räime marjaterad, pärast mimdawad nad end enam puu karwaliseks, siisgi tunneb harjunud silm neid kergesti ära. Emane üblik on tiibadeta, tiibade asemel on ainult meelsed maigud nukid näha. Ta ronib wäga aegamööda puu tüwi mööda üles, sest et ta munadega raske on. Päüle munemist surewad liblikud ära, aga nende munadest tulewad kewadel wäikscd rohelised ussikesed elule, kes noored lehed ning õied ära söömad. (Järg tuleb.) ette kujutanud ja mulle ära seletanud oli. Kurja töö manne sünnitab alatasa uusi kuritöösid. Wacmatud südametunnistus ning ivügisi mahasurutud walu äratõugatud ja kadunud senna pärast tcgiwad südame nõnda kõmaks, et uued kuritööd, nagu sõbra ja truu ilmsüüta abikaasa tapmine sellest esimesest kurjusest ja köivaduscst wälja kasmasiwad.  Ja kui Jumal mu kahjatsemata pattu minul maha ei kustutanud ega minust enesest walmistatud karikat minust mitte mõõda minna ci lasknud, needfin mina ka tema ära' Nüüd langesin mina aga ilma usuta ja ilma kahetiusetundmuseta kuva see teisiti ju olla ei wõinudgi  meelcürahcitmise  ohwriks, ning meeleheitlikus olekus purustasin kõik ära, mille paale ma tänini lootnud ja ennast toetanud olin. KudaS mõisin mina nüüd maailma ette astuda? Millega wõisin mina nüüd weel uhkustada? Mina pidin nüüd ka kõige waesama ja Viletsama inimese ees, kes aga kohusetruu oli, häbenedes silmad maha lõõma. Mina ei tohtinudgi nende laste puhaste pilkudega oma saadet Lrchwata lasta. See, keda mina põrmuni alandanud  ja enesest ära lükkanud, teda oli Jumal õnne päcrvapaistuseSse ülendanud ja kõrgesse tõstnud, «ins aga waeste seas see kõige waesem, kerjasin nüüd siin tema püha koja läwe ees! Oli see ainult juhtumise mäng? Oli ses tõesti juhtus? - Kõrgete jumalakoja akente IM paistis pärastlõunase Miks. Praegu just läikis tema kiir altari pildi pääl, risti löödud Õnnistegija haawu, tui ka huuli puudutades. Minu meelest oli, kui oleks tema oma walu läbi mulle wasta naeratanud ja oma laiali laotatud kätega mind enese poole kutsunud- Ja minu meele tuliwad wana õpetaja sõnad Gerlrudi matusel meelde. Usu minu Wend seda naeratust, usu, et igawene armastus ka sulle wastu naeratab, ja Issand saab ka ükskord sinu püäle halastama ja sinu pimedat südant walgustama, nõnda et sa oma elu pääle tagasi waadatcZ äratunned,  et tema sind imelikult ja targasti on juhtinud, et tema sinu juures on olnud, kui sa kõndisid pimedas orus, ja et tema ei ole sind mitte maha jätnud ehk sina teda küll maha jätsid, tema on sind õnnistanud ehk sina küll teda ärawandusid! Walgus minu secS oli koitma hakkanud. Ma tundsin, et tema küsi mind targasti juhtis. Mu elu pimedatel teedel oli ta mind oma juurde tõmbanud. oli mu Vannet palwcks ja mu pattu õnnistuseks muutnud.  Ma katsin oma silmad kätega kinni ja nutsin. Ja ehk ma küll oma silmad kinni katsin, siisgi nägin ma Õnnistegijat oma walu sees naeratawat ja oma käed kaugele kaugele minu järele wälja sirutamat. . . . Oh halastust ja armastust, mis meel riSn küljes pisaratest läbi naeratades armu heidab! (Zürg tuleb.) Sõda. „Ljllojoni juures on suur wõitius tulemas." Niisuguse sisuga on wiimmcd sõjaplatsilt tulnud teated Berliin ajalehtede armamile järele. „Kindral Kurvpatkin tahab Ljaojani juures jaapanlastele mõjuwalt wastu hakata," teatatakse ka Londonist Beriini ajalehtedele. „LjaojaniS tuleb scllep. suur lahing," telegrahweeritatse Londonist Berliin Tagebl., „et wenelaste! saal suured sõjamoona ladud on ja seda moona sääli enne scllep. on raudtee jaapanlastel kasulik. Põhja- Koreas olewad Wcne wäcsalgad ei tee jaapanlastele  muret, sest et need wäesalgad jaapanlasi uuest sõjalise tegewuse keskkohast lahutada ei suuda." Sedasama jutustawad ka teised Londonist tulnud teated. Berlini sõjamäe tegelaste ringkondades arwatakse ka, ei lahingut kaua ei tule oodata. Wene telegrahwi talitus, kirjutab „Rational Zig.", tõi eSmaSpäewal telegrammi millest näha on, et Jaapani maakuulajad juba Föngwangtschönist maeti ei oota kindral Kuroki teist maawäge, kes gusst.' Hoopis waStupidisi maadsi awmdab „Neue Freie PreSse". Tema kirjutab: „TlindmuSte käik sõjawäljal,  iseäranis jaapanlaste ilmaletulek mitmes kohas, on tunnistanud, et Wene svjawõgi meelgi küllalt suur ci ole. Sellep. jätsiWad ivenclased FSngwangtschõm maha ja tahawad ka Njutschuanist lahkuda. Niisugusel seisukorral on kahtlane, et kindral Kuropatkin kilsasteesid Föngwongischöni ja Ljaojani wahel tahab kaitsta. Juba nüüd on kõik Ljaoduni poolsaar jaapanlaste käes ja peagi on ka suur jagu Löuna-Mandshuriasl nende käes, kui wenelased mõistlikumaks arwawad oma seisukohtasi Ljaojani juures maha jätta ja Hardini taganeda. Praegu oleks niisugune tegu mõistlik, sest sõja õnn ei lähe enne wenclaSte poole, kui menelaSte jõud jaapanlaste omast suurem ei ole. Seesama leht arutab ka Port-Arturi seisukorda et Jaapani aurulacwadel korda läks Port-Arturi sadamasuud täitsa kinni panna. Mõni koht on kohtlemata lahti jäänud, nii et torpedolaewad merele wõisiwad sõita ja Jaapani wcolaewadels kahju teha. Olgu küll, et torpedolaewade etlewõte hädaohtlik on, fuSgi ei wõi ütelda, et 24 torpedolaewal  kuus waenlafe ristleja mastu ei maksa wõideida. Päälegi on weolaewadele, kuS sõjawägi  pääl seisab, hää märki lasta. Telcgrahw tõi sõnumi et lahing juba Ljaojani juures on alganud. Kindral Kuropalkin telegrahweeris  Keisri Majesteedile: 28. apr. hommiku koidu ajal hakkosiwad jaapanlased Fõngwangtschönist mööda suurt Ljaojani teed paale tungima. Nende eelmäes, mis 15 wersta Fõngwangtschönist loode pool Seljudsham läks, oli polk jalawäge nelja suurtükiga, ja polk ratsamäge. Seljudsanis seisis kasakate wswod. Tschansjaiini mäeharjal wersta Seljuoshauist eemal seisis kaks istujat kasakaid. Ei meie paremat liiwa ümber piirata, tuli kaks Jaapani raotu Tschansjaiini wasta ja üks root Seljudsham wasta. Kasakad paniwad sõjawäljal. Suuremat lahingut Ljaojani juures wöib iga silmapilk oodata. Kindral Kuropatkinil on seal 100,000 meest, Jaapani sõjawSgc on aga rohkem. Peterburist. Kindral Kuropatkini telegramm Keisri Majesteedile: 3. mail kell 12 lõunal läheneflwad  Senjutjhanile 17 aurulaewa, kes linna pääle püssidega laskma hakkasiwad, kuna 5 aurulaewa  kalda äärde püüdsnvad. Kell V» 2 ilmusiwad  maanina waStu GuanbSjatuni küla juures 3 suurt aurulaewa. Kell 3.20 min. tuli waenlane Guaubsjatiini küla juures maale ja hakkas Gaitshou poole minema. 27. aprillil oli meie kasakatel Kuondjansjani juures ühe Jaapani salgaga kokkupõrkamine. Jaapanlasi oli terme pataljon ja 2 eskadroni, nähtawasti kaardiwäeeSkadron.  Kokkupõrkamine kestis poolteist tundi. Jaapani jala- ja ratsawäe tuleandmine ei olnud mitte rutuline. Haawatud sai 1 kasakas. Üks hobune on surnud, kaks haawatud. 2 kasakat on kadunud. Fönghwangtshöngist põhja-hommikupvol wõtsiwad Jaapani eeswäesalgad 2. mail Haiguwüutst  Badaohe jõe orus, Dsjangou Aihe ja KuandsjanSjani jõe orus ära. Sjuani linnas ei olnud 2. mail jaapanlast. 1. mail wõtsiwad jaapanlased  Pulandjani jaama ära. Suuremate salkade  edasiminekut 2. mail Pulandjanist põhja poole pole nähtud. Gaitshoust pole uuest maaletulekust  teatust tulnud. Berlini „Lokal-Anzeigerile" telegrahweeritakse  Peterburist: Jaapani pääwäel,  mis Lõuna-MandshuriaSse tungib, on mähe rohkem kui 100,000 meest ja 270 suurtükki. WenelaSte rasked suurtükid on parajal ajal Ljaojangi jõudnud ja kindjal Kuropatkin loodab neist mõjuwat abi, kuna jaapanlased oma raskeid suurtükka,  mis neil Jalu ääres nii suureks toetuseks oliwad, waewalt üle mägede wedada suudawad. Kahjuks annawad hiinlased  kõik Wene mägede liikumised jaapanlastele  teada. WnmaStel päewadel tulnud telegrammid  näitawad, et jaapanlaste edasitungimine  Mandshuria raudtee poole mitmel  teel edasi kestab. Ühendus Port-Arturiga  on, nagu arwata mõis, uuesti ära lõpetatud. Huwitaw on kuulda, et wäiksed Wene ratsawäe salgad otse Jaapani pääwäe  seljataga, Põhja-Koreas ikka meel tegewad on. Admiral Togo on Ühe Reuteri telegrammi  järele Tokiosse teatanud, et Port- Arturi poolt 23. aprillist saadik sagedaid plahwatufi kuuldawat. Tokios arwatawat, et wenelafed juba ise oma sõjalaewu õhku lasewad, arwateS, et kindluse ja sadama kaitsmine wõimata olla. Palju tõenäitlikum on, et wsnelased Jaapani põhja wajunud tulelaewu plahwatuste läbi HSwitawad, mida reidi puhastamiseks tingimata maja on. 30. apr. (13. mail.) (Reuter.) Tuleandmisel, mis 111. laewaStiku juhataja admiral Kataoki tegewusel Kerri- ja SügamlaheZ  Talienwani juures kaasas käis, sai Jaapani miinilaew 48 hukka. Port-Arturi ees ilmunud waenlass laewastik, mis soomuslaewadest, ristlejatest  ja miinilaewadest koos seisab, piirab  Port-Arturit edasi, ilma et ta tegelikult  wälja astuks. Parandusetööd „Tsesarcwitshi" ja „Retivisani" juures jõuawad, nagu ennegi,  hästi edasi. 8. (Itz.) mail. (Reuter.) Jaapanlased  lähenewad Port-Arturile. Nemad on Dajanhe jõe piirkonna, Sjujanist lõunapool,  eneste kätte wõtnud. Piiramisel wõetakse suure kalibri suurtükid ja uus purnstamiserohi tarwitusele. Tokiost. Jaapanlased halkamad Port- Arturi poole raskeid suurtükka saatma, et nendega linna lasta. Jaapan on Hiina Valitsusele Mesti meelde tuletanud, et ta erapooletust mitw ei murraks. 19 Saarlane. 1904.