Suurwürst Aleksei Alcksandrowitsh. ja prints Friedrich Heinrich; Majesteetide waStu istus ülem kojamarshal krahw zu Eulenburg. Selsamal laual oliwad aset wõtnud Majesteetide kaaskonna isikud. Lauale oliwad ka kutsutud; Tallinna sadamakommander kontr-admiral Wulf, Saksa keisri ja Preisi kuninga Wilhelm 11-se 85. jalawäe Wiiburi polgu kommandcr ja Saksamaa konsul. Meremäe harjutused Kõigekõrgemal  juuresolekul. Kolmapäewal, 24. juulil, kell 3, 20 min. p. l. winnasiwad imeilusal, selgel ilmal oma ankrud üles ja lüksiwad reidil Naissaare poole 1. liiki soomusriftleja „Minin", millel Keiserlikud lipud suurel mastil oliwad, „Pamjat Asowa", „Kindral- Admiral Apraksin", „Admiral Ushakow", „Keiser Aleksander 11." ja miiniristleja „Wojewoda". Esimest liiki ristleja „Minini" pääl oliwad meie Keisri Herra, Saksa keiser, prints Friedrich Heinrich ja Majesteetide kaaskond; teistel laewadel oliwad Saksa laewastiku ohwitserid. Laewadel oli punane lahingulipp ja nad sõitsiwad salgana otse juhtima laewa teed mööda üksteise järele (va. nuni.vs.repuoü nonounü.) Selleks ajaks oliwad ennast mõned suurtükiwäe õpelaewade salgast Naissaare ligidal üles seadnud, mis waenlase laewasalka pidiwad kujutama, ja nimelt soomuslaewad „Kreml", „PerwenetS", „Admiral Greigh" ja „Admiral Lasarew". Kui Keiserlik laewasalk Naissaarele lähenes, ilmus neli miinilaewa nähtawale, kes enda taga köie otsas ujuwaid märgilaudasid wedasiwad. Miinilaewad  sõitsiwad laewasalgast umbes 600—700 sülla kanguses mööda. Algas wastamisi üksteisest möödasõitmisel suurtükkidega  laskmine (nvurpaia.ieovuu c?p'dal.üa) ilma suitsuta püssirohuga. Esimene pauk kõlas „Minini" päält ja temaga ühinesiwad siis kõik selle lacwasalga  laewad. Laskmisel paistis tähelepandaw  trehwamiseosawus silma. Pommid tabasiwad kõik wäga kindlasti märgilaudadesse,  millede ligidal wesi langewate pommide läbi nagu kangesti üles kees. Laskmine kestis umbes pool tundi. Pärast seda pöörasiwad 1-se laewasalga laewad, „Minin" eesotsas, tagasi ja lasksiwad märgilaudade pihta edasi, mida needsamad miinilaewad nendest mööda wedasiwad. Selle pääle sõitis laewasalk Naissaare ligidale üles seatud teise salga laewade juurde ja hakkas neid wastamisi möödasõitmisel lahingu-suurtükkidega laskma,  mille juures laskmisel imestuse wäärt tagajärjed oliwad. Pommid lendasiwad ära tähendatud märkide ligidal laewadeft mõne sammu kaugusel maha. Iseäranis toredat nähtust pakkus nende harjutuste lõpuosa: minilaewade kallaletungimine ja selle laewade liinist läbimine!. Miinilaewad tungisiwad selle salga laewade wahekohtadest läbi ja jäiwad Naissaare juurde, kuna aga Keiserliku salga laewad ennast rinda seadsiwad ja siis ankrukohtadele tagasi sõitsiwad. Harjutused  lõppesirvad kell õ, 20 min. p. l. Õhtul oliwad kõik reidil seisivad laewad clektrilambikcste ilutuledega ja Majesteetide wärwiliSte nimetähtedega ehitud. See oli nõiduslik pilt. Merelahe Lagumiselt tumedalt pinnalt paiftsiwad särawaiel tuleliinidel kõik laewad wälja. Õhtul kell 10—11 pandi suurtükiwäe õpesalga poolt öösine märgilaskmine elektri tulejugade läbi walgustatud märgilaudade pääle toime. Neljapäewal, 25. juulil, sündisiwad harjutused meie Keisri Herra ja Saksa keisri kui ka prints Friedrich Heinrichi juuresolekul järgmise eeskawa järele: Kella 8-st kuni lõunani: suurtükiwäe osakonna õpelaewade ankrukohtadelt lahkumine,  nende liikumine salkade kaupa ette kirjutatud plaanide järele ja kõiksugustest suurustest suurtükkidega laskmine ujuwate ja kaldal seiswate märgilaudade kui ka Paljassaarel olewate mullawallide pihta.- Kell V-3 kuni V-7 p. l. Suurtükiwäe osakonna õpelaewade wäe maalesaatmine Paljassaarele ; laskmine kuupidelt ja kaldalt maale toodud suurtükkidega ja püssidega. Kella 10 kuni 11 õhtul: suurtükiväe õpelaewade osakonna ühe jao öösine laskmine õpcsuurtükkidega miinilaewade läbi mööda weetawate märgilaudade pihta wastamisi möödasõitmisel ja selle pääle otsekohese laske kaugustelt Paljassaare kaldal olewate mullawallide pihta. Kõiki laewu, mis Kõigekõrgemal juuresolemisel toime pandud meremäe harjutustest osa wõtsiwad ja Tallinna reidil seisiwad, oli ühte kokku 21. P-" Kaarma kooliöpetajate seminar. Juba kümmekond aastaid on Saaremaal male armamine maad wõtnud, nagu saaks Kaarma kooliõpetajate seminar kinni pandud. Kord seletatakse rahwa seas, et kroonu kooli kinni paneb, kord teatakse tõendada, et Saaremaa rüütliselts, kes kooli tänini ülespidanud, oma abi tagasi tõmbab ja selle läbi kool hingusele läheb j. n. e. Kool on aga nende juttude ja male arwamiste  pääle waatamata juba 32 aastat waikselt, aga oma kindla plaani järele, Saaremaa nooresoo kasuks tööd teinud, küll rahwakoolmeistrisi ette walmistades, küll rahwa lastele kõrgemat kooliharidust andes. Nende male arwamiste hallikaks on aga, nagu näha, see põhjus, et Kaarma seminari seisukord, sissesäädimine ja töö rahwale wähe tuntud on. Sellepärast olgu siin kohal mõni seletus Kaarma seminari  praeguse seisukorra ja elu üle. Kooli otsekohene eesmärk on Saaremaa tarwis rahwa kooliõpetajaid ettewalmistada. Sellega ei ole mitte öeldud, et ainult need seminari astuda wõiwad, kes koolmeistriks  hakata tahawad, waid kaswandikud  saamad seminaris üleüldse täielikuma koolihariduse, kui seda üksgi muu alama järgu kool, nagu linna sropoAeuos), 2. ministeriumi  j. n. e. koolid anda suudawad. Seega on seminari kaudne hornoeure.n.uoö) eesmärk üleüldist täielikumat lõpuharidust talurahwa lastele anda. Õpeasjad Kaarma seminaris on, nagu igas kroonu seminarisgi: 1) Usuõpetus, 2) Eesti keel, 3) Saksa keel, 4) Wene keel, 5) Matematika, (rehkendus, geometria, maamõõtmine), 6) Ajalugu, 7) Looduse lugu ja fiisika, 8) Geografia, 9) Ilukiri, 10) Joonestamine, 11) Laulmine, 12) Turnimine.  Need kõik on üleüldised õpeasjad,  mis täielikus 4-klassiliste linnakoolide  õpekursuse järele läbi wõetakse. Pääle selle on special õpeasjad, mida koolmeistrid  tundma peawad: 13) KaSwatuS-teadus  ja kooliteadus (pädagogika), 14) Muusika teoria, 15) Oreli ja wiiulimäng,  16) Tegelikud tunniandmisid, 17) Aiatöö, ja soowijatele mesilastepidamine.  Õpekeel on wenekeel. Kooliaeg ehk kursus on nendele, kes Saaremaa kihelkonna kooli ehk ministeriumi kooli läbi on teinud, wähemalt 3—4 aastat, nendele, kes linnakooli ehk 2 klassilise ministeriumi  kooli läbi on teinud I—21 —2 aastat.  Nagu sellest näha, on seminari õpekursusel  palju laialisem piir, kui linna koolidel (ropoMuoe ??.) ehk ministeriumi koolidel, kus pädagogika klassidgi on. Laialisem on kursus nimelt sellepoolest, et I) seminaris nii põhjalikult, kui see seminarides üleüldse wpimalik, eestikeelt õpetatakse; 2) palju täielikumalt üleüldist ajalugu õpetatakse, kui see linna koolide normal eeskirja järele wöimalik on; 3) muusika  õpetus teorialikult ja praktikalikult; 4) kaswandikud elawad seminari ruumides üheskoos, (internat), räägiwad isekeskes ainult wenekeelt, mille läbi kaswandikkude wenekeele rääkimise osawuS palju suurem on, kui niisugustes koolides, kus koolilapsed  ainult 5—6 tundi päewal koolis wenekeelt kuulewad; 5) aiatöö. Et seminar alles wana põhjuskirjade kujul on, siis ei saa kaswandikud enne uute põhjuskirjade kinnitamist mitte kooli juures koolmeistri seisuse eksami (ua, 00. nai. teha, waid peawad seda Kuresaare  gümnasiumi juures tegema. See eksam aga annab kaswandikkudele needsamad  õigused, mis kroonu seminaride lõpetajatel on. Tänini ei ole kuulda olnud, et ülemkooliwalitsus seminari kinnitamata jätab, niisama ei ole tänini Saaremaa Rüütli Seltsil seda nõuu olnud, et seminari  ülemal pidamist enese püült ära wisata. Seega on seminari kinnipanemise jutud alles täiesti tuulest wõetud. Sellepärast wõib Saaremaa talurahwale seminari, kui meie oma paremat ja kõrgemat rahwakooli, kus puhtal usulisel põhjusmõttel tööd tehakse, poegade koolitamiseks niisama otsekoheselt soowitada, kui seda seminari asutamisel, 32 aasta eest, wõidi. Päälegi on seminar kõige odawam õpeasutus,  kus 10 rbl. eest aastas kooliõpetus,  korter, kütmine, walgustamine, woodid j. n. e. on. Ülespidamise kulud (söök, pesu) on 40—50 rbl. pääle aastas arwata, seega terwe elamise ja koolitamise kulu aastas umbes 50 —60 rbl. Kooli wõetakse  2 korda aastas uusi kaswandikkust wastu: augusti kuu lõpul ja januari algul. Isamaalt. Kuresaarest. Hr. Mehmel, kes kauemat aega Kuresaare maksuwalitsuse esimees  oli, on sellest ametist wabatahtlikult lahkunud. Tema asemele on hr. Julius Lindenberg walitud, kes enne seda maksuwalitsuse liige oli. Kesknädalal, 31. augustil õnnistati Riia lehtede teatel Suure wäina jäämurdja aurulaew sisse. Õnnistamise pidust wõtsiwad  kõrgemad ametnikud osa. Liiwimaa kuberner kirjutab oma ringkirjas, mis kohalikkudele seltsidele kuulutati, ette, et edespidi eraseltsid mitte oma plankettide pääl riigi asutuste ja walitsuskohtade nimetähti ei peaks tarwitama,  mis walitsuskohtade all nad seisawad. Tähendatud nimetähtede tarwitamine  kirjades on ainult ametlikkudele asutustele lubatud. Kaarmalt. Paari nädala eest ost Tahula metsas üks Upa küla mees õnnetut  surma leidnud. Mees oli wist wankrile  magama uinunud, hobu wiinud ta ratastega kraami, kus juures mees kraami rataste alla jäänud, ja sel kombel surma leidnud. 32 S aarlane. 1902.