Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäeval. i Toimetus on KuresaareS, Pikas uulitsas, ! Treffcui majaS nr, lZ ! Knnlutnste trastilwõiwinc tani kella 1 xiiewal ! Kuulutuste sctit.rida s f., l-hc lesoisaS Stt k. ! AdrcSs! muutmise eest lv kop. Tellimisehind: Vs „ - . 1 SS I V. >. . . - „ . V- >" 1 I - I' '/. .. . . - „s« „ tlkftk number maksab s kop. /k «». Kesknädalal, 33. septembril 1309. XXV. aastakäik Kuresaare supeluselu 1909 a. Kuresaare linnaamet on mööda läinud supeluSaja üle aruande awaldanud. Asja tähtsuse  poolest awaldame selle ka oma lugejatele. Politsei käest saadud teadete järele on KuresaareS  sel suwel üleüldse 1076 supeluswõõrast olnud, ja nimelt 203 meesterahwast, 576 naesterahwast  ning 292 last. Kuid supelwõõraste armu wõib igatahes 2000 pääle arwata, sest esiteks ei ole ülemal tähendatud arwusse neid mitte üles wõetud, kes Suuremõisa põllal korterit  wõtsiwad ja teiseks ei ole politseisse awaldatud  teated mitte täielikud. Näituseks ei ole paljude korterisedelite pääl supelwõõraste arwu sugugi mitte ära tähendatud. Pääle seda ei ole paljude Üle mitte politseile teatatud, iseäranis nende üle, kellel linnas sugulasi ja tuttawaid on. Supelwõõraid oli: Peterburist ja põhjapoolsetest  kubermang. 495 in., 2) Balti kuberm. 384 in., 3) Moskwast ja hommikupoolsetest kuberm. 86 in., 4) Poolamaalt ja õhtupoolsetest kuberm. 78 i»., 5) Lõuna kuberm. 27 in-, 6) Siberist 2 in., 7) TurkeStani piirilt 2 in., 8) -väljamaalt 2 in., kokku 1076 inimest. Kuresaare linna elanikud saiwad üleüldse 19084 rubla üüriraha. See summa tuli järgmiste  korterite päält: kuni 25 rbl. 144 korterit 2894 rbl. 25-50 „ 145 „ 5490 „ 50-100 „ 89 « 6420 „ 100-200 „ 27 „ 3840 „ pääle 200 „ 2 „ 440 „ / . Kokku 19084 rbl. SupeluSaja esimesel poolel wõetakse kallimaid  korterid ja sel ajal söidawad siia suuremalt  jaolt perekonnad, kuna teisel poolel odawamaid  korterid üüritakse ja enam üksikuid isikuid siia tuleb. Linna kasuks wõetawa s°/° maksu läbi tuli sisse 956 rbl. 67 kop. Muusikast tuli 1909 a. 1078 rbl. 40 kop. Markide eest on wälja antud 40 rubla 70 kop., palkadeks 90 rubla, üleüldse on wälja antud 130 rbl. 70 kop. Nii on puhas kasu muusid kast 947 rubla 40 kop. See summa tuli kokku 1) Üksikute piletite ostmise läbi 33 r. 40 k. 2) Kuresaare linna elanikkudelt: 120 pil. igaüks 3 rbl. 360 rbl. 24 „ „ 2 „ 43 „ 3) SupelwõõraLtelt: 173 pii. igaüks 3 rbl. 619 rbl. 56 „ „ 2 „ 112 „ 3 ' ' 3 " Kokku 1078 r- 40 k. Wäljaantud piletist lähemalt tähele pannes, tuleb avalikuks, et kontroleerimine praegusel näol täiesti võimatu on, sest palju kohalist isikuid ja supelwõõraid hoiawad ennast muusikamaksust  eemale. Õige kontroleerimise ainukeseks abinõuks wõib aiaehitamine kurhausi ette muusika platsi ümber olla- Seda aida on edaspidi supeluSmaksu  võtmise juures uue seaduse järele tingimata tarvis. Niisama on ka aida mitmesuguste  lõbustuste juures tarvis, mida kurhausi eeS oleval platsil korda võiks panna, kus juures  fiis muu park publikumi jaoks, kes lõbustustelt  osa võtta ei taha, jääks- Päüle seda kaokfiwad niisuguse aia ehitamise korral pahandused  koerte poolest ära. Muusika piletit" jnureS on iseäralist arusaamist perekonna tähenduse  üle näha, kuna perekonna hulka isegi kõrvalist  isikuid arvatakse, 1909 aastal on muda tarvitatud: 1) Uues supeluSmajos 1132 kasti, 2) Roomasaare „ 461 „ S) Linna 5 356 „ Kokku 1949 kasti. Kui palju wannifid on wõetud, selle üle wõib ainult linnasupeluSmaja üle teateid tuua. Üleüldse wõtsiwad selles supelusmajas 234 isikut  wannifid, nende seas 39 Kuresaare elanikku. Wannifid wõtsiwad 84 mseSterahwast ja ISV naesterahwast. Priiwannifid saiwad 25 isikut. (Lõpp tuleb.) Saare rahwas - enne ja nüüd. KaS wabaduS «või surm kas elu wabal kodupinnal wõi auga langemine wõitluses sai Saare rahwa juhtsõnaks iseäranis siis, kui rootslased ja daanlased üheltpoolt, «venelased ja sakslased teiseltpoolt meie kodumaad oma alla püüdfiwad heita, kus alalõpmata sõjasõnumed ühest maanurgast teise ajafiwad ja «vahetpidamata  mõrtsukamõõgad mürastwad. Niikaua kui waStascd ükshaawal tulewad, saadetakse nad meriste püüdega koju. Rootslased löödakse KiwidepäälahinguS, Läänemerel kimbutatakse Saksa kaubalaewu; Wisby sadamasuu pannakse kinni, kuni Pihkwa alla ulatab manermaa ja Saare rahwa kättetasumiseküik. Siis aga ühinemad  waStased, raudwõru tõmmatakse korraga kõwaSli ümber kodumaa- Nüüd ei leitud enam „sõjust lunastajat, sõja eesta, sõja tagant, sõja keeru keskelta, sõja sõrmede wahelta." Nüüd «võis ainult weel auga langeda. Kakskümmend aastat kestis meeleheitlik wöitluS. Ka sõjaõnn naeratas wahel saarlastele sõjatules. Kui 1206 selle aja wägewam kuningas Waldemar U. Saaremaale kantsi ehitas, ei julgenud  tema suurest sõjamäest üksgi kantsi kaitsma  jääda päälekäimiste waStu." 1220 häwitawad saarlased Lihula lossi ära, mis Rootsi kuningas Johann läänlaste waolhoidmiseks oli ehitanud. Kui Waldemar Soela wäina äärde uue, kindla kimikantst asutas, piirawad selle saarlased  ümber, ehitamad õhtu-europlaste eeskujul kiwiwiskamisc-masinaid ja kisuwad kindluse maani maha. Weel 100 aastat tagasi tsadsiwad manad saarlases Soela kantsi rikkumisest jutustada ja kiitsiwad seda esimanemate kangemaks wägitööks. Kui aga Suurmaa Saksa ordo, Daam ja Rootsi kuninga ja Läti ja Liimi rahwa ühendatud  sõjawägedega alla oli heidetud, lähenes kurb lõpp ka Saare rahwa «vabadusele- 20,000 wäijawalitud mehega tuli 1227. a. algusel Kaks Dianat. 68 Prantsuse kirjaniku Aleksander DumaS ajaloolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Piki ep. Nagu Srawõitmata jõust tõmmatud astus ta kaks wõi kolm trepiastet alla poole, Gabriele  lähemale. Kuulge, ütles Gabriele, kurb arusaamatus waewab meie südameid, meie peame katsuma selgusele saada. Ma ei wõi seda arwamist enam wälja kannatada, et Teie minust aru ei saa, et Teie arwate, nagu oleks ma Teie wastu külm ja nagu wihkaks ma Teid. See hirmuS mõte segab mind ka minu püha ja raske ülesande  täitmise juures, mida ma korda saatma pean. Aga astume wähe kõrwale, õde, sest ma arwan, et Teil weel mähe usaldust minu wastu  on? Olge hääks, läheme sellest kohast kaugemale,  k«L meid ehk wahest kuulda wõidakse, sest mul on põhjust karta, et meie juttu segatakse,  mis Kulle nii tormiline on. Diana ei kahtlenud enam. Need sõnad armastatud nooremehe suust mvjufiwad tema pääse. Ta astus tohe alla Gabriele juurde ja toetas oma täe usaldasalt oma rüütli käe pääse. Ma tänan, ütles Gabriele, filmapilgud on kallid, sest »a kardan, et abtinna, kes minu armastusest Teie wastu on teada saanud, tuleb ja meie juttu, mis nii tõsine ja puhas on, kui minu armastus Teie waStn õde, eksitab. Päris õige, ütles Diana. E«a Monika Mis mulle, st Ms tulnud olete ja «muga foowinnd kokku saada. Aga et ta kellegi teise käest minu mincwiku üle kuulnud, mida ma kõikide  eest warjafin, ei lubanud ta kolmel päewal  mind kloostrist wSlja minna, ja ta ei oleks tänagi mulle seda luba annud, kui mitte minu kord ei oleks haigemajasse walwama minna olnud  Oh, Gabriele, kas ei ole see minu poolt halb tegu, auwäärilift ja hääd kloostri ema petta. Kas ma tõesti Teile seda weel kord pean meelde tuletama, et Teie minu juures, nagu oma wenna juures olete, mu Jumal I et ma kõik oma südame hääled waigistama pean ja Teiega ainult kui oma sõbraga rääkida tohin, kellele ma truu olen ja kelle eest ma malmis surema olen. Siis rääkige, «end, wastas Diana. ,Wend," see õrn ja hirmus nimi tuletas Gabrielele tema elusaatuse imelikku ja kurba pööret meelde ja see nõiduw sõna kihutas kõik armastuse mõtted nooremehe püäst wälja, mis waikne öö ja tema armukese iludus oliwad üles äratanud. Mu õde, AKs ta kindlal toonil; ma pidin  Teid nägema ja Teiega rääkima; mul on kaks palwet Teile ette panna, milledest üks mmewikku ja teine tulevikku puudutab. Teie olete suuremeeleliue ja hää, Diana, ja Teie täidate neid palveid oma jõbra pärast, kes, wõib olla. Teiega enam siin maapäälses elus kokku ei saa, kelle elu igal silmapilgul hädaohus  on ja kes iga tund surmahoobi «astu wotoujekS «alasis seab olema. Oh I ärge rääkige seda, ärge rääkige! hüüdis  Diana hirmu pärast wärisedes ja ta saj aru, kui südamest ta Gabrielet armastab- Ma ei räägi seda mitte sellepärast, mu õde, wastas Gabriele, et Teid ehmatada, waid sellepärast, et Teie mulle andeks annaksite. Ma palun seda hirmu andeks, mis minu sõnad Teile tegiwad, mis ma meie wiimasel koosolemise  puhul Parifis Teile jampfitujus ütlestn. Mu õde, mitte mina ei rääkinud stis Teiega, waid palawik rääkis minu seest. Ma ei teadnud  tõepoolest mitte, mis ma rääkisin, sest sel päewal sain ma hirmsa saladuse teada, mis mu hinge meeleäraheitmisega täitis. Wist mäletate weel, õde, et ma Teist lahkudes pikaldasse ja kardetawasse haigusesse jäin, mis mult mu elu ja mõistuse ähwardaS riisuda? Kuidas ei peaks ma seda mäletama, Gabriele?!  hüüdis Diana. Jumala pärast, ärge nimatage mind Gabrieleks  I Kutsuge mind «vennaks, nagu wühe aja eest. See nimi hirmutas mind esiti, aga nüüd on ta mulle armas. Kuidat isesoowite, wend, wastas imesta» nud Diana. Sel silmapilgul kuuldufiwad nende ligidal soldatite taktis sammud ja õde Beny litsus end hirmuga Gabriele maStu- Säält tuleb keegi? Mu Jumal l Meid nähtakse! ütles Diana. Need on meie wahisoldatid, waStas Gabriele. Nad lähemad meist mõõda, mind tuntakse ära ja wõib Ma, et «ind hüütakse. Oh, lubage