Saarlane maksab: kroonupoStiga: austus S r. ?»p V- . I..SS .. V. ~ vs .. maapostiga: „ i„Sv „ Vs . t - .. V« .. -..50 .. Üksik Number !i kop. JIMUb takskorda nüdal-S, igal kestuädalal ja laupsowal. Toimetus «ur-saar-S Pillas u«l>, Treffem majas 13. Kuulutuste wastuwõtmine kuni kellu g homm. enne lehe ilmumist. KuulUtuSte petit-rida L kop., lehe eesotsas S« kop. M 49. Kesknädalal, 12. septembril 1907. XXIII, aastakäik Käed adra külge! i. Meie oleme mitu korda selle pääle tähendanud,  et meie rahwa majandusline edenemine  tema enese käeS seisab. Imetegu oleks, kui see edenemine teisel teel sünniks. Za ometi ei sünni meie ajal imetegufid. Ning imetegude sisse ka keegi ei usu. Et rahwas majanduslisalt edeneda wõiks, selleks peab ta i s e käe adra külge panema. Meid imestab „wabaduse «võitlejate" tegewuS  selles asjaS. Nad „wõitlewad" wabaduse  eest, ja selles wõitluses nõudwad kõigesugufi  uuendusi ning eesõigusi rahwa majanduslise elu edenemiseks. Wabadused ning eesõigused on ju muidugi hääd asjad, kuid miks ci pane need „wõitlejad" ka selle wabaduse püäle kohasi rõhku, mis ennast selles awaldab, et isetegewu  s köigesuurem wabadus majanduslise edU kättesaamiseks on, ja nimelt isetegswus  majanduslistes asjades. Räägitakse rõhuwatest oludest, kitsikustcst. Tõsi neid on olemas. Kuid tõsi on ka, et tõige suurem kitsikus rahwa isetegewuse  puuduõ on, see rahwa iseteadwuse  äraolek, et ainult isetegewuse läbi eduteele sammuda wõib. Ei aita wabadused, olude parandused, mitmesuguste õiguste kättesaamisel), kui õiget isetegewust ei ole. Logardi kohta ütleb wanasõna: „Mis aitab logardile see, kui taewast putru sajaks, tal pole jälle lusikat, millega seda süüa/' Niisama ei aitaks ka rahwale uuendused, olude parandamised palju, kui meil isetegewus  puudub. Za isetegewusest on meil tõesti suur puudus. See tuleb sellest, et meil selle pääle weel mitte õiget rõhku ei ole pandud. Kõik süü rahwa majanduslise mitte-edenemises  aetakse walitsuse, suurpõllumeeste ja olude kaela. Sellega wiiakse rahwas ekfile teele, ning ta arwabgi wiimaks, et sellesgi tõesti ta majanduslise elu edenemise wiga on. Ja isetegewuse aatele lüüakse surmawaid  hoopisid. Isetegewuse puudust näeme selgesti ka meie põllutöö kooli asutamises. Põllutöökoolil on rahwa majanduslise elu edenemises suur tähtsus. Aga sellest ci taheta aru saada ja selle kooli elulekutsumise  kohta ei tunta mingisugust waimustust. Kuid siin on osalt ka „uue woolu mehed" süüdi. Nad on rahwa seas umb» usaldust selle kooli wastu ülesse kutsuda oskanud. Põllutöö kooli asutamisega ajada suurpõllumehed oma kasu taga. Nendel olla mõisa walitsejatest puudus. Tahta neid selle kooli läbi enesele hoolitseda. Ja seega: kooli pole tarwis I Pole mõisa omanikul õiget walitsejat, seda ennem jääb ta pankrotti ja seda ennem saab rahwas mõisad omale! Ning mõnigi mees laseb ennast seesuguste lapselikkude sõnade läbi eksitada ja on põllutöö kooli wastane. ÜSna asjakohaselt ütleS keegi mõistlik mees selle kohta: Siis peaks rahwale wiimaks ka nõuu andma mitte naist wõtta, sest siis jääks sunrpõllumehed wiimaks tööliste  puudusel pankrotti. ütleme põllutöö kooli kaswandik hakkaks tõesti mõisa aidameheks. Kas see ei oleks aga mitte rahwale enesele kasulik, kui üks tema poegadest parema koha ja parema järje pääle on säanud. Ja kes sunnib siis seda, kes põllutöö kooli lõpetanud.  Mõisa walitsejaks hakkada. Ta wõib ju ise oma puumaa pääl walitsejaks hakkada. Seega kahtlus põllutöökooli wastu kadugu täiesti ja rahwas näidagu oma isetegewust ka selles asjas üles. Nimelt ühendatagu ennast praegu teoksil olema põllutöö kooli ettewõttega ning katsugu kõik selleks käed adra külge panna, et tarwilik raha kooli ülemal pidamiseks kokku tuleks, olgu priitahtliSte annete kokku panemise läbi, olgu ka selle läbi, et walla juhtiwate isikute pääle katsutaks mõjuda,  et -valdade poolt kooli ülemal pidamiseks igaaastane teatan? kindel summa määrataks. Ja kui siis wiimaks kool elule kutsutud peaks saama, siis wõetagu sellest «vaimustusega osa ning astugu suurel arwul kooli. Kooli elusse kutsumisega ja koolist osavõtmisega  awaldagem oma isetegewust. Seda suUrem saab isetcgewuse kasu ja mõju oärak seda olema. Seega pangu kõik polluloo kooli asutamises käed adra külge. Leigus ja osawõtmatus selles asjas ravugu i Kättemaksmine. Inglis kirjaniku Conan Dvyle kriminal ' 8 jutustus kahes jaos. Ta tõmbas patita selga ja hakkas ruttu tuba mööda edasi-tagafi sammuma. Näha oli, et wirkus laiskuse asemele oli astunud. Wõtke müts! ütles ta. Tahate, et ma ka ühes tuleksin? Aqh, kui Teil midagi teha ei ole. Pilgu aja pärast istusime tõldas ja kihutasime Brikstoni uulitsa poole. Hommik oli pilwine ja udune; tihe udu kattis majasid, nagu tahaks ta poriseid uulitsaid immeSte silmade eest ära peita. Minu seltsiline oli wüga hääs tujus. Kõik see aeg jutustas ta Cremoni wiiulitest ja seletas mulle, mis mahe Stradivariuse ja Amati wiiulite wahel on. Ma olin wait ja waatlesin tasaselt udust ilma, kuna ma ise kuritöö üle järele mõtlesin. Teid ei huwita wist see asi sugugi? ütlesin ma wiimati Holmefi muusikalist jutustust katkestades. Ei ole meel mingisuguseid teateid, waStaS ta. Ilma teateta ei mvi midagi otsustada. Warsi saate teateid, ütlesin ma. Siin on Brikstoni uulits ja sääl ka see maja, kui ma ei eksi. Õigus. Pea, nöörimees, pea I Maja juurde oli weel arwata sada sülda maad, aga Holmesi sundimise pääle astusime  tõllast wälja ja läksime jala edasi. Maja 3 awaldaS waatleja pääle kurba ja koledat mõju. Neli maja, nende hulkaS ka "V. 3, seifiwad uulitsa äärest natuke eemal. Kahes elasiwad inimesed, kuna kaks koguni tühjad oliwad. Kolm rida sopaseid aknaid oliwad uulitsa pool külges; siin ja sääl ruutude külges paistsiwad  paberi lapid päälkirjaga „Aatakse üüri pääle wälja," nagu hall kae silmatera Ml. Majade ees oli aid lagunenud; kidurad puukesed kaswasiwad mõlemil pool jalgrada, mis majade poole wiis ja mis wist üle kruusatud oli, sest ta paistis eemalt kollane wälja. Kõige öö oli wihma sadanud  ja kõik maa oli poriga kaetud- Uulitsa  ääres oli kolme jala kõrgune teliskiwi müür, mille pääl puust aid oli. Wüike salk uulitsapoissa, keda üks politseinik tagasi hoida püüdis, katsufiwad asjata müüri pääle ronida ja waadata, mis seespool aida sünnib. Nina arwasin, et Scherlok Holmes kohe majasse tõttab ja sääl oma uurimist pääle hakkab, aga seda ei teinud ta mitte. Koguni  tuimalt ja osawõtmatalt sammus ta jalgteed mööda edasi, pea maad, pea jälle taewast wastuseiswa maja kohal wahtidcs- Siis heitis ta pilgu aia pääle; läks mära- uast läbi õuue ja sammus pitkamöõda jalgraja  kõrwal rohtu mööda edasi maja poole, kuna ta jalgrada terawalt waatles. Paar korda jäi ta seisma, naeratas ja ta suust tuli rõõmu hüüd kuuldawale. Märja maa pää! oliwad jäljed selgesti näha, aga politsei  ametnikud oliwad rada mööda mitu korda edasi käinud, nii et HolmeS minu arwamise järele sarnasest järelewaatamisest midagi järeldada ei wõinud. Siisgi arwafin  ma, et ta mõnda asja näeb, mis minu silmade eest warjul oli. Maja ukse ees tuli meile pitk walkja habemega isand waStu, kes taskuraamawt käes hoidis. Ta astus kärmesti Holmefi juurde ja pigistas soojalt tema kätt. Rõõmustan wäga, et tulite, Ütles ta. Ma ei ole midagi lasknud puudutada! Muud kui ainult seda, waStaS HolmeS jalgraja pääle näidates. Ma arwan, et kari weifid ei oleks seda hullemini wõinud ära sõtkuda. Wist olete Teie, hra Gregson, juba Misgi aru saanud, enne kui luba andsite  jalgrada ära sõtkuda. Mul oli seespool maja palju tegemist, wastas salapolitseinik kõrwale põigates. Minu ameti wend, hra Lestrade, on ka siin- Ma arwafin, et tema selle eest hoolt kannab- Holmes waatis minu pääle ja kergitas naeratades kulmusid. Kodumaalt. Kuresaarest. Juhime lugejate tähelepanemist  linnaameti kuulutuse pääle, mille järele Kuresaare linna riigiwolikogu walimised  I. liigi walijatekogus 23. septembril ja 11. liigi walijatekogus 26. septembril ette tulcwad. Walijad peawad iseäranis