Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal j ja laupSewal. s ToimctuS ou KuresaareS, PitkaS uulitsas, s Trcsfeni majaS »r. l!t s Adresst muutmise eest lv kop. ! Tellimisest ind: kroo uvo t . . S .bl. -/. . maapostiga! „ . . t„S« „ V- . » v. » . . - «s« „ Üksit «umber maksab S kop. Zis M. Kesknädalal, 4. märtsil 1909. XXV. aastakäik Walla ammetimeestele! KaS wallaammetniku kohus on sellega täidetud,  kui ta üksi seda teeb ja täidab, mis seaduS  ja ülemus kasiwad? See wallawanem, kes ükfi oma ülemuse kasud karma päält on täimud, wõib küll auuraha «hoolsuse eest" omale rinda saada ja tema kohta ehk öeltakse ta: oli omaS ametis üsna ma' tubli meesl Ja see on kõik! KaS aga wallo waesed ja muud õnnetumad  tema ammeti ajal kohast hoolitsemist leidsiwad;  kas küla lambakarjane rohkem palka sai, kui küla kooliõpetaja; kuida rahwa koolimajadega  lugu see oli kõrwaline asi. Ja ometi on jelleS just wallawanema suurem kohuse täitmine. Sest wallawanem ei ole oma wallas mitte üksnes politseiline wõim, waid ka walla majanduslise elu paäkorcaldaja. Wollawanemad ja wolimehed I Tulewik nõuab teie käest walla rahwa majanduslise elu korraldamises palju, palju rohkem, kui seda, mis seaduse järele täitma peate. Kõigecfimine ja ülem asi, mis tulewik teilt nõuab, on see: kandke hooltrahwahariduseeest! Missuguses korras on meie Saaremaa külakoolid?  Mõtelge selle üle pisut järele. Kes peab meile sündjad koolimajad ehitama, nii et need enam rahwals häbiks poleks; kust peaks Saaremaa  küla kooliõpetajatele palga lisa saama? Kust mujalt, kui teie, wallawanemad ja wolimehed,  peate üles ärkama, tööle hakkama, rahwaft kihutama, uniseid äratama, maimu ja mõistuse malgast nõudma I Kõige paalt, küla koolimajad saagu ruumikaks, soojaks ja walgeks, fiis tõstke kooliõpetajate palgad nõnda kõrgeks, et selleks õpetatud mees wõiks ka mureta rahwa noort sugu õpetada. Küla kooliõpetaja alam pulga määr olgu 1õ(1 rubla aastas. Enne mere Saaremaa rahwa elamine ei parane, tui koolid ei parane. Hariduse puuduses seisab praegu kõik rahwa häda kaebamine. Haridus wabastab rahvast  kõigest ta hädadest! Tehku iga wallawanem omale kohuseks, kõige päält oma waldaS küla koolid korraldada ja ajakohaseks kölbulisteks teha, maksku see mis maksab. Koolimajade ehitamiseks ja kooliõpetajate  palkade maksmiseks pole ruha maha wisatud, wald see kannab suuremad protsendid, kui üksgi muu asi ja ettewõte. Meie rahwaS wõib ainult siis „haljaie oksale' saada, kui ta haridust on osaks saanud. Meie Saaremaa geogrohwialine seisukoht on parem, kui suurel maal. Meie wõitstme mõistliku korralduse läbi omad põllu- ja käsitöö saadused kergemini sinna saata, kuö need kölgeparemad hinda «aksawad. Kas suudab aga rahwaS toolide parandamiseks  kulusid kanda, taS ta pole selleks liig waene? Mõtelge wallamajade ehitamist? pääle! Kui oleks keegi 2lt. aasta eest ette kuulutanud: kahekümnenda  aaSlajaja algul oa Saaremaal eeskujulistd  wallamajad ja walla kirjutajatele maksab  rahwaS kstt)—9oo rubla aastas palka. Niisugust ette kuulutajat oleks lihtsalt täis lolliks peetud. RahwaS on aga wallamajad ehitanud, selleks mõneS wallaS rohkem kulu kandnud, kui tarwis oli. Walla kirjutajatele maksab rahwas palga, millega need hästi läbi saamad: keegi ei lahjatse nüüd, et meil wallamajad ja walla kirjutajad tublid on! Miks peawad 'siis meie külakoolid niisugused olema, mille pääle häbi waadata. KaS meie lapsed pole meie kõige kallim waranduS? Miks peaksime neid niisugustesse hurtsikutesse kooli saatma, kõlbamata kooliõpetaja  kätte, kus nad mõistuse poolt nüriks ja keha poolest kiduraks saamad. Kas niisugused kooliõpetajad, kes aastas paar kümmcnd rubla palka faawad, wõiwad oma kohust meie laSte õp-tamiS!es täita? Wallawanemad ja wallawolimehed!  Teie rahwa poolt walitud köigeparemad  ja tublimad isikud, mõ'.lcge Uu oma kõige suurema kohuse pääle, mida mõistlikum rahwaS ja Lulewit teilt nõuab, ja täitke seda auusaStil Siis toote õnnistust enesele ja rahwale! Ai. Kaks Dianat. lö Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas'e ajaloolik roman kolmes jaos. EeSti keelde J. Piil ep. Kõik on hää, oga mulle on natuke raha tarwis, et kõik õnnelikult lõpule wiia. Täitmata! Säh sulle sada dukatit. Kui sinuga ühes koos asju ajada, peab alati raha käepärast olema. Na pean Teie asjade parast niipalju raha raiskama.. . Sisu omad tujud maksawad palju rohkem, kui teenistus, kelm, pagan wõtku findl Oh, kuidas kõrgus minu arwe üle ekfiwad. Minu joow oleks rahulikult, õnnelikult ja ilma mureta kusagil maa nurgaS elada; naese ja laste seltsis oma wiimaseid päiwi rahulikult mõõda saata. Tõesti «äga ausad ja ilusad plaanid! Hää tüll, hoia raha kokku, wõta naene ja ela õnnelikult, kes sind keelab? Oh, kõrgus, mu ilge «iha. Missugune naestershwaS mulle naiseks tuleks? Kuna sa oma pulma päewa ootad, herra Arnold, pane see liri jälle ilusasti kinni ja «ii kardinali kätte. Kuule, pane ennast teise riidesse. Ütle, et sinu sureja seltsimees sulle ses kirja aimud on. Sõite täiesti minu pääle loota, kõrgus. Kinnine kiri ja ümbermuudetud Viskjalg on niisama töenäitliiud, kui tõde ise. Oh, mu Jumal! hüüdis Montmorenci. Reis ,su»tgfi«e Siesede ssaditu «ime üles kirjutamata. Kuidafi ta uimi oli? Vicomte d'Exmaise, kõrgus. Ja, wist küll Noh, maata, st sa seda ära ei unusta. KcS süül on? Kes mind meel tüütama tuleb? Palun wabandada, kõrgus, ütles fisseaStuw  -väeülema korteri muretseja- Jtaliast on teegi mõisnik tulnud. teS hertsog Mess nimel kuninga jutule palub saada; ma armusin oma kohuseks seda Teile teatada, sest ta soowib tingimata Lothringeni kardinaliga rääkida. Ta nimi on vicomte d'Exmaise. Oled wäga häS-i teinud, Wilhelm, ütles wäeüle». Palu vicomte siia. Siva aga, Arnold, seisa sääl sirmi taga ja püüa seda meest teraselt tähele panna, kellega sul wist tegemist saab olema. Ma kutsun teda just uimelt sinu pärast sisse, ole terane t Salakuulaja puges sirmi taha, kuna Wilhelm  Gabriele sisse tõi. Palun wabandada, ütles noormees kumardades,  kellega on mul au rääkida? Na olen sõjamäe üle« de Montmorenci- MiS teil tormis on? Wcsl ksrd palun wabandads, Wes Gabriele,  aga seda, mis mul rääkida on, pean ma ainult kuningale enesele omaldamo. Teie teate, et kõrgust Louvre» ei ole, ja tema äraolekul . . . Siis ootan ms kõrgust, rääk» Gabriele wahele. LuningM kõrgus on Taurnelle» pidu paal ja tvkd alte» õhtul tazafi. »S tts « w, kt täna aujärjepärija pulmapäewa pühitsetakse? Ei, kõrgus, ma sain seda alles tee Ml teada. Ma sõitsin siia Uniwerstteedi uulitsat mööda. Teie oleksite pidanud rahwa hulga järel minema, siis oleksite kuninga juurde saanud. Mind ei ole meel kõrgusele esiteletud. Ma lootsin Louvres Lothringeni kardinaliga kokku saada- Ma küsisin tema järele ja ei saa aru, miks mind teie kõrge aususe juurde juhatati. Lothringeni kardinal oa waimulik isik ja armastab sellepärast eba lahingaid, tähendas «väeülem, aga mina olem sõjamees ja armastan päris «võitlust, sellepärast olen mina pracguS Louvres ja kardinal Tournelles. Siis palun andeks, kõrgus, ma sõidan sinna, et temaga kokku saada. Mu Jumal! Puhake ometi mähe, wist olete kaugelt tulnud, nähtavasti Jtaliast, sest et Teie Universiteedi uulitsat mööda Parist sisse sõitsite. Teil on õigus, kõrgus. Ma tulen tõesti Jtaliast, «ul ei ole põhjust seda salata. Wõib olla, tulete hertsog Tiefe juurest. Ütelge, mis ta Ml teeb? Lubage, kõrgus, et «a oma kohust täidan ja enne kuningale oma aSja awaldan. Nende sõnadega kumardaS ta ja läks wälja, See riide halp arwab wist, urises wäeLlem läbi hammaste, kui uks Gabriele taga oli kinni läinud, et sa temalt midagi järele pärima hakkan, ehk, wõib olla, teda ära oSta tahan? Mispärast? stiil, mit ta kuningale tahad Riigiwolikogu. Koosolek 25. webruaril. Juhatab Homjakow. Jookswad asjad antakje teada. Päewakorral  on sisemiste asjade eelarwe üle waieluSte jätkamine. Markon- II- seletab, et kuna ta üleüldse walitsuse politika poolehoidja on, siiSgi peab ta nende kõnelejatega ühinema, kes «valitsusele ette heitsiwad, et see sagedasti seadust rikkuda. Ametnikkude seas tulla mid ette, kes seletawad, et Wenemaal isewalitsust ei ole, «aid mingi konstitutsion on, millest aga maksmas seaduses kõigewähematgi jälge ei ole. Kuberneride tähclpanekut  tuleb selle pääle juhtida, et nad makswaid  seadust täidakstwad. Peterburis on isegi kõrgemaid ametnikka, kes meie niklist korda kuritegelis-lt  seletawad, öeldes, et meil isewalitsust ei ole, waid mingi konstitutsion on. Wcneutaal on niisamasugune isewalitsuS, nagu alati on olnud. Kõneleja loeb 17. okt. manifestist seda kohta ette, kus öeldud on, et ükSgi seadus enne maksma ei hakka kui duuma ta hüSls pole kiitnud. Schingarew (koha päält): See ongi ko»S-litutston.  Markow 11. Need kohused pani Kõigewenemaa  Ü>ewalitseja duuma pääle, aga neid elus läbi wiia jättis ta oma walitsuse hooleks. President palub kõnelejat «itu korda küsimusest  enam kinni pidada. Markow 11. kõneleb edasi. Parun Mcyendorffi  ja Roditshcwi kõne juurde minnes leiab ta, et need mõlemad kuritegelist laadi oliwad. Selles saalis kuulatakse karistamata Keiserliku Majesteedi teatamist päült, kahjatsen wäga, et seda selles saalis tehtakse- (Mürisewad kiiduawalduird  paremalt poolt, stsistamine pahemalt poolt ja keskelt.) President pöörab, nii pea kui koosolek matisemaks jäänud, järgmiste sõnadega duuma poole: Minu herrad! Duuma liige Markow 11.