ühed ja needsamad mõtted! E!u läheb aga edast, tekkiwad uued wahekorrad, tõusewad uued tarwiiused,  mis ka uut sellekohast aatelist täitmist nõuaivad.  Kurb on see kõik, sest kes mitte eluga iihcS ci lähe, see ei jää mitte üksi ise warem ehk hiljem maha, maid ta takistab ka teiste liikumist. ma oreli ehk muu mänguriista saatuseta, kuna naesterahwad wiisi ühe käest teise kätte ööritafid. Wälisest hädaohust hoolimata laulfiwad nemad weel iseäranis suur waimustuscga:  Ehk wõetakse nüüd Meilt ihu raha hüüd Et mingu igaweft, Ei sa nad kasu sest Meil taewa riik peab jääma! Kui laul lõpnud, tuli kogudus kirikust mälja, mana õpetaja kiriku kuues, piibel kaenla all, kõige ees, tema järele kalameeste kindlad tugewad kogud päewatanud nägude, kollaste juukste ja tõsiste siniste silmadega. Nad kandsiwad kõik kuuralaste tume sinisest tussist riideid, walgeid kujutud kamsolid ja westi süält üle, ilma kuubedeta. Igal mehel oli kas koks ehk kirmes õlal. Nende järele tuliwad naesed kirjude kuubede ja kojutud  jakkidega, tumedad rätikud ümber pää, paljudel oli aga lese tundemärk, walge müts pea rätiku all ja nende seas oli polzu noori, sest liim ja mesi ei pane oma ohwrite manust tähele. Ka naesterahwad küifiwod rahuliste ja kindla sammudega ja tõsiste nägudega. Isegi noored tüdrukud  ei sosistanud ega naernud, kuda see neil muidu igal pool wiisi ks on, maid astufiwad  sönalausumatalt teiste seost edasi. Nüüd on terme kogudus surnu aedas ja seisis liikumatalt. Nende ümber ei olnud muud, kui ainult liim, liiwast katki õerutud  ristid ja mõned poolest saadik puhutud hass künkad. Üks suur kuiwc tanud naene läks teiste seast eemale, istus ühe haua küvka juure, pani oma käsiwane küljeli wajunud puu risti ümber, mille pääle kiljutud  oli! „Juhan ja Annike Pleikis," ja sääl all: Jumala tahtmine oli minu armast meest ja tütart ühe tunni jooksul siit ilmast ära kutsuda Teise pool risti pääl seisis: Mis on kõige pehmem? Ema süle. Mis on kõige kofutawam? Ema piim. Mis on kõige magusam? Uni. Naene istus risti ümbert kinni hoides, nagu tahaks tema meel praegu oma armsamaid  oma were soojusega soendada, aga üksgi joon ei liikunud tema näol. Tüdrukute hulgast astus keegi ühe sammu edasi nagu oleks tema leinaja poole minna tahtnud, waatis siis kartlikult ühe mehe poole, kes õpetaja seljataga seisis, lõi siis silmad maha ja jäi nõutult seisma. Mees ei waatanud mitte tema, maid mana naesterahwa  poole; tema tõmbas kui sisemist piina tundes kortsu; ta pigistas huuled kokku ja waatas kiriku poole, mille ümber rahwas paksult seisis. Wana õpetaja wõtis tema õlalt kirwe ja ütles -värisema häälega, mis iseäralikult sügawasse -vaikusesse kõlas: Jumala Isa, Poja ja Püha Waimu nimel. (Järg t.) Eesti wanawara kuningas Dr. Hurt annab „PoSt." järgmiselt  Wanawara sõbradele ja korjajatele teada, et eeltulewal sügisel setukeste wanad laulud  trükki lähemad. Soome Kirjanduse Selts Helsingis on nii lahke ja trükib laulud oma kuluga, mille eest meie eestlased  wennasrahwale suurt ja jäädwat tänu wõlgu oleme- Et see tähtis laulude kogu wõimalikult täieline saaks, siis palub Dr. Hurt kõiki ärksaid wendi ja õdesid Eestis, kellel wahest setukeste laulusid on kogutud,  neid taie augustikuu lõpuni saata, olgu wanawara lisaks kirjanduse aita ehk ainult pruukimiseks, kui seda sündsamaks arwatakse. Wiimastele saadetakse pärast ärakirjade tegemist, alguskirjad jälle tänuga tagasi. Uurijatele on see wäga mõnus, kui nad laulud kõik ühes wäljaandes leida wõiwad- Pärast Setukeste laulusid pannakse  Eesti rahwa wanadsõnad trükki, mille tarbeks ka juba, töisendid sekka arwatud, 50,000 wanasöna korjandustest wälja on kirjutatud. Ka need trükitakse Helsingis, kuS, nagu tundjad teawad, trüki kunst hästi kõrgema järje pääl seisab, kui meil EestiS. Kui keegi ka seda meie esiwanemate  tarkuse ja terawuse wara lisadega kaSwatada wõib, siis saakfiwad küll kõik teadusemehed ja meie oma rahwa terasemad liikmed wäga tänulised olema- Wanasõnads  lisasid wõib Dr- Hurt tulema aasta jaanuari kuuni wasta wõtta. Omaltmaalt. Jurjelvi rahukohtunikkude kogu kinnitas  neil päiwil ühe rahukohtuniku otsuse, mille järele keegi Andres N. 25 rbl. maksma  ehk 7 päewa kinni istuma oli mõistetud,  sest et kroonu wiinapoes ei olnud mütsi pääst ära wõtnud. Tallinnas peeti läinud nädalal Eestimaa  õpetajate sinodi. Küsimiste seas, mis sinodil harutamisel oliwad, nimetab Rev. Z. ka karskuse seltside, rahwakoolide ja rahwakirjanduse küsimust. Tallinnamaalt. 10. juni õhtu lasti Asseri lähedal külas üks noor abielumees, kelle pulmad alles paari nädala eest oliwad,  ühe tühjast asjust tulnud kakeluse pääl rewolwriga surnuks. Laskja, kes ka weel teise mehe pääle laskis, kelle kaelanahk wähe kriimustatud saanud, on juba kinni pandud. Paide ringkonna rahwakoolide inspektori  herra ettekirjutamise järele peawad kooliõpetajad kooli tarwis museumi kõigest  kolmest looduseriigist kokku seadma. Asutamisega on waewa küllalt, kuid kõige wiletsam lugu on putukate surmamisega.  Nad elawad nõela otsas mitu päewa; isegi kanged wedelikud, nagu äädikapiiritus,  ei mõju mõne putuka päüle suuremat  midagi. Keema mee sees neid keeta ka ei wõi, see rikub loomakese loomuliku kuju ja wärwi ära ning on pärast seda pude; sellepärast oleks wäga tänuwäärt, kirjutab „ Eesti Postimees", kui keegi niisugust odawat wcdelikku teada annaks, millega loomakeste elu wõib kiirelt lõpetada. Wedelik ei woi ka wäga kihwtine olla. Raktverest. Kohtukojast. Kohaline rahukohtunik mõistis Rakwere linnas olema liha- ja worstikaupluse pidaja A. H. 50 rubla trahwi maksma puhtuseta oleku pärast poes; niisamati trahwiti 25 rublaga puhtutuseta  oleku pärast ka thee- ja söömamaja pidajat J. L. Riiast. Wiljaikalduse kartusel ei pakuta  sisimistest kubermangudest wilja enam müüa, sellep. seisab wiljakauplus täielikult. Kroonu wiinamüük on, nagu Rish. West. teatab, Liiwi kubermangus 1900 aasta wiimasel poolel kroonule üleüldse 384248 rubla 6IV» kopikad puhast kasu annud. Selle summaga on kõik kulud, mis wiinamonopoli sisseseadmise juures kroonul kanda oliwad, ära tasutud. Wiina on selle aja sees wõrdlemisi wähem müüdud,  kui enne. Peterburist. Suurwürstinna Anastasia  Nikolajewna püha ristimine »Ii 17. junil Peterhofi lossi kirikus. Waderiteks oliwad Keisrinna Maria Feodorowna, Preisi printsess Irene, Suurwürft Sergei Aleksandrowitsch ja Suurwürstinna Olga Aleksandrowna. Omal koosolekul 11. junil tegi Peterburi linna wolikogu linnaameti ja mõne liikme ettepanekul ühel häälel otsu- Wene talurahwa wabastamise 40. aastaseks, päewa mälestuseks Keiser Aleksander 11.-le Peterburisse auusammast ehitada. Riigiwalitsuselt  palutakse luba, terwel Wenemaal  selle auusamba jaoks raha korjata. Auusamba awamine saab 19- weebruaril 1911 olema, s. o. talurahwa wabastamise 50 aastapäewal. Ajakirjanduse waStuwaidlemisest ja linnaelanikkude nõudmistest hoolimata kirjutab „Postim-" tegi Peterburi wolikogu  11. junil otsuseks, Newski pääle elektri  walgustuse asemele petroleumiga walgustust  seada. Küll mitte igaweseks ajaks, maid ajuti, aga jääti määramata, millal ajutine olu lõppema peab. Küll waidlesiwad  mõned wolikogu liikmed wnstu, aga asjata: enamus sai wõidu, ja juba warsti kaowad Newskilt elektri-laternate sambad. Põhjus selleks leiti õige kergesti. Linn tahab Newski pääle hobuse-raudtee jaoks Seda ja teist. Kui palju riigiwalitsejad kirju saamad.  Selle küsimise pääle wastab üks Inglise ajaleht järgmiselt: Paawst saab igapäew 20,000 kuuni 22,000 kirja ja ajalehti. Kõige suurem osa neist läheb püha isa kantöseleisse, kuna ta ise ainult -väikese osa saadetustest läbi waatab. Tema kantseleis on 45 ametnikku, keS postisaadetusi  wastu wõtawad ja korraldawad. Paawsti järele tuleb Amerika Ühiriikide president Mac Kinley, kes päewas 14,000 kirja ja 4000 ajalehti ja raamatut saab. Kolmandamal kohal on Inglise kuningas Eduard Illi., kellel päewas umbcs 1000 kirja ja 3000 ajalehte tuleb. Jtalia kuningas  saab päewas umbes 500 kirja ja Hollandi kuninganna 150 kirja, mis ta ise läbi loeb. Jtalia kuninga tütre amme palk. Signor Zinti, kelle abikaasa Madalena Jtalia kuninga hiljuti sündinud esimese tütre ammeks on palgatud, on nende päewade  secS Romas oma õnnelise noore naese juures külas käinud, kes nüüd tähtjas isik Ztalias on ja kelle juures rohkesti ajalehtede  kirjasaatjaid käia. Zinti teatanud, et ta abikaasa printsessi ammena järgmist palka saada: Igas kuus 150 liret (umbes 60 rbl.); pääle selle saab ta weel: 10,000 liiret siis, kui printsess esimese hamba saab, 10,000 liiret, kui ta esimese sõna räägib, ja 10,000 liiret, kui printsess iseseiswalt esimese sammu aStub. Kui Madalena Zinti «riigiteenistusest" lahti lastakse, kuhu ta lepingu järele kaks aastat peab jääma, saab ta 20,000 liret ja pääle selle igas kuus 100 liiret paiukat kuni elu otsani. Nõnda maksab siis Jtalia kuningas oma tütre toitmise  eest päris «kuninglikku" hinda. Mis tal küll tilk piima maksma peaks tulema? .N 26, Saarlane 1901