. Saratowist. Sorotowi kreisi Sodomi küla« pSlefiwad ük talu maha. Wõschne-WolotSki kreisi Rjadi külas põl fimad 97 tal» maha. „P." Mosktvast Suur tulekahzu. 7. septembril pääses MoskwaS würst Golitsõni msjaS tuli lahti. Tulekahju eel käifiwad wenuaste Karadsewite  kaupluses kats plahwatust, millest tuli ka slgasgi. Peagi lagunes tuli laiali ja tungis  ka naabrikauplusesse Esimese plahwatuse läbi sai linnapääliku abi Modl käest haawata. Haawata saiwad pääle tema weel linnaarst Gubin ja mitmed tuletõrjujad. Kauplused põli fiwad  ühes scesolewa kaubaga maha. Kahju 800.000 rubla. - .Wir." Ora«ie»tbau«ist. Oranienbaumis ja tema ümbruses sadaS rasket rahet. Raheterad olnud tuwikese muna suurused. Hulk tuwikcsi ja kodulindufid on surma saanud. Aiapidajale kahju on wäga suur. Rahehoog Ms >ka üle Peterburi. Wäljamaalt. Parifis on ehitustlööiibte streik ja linn on selle tõttu nüüd wäeleerM muutunud. Iga maja ees, mida ehnatatakse, peawad soldatid, sandarmid ja politseimehed mahti. Palju inimesi  käib Buchcrie uulitsas üliõpilaste maja ehitamist maatamaS. Strcikiwate tööliste asemel  on üliõpilased ise mõne seltsimehe juhatusel,  kes insenerideks õpiwud, maja ehitama hallanud.  Töö läks esiti pikkamisi, aga ta lälS siiSgi. Streikijad katsusiwad neid takistada, uägiwad aga marSti, et rahwas üliõpilaste poolt oli. " ,PoSt.^ Lõuna-Prautsuscmaal läks wefi mÜriStamijkwihmade  hoogude järel suureks ja tegi palju kahju. Kaks naestcrahmast uppusiwad ära. Mõnelpool oli enne wihma kerget maawärisemist  tunda. Serbiast Prints Georg, kes oma skandalide  läbi kuulsaks saanud, .teeb oma perekonnale  ja tervele Scrbiale palju muret. Trooni ra enam ei nõuagi enesele, see jääb wennale Aleksandrile, aga raha nõuab ta. Neil päewil pidaü kuningas Peeter ministritega poja wõlgade pärast aru. Otsustati prints Georgi mõlad ära maksta ja taie igaaastaseks taskurahaks 100.000 franki anda, tui ta kauemaks ajaks wüijamaaie lähev. Prints Georg teatanud, et ta Aasiasse, Afrikatzse ja Amerikasse tahab reisima minna. TroonipSrija Alersander läheb ag« Bonni ülikooli  õppima. „Wir." Uuemad sõnumid. Kuresaarest. Proua Etruli matmine KMkwsl Pshvpärwa! näitis, km suur lugupidamine  seUekvnnsl tema «astu oli. Eesti SeitS ning selle scZlfi Hariduse osakond, Eesti Põllumeeste Selts ja .kurttummade sõbrad" olimad tema puusärgile pärjad pannud. Ka teist pärgasid ja lill. kimpu sid oli rohkesti. Surnuaia!  MaS Semi Seltsi esimees hra Piip ja Põllumeeste Seltsi esimees hra Markus lahkunu haual kõnesid, milles selle püäle rõhku pandi, kui suur tähendus pr. Etrukil seltsides ja scltSkondliseS kulturaliseS tegevuses on olnud. Rahvast oli palju lahkunut surnuaiale saatmas. Proua Etruki mälestuseks avaldame tänases numbris tema kõne, mis ta omal ajal Karskuse  Seltsis pidas. Selle kõne andis lahkunu omal ajal meile „ Saarlasis" awaldamiseks, mis aga seekord mõnesugustel põhjustel ilmumata  jäi. M2d on oga selle kõne awaldamisel palju suurem tähendus. Ta näitab missugune arvamine lahkunul naeSterahwa seltSkondlise tegevuse kohta oli. Ühe teate järele LiwerpMl 7. sept. sai sSSlnc „Ship. Gas." järgmise teate aurulaeva „Highlani> Wotch" pSSIt: IS. aug. jõudsime meie Montevideo alla ja teotasime, et meie 29, julil 15, põhja laiuse ja 11. õhtu pikkuse all Kihelkonnalt tuleva Wene kauba Janeiro vahel ära surnud. Säält saadik sai „Sagona" tüürman Koschemjakini poolt Rio de Jancirosse juhatatud,  kuhu ta I. sept. jõudnud. Laupäeval 12. skp. pidas Kuresaare EeSti Selts oma pääkeoSolckut Koosolekule oli üle 20 seltfiliikme ilmunud. Esmalt tuletati kahte surma läbi lahluoud seltsi liiget, hr. Lembori  ja pr. Etruki meelde, kellede mälestust Selts püstitõusmisega auStaS. Siis kõneles esimees seltskondlikest tööst ja lulturast, milles kõneleja igaühte iseseisvalt seltSkondlise elu tõstmiseks kaasaiSõlama üleükutsuS. Selle järele luges kirjatoimetaja möödaläinud aasta kaSsaaruande  ette, mille järel seltsi poolt toimepandud pidude hulgas, suvine laulupidu kõige suuremat sissetulekut, üle 2VO rubla kassasse toonud. Küsiti pöhjufid, mikspärvst just seltfipidudest nii vähe osawõetavat, kuna eraisikute nimepanekutest  suurel arvul osa võetakse? Pöhjufid tähendati mitmeid, «ida kõiki õigekspidada ei võidud. Hr dir. P. seletas, et hooletus on ses põhjus, piis vististi ka kõige õigem ongi. Sest pidudele, mida seltsi poolt toime pandakse, ilmuvat iga kord liiga vähesel arvul seltsiliikmeid, kuuo ometigi mcd ise kõige rohkemalt  seltsi tegevusi st osavõtva pealfiwad, ka teisi wZIjaSPgM Vsis-õtßisel? LleSkutsudeS, mitte aga mõtelda, et kui liikmeraha maksetud, et siis sille eest ei tea kui suurt lõbu-tasu seltsi tegevusest  saama peab. Iga siltsiliikme kohus peab ju olema siltfilnkmena seltskondlist elu ning kulturat taSwatada ja tõsta püüda. Määrati eeltuleval talwr-ajal 4 näitemängu õhtut toime panna. Harutati päevakorral olevat küsimust: seltsimaja ehitamise ettevõttest. Otsustati selle  tarvis üleüldist korjandust toime panna ning basaar! pidada. Basaari Sropidamise aeg jäeti seltsi e-stsiisusi hooleks ära määrata. Läbirääkimiste  hulgas otsustati ka seltsi tegelastele ja selrfillikmetele aaStaS ükS ilmahinnata pidu-õhtu seltsi poolt wiss passa. K. Kuresaare postkontori ülema abiline hra A. v Wi r e n on Pärnu postkontori ülema  abiliseks tähendatud. Hra A. v. Wireni asemele fiia on Wiljandi postkontori ülem hra Kakaulin nimetatud. -- 12. septembril on Kuresaare postkontoris  kanget magnedi-tormi tähele pandud, mis kellu 2 p- l. alganud, kellu 3—3,30 min. kõige kangem olnud, ja siis ikka wähemaks minnes,  kuni kella 10 õhtuni wältanud. Arwatakse,  et hiljuti olnud kange udu selle tormi ettekuulutaja olnud. Sel aastal on s°/° supelmakS 856 r. 67 kop. sisse toonud. Seega on Kuresaare majaomanikud fupelwõõrastelt 19,133 rubla 40 kop. üüriraha saanud, üle selle weel need, kes oma korterid alla 25 rbl. ära on annud. Eilane liimalast oli ilusa ilma tõttu õige rahwarikäs. Hobuseid kui ka sarwloomi oli rohkesti müügile toodud, aga ostjaid oli wähe, nagu see hiljuti Loode laadalgi ilmsiks tuli. Hästi õitses aga alkoholi müügikohtade äri. Neis oli hommikust saadik rahwa tungimine  suur. Kurwastaw oli uäha, kuidas pea kõik laadalased sooja pääga laadalt lahkusiwad. Millal küll rahwaS joomakahjust aru saama hakab. Lümmada meeste kohtuasja süüdistuse - akt. (Järg.) Mihkel Jasncr seletas, et ta on S. detsembri ühes Peeter Kuppuga Sitzi käsu pääle Lümmada mõisa metsas puid raiunud. Sel ajal on nende juurde S talumeest tulnud ja sundinud neid tööd seisma jätma. Siis läinud ta ühes Kuppuga Sitzi juurde raha saama. Mõisa õues on nad saiga mehi ees leidnud, kellede juures  ta passisid mitte näinud ei ole. Mehed on rahulist!  seisnud, ei ole mitte käratsenud ja mida nad tahtnud,  seda tema ei tea. Kui ta Sitziga rääkinud oli, läinud ta kodusse ja mis pärast seda sündinud, seda ta ei tea. Ülemal tähendatud Jaan ja Peeter Kmwjõgi ning Jakob Parti seletuse tõttu wõeti ka ülekuulamise alla talumehed Peeter Jank, Mihkel JrS, Mihkel Kupp, Jaan Pindeman, Jaan Toop, Peeter Toop, Peeter Treirat ja Taniel Tõsine. Need ei tunnistanud ennast mitte süüdlaseks. Peeter seietas, et ehk ta küll ühes saigago Lümmada mõisa on läinud, kuid ta on ennast kõige aia eemal hoidnud ja ei tea, mis jee salk saal tegi. Mihkel Jrs rääkis, et ia on !SSS. aastal Lümmada mõisas töölisena teeninud. 4. detsembril, ArwatsS, et walitseja tema tööd üle maadal. tahab, läinud ta 5. detsembril kroonu metsa, ku« ta terme salga  taiumehi ees leidnud. Mõned nendest rääkinud, et keegi enam metsa raiuda ei tohi. Süült läinud saik mõisa, ja et tema tee kodusse mõisast läbi läheb, läinud  ta ta salgaga ühes. Mis ses salk mõisas teinud, seda tema ei tea. Mihkel Kupp seletas, et ta on ISOS. o. Lümmada mõisas tööliseks olnud. 5. detsembril tulnud  tema juurde Peeter Krous ja on teda käskinud kroonumelsa minna, et töölisi töölt ära sundida, sest et Rauna seletuse järele RuckiescheM õigust ei olla metsa raiuda. Hakatuses on ta waStu tõrkunud seda nõudmist  täitma, kuid Krauni ähvarduste .mõjul, tema oksi põlema sülitada, läinud ta metsa, krs saik taiumehi olnud. (Järgneb.) Aurulaew „Äaratsch", kes Riiast Lon« donisse sõitis, on 300 ini«estga põhja wajuand. Senatori rewidertmlnc olla kmdel. Rewidin«a  tulla senalor Dcdjulin. Saar l a n e 1909. S 7 WsStutaw toimetaja ja sNjaaMjs E. V«lk '' M", ?»,,»,»»„ «<«.- W'iV?. M. Kõikidele, kes minu lahkunud abikaasa, Wilhelmine Etruk i matusel rohket osavõtmist os ülesnäitanud, awab d« oma südamelikku tänu. Kõikide leinajate uimel A Etruk. Aitolise lllWd WKNIMsi olamaWse Lassidesse Wseas»»»sM. ÜleSauda .Saarlase'  trLMztta kirjalikult, päältirja  .TsssS- all. UiilißcaSiu Mid svowis Ma kvhw. Järele küsida surnuaial M. Treinbergi jumes. R«S M 3S Teadaa» d m i s e d. Pihtla msisa piiride» on jchjOmm kõikidele tõtvasti keelatud KmesimA Mi. PoStiaurulaew Konstanti»", ,'Sidab Riiga: kapten A. laupäewal, IS. feptewbril l kesknädalal. 23. ! kell õ P. I. ' lavpäewal, 2s. , j Prahti wõetakse kellu M lõunaui maSt». Lähemat teatust anaab ja täielikkusid sügise-sõiduplaanifib jagab i lm a hin naxg wilja LaNgS. Kuresaare kirikliM sõll. PSHaPS-wA M. fePtemdril. StMk-ei- j«-adtU«isi»Z k»ll S-ad ül-mSp-i°!° Blchftidi. .