waheltkauplejaga juudi wiisil tingida ja kõige lõpuks oma waewaga kaSwatatud looma  wõileiwa raha eest teisele ära anda. Kasu, mis selleläbi saaks, tasuks asjatoimetuse  juurde minewad kulud ja waewa ohtrasti ära. „Rahwl." Wiljandist. Eestikeel linnakoolis. Wiljandi kolmeklassilises linnakoolis õpetatakse  käesolewa kooliaasta algusest saadik ka Eestikeelt. Õppimine seisab kooliõpetaja  hr. Kõrtsmiku juhatusel; kulud kannab  kool, nii et õpilastel nimetatud tundide  eest ühtegi maksu ei ole. Tartust on „Rig. Ztgi." teatel kolmkümmend  kinniwöetut Riiga toodud- Nende hulgas leidus üks üliõpilane, üks noor naeSterahwaS ja 3 nendest rööwlitest, kes Elwa ligidal raudteerongi kallale oliwad tunginud. Tallinnast. Kesknädalal oli ajutises sSjakohtuS järgmine protseS mõistmise all: 31. aug. 1906. a. põlefiwad Saaremaal talupoja KuSta Jõggi päralt olewad 2 heinaküüni ISO rubla wäärtuscs, Ado Maripuu heinaküün 120 rubla wäärtuscs ja Philipp Janson heinakuhi 10 rbl. wäärtuscs kuritahtlise tulesütituse tagajärjel maani maha. Kahtlus langes Mihkel Leppa  pääle, kcS selsamal päewal talupoja Maripuuga wallakohtus oli käinud ja jääl Jõggi ning teiste tunnistajate seletuste põhjal protsessi kaotanud. Ühtlast ähwardanud  ta ka Jõggile palju kahju teha. Säält läinud ia Leppa poodi ja ostnud kaks toost tuletikka, ja warsti pääle seda seisnud  werst maad poest eemal olewad heinaküünid  j" kuhi leekides. Kaebtusealust kaitses wan- adw. PalcS. Talupoeg Mihkel Leppa mõisteti wabaks. Lätimaalt. Riiast. 2. oktobril mõistis sõjakohus kaks isikut, keda riisumises süüdistati, poomisesurma.  29. sept. surma mõistetud kolm isikut saadetakse 20 aastaks sunnitööle.  3. skp. kukkufiwad kuus „Prowodniku"  wabriku töölist telingite päält maha- Üks on ära surnud; teiste ülejäänute  elu on hädaohus. Kremouist Tulesse jäänud inimesed. 3. oktobril hakkasiwad Kulodre talu elumajad põlema ja pölefiwad maani maha. Peremees  Andreas Sirting ühes oma naeje Annaga sai leekides surma. Miitawist Mässu protsess. Miitawi sõja kohtu ees tuleb lähemate päewade sees suur mässu protsess arutamisele. Kaebtuse  aluseid on 30 ja tunnistajaid pääle 70. Miitawist. Sõjakohus mõistis Johann Buchholzi, 36 a- w>, rööwimise pärast poomise  surma. Majorenhosist Weesurmast päästetud.  Pühapäewa õhtul kella 9. ajal kuuldufiwad  Aa jõe poolt naesterahwa appihüüded.  Kui politseimeister ja tema abiline  jõe äärde ruttafiwad, nägiwad nad kaldal naeSterahwa kübara, jveS aga ühte musta kogu wee sees ulpima. Hr. Werigo wiskas pääliskuue maha ja hüppas jõkke, et uppujat ära päästa. Ta ujus ligi ja nägi, et uppuja noor tütarlaps oli. Tütarlast  juukseid pidi järele tõmmates hakkas ta kalda poole ujuma. Enne aga kui ta kaldale sai, tundis ta oma jõudu lõppema ja hakkas ühes üraminestanud tütarlapsega alla wajuma. Politseimeistri wile pääle juurderuttanud politseinik udpäästfiwad mõlemad  ära. AlleS hommikul ärkas tütarlaps  minestusest. Siis selgus, et ta 2S aastane kassapidajana» E. B. on. Taali ennast õnnetu armastuse pärast surmaotsimise  nõuga wette heitnud. Liibatvist. „Latwija" teatab, et Liibawi  sotsialistid senini ägedad kirikuwaStalised  oliwad, kus juures nad õige sagedasti  päris teotawalt kiriku kohta laimdusi awaldasiwad. Asjalugu on nüüd korraga teiseks muutunud: meie sotsialistidele näitab nüüd kirik huvitust pakkuma. Need, kelle silmas kirikul ja õpetajal tänini mingit tähendust ci olnud, korjawad nüüd ühele palwekirjais allkirjasid, milles ühte, nende poolt ülesseatud kandidati kohalise Läti koguduse hingekarjaseks kinnitada palutakse.  See on nimelt sellest tekkinud, et õp. A. Needra, keda suurem osa kogudust õpetajaks walida tahab, sotsialistidele mitte sugugi meele järele ei ole, ja et sellele takistusi teha, siis korjatakse palwekirjale allkirjasid. Sotsialistid olla aga ka isekeskis tülisse sattunud, sest ühed soowida kedagi hra F. kandidadiks üles seada, kuna aga teised sellega nõuus ei ole ja õpetajat Rosenit, keda konsistorium ja politsei seadusest üleastumise  pärast taga otsib, walida tahawad. Kuidas sotsialistidel allkirjade korjamine õnnestab ja kaS neil wõiduks lootust on, selle üle ei tea „Latwija" midagi lähemalt seletust anda. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keiserlik laewaStik seisis minema nädali algul alles Piikapaasi juures, kus Majesteedid wahel maal käiwad  jahtimas ja jalutamas. Wahel tehtud metsaS karjatuid ja Majesteetide lapsed küpsctanud selle ääres kartulid-  Walitsuse-asjadest  ei ole Majesteet süäl mitte eemal. Pääminister ja mitmed muud auukandjad  käifiwad ta jutul ja 1. okt. oli ka Soomemaa riigisekretär Soome asjade pärast Majesteediga kõnelemas. Peterburis ilmuw „Sw. Mõsl" teatab,  et mõni aeg tagasi keegi Hiina suurkaupmees  olla Wene sõjaministrile kaheksa tuhat püssi ja 2V- miljoni padrunid müüa pakkunud. Tema olla kõik need püssid ja padrunid Wene-Japani sõja ajal ostnud. Nende hindade järele otsustades, misga hiinlane oma „kaupa" müüa pakkus, wõib arwata, et ta need ise ütlemata odawa hinna e.st ostnud. TeedeminiSteriumi komisjon, kes Taga-Bai!ali  raudteel kordasaadetud 6-miljonilise  warguse asjas uurimist toimetas, on nüüd oma tööga täiesti lõpule jõudnud ja teedeministrile aruande andnud, milles raudtee  teenijad, kes Margusest osawvtmise pärast ametist lahti tulewad lasta, üles on antud. Wiibimatalt lastakse 65 meest lahti, nende hulgas ka teewalitsuse liikmed, kes kaelakohtulisele wastutusele wõetakse. - Wene riigi wõlg. Praegu ilmufiwad Peterburis ametlikud aruanded, mille järele Wene riigi wõlg 1. januaril 1908 8,710.066,204 rubla pääle arwatakse. 1. januaril 1907 oli see wõlg 100,488,676 rubla wähem. —„Retsh" on selle kohta arwustiku kokku seadnud, mis Wenemaal septembri kuu jooksul sündinud on. TerrveS riigis on kuu jooksul 84 surmaotsust  tehtud, nendest on täide saadetud 34. Sellesama aja jooksul on rewolutsionäridega kokkupõrkamisel, rööwlite päaletungimisel ehk politsei ja sõjawägede läbi 207 isikut, nimelt 134 erainimest ja 73 ametnikku surmatud.  Haawota saiwad 172 isikut 96 eraisikut ja 76 ametnikku. Tapetute ja haawatute hulka ei ole mid üles wõetud, kes Odessas ja teistes linnades tõsiste wenemeeste kallaletungimisel kannatada sai«ad.  Nende arm on suur, iseäranis Odessas,  kuid kindlat arwu ci ole wõimalik teada saada. Kallaletungimist ja raharööwimise juhtumisi  on Itzõ olnud. Raha ja muud warandust  on umbes 500,000 rubla eest ära rööwitud. Muu seas on ära rööwitud 18 kroonu wiinapoodi, 9 postkontorit ja 6 wallamaja. Pommisid ja sõjariistade ladusid on 34. kohal leitud; salatrükikodasid ja salakorterid on 11 leitud. Ajalehtedel on 26 korda trahwi määratud,  trahmi suurus on kokku 14,860 rubla. Kinni pandud on 4 ajalehte. Näljahädalistele abiandmiseks tahab sisemiste asjade ministerium oma 1908. a-eelarweSse 7,732.000 r. erakorraliste kuludena  üleS wõtta. Abi antakse nende kubermangude elanikkudele, kuS wiljaikaldus  ja rahe põllumilja ära rikkusiwad. Kaukaftast. 22. septembril öösel tungisimad  30 rõöwlit, kellel sõjariistadeks püssid, rewolwrid, kirmed jne. olimad, krahw Mutsin Pushkini mõisa kallale, mis Pjatigorski linnast 10 werSta eemal on. Salk hakkas mõisa pääle tuld andma. Elanikud jookstmad  hirmu pärast laiali, Rööwlid tungisiwad  mõisasse ja wiisiwad 4000 rubla ära. Üks naene läks hulluks, muidu ei ole keegi püssikuulide all kannatanud. Blagowestjhenskist. 1, oktobril kcll 8 õhtul tungisiwad wiis isikut kohaliku asetäitja kuberneri, tõsise riiginõuniku Taskini  kollale. Kallaletungijad tahtsiwad kubernerile  pussiga sisse lüüa, kuid puis trchwaS  waStu rewolwrit, mille kuberner kohe wäija tõmbas. Kuberner sai ainult kahest parema käe sõrnnst haawata, Woocimcest haawoti püüst kiwiga. Haawad ei ole mitte kardetawad. Kaks inimest wõeti kinni. Wäljamaalt. Saksamaalt Saksa keiser õpetab oma wanemat poega, troonipärijat, igapidi tegelikku  elu tundma. Seni teenis ta sõjamäes,  nüüd pandi ta sisemiste asjade miniüteriumi teenima- Austriamaalt Austria elatanud keiser oli wiimastel päewadel haige; kardeti kopsupõletikku. Nüüd olla aga jälle paranemas- Kasablankast. Wäesalk, kes Setatift Mulai Hafidi juhatusel siia poole tuleb, on linnast praegu 30 kilomeeteri kaugel. Tema on mõne suguharu waranduse ära wõtnud, kcS. pärast Mulai Hofidile alla on heitnud. Türmist- Töölistekoasolekul kuulutati uuesti üleüldine streik kuni reedeni wälja. Linnapolitsei teada tegiwad 2. oktobril 19.387 töölist 210 wabrikus tööd. Töö seisab 203 wabrikus. Streikijate arw ulatab 28,855 mehe pääle. Jtaliamaalt. Milanis. Üleüldine streik on wälja kuulutatud. Suurtes kaubanduste  asutustes on tööd seismas. Linna tramwai seisab. Meeleolu on erutatud, kuid linnas walitseb fiisgi kord. Börse töötab edasi, kauplused on lahti, liikumine  ei ole seismas, ajalehed ei ilmu, wabrikuid kaitsetakse- Töö börse komitee tegi otsuseks üleüldist streiki Italias mitte nõuda. Bolognas on 24 tunniline üleüldine  streik wälja kuulutatud, et Miiani streikijatele oma nõuusolemist awaldada. Pääle lõunat oli rahwa koosolek, millest üle 30,000 inimese osa wötfiwad. Waleteatete  pärast sai koosolek pooleli jäetud. 57 Saarlane, 1907,