda oma ühesuguse wiludusega ometi kõige rängemalt piinas. Ja see ilus ja nüüd ka tähtis mees oli korra tema, ainult tema olnud! Kast rusikasse pigistades mõtles tema edasi. Tema nägi Adaamit Berliinis ju keisri ees, nõndasama lihtsalt ja küimasereliselt  kui ikka, nägi teda keisri laudas kõigeilusama naesterahwa kõrwal oma reisi elu elawate wärmidega sellele ettekujutawat kui niisagedaöti kodus! Aga, see oli päris naeruwüärt I Mis see kõik temasse puutus, tema, Tcreese oli ometi ise teda maha jätnud ja ära pölganud ja oli ometi nüüd teise mehe jumaldatud abikaasa—teise mehe Noh wäike, miks sa ikka weel pimedas iStud? kolas sel silmapilgul tema mehe hääl. Tema istus sohwa päüle ja haigutas kuuldawalt. Wabanda kallite aga tänane  toimetus tegi mind puruwasinuks. Tereefe ei küsinud, mis toimetus see olnud ja ei saanud siis sellepärast ka nutte teada, et abikaasal täna wäga raske lõikamine ees oli olnud. Tule minu juurde, Tereese! palus tema. Wiiwitades tõusis naene üleose ja läks oma mehe juurde, aga tema ei surunud mitte, kuida see temal enne ikka musiks olnud, mehe rinna wasta, waid jäi sirgelt tema kõrwa istuma. Soh, nüüd ei himusta mina siin maa pääl midagi muud enam, Ütles Roettger naist südame wastu rõhudes. (Järg tuleb.) Kuresaare priitahtliku tulekaitse seltsi 35aastaseks alguspäewaks. Kui palju otsata waewa ja tööd seks tarwis on läinud, sellest wõib ainult see aru saada, kellel wõimalik on olnud ühe priitahtliku tulekaitse seltsi raskest ja kecruiifest  juhatamisest osawõtta. Sest siia saamad  mehed priitahlikult mitme sugustcst rahwakihtidest ühe komando alla ühendatud  wägewa waenlase tule wastu wöitlemiseks.  Ja kui meie tähele panemata jättes kõik kiidu arwamised kõrgemate ametnikkude poolt mis seltsi aktides (kirjades) leida on, selle pääle mõtleme, et kõige 35 aastase tulekaitse seltsi kestmise aja seeS temal alati on korda läinud tule üle walitseda ja teda tema hakatuse paika tagasi tõrjuda, siis peame seda küll turustama, et see tema põhjendaja ja alustaja tublist waimust tuleb, mis juhatajate ja meeste sees ikka weet walitseb. Et selle asja poolest ka sandemaid ja paremaid aegu on olnud, seda ei pruugi iseäranis meelde tuletada.  Raskemaks minew haiguS sunnib hra Holzmop ri kahjuks liig ruttu muist oma tegewusest jälle ära andma. Aastal 1883 wõtab ta praegu asmatud esimehe (Präses) ameti oma pääle ja annab päämehe ameti herra J. Wesbergi jaoks. Möndasugust. Narmouthist teatatakje „Rig. Rundschauie," ct jääl kalameestel nii suur heeriugasaak olnud, nagu seda meel lal enne kusagil ei olla nähtud. Kalameeste paatisid olnud raud kolme Inglise penikoorma pikuselt täis, igaüks heeringatega täidetud. Arwatakse, et sel päewal umbes 53 miljoni heeringat püütud, kelle wäärtuS umbes 350,000 rubla on. Niisugust püüki ei mäleta keegi mee! näinud olewat. Tähtede arm. Kuukirjas „Chambers Journal ' jutustad astronom Dr. A. W. RobertS, et ta lõuna-pooisel tacwapovlel palja silmuga 5.600 tähte lugenud; lerwes taewaS olla nii umbes 10,000 lähte, mida palja silmaga näha wõib. Harilik ooperi klaas näitab oga juba 100,000 tähte, kuna suure I)erke-lcicjkopi läbi juba umbes 200 miljoni tähte näha on. Kui aga terwet taewast kõige paremate uuema aja fotograhwia teleskopise abil üles saaks wöetud, tõuseks tähtede arw, Or. Robertssi arwamise järele, wisiiste kuni 500 miljonini. Abielusse astumise manus Turkestanis. Ashabadis on praegu walitsuse poolt kokku kutsutud  arstide kommisM nönu pidamas, missuguseid piirisid pärismaalaste abielusse astumisele panna. Rahwa seast on sooml awaldaiud, et wanemateie mitte el peaks luba antama, tülariapsi  enne 13 eluaastat mehele panna. Nüüd lähemad jääl harilikult 11 aastased neiud mehele, kuna ka S aastaseid noorikuid leidub. Merealune telegrahm läbi Waikje okcani. Minewat nädalal lõpetati merealuse teiegrahwi panemine lävi Wairse vkeani ja awotakse warstt eratarwiluseks. Teiegrahwi pikkus on 8,000 penikoormat. WitcS paigas on temal peatamise kohad. Telegrahm tull Inglile -valitsusel 20 miljoni rubla maksma ja jai kahe aasta jooksul malmis. Selle iclegrahmi kaudu on Chamberlain asumaade kuberneridega telegrammisis wahcianud. Kaks telegrammi lätstivad ümber maailma, üks ida poole 10 tunni 25 minuti jooksul, teine laane poole 13 kuuni jooksul. Nii sündis 1883 töö jagamine, mis enne seda päämehe jaoks üksi oli. Kuna esimehe hooleks terivs tulekaitse juhtimine ja terme walitsuse toimetus oli, jüäwad päämehe hooleks tegelikud harjutused. Esimehe  ametit on Holzmayer kuni 29 jõul. k. p. 1889. pidanud, siis astus ta tagasi ja esimehe amet anti ajutiselt päämehe hooleks. Nüüd astus seltsi ette otsa selleaegne  pääsmes J. Wesberg, kes seltsi Holzmayeri maimus oskaS edasi pidada. Tema astus lõikuse kuus 1893 tagasi, ja juhtimist wöttis jälle oma pääle selleaegne  ab-päämees E. Favre. Aga see töö on nii juureks kaswanud, et see ühel mehel ometigi liig on. Sellepärast wõetakse  1894 aastal nõuks esimehe ametit jälle sisse seada ja walitakse selle ameti pääle gümnasiumi kooli õp. K. Michelson; päämehe ametisse jääb Favre. Paraku aga sureb juba lõikuse kuus 1894 Michelson ja Favre lahkub Kuresaarest; nõnda jääb selts üsna waeseks lapseks. Selle aegse abipäämehe, kooliöp. J. Reutz'i ettepaneku pääle walitakse apteeker R> Fliess esimeheks; päämeheks saab Reutz. Fliess on südidusega seltsi asju ajanud ja linnawalltsuse leiguse wastu kibedat wöitlust pidanud, mis kahjuks siisgi ilma tagajarjeta jäi- Herra Messi töö on see, et jälle uus, wärske maim seltsi sisse tungib; pahad arusaamata  olekud, mis salajalt sisse libisenud, heidetakse wälja; üks uus prits ostetakse, lendaw kolonne asutatakse ja noori teohimulist  mehi wõetakse liikmeteks- Kahjuks on juhatajal sagedasti seltsi rahapuuduse läbi käed seotud, ja et linnaisad seltsi soomidele  wastu seisivad ning linnaelanikud endid ka üleüldise hää asja poole ei lase liigutada, sellepärast ei ole Fliesfi amet mitte kerge ja ta lõikab wähe tänu. Kui Fliess 1897 Kuresaarest lahkub, walitakse liuna sekretär Eh. Fichtenberg esimeheks, aga juba neljandal eestseisuse koosolekul jaanikuus- 1897 astub Fichtenberg tagasi ja tema asemele walitakse ülemkooliõp. C- Wilde. Ja nüüd algab seltsi ümbermuutmine  mis aegamööda sünnib ja seltsi kõigiti ajakohaseks teeb. Wanad 1867 aastal raeto;a poolt kinnitatud põhjuskirjad oliwad kõlbmata ja aastal 1888 saiwad uued kirjutatud ja pruugitawaks tehtud- Aga ka need ei täitnud enam oma kohusid, sellepärast  wöeti 18- küünla k- p. 1898 nõuks kõiges riigis marswaid „normal" põhjusist  u wastu wötta. Nendele lisati uued juhatuskirjad juurde ja seltsi liikmetele seati uued mundrid terwel  Wenemaal pruugitama mundrite normaleeskuju  järele. Kui meie seltsi eestseisuse ja nõuukogu protokollisid 1857 190 L läbi loeme ja seltsi aktidesse pilgu heidame, siis näeme, et seltsi juhatamine nende 35 aasta sees kahe asja poolest wäga raske on olnud. Mitte seltsi pääülesanne tule wastu wõidelda  ei ole liig raske olnud, sest tulekahjusid,  nimelt suuri, on wäga harwa ette tulnud ja neist räägitakse protokollides  kauduminnes, maid eestseisuse ja nõuukogu päätöö ja mure onpriitahtliku  tulekaitse seltsi elus pidada. Wägise tekib see tundmus nagu oleks see,võitlus ilma tagajärjeta! Wõitlus ühe nii ülimaga kasuliku asutuse elu eest; wõitlus elanikkude tuimuse wastu, keda nutte oma linna kõige paleuslikuina asutuse  wastu «vaimustada ega äratada ei wüi; wõitlus linnawaiitsuse külmuse wastu, kes küll tulekaitse seltsi hää meelega tarwitab, et sellega toredust teha, nagu näituseks ÄO2 47 Saarlane