suure supelwõõraste arwu üle rõõmustada wõiksime, ka omalt poolt katsuma, nende elu hästi lõbusaks teha. Korterite peremehed  peawad supelrvõõrastele kõigesuuremaa  lahkusega wastu tulema. Paljude juures on aga lugu nii, et kui korteri raba käes, fiis pole „patisakstcga" enam midagi tegemist. Linnavalitsus katsub küll omalt poolt üleüldiselt teha, mis wõimalik. Meie kõik peame aga üleüldises sihis seda kätte saama püüdma, et supelwõõraste elu lõbus oleks. Selleks wõiks linnawalitsuS üleüldiseid teateid korjada, kudaS siin ehk sääl supelwõõraste soowid ja tahtmised on, missugused puudused siin walitsewad ind., ja fiis üleüldiselt neid soowifid ja puuduseid teada anda, soowide täitmiseks ning puuduste  kõrwale heitmiseks. Rahwakooliõpetaja ja kodukoolitajanna  õiguste saamiseks peetawatele eksamidele  kohalise gümnafiumi juures oli tänawu 6 isikut, 2 nöörimeest ja 4 neiut ilmunud. Wiimastest jättis seniajani üks wabatahtliselt  eksami pooleli, kuna teine puuduSlise teadmise pärast seda tegema sunnitud oli. Nagu kuulda on, kohalise Eesti Seltsi tublidel laulujõudude! endisel juhatusel lähemas  tulewikus nõuu kontserti toime panna. Lauluharjutustega on juba algust tehtud. Kahjuks lahkufiwad mitmed paremad laulujõud  Kuresaarest. Kuid loodame, et nende asemele uued leitakse. Kui suure agarusega meie aednikud ennast eestulewa supelusaja wastu wal« miStawad, näitab see asjalugu, et ühes siinses suuremas aiaäris nende päewade sees juba kartulid maha pandi. Kärlalt. Mõne aja eest saadeti meile järgmine  tiri, mida meie ruumi puuduse pärast alles Part Lõhmuse mälestuseks. Pärt Lõhmus ära," Kes see mees oli ? Tema oli Orikülas Wesiku taluperemees. Kui ühte meest juba palju aastaid tuntakse ja tema üle, mitte tema seisuse, maid olemise järele otsustatakse,  siis peab siin küll ütlema, et sellel mehel suurepäraline  ja terme otsustamise wõim oli. Mis teda aga paljudest omasugustest ülendas, oli tema tõsine wagaduS. Tema ei pidanud ilmaSgi teed kirikusse plikaks, ehk see küll 12 wersta edasi ja tagasi oli, ja põäle selle pidas ta meel enne kodusse tulekut palwemajas ka palme tunni ära. Ka rahutuste ajal oli tema mõju Oriküla ümbruses  üsna hästi märgata. Sääl wõis igatahes rahuga läbi sõita ja käia, kuna suure, Kihelkonna maantee pääle jõudes kohe tigedad pilgud ja hüüded  mõödasõiljalc ivaStu ja järele lcndasiwad. Meie olud on osalt selle läbi nii segased, et meil waimlir.e kokkukõla puudub. Aga Pärt Lõhmus  oli isik, keS omasugustega kokkukõla leidis Mis õpetajal kantsli päält wõimalik pole korda saata, saadab see sagedasti küllalt korda, keS oma isiku läbi juva rahwal lähemal seisab, iseäranis gust kõige ümbruse üle wälja laotas, pidin mina selle suure waiksuse ja walguse sees, mis mind ümbritses, selle pääle mõtlema, et Õnnistegija ka weel praegu kõigealamast soost tema kõige truuwimaid jüngrist leida wõib, kes teistele õnnistuseks  wiibiwad, nagu lahkunud Lõhmus seda oli. Ja sellepärast wiibid tema mälestus weel nõnda kaua rahwa seas, kuni tema nimi „LõhmuS" edasi elab, mille kõla meile magusaid õilmeid meelde tuletab, milledest wirgad mesilased mett korjawad, mis iseäranis magus ja hää lõhnaline on. Olgu Pärt Lõhmus siis ka paljudele teistele selles asjas eeskujuks ja tema nimi jäägu kõikide juures auu sisse, keS temale truud oliwad ja tema mälestusest lugu pidada mõistaivad. Nende ridade kirjutajal saab aga juba sellest rõõmu küll, et ta sarnasest mehest rääkida mõis, keS mitte ilmatark ci olnud, waid oma Issandale truu sulane. N. v. K, Kihelkonnalt. Keegi kaltsukaupleja allaealine poeg on oma isa järelt 9 naela seaharjafid ära warastanüd ja odawa hinnaga teistele müünud. Kahju on 27 rubla suur- Isa on poja kohtu kätte annud. Karjast. Metsküla poodis kaupleja F. K. käest wõttis kohaline politseikordnik kaks tembeldamata poolt toopi ära. Hiljuti leiti säält ilma tembeldamata kaalud. Nagu nüüd näha, ei ole minema  aastane mesine sukvi mitte ÜkSneS lammaste  rohkearwuliseks suremiseks põhjuseks olnud, waid ka suuremate sarmloomade pääle on ta halwasti mõjunud, mille tõttu nii mõnesgi talus nende suremist ette on tulnud. Suuremate kariloomade suremine walmiStab maapidajate!? meel suuremat muret, kui lammaste suremus seda teha suutis- Leisist. Nagu teada, asutati Leisi hiljuti Kuresaare EeSti Seltsi haruseltS, miS 30. märtsil awati. Seltsi eestseisuses on hrad A, Sass esimees, preester D. Samon esimehe  abiks, J- Tilk kassapidajaks, A. Üksti kassap. abiks, M. Niit kirjatoimetaja, J. Tilling kirjatoim. abi. RewidentidekS on hr. Himhof ja Roose. Tilga kõrtsi õllepoe awamise wastu on siinsed elanikud ülemale poole palwekirja  läkitanud. Oleks küll wüga soowitam, et tähendatud palwekiri tähelpanemist leiaks ja õllepood omamata jäeks. —n. — Poidelt. Politseikordnik Tiits, kes 1905. aastal Maasi mallaö rahwaliikumisest  osawõtmifeS süüdistati, on kohtu poolt süüta leitud olewat ja ta on jälle oma ametisse,  nimelt Lewalasse nimetatud. Muhust- 20. märtsi õhtul kuulis Leetsa külas taluperemees Egor Koppel oma maja ukse pääle koputamist, miS hästi järele mõtlema. Ma teadsin, et pääle Mongomeri, Moro ja tema poolt-vigaseks tehtud elukate saarel kedagi ei ela. Need pool-metslased hakkawad muidugi ka minu mastu ja on maga kardetawad waenlased. Morol ja Mongomeril on rewolwrid, kuna minul muud sõjariista ei ole, kui kerge, lühikene kepp. Ma olin põõsa all nii kaua maas, kuni nälg ja jänu kangeks lõks. Siis tõusin ma üles, -vaatasin ümber ja nägin, et mul misgi lootust ei olnud. Mind ähivar» daS näljasurm. Minu taime teadus oli ka nii -väikene, et sõödawate rohtude ja juurte äratundmisest juttugi ei -võinud olla. Saarel oli küll jäneseid, aga et neid kinni püüda ja keetmise -või küpsetamise teel toiduks -valmistada, selleks ei olnud mul mingisugust abinõu. Mida enam ma järele mõtlesin, seda kirjum näitis mu seisukord olema. Wiimati tuliivad mulle tahtmata elukad meelde ja -võib olla, et nendel -vähe mõistust on ja mind amitawad? Sel ajal, kui sa nende mõtetega oma pääd saewafin, kuuldus eemalt koerte aukumine  Hädaoht lähenes, sellepärast ei olnud enam aega mõtetega tegemist teha, maid pidin ruttama. Ma -võtsin wemla kõ-vasti pihku ja jooksin otse mere kohina poole. Ma jooksin okkaliStest põõsastest läbi, mis minu riided ja ihu armetumalt ära kriimustasiwad. Kui ma mere äärde jõudsin, oliwad mul riiete asemel meel merised räbalad seigas. Ma läksin kuni põimini mette, et sellega koeri jälgedelt ära eksitada, käisin mee secS minutit küm- M edasi ja tulin nueSti kaldale. Siin jäin ma puhkama ja ootasin, misedespidi saab. Koerte haukumine kuuldus juba oklaiiSte põõsaste juures ja jäi sits korraga waikseks- Läks tund ja weel rohkemgi aega mööda, aga midagi ei olnud enam kuulda. (Järgneb.) Seda ja teist. Uus edusamm lendamisekunsriS.  Paar kuud tagasi tegi inglane Farman Partsis lendamisemafina, mis lruwi ja nõndanimetatud „wiltu-wälja" abil lendu tõuseb sa sellesama kruwi abil ka edasi läheb. Mõne päewa eest on nüüd prantslane Bertm niisuguse lennumasinaga  katseid teinud, mis oma lendutõuSmlse  kui ka edasiliikumise jõu kruwide (tiibade) läbi saab. EdafiasamisekS on uuel lennumasinal niisama, kui Farmani omal, ükS kruwi, kuna lennuShoidmise tarwis  kaks kruwi on. Esimene edafiajaja kruwi on, niisama kui laewal, püstloodis (vertikal), tuna teised, mis masinat lennus hoiawad, weeloodis (hvritsontal) on. Wiimased  kaks kruwi peawad õige suure jõuga töötama, et terwet raskust üles tõsta sa lennus hoida. Motor, millel 8 tfilindrit, kaalub kõigest 120 kilogrammi, aga tal on 160 hobuse jõud. Lennumasina terasest raami raskus kaalub 300 kilogrammi sinna juurde tuleb kahe sõitja, tüürimehe ja mehantkuse raskus, mis raamiga kokku ligi 30 puuda wälja teeb. Berliin katsed on hästi õnnestanud. . Szuksuge rõõmsasti warblased ja fidistage kenasst teie pääsukesed ülewaz katuse harjal ning aia teiwaS, sest nii oli see kõik mu õndsas lapsepõlweS ning kallis kodus I Siin on mu Wäljawalitud rõõmu ja rahupaik, Unustamata kodukohale! Üksgi tee ega tänaw terwel maal ei ole nii hää, kui seesinane, mis kodu poole wiib. Joomakohad vn koduse elu waenlased.  Kõik, mis maja häwitab, on man» deks; nende häwitajate pääle peaks jahti pidama, nagu «etsawahid huntide, karude, irweste ja metssigade pääle, kellele kusagil  asu ei anta. Mees peaks selle pääle waatama, kudas tema maja õnnelikuks ja pühaks wõib saada. Halb lind on küll see, kes oma pesa ära roojastab, ja halb mees, kes ise oma «aja õnnetuks teeb- Kroonu madrus hulkunud mööda linna. Mütsi ferw olnud laewanime pääle ripakile wajunud- Ohwitser tulnud waStu, küsinud: „Kus laewa pääl sa teenid?" Ise aga tahtnud käega madruse mütfistrmi üles tõsta, et näha, kas madrus õigust saab ütlema. See aga öelnud täisjõuga: rponi. LM» I« (Ära puutu mind j) Ohwitser kordanud oma küsimist, aga madrus  wastanud sedasama. Ohwitser wiinud madruse wastuhakkamise ja jämedate sõnade pruukimise pärast kindrali ette- Säül aga nähtud, et madrus tõesti õigust oli rääkinud,  sest laewal. kus pääl ta teenis, oli nimi: 5Na rponu uosn!" („Ära puutu mind".) M Z 5 Saarlane, 1908