Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Teisipäewal, 24. oktovril 1906. XXll.laastakiiik maksab: V- .. ».. SS ~ V. ~ -..75 .. maapostiga: „ I„Sv ~ ' V- » V. .. -»so .. Üksik number S kop. -4 Ilmub ül«l»rd nädalas. ij«l t»ift> päcwol. ToimctuS KurcsiiarcS Piik-Z uut. Trcffcni majaS 13. Kuulutuste tvustuwõtmine kuni Kuulutuste p-tit.rid- S kop., lehe --soksap St> kop. Põllumeeste ühistegewusest. Peaaegu niisamasugusel alusel ja korraldusel,  kui Prantsujemaal põllumeeste sindikatid,  töökamad Saksamaal nõnda nimetatud  talupoegade ühisused. Need ühisused  ustumad suurte kinnitamise seltsidega lepingusse, mille mõjul kinnitamise maksu alandatakse, on wahemeesteks  oma liikmete ja laenuasutuste wahel, et liikmetele odawat laenu muretseda,  hoolitsewad selle eest, ct tsiwilprotsessid  lepituse teel lõpetatud saamad, anum wad iseoma ajakirju mälza, asutawad laenuühisusi,  et oma liikmetele mõnesuguste tarbeasjade muretsemist kergendada, asutawad  meel waStastiku tule waStu kinnitamise  muid seltsisid. Talupoegade ühisustel  on ka omad keskühisused, kes kõike ühistegewuslist liikumist korraldamatu Esimene  niisugune ühisus ärkas Saksamaal 18V1 a. Juba 1879 aastat oli Saksa talupoegade  ühisustel 22,000 liig.:, 1895 a. 108,200. Pääle nimetatud ühisuste eieudawad  Saksai,>»al meel tähtsat osa põllumeeste  seas nõnda nimetatud põllumeeste ühisused, mis möödaläinud aastasaja keskpaigas  elule tõusma hakkastmad. Nende ühisuste poolest on Saksamaa praegu esimene  riik Europa kindlamaa suurriikide seaS- Neid ühtjufi oli: Tarbeainete muretsemise ühisust 1890 a. 537, 1900 a. 1040; piimataliluse ühisust 1390 a. K 39, 1900 a. 17V4. Muid mitmesuguste eesmärkidega 1890 a. 101, 1900 a. 724- On märgata, et ühistegewus Saksamaal iseäranis suurel wiisil neil maadel edeneb, kus enamus mäikepõllurneeste  käes. Ka need ühisused ühinewad  oma wahel jälle ühisusesse ja tõlkide üle on wiimaks üks kxskühijuS Offenbachis Maini ääreö. Offenbachi keskühisuse 20. osakonna poolt sisseostetud kaupade määrtuS  tegi wälja 1897 aasta! 17,434,000 marka, 1898 aastal juba 22 miljoni 43K tuh, mark. Praegusel ajal organiseerib  Offenbachi keskühijus ühist wõi müügile toimetamist, mille jaoks ta 5 iseäralist ühisust asutanud on, kes juba ühe aastaga 5,357,000 marga eest wõid ära müüsimad. Tuttaw on Saksamaal wcel wiinategijate Ühisuste tegewus. Neid ühisusi oli 1900 a. Saksa tagupoegade keskel ligi 140. Professor Gotheimi arwamise järele seisawad  need ühisused kadumise teel. Nad halkamad  suurtööstuse ettcwõteteks ümber muutuma. Ühel iseäralisel kujul ilmutab end rahwa Ühistegevus ehk õigem waStastik omaabi jälle hoiu- ja laenu ühisuste läbi. Need on väikelaenu asutused, millel ülesandeks on oma liikmetele odavat laenu muretseda. Ühisus laenab ehk võtab teatava protsendi eest raha hoiu paale sa laenab oma liikmetele  sellesama ehk natuke kõrgema protsendi eest välja. Ta on ainult vahemeheks laenuandja ja laenuvõtja vahel. Hoiu xüsle võetud ehk lamatud summade eest wastutawad ühisuse liikmed üheskoos, üks kõikide eest, kõik ühe eest. Wäikelaenu asutajate kodu on Saksamaa.  Sääl tärkasiwad esimest korda ja lagunesiwad pärast kuulmata kombel üle mitme maa Schultze-Delitshi hoiu-ja laenu ühisused ja Raisfeiseni laenukassad. Praegu on Saksamaal wäikelaenu asutusi ligi 9Vs tuhat ühe miljoni liikmega; iga 4800 elaniku pääle tuleb üks laenuühisus. Et suurema eduga  töötada,on kõik wäikelaenu asutused nagu teisedgi seltsid keskühisustesse ühinenud. Keskühisuse koosolekutele saadab iga kohaline ühisus saadiku. Nõnda on terwel Preisimaal  üks keskkassa, kes kõigile kohalikkudele ühisustele laenu muretseb. Austriamaal leidub wäikelaenu ühisust üle 4000; niisama  ka Prantsusemaal- Wenemaal oli 1901 aastal mitmesuguseid wäikelaenu asutusi  kokku 1468. Laialiselt on mitmesugust põllumeeste ühisust weel Belgias. Nende asutamises oli iseäranis tegew nõnda nimetatud katpliki  talurahwa ühisus, kes ise alles 1890 a. elule ärkas. See ühisus seisab koos „talurahwa gildidest", kiriklistest seltsidest, kelledel ka igaühel kihelkonna talurahwa majanduslise elukorra tõstmine otstarbeks oli. Niisuguseid gildesi oli 1896 a. ligi 300 —19,000 liikmega. Igal gilde! on üks oma usulik püha ja igakuulised koosolekud kirikus. Katoliri ühisus organiseerib tarbeainete  ostmist ja pölluproduktide müümist ühistegewuse alusel ja edendab talu-iseseiswate  ühisuste asutamist talurahwa keskel. Esimene selle ühisuse poolest asutatud põllumeeste  selts algas oma tegewust 1866 a., 1890 oli neid seltsisid ainult 14, 1896 juba 469—38,400 liikmega. Esimene piimatalituse  ühisus tõusis 1887 a., 1890 oli neid 5, 1893 a- 19, 1896 a. 118 9890 liikmega; 1897—198. Üksi kolme aasta jooksul 1895 1898 asus Belgiasse  uusi põllumeeste ühisust 1230—85,000 liikmega. Daanimaal, sääl wäike-põllumeeste maal, kus kõik üksikud krunditalud, on rahwaS ühistegewuse tõttu wäga jõukale järjele jõudnud.  Sääl on ühisust, kes oma liikmetele sugu ja tööloomi aitawad muretseda- Need on oma wahel jälle ühenduses. Niisuguseid sääl terwe wõrk üle maa. Sääl on weel piimatalituse ühisused, kellel suured wõiwabrikud  kõige täielisema sisseseadega. Neid piimatalituse ühisust loetakse sääl enam kui 1000 ja nende arw suureneb ühte lugu; nende ühisuste tõttu on Taanimaa  praegu ilmaturul esimene wõi andja. S-lmapaistwad on sääl weel kanamunade ja wõi wäljaweo ühisused oma kauba ladude  ja töökodadega, kus kaup puhastatakse, sorteeritakse ja sisse pakitakse. Nimetada oleks weel Põhja-Amerika ühendatud riigid, kus ühistegewus ka wäga edenenud ja Soomemaa  oma suure keskühisuse „Pellerwoga." Wiimaks on ka meie suurel Wenemaal kümne aasta jooksul 1890 —l9OO a. terwelt 40 põllumeeste sindikati elule tõusnud. Edaspidi waatame, kuidas lugu meil ühistegewuse  poolest on, mis siin ära tehtud ja mis teha tuleks. J. W. (Lõpp.) Kodumaalt. Kuresaarest. Laupäewal, Keisri Majesteedi troonipääleastumise  päewal, peeti meie linna kirikutes  jumalateenistust, linna kaunistastwad lipud ja õhtul ilutulsd, mis ametlikkude asutuste majade akende pääl põlefiwad. Kõigekõrgem käsukiri, mis tulurahwa õigustd märksa laiendab, on tähtis. Ta on tähtis oma sisu poolest. Kuid ta on ka tähtis selle poolest, et see meile kindlaks tõenduseks on, et walitsus oma lubadusi aegajalt täidab ja kindlas sihis nende kättesaamiseks töötab. See olgu meile kõigesuuremaks pandiks rahupidamiseks.  Aega mööda asjad käiwad ja aega mööda käiwad ka riigi asjad. Meil on juba nii mõndagi käes: riigi wolikogu, usupriius, ajalehtede wabastamine tsensuri alt jnd. Ja kui uus wolikogu, milles wist küll wähem käremeelsemalt tööd saab tehtud,  kokku astub, siis on weel paljugi loota. Walitsuse poolt on juba paljud eelnõuud riigi «volikogule ettepanemiseks malmis- Meil on tarwis weel kannatada,  külap juba siis kõike saame, mida soowime.  Külap rügiwalitsus ka abinõuusid  leiab, et maapuudust kannatajale rahwale maad muretsetakse. Sellega on juba ka hakatust tehtud. Senatile awaldatud  käsukirjas on ka pääraha wõi hingemaksu  Vabastamisest räägitud. Elfimõtete eemale tõrjumiseks olgu öeldud, et see mitte meie olude kohta ei käi, sest et meil pääraha ammu juba ära on kaotatud. Praegu maksetawate wallamaksude maksmisest, mida mõni ka päärahaks ehk hingemaksuks nimetab,  ei wabasta see käsukiri mitte. Niisama ei käi ka need kohad, kus käsukirjas hingemaast  ehk maksude waStastiku maksmise kohustusest talupoegade juures räägitakse, mitte Baltimaa olude kohta. Riigi wolikogu walimist  e kohta on Liiwi kuberner 9. oktobril kõigile kreisiülematele ringkirja saatnud, et eeltööd walijate nimekirjade kokkuseadmiseks algama peawad. Kõige hiljem 20. nowembriks  peawad nimekirjad wälja kuulutatud olema Teateid walimiste kohta wöib maanõuunikkude  kogult (Landratskollegium), kroonupalatilt (Kameralhos) ja talur. a. komissaridelt saada. Sellepärast peaks ka siin walimiste eeltöödega alustust tehtama. Liiwimaal on 8 politseiametnikku surmatud ja 6 haawatud; gorodowoidest on 18 surmatud ja 3 haawatud- Haawatud politseiametnikkude seas on ka hr. Ker Sniz  k i, endine Kuresaare linna ülewaataja,  kes kroonult nüüd 120 rubla abiraha kuus saab. Kuida kuulda, ei tulla Wenekeelss ajalehe wäljaandmisest KuresaareS midagi wälja. Ka kolmandama trükikoja osuta-