Kirik ja kool. * Tallinnast. Ministertumiko õlide pärast olla otsuseks tehtud, nende asutamise juures mitte enam kogukondade poolt sellekohaseid  palweid oodata, nagu senini, waid neid sinna asutada, kus kooliwalitsus neid tarwis arwab olewat. Kuulu järele tahetumat nüüd tulewal lõikusekuul Walga maakonda Laatresse, Jurjewi (Tartu) maakonda Wotikweresse,  Pärnu maakonda Woltwetisse ja Taalisse, ning Wiljandimaale Vastsemõisasse ja Kõosse ministeriumikoolid asutada. K. Wirumaalt. Küti malda asutatawa ministeriumikooli kohta on paljugi ajalehtedes  kirjutatud. Mõned kiivamad seda nõuu, kuna teised aga teda laidawad ja terme Jaagupi kihelkonna jaoks kihelkonnakooli asutada  söönumad. Küti walla Näsu küla rahwas on aga kihelkonnakooli poolt järgmistel põhjustel: Kui Küti wallakool ministeriumikooliks  muudetakse, siis saab Näsu külakool ära kaotud ja Näsu küla lapsed peawad siis ministeriumikoolis  käima; see on aga suurema hulga lastel täitsa wõimata, sest et kool kaugele jääb ja kõigi! mõimalik pole terme nädali toidumoona  kooli kaasa wiia, waid igal õhtul koju peawad minema. Pääle selle ei ole kõige wähematgi põhjust seda kooli kinni panna, sest walla poolt antakse selle kooli ülespidamiseks üksnes mähene abi, kuna aga Küti mõisaherra, parun Stackelberg, oma poolt kaunis suure summa kooli hääks annab. Iseäranis sel ajal, kui hra Aadu Kuljus kooliõpetajaks oli, andis parun Stackelberg, pääle hariliku abiraha, ka meel erakordse abiraha. Sellepärast oleks tingimata soowida, et ministeriumikool küll asutatakse, aga ilma et praegused wallakoolid ära kaotatakse wõi muudetakse; aga et see praegu mõimalik ei ole, siis mõiks kihelkonnakooli sel kombel asutada, nagu seda Kadrina kihelkonnas tehti, kus kihelkonnakooli asutamise puhul ka kõik wallakoolid alali jäiwad. -kl. Noarootsist. Nikholdist. Nelipühade esimesel päewal walmistas Rikholdi mõisa omanik parun G. von Taube ühtlast oma abikaasaga  oma walla koolilastele, keda ühte kokku 109 oli, kena pidu kõiksuguste naljakate mängudega.  Lastele pakuti ka kohmi ja jagati mitmesuguseid wäikseid kingitusi, mis muidugi suurt rõõmu sünnitafimad. Lõppeks pakuti ka rohkesti kokku tulnud rahwale õlut keelekasteks, nii et kõik paruniherra ja tema abikaasa lahkusest ja heldusest waimustatud oliwad. Suur tänu neile rahwa ja laste nimel selle kenasti toime pandud pidu eest! * Kambja õpetaja walimise asjus  kuuleb „Postimees" Ma kaudu, et mal- dade konwendi-saadikute kaebtus sisemiste asjade ministeriumis tähelepanemist on leidnud: õpetaja walimife konwent on seadusliku  korra rikkumise pärast tühiseks tunnistatud,  nagu koguduse asemikud oma kaebtustes  nõudnud. * Pärnust. Wändra kurttummade kooli eest hoolitsemise selts „Ehmata" pidas 10. mail Pärnus koosolekut, kus otsuseks tehti, kooli- ja kostiraha iga kaswandikü kohta jälle 120 rubla pääle tõsta, nagu ennegi oli. 5 aastat tagasi alandati ses maks 70 rubla pääls ja loodeti, et kogudustest rohkem andeid tuleb, mis puuduse ära tasuwad, aga ses lootus ei ole täide läinud ja kooli majapidamises on iga aasta puudus tulnud, sellepärast on maks jälle endiseks seatud. * Pärnu lätlased, keS umbeS 400 hinge on, tahawad oma kogudust asutada ja õpetajat ametisse seada. Senini käisiwad nad Nikolai kirikus, kus kadunud abiõpetaja Scheinpflug  Läti keelt oskas. Selle surma järel tõusis  tarwitus oma kirikuõpetaja wõtmiseks. Jutlusi peetawat edaspidi EeSLi kirikus. -11- Kuresaarest. Et meil Kuresaare Lutheruse usulistel eestlastel Saksa kogudusega kokku üks kirik on ja sakslased omale suurema õiguse on omandanud  pühapäewadel oma jumalateenistust waremalt ära Pidada, mille tagajärjel Eesti kogudus sunnitud  on wahest kaua ootama, kui sakslastel mõnda iseäralist toimetust juhtub olema, nagu lauarahwa wastuwõtmist jne., siis sünnitab see paha lugu Wahest suuri talitusi. Et ootajate jaoks muud kohta ei ole, siis kogub rahwas kõik kiriku ümber, mida aga siinne politsei ei salli, sest et uulitsatel seismine  keelatud on. Igal pühapäewal on paar mõõgameest  sääl rahwast ära ajamas, kes aga kusagile minna ei oska. Wanad memmed kiruwad wahest nii, et kole kuulda. Niisugune seadus peaks küll rahwale juba ennem tuttawaks tehtama ja ära seletatama, et rähwas uulitsal koos seista ei whi. Niisugune pahandamine enne pühasse kotta minemist  pole sugugi kiiduwäärt! -u. Riiast. Tänawusel kewads! on siinses (endises Walga) kooliõpetajate seminaris 30 noort meest oma kursuse lõpetanud ja kooliõpetaja  tunnistuse kätte saanud. Nende hulgast oliwad ainult kaks, nimelt Julius Seljamägi ja Märt Põder eestlased, teised aga lätlased. Kõik 30 oliwad aga Ew. Lutheruse usulised. Teadus. Kunst. Seltsielu. Kakeksas aruanne kokanimeäo korjamisest. Lodaulmesiä meie miueviwi, uimelt muiuasaja ou mulle saaäetuä: l. jivjm a ai t. 68. vallast sßoussu j 902. Aesti postimees. 303