Saarlane UM Ileiildine politika ajaleht maa- ja liltnarahmalt UM w ss. Teisipäewal, 4. Januaril 1900. xv>. aastakäik. maksab: Saarimaal aastas . . t rbl. Av kp. Saaremaal poaleS aastas I ~ „ LoStiga saadetud aastas. 2 „ - Looles aastaS t „ 23 „ -4.- Ilmub igal toifttz?crs»v«»r. KuresaareS Kaubauulitsas «r. t 7 Kirjad lülivad! Saarlase toimetusele, Kurcsaare Kuulutuse ra ehl selle ruum Isamaalt. Kuresaarest. Kuresaare kolmeklassilise linnakooli waeste õpilastele abiandmise selts on Liiwimaa kuberneri herra poolt kinnitatud. Kuresaare mojaomainkkudelt tuletame weel kord meelde, et üiirimaksu aruanded kõige hiljemini 7. Januariks 1900 tulewad  ära anda. Muhumaalt. ..Postimehele" kirjutatakse,  et hiljuti muhulased öösel laewa päält wäikeste paatidega piiritust salakaubana maale wedanud. 4 meest wötnud ia üks ankru piiritust selga ja kmnpinud tula poole. Teel juhtunud rannawahi soldat neile waslu, ia nõudnud meeste koormaid omale Et mehed hüäga alla ei andnud, siis tarwitanud soldat sõjariista, ja lasknud ühel kuuli jalast läbi. Teised wisa- nnd seda nähes omad koormad maha ja aurud jalgadele tuld. Haawatud mees wiidi piiritusega Kuresaarde. Hiiumaalt. Kasjarist. Kahe häbitu kelmi iile, kes rumalamat rahwast petawad  kirjutatakse , Eesti Postimehele" järgmist:  Kaks nädalat elawad siin imetohtritena  üks waua hukka läinud naesierahwns, Kõpust pärit Mew Ann ja Saaremaalt pärit Gustaw Pulk, ning petawad inimesi. Naestcrahwas paneb kaartisid wälja ja kuulutab kõiksugu pööraseid ja hirmsaid asju ette, kus juures naejed käsi tõsteS nutawad ja hmuwad. Ka muljub ja toherdab kelm inim.si ning kiidab ennast kõige paremaks ämmaemandaks E-sti- ja Liiwimaa kohta, kus juur s ta mitmesuguseid ise oma kirjutatud  kiidu tuunistusi ette näitab. Ei ta häbene ega karda ka mitme arsti nimesid nimetada keS tema käest nõuu ja õpetust käinud otsimas! Temal olla kaks ämmaemanda  raamatut; üks nendest maksta 75 ja teine 25 rbl; need on ta P.-du talu perenaesele lubanud kinkida selle eest, et nad süäl korteris on ja omas saunas lubanu  ad inimesi kelmide arstimise all käia. Sellega saab siis P.-du pcrenaene tcrwelt sada rubla kingitust ja wõib weel päälegi kuulsaks ämma-emandaks õppida! Täna, kus neid ridasid kirjutan, on P.-du talu saunas suur arstimine ja kurjade maimude wülja ajamine, kuhu enamiSti noored tüdrukud  ja manad naesed kokku jooksewad, arwasti ka mõni mees. Nimetan lugejatele suure hulga seast ka paari arstimise abiuõuu.  Kõige esimesed abiriistad on muidugi  mõista kupusarwed, siis on nõiatohtritel  üks pikk must pulk, millega pääwalu haigust arstiwad. See sünnib soojas saunas  kõiksugu wiguritega ja lausumisega. Siis on kelmil üks metallist kuul; sellega lastakse kurjasid waimustd, wargaid ja kõiksugu muid kurjategijaid. Wiimased jääda seepääle eluks ajaks haigewoodisse, nii et siis inimene wõib ära näha, kes temalt warastanud ehk temale mõnda muud kurja teinud. Noorte neidude jaoks on pruugil kõiksugu solgitud meed, rebase rasw, musta kassi karmad, musta koera seitsmes sabaroo lüli jne- Nendega Ilmasüüta ehk wöit õiguse teel. gZ. Kirjutanud en. „Seda wöib küll grahw oma kcrgcmcele läbi teinud olla, aga seda tegi ta siis ka ühe päris põrgulise naesterahwa meelituste  järele, kes kõige selle tantsu juures takti lööja on!" kostis Maria. See meelitaja  põrgu ark on seesama, kelle poeg siin minu ees iga päew oma wiletsaid armastuse  pattusid pihtimas käib. See testament  wõib oga ka niisama hästi päris male olla ja grahw sai ainult sunnitud sellele oma nime ja kätt alla kirjutama. Olgu kuda tahes, teie wöite wõtta kõik, mis saate, oma ülekohtu ja põrgu nõudega, aga mind ei saa teie ial ega ilmas!" Faringa kiristas hambaid niisuguse ninanipsu  üle, ja ta wastas: „Siis on teil ka eluaegne piin ja wangi põli oodata!" „ Metsaline!" kisendas Maria, „Jumal vn. keS mind kaitseb ja warjab ja ka sinu põrgulise küüsist päästa wõib!" „Aga minu tuikene, kuda wöite teie nii meeletu olla," ütles Faringa, Maria ümbert  kinni wõttcs. „Mõt!ege, mis hää põli teile minu läbi kõik osaks saab". Häbemata!" kiljatas tüdruk ja kõiki oma jõudu kokku mõttes lükkas ta Faringat enesest eemale, nõnda et see komistades seina wastu kukkus. Ähkides käbis see jülle ülebse. aga nüüd oli ka tema mõet täis; ta nägu oli wihast tursunud ja silmad jollis ja piitsa hõlma alt lömbades kargas ta koleda kisaga  tüdruku tallale. „Kcs ei taha kuulda, peab tundma!" kisendas ta. „Sina wilets tüdruk julged mind ja minu ema teotada! Oota ma näitan sulle, sa pead Faringat tundma õppima!" Üks walus sahmakas käis tüdrukule wastu silma-nägemist, see aga taganes e>st kõrwale, wöttis laua päält poolelt taidetud wce kruusi ja wiskas selle nii' suguse waluga Faringale wastu silmanägemist,  nõnda et sellel piits käest maha kukkus ja ta walu pärast kisendades mõlemate kätega näost kinni wõltis, kus mööda meri ägedalt jooksma hakkas; warsi aga tuikus ta ja kukkus ukse alla mineStatult maha. Mürisedes waatas Maria oma tegu päält, aga ta ei saanud parata, maid ta oli sunnitud ennast ja oma auu kaitsma. Maria oli julge ja kindla loomuga naesterahwas, kes hädas mitte meelt ära ci heitnud. Ta nägi ära, et just praegu temal ära pääsemine kõige rohkem wõimalik oli. Ruttu astus ta minestanud Faringa kõrwa, wõttis selle taskust ukse wõtme ja ka paar teist wõtit, mis wist mõne teise uste tarwis oliwad. Ka enne näidatud testament ja täis raha pung puutusiwad temal näppu; raha koti jättis ta puutumata,  aga testamendi pistis ta oma kleidi tasku. Kärmesti hüppas ta üle Faringa, ukse juures katsus ühte wõtit; see passis küll, aga lukk oli wäga raske, suure waeroaga  jõudis ta selle lahti keerata. Pimedas kongi aluses ei wõinud ta midagi näha, aga kätega seina katsudes, kobiS ta siiski nii ruttu edasi, kuis wõis; ta pidi weel suured hulgad keldrid enne läbi käima, mis osalt riimis ustega, osalt jälle ilma usteta oliwad ja kõiksugu risu ja kraami täis oliwad. Wäga arwasti paistis mõnele wähe walgust sisse ja edasi saamine oli wäga raske. Wiimaks leidis ta, suure otsimisega jälle ühe lukustatud ukse, mida teine wöti lahti keeras. Nüüd oliwad keldrid otsas ja paljas kangialune läks weel hulgamaad edasi, mis päris kole ja igaw käia oli. Wiimaks tuliwad  trepi astmed tale waStu, mis teda hulka maad Üles poole wiifiwad, aga nüüd tuli ka wärske kosutaw õhk temale wastu ja ülemalt lae alt paistis walgus sisse. Weel mõned trepi astmed üles poole ja ta jõudis jällegi ühe ukse juurde, mis lukkus  oli. Wiimane wöti tegi ka selle lahti ja ta astus wäikesesse, aga ilusasse tuppa, millel lae all aknad oliwad. Maria oli üleSie jõudnud. Ette maallikult astuS ta edasi. Weel mitmest pisukesest toast pidi ta läbi minema, aga mitte keegi ei tulnud teda segama, kõik näis üsna wagane asi olewat, ainult ülewelt tubadest kuuluS jutu sumin alla. Maria oli praegu ühes suures saalis ja nii tasa, kui wähe wõimalik astus ta säält wälja, werande pääle ja waataS sääl ümber- Ka wäljas oli kõik waikne; M»»WOW»WWLNSKWWWWWWZWUWV^WUVM „Saarlas e" tellimine 1900 a. pääle on awatud. Tellimist awades ei astu meie küll mitte suurte lubamistega ja kaastööliste hulga üleslugemisega oma tugejate ette, kuid tahame siisgi Mais tähtsates  ja käsulistes asjades rahwa elu edendamise põllul eestuleval aastal rohkem tööd teha, kui seda ialgi enne teha oleme wöinnd, ehk kui seda mõned suured lubajad teha jöudwad. Palume lollim istega  rutata, et lehe saatmisega mitte wahet ei tuleks. „S aarla se" toimetu s. W»»»»»»OLEVNSa«S»NUZWKWVWMDWM«MM