kergesti külge hakkab, on ka arusaadaw, mispärast ühes perekonnas harilikult Uku mim inimest üksteist järele tiisikusesse jääwad  ning selle haiguse käes otsa saamad. Tiisikuse batsilluste ülesleidja o'i Saksumua  professor Kcch. Ta nimetas kvpsiitiisikuse  algajat tuberüi ihk tilsitüsebatsilluseks. Neid stidub kopsmiisikust  põdewate iutmesle röga jo sülje seest arwaWiUa palju, Muidugi mõista, wõ.b neid ainuüksi suureksiegemakiaasi abil naha. Paljale silmale pole need imepisikestd komma  sarnased pisielukad sugugi mitie nähtawad. Kuidas pääseb tiisikusebatsillus inimest kehasse ja mil wiisil ta Ml oma häwituse tööd teeb? Tnsilustbaisillus tungib ühes sissehingatawa õhuga ehk ka söögiga kuaias meie kehasse, pääasjalnui! aga kopsudesse. Teistes kehaosades, kõris, paruiootikas, pääajuS j. n. e. ei lna ptsstlukas mi mõnusat asupaika, tui just lopmdig. Hõlmad korteriolud aiiawud lusikust laiulituotamileks iähisolt kaasa. Tutlaw on, et kliiMSteS, pahaSü õhutatud ruumides  märksa rohtem seda haigust leida wõib, kui lahedates ruunädeg- Sellepärast on ku arusaadaw, mispärast wangikvdodeS, muktudes ning maetenS urtsituteS niipaliu iniMisi tiisikus! põemad. Sarnast ümbrust urmastawad koledad kvchibatsilused  iseäranis, tuua aga puhas õhk nende armu hulgana mahendab. Mida rohkem  inimesi kusagil toos elab, seda luureni on ka kopsutnfikust põdewate protsent. Tiisikust pövewad inimesed ajawad juurehulga  röga wälja, ja selles rögas on kotepalju  baisillu,td. Röga kuiwab aegamööda ära, saab tolmuks, Mida kaaselanikud sissehingama  peawad. On neil nõrgad kopsud, mis haiguste idudele wastu panna ei jaksa, siis ongi elukardetawa haiguse külgi hukkamine  siin sündinud, ning kaega latsutawaw  surm haklab lähenema. Tiisikuse uurijad  on leidnud, et lübikaudu kolmas osa kõigist inimestest, kes 15—50 eluaasta wanaduses ära surewad, tiisikusesse surewad. Sellest paistab wügu selgesti silma, kui laiali tiisikus on lagunenud- (Järgneb.) Haruldane kalasaak. Mõne päewa eest olewat Torimehed noodaga pääle 500 naela haugist ja ahwenaid ükswötnud.  Nende teades ee ole siin 10 aasta stes kalasaak sedamõrd õnnestanud. - Saaremaa laewa asjanduse  st. (Äärg). 3- Alone, 128, Kuresuares. 2. mastiga. Saaremast 1902 aastal tammest  ja mannast ehitatud- Omanikud: 'talup. M. Adosvn, J. Nahkur, P. ja F. Lepik, Torgu wallaft. Laema pikkus 55,30, laius 17,10, sügawus 0,00 inglis jalga. Suurus (täielik) 30,3 l, (puhas) 24,1 L reg- tonm; kannab 3000 puuda- Lacwamehi  3. Anna Maria, KurssaareS ,N 129. 2. mastiga. Wälzamaal 1874 a. tammest za . männast ehitatud ja 1893 «. Saaremaal  KõigustcS parandatud. Pikkus 61,79, laiuS 15,69, jüg. 7,25 inglis jalga. Suurus (taielit) 43,15, (puhaS) 37,63 reg. tonni. Kannab 5999 puuda. Laewamehi  4- Omanik M- Truwert, Muhust. 5. W ambo l a, Kuresaares 126. 2- Luhtjas, Saaremaal, tammest ja männast 1992 a. ehitatud- Omanikud: talup- A- M- ja L- Nõmm; M. Lepik, L. M T. KallaS, S. Lepp ja M- Mahl, Piustjalast. PikluS 72,35, laius 22,99, jüg. 7,69 ingl. jalga- Suurus (täielik) 74,73 (puhas) 65,45 reg. tonni. Kannab 9909 puuda- Laewamehi 5- 6- Grei a. Tallinn, 303. 2. mastiga.  Mustjalas 1902 m tammest ja männast  l e tuv. Omanikud: J. Lement, A. R l ;a F Rüüa, Piustjalast- Pikkus 45 00 s 16,65 ja süg. 5,45 inglis jllljza. suurus (täielik) 24,43 (puhas) 21,07 reg, tonni. Kannab 3000 puuda. Lnewamehi 3. 7. Ta wet, KurssoareS 82. 3. mastiga- Saaremaal 1892 a> tammest ja männast ehitatud. Omanikud: J. WannasS, R. Mänder, M. SiguS, W. Küll, P. Soonu ja M. MagnuS, Saaremaalt.  Pikkus 122,80, laius 28,70 ja süg- 12 50 ingl. jalga- Suurus (täielik) 264,84 ja (puhas) 234,000 register tonni.  Kannab 28,000 puuda. Laewam. 8. 8. J d a, KuresaareS 51. 2 maStigo, FiUandiS 1881 a- tammest ehit. ja 1898 peruud. Omanikud: J. Teär j. t. Pikkus 55 70, iams 19 15 ja süg. 6.26 inglis p-lga. Suurus (läieilk) 36 5l ja (puhas) 33 44 reg. tonni- Kannab 5000 puuda. Laewamchi 3- 9. Kii o, Liban, 107. 2. mastiga. Saaremaal, 1894 a. rammest ja männast lhinuvd. Omanikud: J, Koch, J. Jalak ja J. Kmk, Kuresaarcst. Pikkus 58,08. laius 16,42 ja süg. 6,88 inglis jalga. Suurus (Melit) 36,13 ja (puhas) 30,11 reg. tonni. Kannab 5000 puuda. Luewamchr 3, (Järgneb.) Pärnust. Kõigist ametlikkudest pitsa? ritest> mis wallamaliisufed passide päale panemad, nõuab maakonna politsei igast templist ühe äratrüki-wajutuse enese kätte sisse. „Elu." Tallinnast. Linna maksuta raamatukogu  ja awauk rahwa lugemisctüba. 15. skp. sai kuu täis, millal Tallinnas see asutus  amati. Raamatute arw ei ole just mitte suur, kuid hästi wälja wälitud. Raamatud on kõigi kolme kohaliku keele pääl ja esialgul ainult lugemisetoas tarwitada  lubatud. Lugemiseruumides on kaks paraja suurusega, nägusat tuba, millesse  lahedalt ligi 60 —70 inimest mahub. Esimese kuu jooksul on üle 800 inimese tugemisetoa tarwitamise lubatähe enesele muretsenud ja ligi 5000 inimest on selle aza sees raamatuid ja lugemisemba tarwitanud.  Suurem osa, torwitajatest on 10 —29 aastased- Siis järgneb tööliste rwgkand. NoeStrrahwad wvtawad ka kaunis  eiawalt osa. Kooliõpilastel on ainult kooliwalitsuse lubatähe ettenäitamisel wõimalik  raamatukogu larwitada ja lugemas käia. Lätimaalt. Riiast. Baltimaade ajutine kmdralkuberner  baron Möller-Sakovelski on Riia lehtede teatel pühapäeva õhtuse kiirrongiga oma sõjaväelise osakonna ülema alampolkovnik  Njemowi ja iseäralise asjade ametniku  Grahe saadetusel Peterburisse sõitnud. Kmdralkuberner võttis sääl Zarskoje-Selvs ärapeetawast Georgi ordurüütlite pidust osa- Pääle selle anda kmdralkuberner päälinnas  oma möödaläinud ametiaasta tegevuse  üle aru ja selgitawat üleüldse asjade  seisukorda Baltimaadel. Nende päevade sees tellis keegi tundmata  poiss ühest trükikojast ühe siinse õpeosutuse  lõputunnistuseblankettifid- Teisel päeval viis ta valmistrükitud blanketid ära ja palus arvet õpeasutuse kantseleisse saata. Kui arve sinna viidi, tuli välja, et nimetatud õpeasutus mingisuguseid blanketisid  ei olnud tellinud. Nüüd on kmdralkuberner  käsu välja andnud, et ükSgi trükikoda mingisuguseid amettkoha blan- kettisid ilma sellekohase ametikoha tunnistuseta  trükkida ei tohi. Ühtlasi ei lubata ka niisuguseid lehtesid kellegile eraisikule ilma sellekohase lubata ära anda- Wõnnuft. Kinniwõtmine. Wõnnu kreispolitseile anti teada, et wennakesed Echeibod, keda SesSwegeni lossis äratapetud  wennakste v. Aderkasfide mõrtsukateks peetakse, ühes peres KuSseni wallas peidus on. Politsei läks sinna ja wõttis teise Seibo kinni, teine aga jooksis kuuri ja halkas politsei püüle laskma. Kui ta nägi, et enam pääsemist ei olnud, laskis ta enda maha. Kaugemalt riigist. Peterburist. Esialgsete teadete järel on selle aasta kümne esimese kuu jooksul I miljard 853 miljoni 400,000 rubla sisse tulnud, see on 45 miljoni rubla enam kui minema! aaStal sellesama aja jooksul. Wõõrasts rahwuSte algkoolide määrused  on hariduse ministeriumiS kinnitatud. Wõõrarahmuste algkoolides peab õpetuseandmine  uute määruste järele emakeeles sündima. Koolid wõiwad kahte liiki olla: ühcklaSfilised (õp.asjad : usuõpetus, õpilaste  emakeel, Wens kee! ja rehkendus) ja kahektassilised (õpeasjadets pääle 1. kl. Wene ajalugu, geografia, looduse luguzoomstus  ja geomctrta algõpetus). Emakeeles  antakse õpetust aga ainult kahel esimesel  aaStal. Selle järele peab aga õpetus  Wene keetes sündima, mille juures aga emakeelt abiks wõlta wöib. Puhtas emakeeles wöib kuni kooli lõpuni usuõpetust  õpetada. Nikolai raudtee Aleksandrowi mehanika  wabrikuS on kuulutus wälja pandud, millega kõigile töölistele teatatakse, et teedemiuistri  räsul wabrik kinni pandakse ja kõik töölised lahti lastakse. Umbes 7000 töölist kaotawad teenistuse. Pihtivast. Weel ei jõudnud pihkwalasid  ehmatusest, mida KrõnetSki kloostri kallale tungimine ja kuue munga tapmine sünnitas, toibuda, kui PihkwaS juba uus merine etendus elanikkudel ihukarwad püsti  ajas. Ühesse Nowgorodi uul. olewasse majasse ilmus keskpäewa ajal politsei rööwijaid otsima. Kui pristawiabiline ja kaks linnawahti  sisse katsusiwad minna, wõeti nad rewotwripaukudega wastu. Üks linnawaht tõi ukse kohe jälle kinni ja hakkas teda kahe käega kinni hoidma- Kölasiwad uued paugud ja kuulid lendasiwad linnawahi mõlemast käest läbi- Politseinikud pistfiwad  jooksma- Kohe nende järele tormafiwad  kaks noortmeest. Pääle meeleheitliku põgenemise, kusjuures põgenejad üht raudteeteenijat  raskelt haawasiwad ja urjadniku ära surmasiwas, aeti nad wiimati Aleksandri  uul. olewasse Erle majasse. Maja piirati igast küljest ümber, kutsuti sõjamägi  kohate ja anti mitu tundi järgemööda maja pääle tuld. Muud kui põgenejad ei andnud alla- Wiimati, hilja öösel, otsustati maja põlema panna. Tuletõrjujad kutsuti kohale, pandi majale õled ümber ja pisteti tuti otsa. Alles siis kargas üks põgeneja majast wälja. Ta langes kogupaugu all surnult maha- Teine ei näidanud nägugi. Maja seisis juba üleni leekides. Tuli jõudis juba pööninguni. Nüüd ilmus ka teme jooksik ühe akna wahel. Ka temagi langes kuulide all. Maja põles maani maha. Waremete alt saadi järgmisel päewat  taks surnukeha kärte. Woroneshist. Sennõi kogukonnas olwuo korratused- Solk talupoegi pani M7l Saarl a n e. IW7