Saarlane UW KltLldiie politill» »j«leht ma- ja liaaakahaalt. 14 Teisipäeval, 5. aprilil 1905. XXI. aaStatiiie. „Scrcrrkcr»rs" maksab- V»Stiga saadetud aaSWS. 2 „ „ PaoleS aaStaS t „ 2L „ Ilmub igal KuresaareS Sauba-uülttsaS nr. 17. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Uuulutuate p-tit rwi maksab S k. Üleskutse kodumaalt wäljarändamise asjus. '"'Meid palutakse järgmist üleskutset awaldada:  Küll räägib terwe Eesti ajakirjandus  wiimasel ajal meie majanbuSlistest, politikalistest ja rahwuslistest kitsastest olu» dest ikka uuesti uute abinõudega kulturawäljale  wõitlusele kutsudes ja uusi abinõust wõitluseks kätte juhatades. Kõige selle pääle waatamata aStuwad iga aasta tuhanded  nendest wõitlejatest kitsalt kodumaa pinnalt wälja laia maailma sisse uut asukohta  otsides Ma arwan, et õieti wastan, kui ütlen, et meie oma wäljarändajatest (pääle mõne üksiku), nende elust ega olust, nende käekäigu  ajaloost midagi ei tea Pool meie rahwast elab wäljaSpool kodumaad,  kuid nendest teame meie wähem kui jaapanlasteft wõi hiinlastest. Kas ei oleks aeg wäljarändamise pääle enam maigust  kallata? Mina olen nõuks wõtnud, tuttawate ja isiklikult tundmatate üksikute suguwendade tungiwal soowil wäljarändamise küsimust eestlaste juures uurimise alla wötta, et 'tõsist maigust selle asja pääle heita ja walearwamifi  körwale lükata. Selleks tähtsaks ettewõtteks kutsun ma kõiki suguödefi ja suguwendi iseeneSte ja oma suguwendade ja õdede kasuks ühisele tööle üleSse. Iseäranis palun EeSti ajakirjade toimetajaid  ja kaastöölisi, kirikuõpetajaid ja kroonuametnikkusi,  Eesti seltsisid, kooliõpetajaid ja kirjutajaid, kõiki eestlasi wäljaspool kodumaad ja neid, kellel selles asjas midagi  teada on, mulle abiks olla. Mi nu tööplan on järgmine: Ühe aasta (wõib ka olla kahe) jooksul kogun lahkete kaaStöölaSte abil kõiksugu materjali, mis wäljarändamise ja wäljarändajate  kohta käib. Siis wõtan reisipauna  ja reisin ühe wõi kahe abilisega kokkuseatud plaanil kogutud adresfide järele kõik maailma Eesti asundused läbi, et kokkukorjatud  materjali täiendada ja korraldada, tähtsamatest kohtadest ja wäljarändamise  ajaloos tähtsamatest isikutest päewapiltisid  üleSse wõtta ja maakohtade kaartifid joonistada. Reisilt, mis 3 5 aastad wõib kesta, tagasi tulles, tuleb töö- ja uurimise-wili raamatuna kahe aasta jooksul ilmale, päälkirjaga:  .Eestlased wäljaSpool' kodumaad ehk EeSti Väljarändamise ajalugu." See kirjatöö saab S. andes ilmuma, üks anne iga kahe kuu järele. Pikemalt raamatu sisu kohta tulewikuS Palun kõiki, kes mõnda kirjatööd wõi suusõnalist lugu EeSti Väljarändajate kohta teawad, neid mulle saata. Pääle selle palun kõiki, kes Eesti asundusi wöi Üksikuid Väljarännanud eestlasi (EuropaS, Aasias, AhwrikaS, AmerikaS AustraliaS wõi saartel)  teawad, nende täielikud adressid mulle ülesse anda. Wäljarännanuid isikuid, wöi neid, kes wäljarännanutest kindlaid, teateid wõiwad anda, palun järgmiste 20. küsimuse pääle wastata (kui mitte kõiki siis mõnegi pääle): 1. Wäljaräunakm inimese nimi, isanimi,  perekonna nimi? 2. Usk? 3. WanaduS? 4. Perekonnaseis (poissmees, naesemees, neiu j. n. e)? 5. Amet, tööpõld enne wäljarändamist ja nüüd? 6. Haridus wälja rännates ja nüüd? 7 Millal Väljarännanud? 8. Kust kohast wälja rännanud? Kas juba wanemad wöi ise? y. Millal praeguse wäljgrSndamise kohale jõudnud, kui kaua rännanud ja missugustel  põhjustel? Mõistatusline juhtumine. Miks teie peatama jääte, herra Emmeri, rääkige ometi edast, ütles kohtunik. Pean ma tõesti kõike fiis wälja rääkima ? päris noormees arglikult. Muidugi, mina pean kõike, mis selle asjaga kaugeltgi ühenduses seisab, põhjani teadma, et ma otsustada wõikfin, kaS asi tõesti tõe põhja pääl seisab wõi mitte. Minu meelest on, kui ei oleks teil isiklikult mitte just sõbralik tundmus herra Kammaso waStu olewat. KaS on mul selle asja juures õigus? Tõendades nokutas herra Emmeri selle pääle pääd ja waatis ise oma suurte truusüdamliste  silmadega herra Barrole just filmi. See on tõsi, kinnitas tema, aga, teie ei tohi mitte arwata, et mina wihawaenu wõi kättetasumise tujus siia teda üleSseandma  olen tulnud. Mina tulin ainult sellepärast, et seda oma kohuseks pidasin omalt poolt selgust sellesse asjasse tuua aidata. Teie ei ole fiiS selle mõttega tulnud, et herrat Kammasot mõrtsukatöö pärast üleSse anda? Gi, seda ma ei ole tahtnud ega wõigi seda ka mitte teha; sellepärast, et herra Enriko Kammaso minu teades igatepidi laitmata mees on, kelle üle mitte keegi halba sõna lausuda ei tea, kui ainult seda maha arwan, et tema Mida teinud on? päris herra Barrot. Minu pruudi ära on rööwinud. Teie pruudi? KeS see fiis on? Preili Gilierte Tartineau. See on teie ühe peremehe tütar? Minul on ülepää üks ainus peremees herra Jlnri Tartineau. Siis on ikka herra Kammaso omast abikaasast  lahutatud? Ei ole. Aga, teie ütlesite ju, et tema preilit Tartineaud kosib, tähendas ametnik. Jah, tema tahab ennast omast endisest abikaasast lahutada lasta, ning sellepärast tema vist siia tulnudgi on. Abielupaar Kammaso seifis siis ka praeguni  veel ühenduses. Muidugi. Kust teie seda kõiki nii hästi teate? Oma pruudi käest; herra Kammaso käib ju sagedasti sääl, tema isa majaS. Herra Kammaso on vist väga rikaS? Tema olla mitmekordne milljonär. MikSpärast herra ja proua Kammaso endid lahutada tahavad laSta? KaS nemad isekeskis toime ei saa? Mina ei tea sellest muud rääkida, kui ainult seda, mida mina herra Tartineau käest selle üle kuulnud olen: Herra Kammaso oli oma abikaasat kümne aasta eest Njujorkis  tundma ja armastama õppinud. Tema proua oli sedakord üks väga vaene aga hästi haritud iseäralik ilus naeSterahvas  olnud. Tormiga oli tema rikka weneetstaanlase südame ära võitnud, nõnda, et see kohe valmis oli olnud kõike oma varandust tema iludusele ohverdama. Aga tema õntte joovastus ei kestnud kaua. Külmasüdamline tujukas naene ei hoolinud  mehest tõigewähematgi, vaid andis temale pääle kauba weel koguni armukade- dusekS põhjust ja ütles temale silmade sisse, et tema teda ilma armastuse kibemata ainult tema suure rikkuse tõttu omale abikaasaks  võtnud oli. Selle tunnistuse järele läksiwad nemad lahku ja elasiwad teine teisel. Proua Kammaso oli pea RoomaS, pea WeneediguS ehk NeapeliS ja arvata aaSta eest tuli tema siia, Pariisi, et oma suuri rahakasufid siin läbi lüüa. Mõne kuu eest ilmus ka tema mees siia- JärelemõteldeS wahtis Barrot aknast välja. Nooremehe kõne äratas temaS hirmust  kahtlust herra Kammaso kohta. Tema nimi oli Enriko, tema elas ka Pariisis ja kosis ühte teist ning soowis kõige päält, et teda tema endisest naesest pidi lahutatama  Tema nimega huulte pääl oli tema uaene surnud. Kas ei olnud wõimalik, et lahutusele takistused oliwad ette tulnud ja tema mees selle pärast temast sel teel ennast lahti päästnud oli. Ehk ei olnud proua Kammaso ialgi lahutuse poolt olnud? Wõi oli ehk keewawercline itallaue ennast nii kangesti tema üle vihastanud, et filmapilkliseS  wihatujuS teda ira tappis- Nõndasama  võimalik oli aga ka see, et tema seda juba ette ära oli plaaninud temale selle näokatte pidu pääl otsa piile teha. Kõigepäält oli siis nüüd vaja seda herra Kammasot lähemalt tundma õppida- Weel midagi, hüüdis herra Barrot mõttest ärkadev. Teie olete mulle weel oma seisukohta  preili Tartineauga seletamata jätnud- Oli preili Tartineau teie kihlatud pruut ? Haleduse joou lendas üle nooremehe nio. Seda tema oli- See tihendab, meie kihlus ei olnud mitte avalik, vaid meie eneste keSkeS Meie südamed oliwad üks-