Hääletamisel lükataks- rutuline uõudvune tagasi. Pärast mitimwgvfid wahejeleiusi ja ka»g«t müra aSwb Kurski mõisnik, riigiwolikaguliigc Markow 11, kõnetooli. Siin anti ära arupärimine Keiserliku sõjamäe polkownikv, hnigawa KurSri mõisniku Lishowi tegude üle. (Kange naer pahemal pool ; paremal pool müra za Mcplagin.) Markow kõneleb edasi . . . Ljahowi üle, ket Tsaeri teenistuses olles Persi» mõrtsukate seas hiilgamolk wäija paistis, ja teda tahetakse siin teotada ning häbistada. Mina armun, et Wene riigiivoliiogu, kuS Wme süda tuksub, mitte aga juutide ja Prrsis süda - - . (liikumine ju müra pahemal pool, liiduawüldustd paremal pool) .. ei wõt mitte seda arupärimist wastu Wötts. (Kange müra-) Juhataja: H-rrab! Palun, Jumala «imel. Markow kõneleb juba 7 minutit, aga ma ei ole weel midagi kuulnud- Nuwiisi ei saa mitte tööd teha. Markow kõneleb wcel õigest W>ne südamest, hiilgamast Ljshowist ja juudinägudest. Juhataja wobandab, et ta meel kõneleda lassis sest arupärimine, mille rututsuS tagasi lükati, pidawat nii tui nii komisjoni lätte minema. Sellega lõppes koosolek. Pahempoolsed annawad  juhataja Lkgewuse waStu proteLtiawalduse  sisse- „Wir." Kodumaalt Kuresaarest. Meile kirjutatakse: „Sasr." ülemmewasiS numbris teatati, et Saaremaa tulewa!  jumel peetama lautupidu komiSjsm esimesi! koosolekul otsustatud on, pidu koraliga mitte algada, et seega ~kedagi mitte haawada." Harilrkult  on suuremad Eesti laulupidud ikka lora liga alustatud- Ma ei saa mitte uru, miks pärast neile, kellele kvrali laulmine „haawarniscl-t"  on, suuremat eesõigust silleS asjaS antakse,  kui nendele, kes seda näelsiwüd ja seda sooiviksimad, et pldu korasiga algakL- Sest kui koralilaulmiue mõnedele haawamisekS on, sits on paljudele selle tegemata jätmine niisamasuguseks  huawamisets. Seega ei taha ma mitte laulupidu waStu midagi öelda. Laulupidu emsel  soowin südamest hüäd edu ja õnnelikku iordaminelur  Tahtsin aga selle kirjakesega tähendada,  et pidu kordapanijab ühele „haawamisi" küsimuses mitte monopoli ei annaks, ja telSks yaawamise tunnet sugugi tähele ei paneks. See wõils aSjale enam lahju, kui kasu tuua. Sest neid, keS pidu korattga algamise poolt on, on igatahes rohkem kui teisi, ja siis peaks just nende kohta selle jiw.le ttsidama „er tedagi mitte haawada." Ei ole mitte hüä, astla wastu tagant üles lüüa! —« — Saaremaa praegusele tähtjamale Eesti awalikute tegelasile hr- Markusele on raske kurdtuS osakS saanud. Tema lütar, keS Dr. CarStenfil abikaasaks oli, on südamcrabandujesse ara surnud- Mimwal pühapäewal toodi surnukeha  Saaremaale ja ette maeti ta maha. Kaarmalt. Kaarma seminaris peetakse igas tuuS 2 matsuta ettelugemist karskuse küsimuse üle. Sellest on tänini suure humtusega püüle kaSwandittude ka rohteStt wöõraid oja wömud. On näha, et küsimus meie rahwast wüga ligidalt  puudutab za elowat vsawötnüft arutab. 2. now- rääkis ksoliõp. J. K. öp. Reimauni järele „K a r Sku j e mõtte st", kus siigcls lehtaksc, et karSkusemöte meie rahwale elu mõtleks on- Ettelugemist selgttasiwad tabelid  „surewuje üle karskete ja paraMlaste" wah-l- 16. now- oli tooilõp. J. P. ettelugemine  „Alkoholi sündlmi j e üle" õlles ja wiinaö- Ühtlasi iehti katseid, kuidas alkohol munawalgs püüle mõjub. Pühapäewal, SO. now-, kell 2 p. l. on etlelugemms „A No h oliste  jookide toidu wäärtuse" üle. Jälle wiina ohwer. 17. nowembril s. a. veeti Auula tülaS A- takus pulma- Pulma peremees, wa' lahte mees, oli tublisti kibedal muretsenud, mida siis tähendatud päewa õhtul nõnda nimetatud «pruudi wiina" loomise! pulmaliStclc  lahkesti tarwiluda antu Üks pulmaliStest,  Kärla walla mees Avo Õun, oli pulma peremehe lahkust natuke awarast tarwilanud ja ennast nii täis wõtnud, et ta järgmisel hommikul  toa põrandalt surnult leltl. Kihelkonnalt Kooliseitsi näitlejad aSLusad 39. novembril j. a. Kihelkonnal suurema näidcusiga  üll tss, mille sisseharjutamisega ligi 2 kuvd kibedasti on. wse»a nähtud. See on noorelt surnud kõrgeandelise Saksa luuletaja Fritz Stavenhageni drama kalameeste elust „M«wfi ema". „WanemmseS" möödaläinud aastal efimest korda ettekantud, on see drama selle oja seeS hulgast E-M näitelawodsst üle käinud. Skgawtõfine, iga pisemas kui joone» hüSti loomutruult kirjutatud elu ise on see, mis siin «ostaja silmade ette aStub, waheldnSrikas  vähem oma välise sündmustiku, kui Srewa hingelise iükumise poolest. Kui tume äikesepiln, lasub armuta saatus nende immeselc-Zte pää kohal, juba esimestes waatuSteS otsekui ähwardawa  kõminaga tulema! rasket ilma ettekuulntades  saadab ta oma purustowad piksenooled nende pääle alla ja järele jääosad endisest ilnst aina külmad warcMev- Loodame õhtule rohket osamõimist. Näitelava on simsete noorte tegelaste hoolel märksa suurendatud. Näücsemad on uued. Kadriõhtul, 25. nowembril kawatsetakse thcemajas «äikest näokattepidu tantsuga toime panna. Hurviiawaks uudiseks on elavad pildid Schilleri kellalaulust, mis ilulugemise saaicl etiewnwkse. Pöidelt- Laimjalast. Maajagamise tööd. Mnewül näsalal käis siin Saaremaa metsade» ülema abiline kohalikust «äikesest Saare kroonumetzust  platsifid maata meestele jagamiseks walja möõtmas- Niisugune legewns sünnitas ümbruskonna  «oata meeSte scaS suurt liikumist ning ligidalt ja kaugelt ruttas mid kokku „maad lirjuiama". Ulls kirjutati aga ainult need, kes tähendatud metsast mitte üte 3 werSta kaugel ei ila. Kõik teised maajoowijad peuwad oma nõudmised maajagamise komisjonisse (Laimjala wiilluWalitjnjes) üles andma ja wõiwad siis ka maad saada, km nende nõudmised leitakse õiged olevat ja kui 15—16 platsi selleks jätkuvad. „M. Kod." Muhust. Kaupmees hcrra Mändi kaks iiwimaju, mis koha paal oma 3990—4909 rubla wäürt on, müüdi 17- nowembril s. a. oksjoni teel tema «õlgade tasumiseks 212 rubla eest ära- Et majade eest nii vähe saadi, tuli sellest, et majad ärawiimijeksära müüdi, sest et nad rendimaa paale ehitatud on ja võlglase rendiõigust oksjoni teel seaduse järele nutte müüa n wöi.., Majad ostis kaupmees hr. A. Ltng ära- Hsmastest telegrohweritakss, et kaks surnukeha  pöhjawajmiud aurulaewa „Olegt" päält on Heademeeste ja Tahkuranna wahel kaldale uhutud. Ühel surnukehal oli korgist weft ümber  za teisel pääftmiserõngaS. Itad oliwad nähta- Wastl ära külmanud. Arwalakse, er tõlk laswa pääl wubiwad inimesed hulla soisad. Pärnust- 1905. a. politikliSte liikumiste asjus. Pärnu 1905. a. polmklise liikumise ja kroonu wiinawagunite lõhkumise asi on, nagu kuuleme, Vallimaa lindraliuderneri kätte antud, teS otsustab, missuguse kohtu karte süüdlasi anda. ArivatawaStt tuleWüd need asjad Peterburi kohtupslatts wõi jõjalohtus harutöKisele. „P E." Paistu kole mõrtsukatöö üle kirjutab „Pwl.": Siin kõneldakse rohkesti Hcimtalis korda saadetud nlörtsukktööst. Wõrtjularöö on jäleda toorusega kordu saadetud- Mõrtsukad on ennematt  oma ohwrtd maha lasknud ja selle pääle nende pääd otsast ära lõiganud, ilma paadeta surnukehad ühe laua äärde istuma seadnud ja neile -viinaklaasid monopoli-pudeliga ja heermgajäänused  ette seadnud. Üks Heimtali talunik on kahtlusealusena -sängi wõetud- Tallinnast. SõjakohtuS mõisteti laupäeival Züri Palk (39 a. sana) js Madis Winter (31. a. wana) kõikide õiguste kaotamisega poomiscsurma  Nad olimad 17. sulil s. a. Liiwimaal Pakandi taluperesse sisse tunginud ja peremehelt Mart Maadelt 310 rubla selget raha ja hoiukatsaraamatu  800 rubla päüle, mis korSnaSse okwad peidetud, ära rööminud. KohuS määras otsuse p hmendust paluda. „Wir." Lätimaalt. Riiast. Liiwimaa kuberner on ,Rig. Rundschau"  teatel 4007 rubla kahjutasu nende talupoegade  tarwis määranud, kes karistussalkade tegewuse ojal wiimastele mitmesugust moona on andnud. Walga maakonnast. Õnnetus pulmas. Pühapäewsl  9. nowembril pidaS Wiezemhvfi wallakakal  »ma pulmi. Kui G-niiteni kirikus laulatus  mööda oli, läiftßad pulmalised ühes pruutpaarigi  kõrist piduZtama. Kui ju küllalt pihustatud  oli, algas pöörane kodusõit. Kihutati nii hullumeelselt, et noore abielurahwa sõiduwanker BanuS'i mõisa kohal ümber läks, kus juures nooriku püäluu purustatud sai ning ta järgmisel  päewal ära suri. Ka sedagi ohwert tuleb alkoholi arwesse kirjutada. „Jsam.« Kaugemalt riigist. Peterburist Keisri Majesteet kinkis suurwürst  Aleksei AleksandrowitW matuste puhul Peterburi linna waMele 10 tuhat rubla- .14- i!vW. öösel wöeti Peterburis, „Rt'lshi" teatel, laialdaselt läbiotsimisi ette. Kinniwõetute seas on mitmete wabrikute töölisi ja keegi walspassiga  isik, kelle juurest sotsialrewolutsionSride «raionna kirjandust ja Mauseri rewolwer ühes padrunitega lnti- «P-vl-" Neil päewil toodi Peterburisse Siberist mitusada härga, kellede hulgast 16 katknhaiget leiti. Haiged härjad tapeti ja põletati kohe ära, teised 500 härga, kes nendega ühcs oliwad toodud, eraldati muudest loomadest ja peetakse kange walwuse all- Pääseb katk sissetoodud loomade küljest laiemale, fiiZ wõib ta äraarwamata  suurt kahju teha. Sellepärast on kõik abinõud tarwitusele wõetud, et seda ei juhtuks. Haigeks jäänud loomade omanikkudele maksetakse loomade hind terwelt wälja, kuna loomad ise ajawiitmatalt ära surmatakse. „Wir." Mosfwast. Wana käsikiri. „RuSsk. Wedomostis"  teatatakse, et endine Damaskuse kuberner  sääisest raamatukogust wana käsikirja on leidnud, millel 3,116 lehekülge olla. Käsikiri olla Kristuse aegadelt ja sisaldavat eneses hulga uusi teateid Õnnistegija elu kohta. Ttverist. 25. okt. rööwis sõjariistu» salk Bsrnisheno pMijaoSkonnast 1650 rubla. Rööwimise  toimepanija on teise riigivolikogu liige Staritsa kreisi talunik Aleksei KuSnetsow, krS rööwsalgas asutas ja tolle browninguid jaga», et siis Bernisheno ja Staritsa poStijaoikondasid rõöwida. Politsei tagaotsimisel on kohalikkude elanikkude abil 9 rööwlit kinni wõetud, nende hulgas ka päämees Kusnstsow. „PoSt." Mohiletvist. 7 tundmata kurjategijat, kelledel  sõjariistad käes oliwad, riisufiwad Ormanni 85, Saarlane 1908 Suitsetage sinult BZTkMN, peeneks lõigatud, i-! V--naelaiistes pakkides, märgiga „Nebane", ~ pressitud, naelalistes pakkides, märgiga ~M ust leht", '/«. ja naelalistes pakkides, margiga , „Hus«r" (P nane mees). ~ pakkides, märgiga . „As?Kkas" (Must mees), pressitud, 1 naelalistcs pakkides, märgiga „M»st leht". Meuuukste kiid ai!» adud Riia s,