Lätimaalt. Riiast. Kroonu-maade ja metsade jaotamise  awitamiseks mähe maaga ja ilma maata kohalikkudele elanikkudele on kroonumaade Mmsteriumi ametnik, õuenõuun. Pe tr  o W Baltimaale saadetud. Endine Liimi kuberner kindralleitnant  Pashkow asumai lähemal ajal, nagu „Dünu-Zeit." kuuleb, alaliselt Riiga elama. Ajutine Baltimaade kindrolkuberncr baron Möller-Sakomelsky jõudis pühap. öösel kell 2 aurulacwa „Jdumea" päül Pärnust tagasi. „Rig. Rundsch " Aiiitawist. Amerikaft on, nagu „Now. Wremjale" telcgrahwceritakse, 1000 Wene Mljärändajat, kelledel wõimalik ci olnud Nmerika seaduste nõudmisi täita, Balti sadamatesse tagasi pöörawad. Tagasi tulejate  seas olla palju Lääne kubermangude juutisid. Kaugemalt riigist. Peterburis, Zv- jun- Teenistusest ära aStunud kindralleitnandile Stösselile, tema endisele staabiülemale kindralmajor Reuss'ile, endisele Port-Arthuri kindluse komandandile kindralleitnant Smirnowile ja Port-Arthuri jalawäe ülemale kindralmajor  FvckUe on süüdistamise alt Port- Arthuri kindluse allaandmise asjus kätte antüd.  St õsselit süüdistatakse selles, et ta 1) Mandshurja sõjawägede juhataja käsku, Port-Arthuri kindluse ülemjuhatust kindral  Smirnowi kätte anda ja tegewasse sõjawäesse tulla, ei täitnud, waid ülemjuhatuse  enese kätte jättis; 2) Kauge Ida mäawälitscj'» käsku rikkus, kes temalt Port- Arthuri kindluse ülema õigused ja kohused ära wõttis, ja sellega kindluse ülema mõju ära häwitas ja segadust sünnitas, mis kindluse wastupanemise jõudu wähendas, mis muu seas selles nähtawale tuli, et ta kindlusest, kindluse ülema käsu wastu, toiduaineid  wälja wcdada laskis, sandarmid Ljaoteshanisse saatis, ajalehe „Nowõi Kr." kinni pani ja tema kaastöölise Noshini mangi wõtta laskis ja kindluse teise ja kolmanda kaitseliini tugcwamaks tegemise tööd ära keelas ; 3) et ta õigel ajal Port- Arthuri toidumoona rohkendamise eest hoolt ei kannud; 4) et ta kindral Fockll piikawatoonilist  käsukirja wälja anda lubas, mis kindluse ülema wsstu lugupidamist alandasiwad ja korda sõjamäes lõdwendasiwad;  6) omakasu püüdmise pärast maawalitsejale  teatas, et ta Kintshou lahingust  isiklikult osa wõttis ja suurt agarust üks näitas, kuna ta lahingu ajal Port- Arthuris oli ja wõitlusest osa ei koitnud; 6) omakasu pärast oma alamate tegusid ilustas, näit. sõjawäe ülemjuhatajale teatas,  et kindral Focki wägi wähehaawal ja täies korras Hundi mägedele taganeb, kuna taganemine tõepoolest wäga korratu oli. (Järgneb.). Maaparandamise pääle Balii kubermangudes on põllutöö  -ministerium WOB. aoSta päüle 4SSO rubla määranud. Warssami ringkonna ratsawäe hobuste muretsemise k o mm  i sj o n tuleb lähemal ajal Vallimaale ratsa s õ id uh o bus ei d ostma. Peterburis on 7. juni kuu jooksul 2000 inimest kinni wõeiud, nende seas 180 naesterahiyast. Püha sinodile oli läbivaatamiseks küsimus ette pandud, kas «öib see asja» lugu. km kumbgi pool abielupaarist pid a l i tõb es s e haigeks jääb, abielu lahutamiseks põhjust anda. Selle pääle on finod seletanud, et tähendatud haigus lahutamiseks täieliku õiguse  kätte annab, nagu „Tow." ütelda teab. Tiflifis, 29. jun. Kõbuta ja Notanebi wahel laisimad rusijaterongis pääle 10 rööwija kolmanda klassi «vagunisse, ajasiwad  jäält ühe osa reisijaid wülja, haawasimad  kaupmeest Tergamadse Bsibutamit, rööwisiwad tema käest 38,219 rbl. ära ja kadusiwad. Krimmist- „Rodnoje Djelos" on järgmine  „müügi kwiitung" ära trükieud: „9. mail 1907. aaStal olen mina, allakirjutaja,  Melitopoli kreisi Dagmarowa küla talupoeg Nikolai Nikiforowitsch Tjutjunow, 38 aastat wana, oma abita waesuse ja kõige suurema häda tagajärjel oma terme taewariigi omaküla mehele, jõukale talupojale Makar Feodosjewitsch Selenskile 50. rubla eest ära müünud, mis ma tema käest ka õieti kätte olen saanud, mida ma selle läbi omakäelise allkirjaga tunnistan- Nikolai Nikiforowitsch Tjutjunow." Selle all on külawanema tunnistus 10-dast maist, et Tjutjunow tõesti oma käega 'irjale alla on kirjutanud. Odessa sündmuse üle toome täielikuma sõnumi: 2. julil, öösel tungisiwad sõjariistus  röõwlid lk penikoormat Odessast eemal era-aurulaewaseltfi..Falzfrcini" aurulaewa  „Sofia" kallale, mis reisijate ja kraamiga Odessast Horlöisse läks. Õhtul kella 11 ajal ilmusiwad laewa pääle, kus parajasti mõned inimesed ja selles yrwuS ka kapten õhtust sõiwad, 3 isikut, käsksiwad käed üles tõsta ja wõtsiwad sööjad  wahi alla, kaks teist rööwijat wõtsiwad  kapteni abilise wahi alla ja käskisiwad  laewa Odessasse tagasi juhtida, kuna nad waStasel korral surmaga ähwardafiwad.  Aurulaewa oma walitsuse alla saades  wõtsiwad rööwijad I. klassi kajutis Wcne wälimise kauplemise panga arteljchiku  käest raudrasti ära, milles 50.000 rbl. oli, rööwisiwad reisijate käest pääle 1000 rbl. ära, pildufiwad laewa päält söed merde ja rikkusiwad masina ära, raiusiwad kolmanda paadi katki ja lasksiwad  auru wäljo, wiskastwad kella ja ankru  merde ja keelasiwad ära, et laew 2. tunni jooksul mingisugused signalifid ei tohi anda, kuna nad wastasel korral ähwardasiwad  laewa õhku lasta. Selle pääle sõttsiwad rööwijad, keda 18. meest oli, lahtisele merele. Kui määratud aeg mööda  sai, käskis kapten masinatele auru sisse teha- Rööwijate tagaotsimised on tagalürjetaks  jäänud, ühe tunni pärast tuliwad Peressõpi kaldale 2 paati, mis „Sofia" päralt oliwad. Warssatvist. 20. junil kell 11 õhtul kostfiwad ühest majast häkitselt kolm kõrwulukuStawat  plahwatust üksteise järele. Maja piirati wiibimata politsei pooll fisse ja hakati läbi otsima. Selles majas on ainult kolm korterit. Kõik korteripidajad on politseile kui täiesti usaldatawad inimesed  teada. Läbiotsimisel ei leitud midagi ja politsei  läks Sra- Teisel hommikul tuli ta tagasi. Terwelt kaks tundi otsiti ilma tagajärjeta. Wiimaks leiti ühes nurgas eemalt nägemata toakene. Uks murti fisse ja politsei leidis säält terwe pommide wsbriku, palju lõhkollust, plekki ja tsinki pommide tegemiseks, masin ja tööriist, ka nahk särgid taskutega, mil- leS dünamiti ühest kohast teise kantakse, palju rewolwrisi ja patronist. Selles wabrikuS ei olnud juba ammu keegi enam käinud. Ta oli wist mõne anarhistide salga oma, kelle liikmed kõik politsei kätte sattustwad. Kui mitte plahwatust  ei oleks juhtunud, wõib olla, et ta weel kümned aastad saladuseks oleks jäänud.  Arwatakse, et plahwatus kuumast ilmast  tuli. Poltawast. 96. jun. Horoli kreisis on rahe umbes 5000 tessätini wiljafid ära häwitanud. Pikne lõi kaks poisikest maha. 2. junil. Gadjatschi kreisis Bcrestowka  ja Semjonowka külades on suur wihm ja rahe 1.100 dessatini wiljasid  ära häwitanud; majadel on aknad, puruks löödud, Wefi on päale 5.0000 puuda mahaniidetud heina ära wiinud. Krasnojarskis, 2. julil Suur, hästi sisseseatud sotsial-rewolutsionäride trükikoda saadi kätte. Leiti palju kirjandust. Kolm isikut, kes walepasfidega elafiwad, on kinni wõetud. Sahalinis, 1. julil. Sahalini ärajaotamise  tööd Jaapani ja Wenemaa on täies hoos. Jaapanlasi on ametis 760, wenelafi 250. Ilmad on hääd. Töid tuleb  tundrates, polistes metsades ja mägestikuS  teha, mis wäga suurte raskustega ühendatud on. Soomest. Pi m eda nägi j a k s te, gemine. .Päewaleht" teatab „Finl. Gaseta" järele imelisest arstimisest, mis Soomemaal Waasa linnas vr. Hartmannil  õnnestas. Julihermä kihelkonnas oli 33. aastane sündinud pime neiu, Fiia Zkola. Silmatohter Hartmann kutsus ta enese juurde ja hakkas teda arstima. Ning kõikide suureks imestuseks hakkas Jkola ühe kuu pikkuse arstimise järele nägema. Nägemine on juba nii hää, et neiu lugemist  õpib. Päältnägijad jutustasad, et neiu lugejaks saades kirjeldamata suurt rõõmu tundwat. Kaua kestma pimeduse tagajärjel olnud tal hoopis isesugused ar« wamised mitte üksi asjade wärwi kohta, maid ka asjade wormisid kujutanud tema omale hoopis teisiti ette, kui nüüd aikb. Oma wanemaid esimest korda näha saades ei ole ta neid ära tundnud. Alles nende häälest tundnud ta neid. Nüüd on F. Jkola kodus wanemate juures kui terme inimene kunagi. Wäljamaalt. Hiljuti käis kuulus Jaapani admiral  Tog o erariides Saksamaal vabrikutest  sõjamaterjali tellimas. Teda tuntud päevapildi järele ära. Helwctsiast teatatakse, et sääl ilmad  külmaks onläinud. Soojamõõtja  näitab alla poole nulli ja lv n d sajab rohkesti. Haagis, 26. junil. Põhja Ameriki ühisriigld on ette pannud alalist wahekohut  asutada. Tema liikmeteks pea» wad 15 kohtunikku olema, kel kõlblist mõju on ja kes rahvastevahelist õigust hästi tunnevad. Walida tuleks mitme riigi asemikka.  Kohus peaks kõigis riigiwahelistes tüliasjades otsust andma, mida riigid oma vahel õiendada ei ole võinud. Tingimiseks oleks aga, et tülis olevad riigid vahekohut  vastu võtma valmis olekstwad. Rahukonverentsile Amerika poolt ettepandud plaan, ka meresõjaS eraomandust  puutumatuks tunnistada, ei meeldi kõige päält Jnglisele, ja selle taha peida- 30, Saarl a n e. 1907.