ner, et Amerika sõjamäe teguwiisid päris metslikud  olla. Maa laastamine, pärisrahwa piinamine,  noorte ohwitseeride kole toorus filippinlaste  wastu, kellega nad ilma wahet tegemata kui rööwlite ja mõrtsukatega ümber käiwad, olla pärisrahwa endise lahke wiist ägedaks wihkamiseks ümber muutnud. Soldatite  häbitegudest on tihti kuulda, wäga harwa aga lemmad need ülemate poolt karistust.  Teise kuberneri aruande järele on Batanga maakonnas sest saadik, kui Amerika sõjawägi sinna tuli, 100,000 inimest tapmise, haiguste, wiletsuse ja nälja läbi haledat otsa leidnud. Manilas anti major Waller mitmesuguste  kuritööde pärast kohtu alla, mõisteti aga priiks, sest et kaebtusealune tõeks tegi, tema olla ülemalt poolt käsu saanud neis kohtades, kus wastuhakkamist leidub, kõik üle kümne aasta wanadused elanikud ilma armuta maha nottida! Selle sündmuse tagajärjel käskinud president Roosevelt nüüd Walleri ülemad sõjakohtu  alla anda, kuna senat sõjamäe tegude kohta laiemaid teateid kogub. Kuigi sellest hoolimata kuritööde suurem hulk igawese katte alla jääb (surnute suu seisab ju kinni!), siisgi on loota, et ometi mõned kurjategijad oma palga kätte saamad ja sõjamäe „wõidurikas" tegewus mähegi maljuma ülewaatuse alla seatakse.  Wähe meelehääd teeb ameriklastele ka see sõnum, et suurel Mindanao saarel, mille Muhamedi-usulised elanikud ameriklastega seni kaunis hästi kokku leppistmad, mõned Amerika soldatid ära tapetud olla, mispärast sinna uus sõjakäik ette wõetakse. Saare elanikkude  arm, kes sõjariistu (kui neid aga kõigil oleks) kanda wõimad, on mäga suur ja äratab Washingtoni ametlistes ringkondades rahutust. Kõigest on näha, et amsriklaste sõjawiis ja sõjaõnn Filippinidel inglaste omadest Lõuna- Afrikas sugugi paremad ei ole, kuna «onupojad"  luiskamises ühewäärilised meistrid on. Omalt maalt. AtsÄLõLssö tscrisH. Mgiwalitsuse teadaandmine Mandshuria lepingu asjus. 2 (Lõpp.) Keisri Herra Kõigekõrgemn käsu pääle on siis Wene Pekingi saadik, tõsine riiginöuunik Lessar, ühes Hiina wolinikkudega 26. märtsil järgmisele lepingule allakirjutanud,  mis Wene mäe Mandshuriast ärakutsumise kohta käib. Leping Wenemaa ja Hiina wahel Mandshuria asjus. Majesteet kõige Wenemaa Keiser ja Jsenialitseja ja Majesteet Hiina Keiser on et hääd naabrite sõprust, mida 1900. aastal Hiinamaa rikkunud, uuendada ja kinnitada wolinikka nmetanud, kes mõne Mand- shmiasse puutuma küsimuse kohta lepingu teeksiwad. Need molinikud, kes täielikud wolikirjad saanud, on järgmist  maha teinud: I. Keiserlik Majesteet, kõige Wenemaa Keiser soowib oma rahuarmastust ja oma sõbralikka tundmusi Bogdohani  Majesteedi wastu uuesti awaldada, ilma et ta seda tähele paneks, et rahuliste Wene külade wastu piiriäärsetest Mandshuria kohtadest esimesed kallaletungimised  ette wõeti. Sellepärast lubab Wene Keisri Majesteet  Hiina walitsemist nimetatud maal Uuendada, mis Hiina riigi osaks jääb, ja annab Hiina walitsusele õiguse, oma walitsuse wõimu sääl jälle maksma panna, nagu see enne seda oli, kui Wene wägi selle maa oma kätte wõttis. 11. Kuna Hiina walitsus walitsusewõimu Mandshurias  oma kätte wõtab, kinnitab ta nii hästi tähtaja kui ka kõigis muis asjus kohustust, et ta Wene-Hiina pangaga 27. augustil 1L96. a. tehtud lepingu määrusi täiesti tähele paneb ja lubab iselle lepingu 5-datparagrahwi  mööda) raudtee ja ta teenistuses olewate isikute kaitsmiseks kõike teha ja kohustab ennast niisamati, kõigi Mandshurias olewate Wene alamate ja nende poolt asutatud ettevõtete julge-oleku eest seista. Kuna Bogdohani Majesteedi walitsus selle kohustuse  enese pääle on wõtnud, seletab Wene walitsus omalt poolt, et ta malmis on, kui rahutusi ei tule ja teiste riikide teguwiis seda ei takista, pikkamööda kõike oma wäge Mandshuriast ära kutsuma, ja nimelt nii, et s) Mukdeni-maa lõuna-läänepoolsest jaost kuni Ljaohe jõeni Wene wägi kuue kuu jooksul lepingu allakijutamise  järele ära läheb, ja raudteed Hiinamaa kätte antakse; b) Mnkdeni-maa muust osast ja Kiirinimaalt keiserlik  wägi järgmise kuue kuu jooksul ära wiidakse, ja ä) Heiluntsjani-maalt wiimane sääl olem keiserlik Wene wägi uuesti järgnema kuue kuu jooksul ära kutsutakse. 111. Et tarwis on selle eest hoolitseda, et läinud aasta korratust, millest Wene piiri ääres olew Hiina wägi osa wõttis, enam ette ei saaks tulla, siis tahawad keiserlik Wene ja Bogdohani walitsus Wene mäe ülematele  ning tsjantsjunlldele (Hiina kuberneridele) ette kirjutada, et nad Hiina sõjameeste armu ja nende asupaiga  pärast Mandshurias kokku lepiwad, seni kui Wene wägi säält lahkunud on. Selle juures kohustab ennast Hiina walitsus, et ta pääle selle sõjameeste armu, mis Wene mäe ülemate ja tsjantsjunide poolt määratud ja millest rööwlite häwitamiseks ja maa waigistamiseks küllalt peab saama, muud mäge ei pea. Kui Wene wägi täiesti ära läinud on, siis on Hiina walitsusel õigus Mandshurias olewate sõjameeste arwu suurendamist  wõi wähendamist järele kaaluda, peab sellest aga Wene walitsusele õigel ajal teada andma, sest iseenesest mõista on, et kui sõjamehi nimetatud maal liig palju peetakse, siis Wene wäge piiriäärsetes maakondades kahtlemata suurendada tuleb, mis mõlema riigi sõjatarwituste  kulusid kahjulikult rohkendaks. Et sel maal pääle nende maajagude, mis Hiina Ida raudtee jaoks on antud, politsei teenistust teha ja sisemist korda alal hoida, seks seatakse kohalikkude kuberneride  (tsjan-tsjunide) juurde Hiina ratsa- ja jalapolitseiwägi,  kus ainult Bogdohani Majesteedi alamad wõiwad teenida. IV. Wene walitsus lubab Shanhaikwani-Jnkou- Sinmintin'i raudteesid, mis 1900. a. septembri-kuust saadik Wene wäe hoiu all oliwad, nende omanikkudele tagasi anda. Selle pärast kohustab ennast Bogdohani Majesteedi walitsus: 1) et kui neid raudteesid kaitsta tarwis on, see ainult  Hiina walitsuse hoolde jääb, kus juures ta teisi riikisid nende kaitsmisest, ehitamisest wõi tarwitamisest osa wõtma ei tohi kutsuda, niisamati ei tohi ka wõõ- postimees 191