Meie edasiliikumise katsed ja Shinpu küla ärawõtmine ei õnnestanud. Üleüldse läks päew kaunis kergesti mööda ja kahjud ei wöi witte suured olla. 2) 3. okt. Öösel waStu 3- okt. tungifiwad jaapanlased keskkohas  meie kohe polgu kallale, miv Hanlshintsa  külast põhja-ida pool oliwad ja sundisiwad neid polkufi üle Shahe jõe taganema. Abiwäed, mis abi juurde sõimad,  ja meie wäed lükfiwad pääle kauawältawat  suurtükilaskmist tormijooksule ja wõtfiwad pääle ägedat käsitsi wõitlust mäed ära ja kihutasiwad jaapanlased kaugele mäe taha. Paremal sõjamäe tümal oli suurtükiwõitluS wäga äge ja pääle lõunat külwasiwad Jaapani patareid meie wäed suurtükitulega üle. 3) 4. okt. Öö wastu 4. okt. läks rahuliselt mööda. Eilasel tormijooksul tähendatud mäe ja küla juureS  sai «vaenlane omale tugema seisukoha, mis kunstlikelt kindlaks tehtud. Waenlase suurus ja jõud ei ole karma päält teada, oga lahingu ägeduse järele pidimad need suured olema- Pääle wäga tublit suurtükituleandmist  läksiwad meie wäed tormijooksule  ja wõifimad kõik waenlase seisukohad  üra, ajafimad «vastast taga ja läksiwad  paar werSta edasi. Sõda lõppes waStu hommikut. Jaapanlased kaitsefiwad meeleheitlikult.  Jooksukraawide juures «võisime meie I I suurtüki ja 1 kuulipilduja ära. Sõjawägi prdaS ennast üli hiilgamast üles. Kahjud ei ole meel teada. Praegu, kell 3 hommiku, antakse kõigis meie seisukohtades  suurtükidega harwasti tuld. Huanschanist, 5. okt. (P. a.) Pärast kaheksapäewalist kanget wõitlust on ometi «viimaks jaapanlaste wastupanewise wõim murtud. Ühepuuga mäge oma kätte saades,  mida selle brigade tomanderi auuks, kes mäe ärawõtmisest osa «võttis, Putilowi mäeks nimetadi, hakkasiwad meie wäed agaralt pääle tungima, terwet Schahe jõe pahempoolset kallast oma alla mõttes ja edurikkalt edasi lõuna poole tungides. Waeulone jättis, pääle surnukehade ja haawatute wirnade, seisukohtadele 6 wäljasuurtükki,  5 müe-suurtükki ja ühe kuuliprilfi  maha, kui ka suure hulga püssa, patronifi ja sõjamoona. Suurtükkide ürawõtmise  auu on wahwade ida-Siberi kütipolkude  päralt. Öösise tormijooksuga mõttiS 19. polk patareid ära, kuna selsamal ajal mäe Ml 36. polk elu ja surma pääle kanget wõitlust pidas. Pikkamisi, oga kindlalt wõtsid kütid jaapanlaste kaewandusi oma alla, suuri kahjust saades, aga waenlasele  weel suuremaid kahjust tehes, keS ainult Putilowi mäe pääle üle 1500 meest tapetutena maha jättis. KaewandusteS kestis terme aja,jooksul kange pajunettidega wöitlus. Paljud jaapanlased tegiwad endid surnuks ja algasiwad alleS siis tuleandmist, kuni pääletungiwad wäcosad neile otsa tegiwad. Jaapanlaste wastupanemine on otse imestan?; näha on, et nad praeguses lahingi kõik mängu pääle on pannud. Harbinist, 5. okt (P. a ) 3. oktobril oli Mutden Sjujatuni teel hommikust saadik kange suurtükkidega wöitlus, nimelt keskkohal ja idas. Wöitlus algaS walge tulekul uuesti. Jaapani jalawägi liikus pikki meie seisukobte paremalt poolt pahemale  poole, seda liikumist aga waStupidise liikumise taha warjateS. Õhtuks jäi wõitluS soiku, aga südaööl algas kange püsfilaskmine,  mida suurtükid luetasiivod. Öösel 3. ja 4. oktobri wahel hakkasiwad meie mäed pääle tungima. Kuni kella üheksani hommikul  pidasiwad jaapanlased meele äraheitli' kult wastu, külade poole taganedes, aga saiwad kuuest külast wälja löödud- Selle juures wõtsime meie 8 suurtükki ära. SiiS jäiwad jaapanlased tugewale seisukohale peatama, aga kahe tunni pärast lõime neid säält tormiga ihälja; selle juures wõtsime 16 suurtükki ja" 8 kuulipritsi ära- Õhtul hakkasiwad jaapanlased ägedalt Sjujatuni poole tungima. Tshifust. (Reuter.) Endine Port-Arturi linnapääliku kirjutaja jõudis cSmaSpäewal siia. Tema teatas, et Prantsuse auru- laew, mis piiramiseliinift läbi pääfis, 16. sept. Port-ArtvriSse jõudis. Auruloewal oli koormaks 1000 tonni mõrra sõjatagawara.  Ei ole mitte kõige wähematgi kartust, et Port-Arturi möiks näljaga sundida alla andma. Kroonu ladudes on meel 400,000 kotti jahu. Haigemajad on täis, linnas on 16,000 haawatut. 23. sept. laskmise ajal lõhkefiwad Jaapani pommid linnas. Mõlemad mäed on nii« wört lähedal, et linnamägi jaapanlaste kõnet ja laulu kuuleb. Mukdenist Õhtul oli lõuna-läüne pool suurtülilaskmine nõrk. Inimesed on wüsinud. Sõjawägi näitas eeskujulist wahwust ülcS. Lagendik on taganejate wenelaStega täidetud. Mõned pommid lõhkefiwad Kuropatkini kõrwal, keS põhjatu suurt wahwust üleS näitas. NähtawaSti jäi wõitluS seisma. Sõjamäed näitafiwad kuulmata wiha üleS. Kõik awaldawad, et seisma jäämine wõimata on. Näha on, et jaapanlased linnale ei lähene. Nende öö-laagrite tuled paiStawad wiiS werSta lõuna pool linna. Tokiost. Jaapani kahjust on wõimatu ära määrata. Teated, mis 2 okt. ära saadetud, jutuStawad järgmist: Parempoolse  Jaapani wäe pääjõuud ulatawad Shahe jõeni, kus Wene diwisjon suurt waStupanemist awaldab. Keskwägi on 2. okt. hommikust saadik ägedas wõitluses. Praegusel silmapilgul hoidsiwad waenlased omad seisukohad Shahepu ja Lamituna juures oma käeS ja awaldafiwad üliägedat waStupanemist. Kesk kolonne püüab Shaheput  ära wõtta. Parem kolonne tungib Wene seisukohtade kallale. Mõned Wene wäeosad wiibiwad Shahe jõe paremal kaldal. Wene wäed Shahepus, mis pahema  wäe waStaS feifawad, näitafiwad wäga suurt waStupanekut, aga lahutati ära. Kõige rohkem kannatas 3. Siberi diwisjon.  Surnute arw 1. okt. wõitluses on wäga wäikene. Mina olen ennast Juliaga kihlanud, ütles tema wiimaks kõiki julgust kokku mõttes. Dearborni suunurgad liikufiwad, nagu oleks tema naeratada tahtnud, aga tema jäi ometi jälle tõsiseks. Wõi, see on siis see õnnelik juhtumine I ? Noh see õnn on ka nõnda kui ta on l Kui mana sina nüüd siis õige oled ? Üheksateistkümmne  aaStane, ning päälekauba ei ole sul midagi ning ci mõista kuigi palju, oled koguni meel ilma teenistuse kohata ja lähed, ilma wanematele sõnalausumata, oma käe pääl koSja. Ütle nüüd ise, kudaS sarnast tegu nimetada tuleb? Mina nimetan seda lihtsalt häbematuseks! Aga. see tuli ju ainult sellepärast nõnda ülepääkaela, et tema ära reisida tahab, waStaS Richard alandlikult ja lepliku häälega. See on ükspuhaS. Igatahes oleksid sina selle aSja joonde seadmist minu hooleks jätma pidanud. Ning kõige suurem õnnetus  ei oleks see ärareifimine ta mitte just olnud. Mis mind aga siin juurcS kõige rohkem pahandab, on sinu suur iseseisnms, k»S sa ometi muud ei ole, kui ainult tühipaljas  ja ennast ainult selle pääle toetad, ei sa rikka Dearborni poeg ja pärija oled. Sa ei näita selle pääle mõtlewatgi, et mina, kui sa mind pahandad, oma Varandusega teha wõin mis ma tahan. Wana herra jooksis Üttega ägedasti wehkledeS, tuba mööda edasi, tagasi. Aegamööda jäi tema rahulisemaks ja tema sammud ja liigutused sedmvõrt pikaldasemaks. Muidu ei oleks mul ju ka midagi selle wastu. Mina ise pean Juliast ka suurt lugu, aga, kõik see asi on palju warane, täitsa enneaegne ning, mitme aastane pruudi põli ei ole kusagilt päralt. Mõlemad üheksateistkümmne aastased! Miks teie üiepää  weel nõnda kaua võtsite? Teie oleksite ju weel mitu aastat warcmine paari wõinud  minna. EdeSpidi hakatakse ikka wist juba mähkmetes pulmi pidama ! Teie armastate  üksteist muidugi wäga? Üle kõige, papa, üle kõige I oh kui sa teaksid kui wäga! Oh. seda wõin mina enesele elawalt ette kujutada ! Aga kuidas teie sellega ratsasõidu juures toime saite? Mina ei ole ratsanik, ning sellepärast on see mulle täieSte arusaamata.  kuidas hobuse seljas kositakse, ütleS wana herra, kelle hää tuju juba jälle wöitu oli saanud. Igaüks oli ometi oma hobuse seljas, kellega temal juba küllalt tegemist oli, mille pääle mina ka kindlasti lootsin. Millal teil siis süül aega oli üksteisele ligineda, sest, eemal üksteisest olleS ei lähe ju sarnane asi ega jutt ialgi mitte lahti? Richard hoidis naeru tagasi. Ratsanik oskab juba nõnda toimetada, et kõik hästi läheb, ning õigust ütelda, ei olnud meie kõik see aeg ka mitte just igaüks oma hobuse seljas. Imestades waatis herra Dearborn poja otsa. Julia hobusel ei olnud kõik rihmad korras; kui mma tema poole õiendastu, et neid kohendada, kohkub peru loom ja põikab kõrwale, mina haarasin kohe Muidugi mõista Juliast kinni, täiendas wana herra. Muidugi mõista Juliast, kordaS Richard isa sõnu, ja see oli suur õnn, et seda tegin, sest tema hobune kihutas kui hull minema, kuna tema ise minu kaenlasse rippuma jäi. See oli aga suur ning õnnelik juhtumine, kinnitas isa, kuna tema suunurgad wägifi nacrumoodi liikuma hakkasin!ad. (Järg tuleb.) Mõndasugust. Õjge eluwiis. Wara ülestõusta,  tundi kchaharjuwst teha; keha, ehk paljalt nägu ja rinda, külma weega hästi pesta, piima ehk kakaod juua ja ärisse jala minna. Lõunal tublisti süüa ja enne alla neelatavast sSõk suus hästi peenikeseks pureda. Kes wäsimust tunneb, magagu wärskes õhus tund ehk poole. Õhtul olgu toit kerge; täie kõhuga magama  heita ei ole soowitaw; enne magamaheitmist  pese keha ja muretse, et toas hää õhk oleks. Suwel hoia akan lahti ja ka taimel muretse selle eest, et märSke õhk alati tuppa pääseks. Kui aeg lubab, mine linnast wälja wärske õhn kätte ja wiida sääl kas rattasõiduga, jalapaN mängides, wahete wahel ujudes, söudes j. m. wärskes õhus oma aega. Õhtul mine aegsasti magama.  41 Saar! a u e> 1904.