ei ole weel ametlikult awaldatud, aga stisgi teatatakse, et Inglismaa Hollandimaa  ettepaneku wiisakal toonil, aga kindlaste  tagasi lükab. Hollandi walitsusel ei olnud woli, buuride nimel rääkida. Sellep. lvististi Inglismaa ettepanekut pikema arutamise  alla ei wõtnud. Inglise lehed tõendawad, et teised riigid rahutegemise-cttepilncku asjus Hollandi riigi seljataga seiswat. Lõuna-Ahwrika sõjast. Kitchener on käsu andnud, et mangi wõetud buuride ärahukkamised mitte enam awolikult ei pea sündima, kuna siiamaani hollandlasi päält waatama sunniti. Inglased  on ära näinud, ei nende mõrtsukatööd hollandlasi mitte ci hirmuta, maid üritanuid. Fillippinide pealt teatatakse, et Ameriiklaste seisukord meelgi kindel ei ole. Lalangue juures tungisiwad saarlased Ameriks  soldatite püüle ja wiimaStest langes Z 0 meest. Hiina walitsuS maksis 1. webr. esimese  summa sõjakulu, 1 820000 taeli, riikidele  ära. Hnnaft saadetakse Inglise lehtedele halbu sõnumeid. Pekingi ligikonnas on suurerusikameheb jälle ühendusesse astunud, omale uued sõjariistad muretsenud ja juba rõowkäikusi teinud. Walitsuse mägi ei jõudmat neid taltsutada. Abessittias püüab kuningas Menelik kõnetraat: igale poole sisse seada. Ei elanikud traati ära ei lõhuks, on teada antud, et igal ühiH kes kõnetraati rikub, parem käfi ära rqiutakse. Päälegi tuleb süüdlasel weel suurt rahatrahwi kanda Amerikast, Hresident Roosevelt käskis kahjutasuks hõbeda eest, mille Amerika sõjawägi Tientfinist kaasa oli wõtnud, 376,000 dollarit Hiina saadiku kätte maksta Toimetusele saadetud raamatud Eesti Üliõplaste Seltsi Album. Kuues leht. Jurjewis (Tartus). Trukitud Eesti Üliõplaste Seltsi kuluga. 1901. S 7 lhk., Hiud 30 kop. Kõigile on juba ivist Eesti üliõplaste seltside albumid tuttawad, nenda et meil midagi iseäralikku  wiimasele lehele soowida ei ole, sest selle lehe tublidust kiivamad ja teda ennast soowitawad  suuurel mõõdul endised 5 lehte. Kirjandus. ,Mriku kellad ehk jutluse leudlehed". Selle nime all hakkas Kihelkonna õpetaja  L- Masing Saaremaal aastal 1900 jutluse  lehti iga pühapäewa jaoks wälja andma. Esimese aasta jutlused on kõik õpetaja Masingi enese kirjutatud, mitte Saksa keelest ümber pandud, ivaid algupäralisel) jutlused, ladusas, kerges rahwalikus  keeles kirjutatud. Jutluste põhjaks on uued Liüvimaa epistlid. Huwitawad päälkirjad aitawad sisu kergeSte meeles pidada ja lühikesed jutukesed iga jutluse lõpul on selgemaks arusaamiseks sündsad. Järgmise aasta 1901 „Kiriku kellad" on kõikide Saaremaa õpetajate kirjutatud, kelle nimed jutluse all seisamad. Siin on jutlused wabalt walitud kirjatunnistuste üle. Käesolewa ISO2 aasta jutluste kirjutajaks on kõik Wcneriigi EeSti koguduste õpetajad palutud, kellest enam kui 40 „Suureinaalt" on, kes on lubanud kiriku kella ,Mt tõmmata", nagu «väljaandja esimeses jutluses ütleb. Nende jutluste läbi saab lugeja, nagu „Elupuu" läbigi, wäga mitme õpetaja jutlust kuulda. Seda enam on see wõimalik, et iga jutlus ainultühe kopika maksab ja iga õpetaja käest saada on. Suurel hulgal saab neid Kuresaarest „Saarlase" trükikojast, kust ka terweid aaslakäikusid, kõwaSti kõidetult, ainult 80 kop. eest tellida wõib. Odawamalt üht tuumakat jutluse raamatut saada ei wõigi. Üksikud jutluse lendlehed  tahawad aga iseäranis igal pühapäcwal nendesse majadesse lennata, kust inimene mitte iga pühapäew kirikusse ei pääse, olgu haiguse, kiriku kauguse ehk mõne muu põhjuse pärast. Muretsegem siis niisugustele waimurooga ja hingekosutust jutluse lehted- läbi. Ka peremehed ja mõisa wanemad, kes ju oma teenijatele ajalehtigi  peawad, ivõikfiwad neile ka „Kiriku kellasid" tellida, seda enam, et teenijate! mitte alati wõi« malik pole kirikusse minna. —r— Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, l«. webruaril. Eestikeele jumalateenistust kellu VslL peab ülemõpetaja Lemm. M 5 Saa^rlane 1902 Wastutaja toimeta ja HartWig Sah, caiick. oeo. xol> l7. ' Tea-daandmised. Esialgne teadaandminc. Pühapäewal, 17. küünla-kuu p. Bürgermusse saalis Kuuma luulukuuri lõdu-Wu. I) Kontsert: 2) Näitemäng „Tcder mulle, suled sulle; 3) Tants. SWÄa kuu p. kellu » peale lõunat MM" Wcmjus "MD laulu ja musita kontsert. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kiriknteenri Ti m m ase juurest, „ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Issajewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. 1. Aga nüüd tööle! Kirjutanud AAMouiM õpetaja L. Masing. .N Z. Jeesus otsib sind. Kirjutanud Kaarma õpetaja Ederberg. .N g. Lonkad sa kahes mõttes?! Kirjutanud  Jamaja õpetaja Walter. 4. Hakul ime lõpul hea! Kirjutanud  Püha õpetaja Grohmaun. M S. KmdaS sinuga lugu? Kirjutanud Rakwcre õpetaja L. Pallon. 6. Kas wõib ikka rõõmus olla? kirjutanud Kihelkonna õpetaja L. Masing. M 7. Töö ja palk Issanda «viinamäel.  Kirjutanud lisaku õp. A. Jntelmann. -U 8. Oh, Jumala inimene, wõitls head usu wmllemist! Kirjutanud Wolga lmsa õpetaja R. Wühner. Kimsl-LÄ s it-lsiä, IW tükk! 75 kop. ja kaltimsä Loodad simres vAj avalikus Bsanl3Bs trükikvlls. 10—12 sülda mõrra tümasid soowitakie osta. Lähemat teatust „Saarlase" trükikojas. ««SSAGSSSSNGHKTG Weel mõned Pärnu ja Tartu kalendrid, 1 »op. iõkk, on saada Saarlase trükikojas. Ajalehe.Lmllije" tellimine IM n. Mille kestab weel edasi. Wallawalitsnstele! „Saarlase" trükikoda soowitab: (uus forrn), vt- lw/HWum «si, 3snse«aso «SsAZWZ, KoNWLttUR MLIK 0 e6«SA»ORI> NO/I0M6»!» NP«3!,IKSö!«OSO ttl, «eno/kttk»i«o kõ«tte«o« Nok«»ttoei'«. Uks kiht ühes majadega on odawält müüa Laimjala maldas, Kahila põllal. Lähemat teatust annab koha omanik Juri Kaasik, Laimjala maldas. Piduta willalraafimise wabrik »VZt«õ Kursft»t»rss willu wastu endises manas liunahoSpidaliS PitkaS uul. . tÄ 52. Krause. Ostan jälle manu Me ja KM asju ja maksan nende eest head hinda. Olen omale nüüd rohkesti töömaterjali tuua lasknud ja saamad kõik iluasjad nobeSti ja odawalt toimetatud. Auupaklikult kullasepp W.