jõu kahanemine, unine olek ning ftlma ja kõrwa haigused tekkida. Maja seen wõib puude külge kas juba kaSwadkS, ehk ka pärast maha raiumist hakata. Seene idukesed, mis õhu liikumise läbi laiali kantud saamad, juhtuwad puu pragude sisse, ehk koore lõhedesse kinni jääma ja seisamad saal niikaua, kuni nad oma siginemiseks parajad tingimised on leidnud. Kui puu weel jala püäl kasivad, ei saa seene idukesed edasi sigineda, sest et alaline wärske mahla wahetus, päikese kiired ja tuul seda takistawad. (Järgneb.) ses ta käte wahelt, kukkus ja weeres minu jalgade ette. Jumal teab, mis minu närwidega  juhtus, nad ei kannatanud ära seda hääleta pehmet tompu, mis nii ootamata  musta täpina lume pääl weeres, ma põrkasin tagasi, hüppasin esimese ivastu tulewa saani paale ja kihutasin koju poole. Vahetpidamata juba küllalt nobedasti lendama! saani kiiremale sõidule sundides. Ütelge, milspäraft oleksin pidanud ilma aegu sellele naesterahwale ligi tikkuma? Woib olla, see oli üks uuewiisiline tõmbe abinõuu. millega tähelepanemist äratada? Woib olla . . . ja üks kõik, mis ta ka oleks wõinud olla, mis see minusse puutus? Kas ma ei teinud targasti, et ennast mitte ilma acgu mõne teadmata ja Võib olla ka hädaohtliku sündmuse sisse ci mässinud? See oli januari kuus. Te mäletate: läre külm muutus korraga sumbunud niiskuseks,  tuul puhus mere poolt, uulitsaid kallimad mee loigud ja suurem jagu moorimehi  sõiifiwad juba ratastega. Ühe risttee pääl jäi hoburaudtee wagun peatama, konduktor hüppas maha ja awitas enese järele imelist kogu uulitsale. Kõige esiti tõmbas la ühe weikese tüdrukukesest,  aastat 5 wana, nühtawale kirju tombukese, üleni rätikute sisse mässitud  ; stlle järele tüdruku, aastat B—lv, suure kasuka sees; selle! oliwad wiltsaapad  ja tume rätik ümber pää, kuna ta käte pääl lugemata räbalate sisse mähitud kogu kandis, mida ta tugewaSti wasta rinda surus, et sees olewat oma rätikuga soojendada. Kõige wiimakS ilmus weel Mikene poisikene, sügawates, kärisenud kalossides. Konduktor seletas lastele midagi  õige kiirelt ja waljult: paremat kätt . . . pahemat kätt . . . otsekohe .. . ja hüppas siis kutsarile edasi minemiseks märku and-S, wogunissc, see juures käega tähendusrikast liigutust tehcS : üks puhas, ei saa aru ometigi - . . Wagun liikus ja jõitis edasi. Lapsed seisiwad rööpa ääres: tüdruk ja poiss hoidfiwad tugemasti  mane-na õe seelikust kinni, aga see seisis, meiki sl tüdrukut rätikuga kinni kattes, liikumata. Möödaminejaid oli mähe, ma jäin jalgtee paal otsekohe nende waöta peatama. (Järgneb. Kodumaalt. Kuresaarest. Kooliõpetajate wahetus. Hiljuti lahkus Knresaare linnakooli kooliõpetaja hra. Semjouow meie linnast, et uuele tööpõllule ametisse astuda. Tema koha pääle tuleb herra Boreiko. Luguse laadal oli rohkesti inimesi. Wist oli ilus ilm neid kokku meelitanud. Hobuseid, weisid ja lambaid oli kaunis rohkel arwul laadal Nende hind oli wõrdlemisi kõrge. Laada päewa hommikul oli ka linna turul rohkesti rahmast, aga siiSgi ei olnud turuhindade alanemist märgata. Iseäranis z soolast hinda nõuti wõi eest, mis oma hääduse järele otsustades, mitte kahtekümmend  kopikutgi nael wäärt ei olnud. Wõi wälimus, lõhn ja maitse oliwad päris wastikud, aga siisgi küsis kaupleja oma ! 30—32 kop. Naelast. Noh, olgu sellega kuidas on, siin wõib inimene kergesti otsustada,  kas osta wõi mitte, sest siin on kauba aine selgesti silmade ees. Tükis teistsugune  lugu on aga munadega. Keegi maamees tuli munakorwi käes kandes turule. Ruttasin temale wastu, et esimesena mune osta, sest nende soowijaid oli palju. Waatasin ja wõrdlesin neid teiste munadega,  mis waremalt juba turule toodi. Praegu toodud munad oliwad märksa suuremad.  Arwasin paremaks neid 5 kop. paar osta, kui weiksemate eest 4 kop. paar maksta. Minu seltsiline awaldas «rummist,  et need suured, ilusad, weidi hallikat karwa koorega munad ivast ehk enam wärsked pole. Kaupleja teatas, et kanad nad alles wiimaste päewade sees munenud Läksime koju ja panime munad keema. Olin ennast rängasti petnud. Kümnest munast wöisin ainult kahte süüa. Teised  kaheksa oliwad kõik mädad. Teistkorda  enam küll nii roiisi tüssatud ei tahaks saada, ei soowiks seda teistele ka mitte- Muna kauplejad peaksiwad küll ainult wärskeid mune turule tooma.  Mädade munade müümisega sunniwad  nad ostjad endid boikoteerima- Iga üksiku munaga turul proowi tegema hakata, kas ta wärske on, selleks puudub aeg. Wõi wnlmistajatel tuleks puhtuse pääle rohkem rõhku panna. Lomo. —Om a w o li. Isikud, kes linnawalitsuselt  kopiku-maksu sissenõudmise turulesõitjatclt  oma kätte on rentinud, wvtsiwad 5. oktobril ka laadaliste käest, kes Kellama teed mööda linna sõitsiwad, et siit Luguse laadale minna, harilikku turulc-sõitjatelt nõutawat kopiku-maksu. Tähendatud kopikukorjamine  neilt, kes mitte turule ei sõida, ei sünni wist mitte linnawalitsuse määruste põhjal, ja tuleb seega nende isikute tegewus oma rvoliliseks arwada. Lomo. Lammaste maksatõbi. Tänawu aastal on Saaremaal rohkeSti lammaste haigust moksatõbc- Elawate », lammaste juures ci ole selle haiguse tundemärgid  esialgul sugugi filmapaistwad; alles järaft poole hakkab lammas kõhnemaks jääma ja sureb. Haiguse põhjuseks on tigu sarnased loomakesed, mida mõnel pool lutikateks" nimetatakse ja mis lamba maksa sisse elama asuwad. Keegi asjatundja  isik waatas hiljuti 11 lamba maksa läbi ja leidis, et nende hulgast ainult 4 ilma „ma!sa lutikateta" oliwad. Sellest on näha, et peaaegu kõikidest lammastest  maksatöbised on. Selle tõbe alustamiseks  on läinud suwe wihmane aeg rohkesti  kaasa aitanud; sest just niisked ilmad ja wesised karjamaad laotawad seda haigust pudulojukeste sekka laiali. Nagu teada, hakkab tähendatud tõbi alleS mõne kuu pärast surmawalt mõjuma. Sellepärast wõib küll juba ette arwata, et tulewal talwel meie saarel rohkesti lammaste suremist  saab olema, seda enam, et ka sel suwel hein sugugi mitte hää ei olnud. Et sarwloomad Saaremaal odawad on, siis on Ülemaa mehed nendega wiimasel ajal tublisti äri ajama hakkanud; nad oStawad  siin loomad -võrdlemisi odawa hinnaga üles ja müüwad nad pärast Tallinnas ja mujal ligi kahekordse hinna eest ära. Kuna sarnane äri hõlpsa waewaga ülirohket kasu toob, siis pole imeks panna, et wäga paljud sehwtimehed selle äriajamise oma elukutseks on teinud. Sel wiifil rändawad terwcd loomade karjad Saaremaalt wälja, kuna nende omanik nad kohaliste hindade madaluse  tõttu poolmuidu ära annab ja aimatagi ei tea, mis ta looma õige wäärtuS  teinepool merd on. Soowida oleks, et meie taluperemehed ja kõik need, kcs sarwloomi müügi jaoks kaSwatawad, nöuu kokku peakfiwad ja ise oma loomi kaugemale  müügikohtadele toimetama hakkaksiwad. Sel wiifil saaks loomaomanik oma looma eest täie hinna, ilma, et ta! tarwis oleks Seda ja teist. Erutatud naaber. PenfilwaniaS  tuli reisija ühel õhtul hilja weiksesse külarvõõraStemajaSse ja palus enesele tuba. Temale teatati, et meel üks ainus tuba waba olla, kuid see olewat ühe erutatud herra toa körwal ja seda herrat ei pidada ta milgi kombe! segada tohtima. Ennast riidest lahti mõttes lasi uus rvõõraS kogemata  saapa maha langeda. Korraga tuli tale aga hoiatus meelde ning ta pani teise saapa ettewaatlikult maha. Waewalt oli ta tule ära kustutanud ja woodisse roninud, kui korraga ukse pihta koputati. Ta tegi lahti ja nägi erutatud naabrit, keS wihaselt temaga tõrelema hakkas: «Aga pagana pihta, mikspärast ei tõmba Teie teist saabast ka mitte jalast ära?" Prussakaid, kellede armsam asupaik enamasti löögis on, häwitatakse kas dalmatsia pulbri, ehk pura (Borox) abil ära, mida nende peidupaikadesse pritsitakse. Putuka-pulber tuleb kinnises plekk karbikeses  hoida, muidu kaotab ta ruttu oma mõju. Teine abinõuu on, et kartuli pudru sekka weidi pura segatakse ja seda pudru mile söögiks antakse. Ka on odawaid ja lihtsaid prussakalõksufid olemas. Eksitused elu teel, mida loonud ohwrimeel, peawad andeks antama, meelest kaugel kantama! Kui oled auus ja püha, waga, siis teiste anu ka pühaks pea. Ei tee sa nii, siis waga näo taga on pahareti sa seda tea! Selle pääle, mis sinu omaks ei wõi saada, ära waata; ehk waata terawasti  sa näed, et ilma selleta läbi saad. Wahwuse parem pool on ettewaatus. Enne, kui kindel alus pandud, on ka lõpu üle tarwis päar sõna pajatada. Õpi teisi õnnelikuks tegema ! Ainult selle läbi õpid sa ise õnnelik olema. Harjunud wiisi wõimuS. Üks muna linna woorimees oli surnute wedajaks saanud. Oma esimesel sõidul pöörab tema ennast surnuwankri pukil Sm» ber ja küsib harjunud kombel: «Herra, -kas meie mast tunnitakfi järel ei sõida?" Loodu s e l o o tunni S. Kooliõpetaja:  „So, nüüd on järg koduloomade  juures ; nimeta nende seast kolme." Koolipoiss: „ÜkS koer ja kaks kaSst." 1907 M 57 Saarlane,