lähemad, siis mõib meel sageli ette tulla, et postitulcmine Kuresaarde hiljaks jääb. Kuresaare Eesti seltsid Lahawad enesele uue korteri üürida. Praegusel korteril  hr. EichfuSsi «ajas on wäga wüikeue saal, nii et sääl mingisuguseid pidusid korda panna ei saal Öösel 5./6. augustil on Kurhausi juures ülespandud klaaskast jällegi ära lõhutud. See on juba kolmas kord sel suwel. Kuresaaces on nende päcwade sees mitmesugused wähemad Margused korda pandud.  Nõnda on Sepa uulitsas, hr. N. sepapajas  mõned sepa tööriistad, „Port-Arturis"  hr. Heldti juurest wõid ja LoodeS hr. S. juurest riideid warastatud. Et ilmad pimedamaks lähemad, siis hakamad pikanäpumehed  oma ametiga pääle. Alatiste wihmasajude tõttu on maa! hein paljudes kohtades mee all. Puuwilja saak on sel aastal Saaremaal  wäike- Pahade ilmade mõjul sõidawad supelmõõrad  häSti wara Kuresaarest ära, nii et supeluSmajad sel aastal warakult kinni pannakse. Pärnus on juba supelusmajad minewal nädalal kinni pandud. Ärasurnud G. Klrschi maja jäi eile müümata, sest et afi leppimise tee! ära õiendati. Põllumehed, muretsege aluspõhu eest Z Kuidas seda teha, jutustab keegi J. Waabel „Pöllu!öölchcS." Nüüdsetel lehmadel aastatel, kuS kõrrewiljad  alati üpardawad ja selle tõttu mähe õlgi saab, mis loomadele enamasti toiduks tarwitatakse, kaebatakse wüga sagedasti aluspõhu puuduse pärast. Hädaga maetakse kuuse oksad abiks, mis aluspõhu kohuseid peawad täitma. Niisugune kuuse okstega segatud sõnnik ei kõlba kuhugile. Lihtne ja odaw allapandaw materjal igal ühel kätte saadaw, on turba muld, turba põhk. Teda leidub igal pool ja on hõlpsasti  kätte saadaw. Need, kes nüüd aluspohu puudust kannatawad,  tarwitage parast aega. Wõtke labidad  kätte ja asuge samblasoo kallale. Lõigake umbeZ telliskiwi suurused turbad wälja, mis päikese küeS rutusti ära kuiwawad,  ja wedage nad pärast kuhugile warju alla, et sügisesed wihmad neid läbi ei leotaks. Parem on, kui niisugused turbad puruks õõrutakse, kas wankriga ehk rehepeksu  rulliga. Niisugune sambla jahu on kõige parem allapaneku materjal, sest ta hoiab lauda kuiwa ja tõmbab kõik kahjulikud  gaasid enese sisse; selle tõttu seisab ka laudas puhas õhk, mida nüüd talulautades  harwa leida on. Põllumehed, kes alalist aluspõhu puudust kannatawad, tarwitage  parast aega, muretsege turba taguwara  eest, et tarwituse ajal teda wõtta oleks. Uus Saksa pank, mille eesmärgiks kõiki mõisaid, mis sakslaste käes ära ähwardawad  minna, ära osta ja uuesti sakslaste  kätte anda, on „Kreutz-Zeit." teatel Baltimaale asumas. See pank peab pääle muu ka kroonu põllupanga tegewust, mis mõisaid talurahwa kätte jagada tahab, takistama. Külmad ja wihmased ilmad ei ole heinategemiseks ega wiljawalmimiseks sugugi kohased, mispärast põllumehed pikilfilmil tuimemaid ja soojemaid ilmast ootawad, aga ilmatark Gribojedow seletab õhu seisukorrast  „Nowoje Wremjas", et ilmade muutust ligemal ajal oodata ci ole, selle mastu on koguni armuta, ei külmad põhja tuuled ja wihma saod edasi kestawad, sest et Skandinawias barometri kerkimist märgata  on. Paremaid ilmu wõida lõunepoolne Wenemaa oodata, kuna idas ja põhja idas wihmased ja külmad ilmad ees olla. Kaarmalt. Julge warguse katse tegi 3- augustil Pihtla wallast Tomas Tänaw BraakliS M. T. mojaS. Kellu 2. ajal päewa tahtis ta akna eest ära kiskuda ilma sellest hoolimata, et majapcrenaene teda kurjatöö juurest ära tahtis ajada, kus juures Tünaw naist ka kiwidega loopis. Ainult siis, kui naefe appihüüdmise pääle naabrid kohale tuliwad, pistis kurjategija jooksu, wõeti oga kinni ja toimetati politseisse.  Kurjategija on seesama, kes linnas Kopsu kõrtsis selsamal päewal Ebolit noaga haawas. Kihelkonnalt. Et Kihelkonna apteek wahel mõni päew järistikku kinni on, siis sünnitab see rahwa seaS pahameelt. Kihelkonnalt on juba !k isikut, enamisti noored tüdrukud, üle Tallinna ja Helsingi AmerikaSse reisinud. Pärnust. Liiwimaa karistuse mägede ülem kindral-major Ponomarew asus ühes oma staabiga minewal nädalal Wolmarist Pärnu elama. Tartust. Õöl waStu S. okt. m. a, leiti ülikooli wäljaküigu koha puhastamisel 3 pommi, mida töölised ühele lukusepale wana raua pähe 20 kop. eest ära müüsiwad.  See waatas nad järele ja leidis seest kõwa halli ollust, mis temas kahtlust äratas, nii et ta leiduse politsei kätte andis,  Tehti selgeks, et need pommid oliwad.  Üleminewal laupäewal kell 3 p. l. saadeti need pommid Tähkwere wäljal lõhkema. Ehk nad küll pikemat aega wäijakätgu  kohas ja pääle selle wee all seisnud oliwad, lõhkefiwad nad siisgi walju pauguga. Valitses kirjeldamata seisukord. Ewans wõitles Veel. Aga kui ta need korterid läbi käis, kus tõbi oma laaZtawal tööd oli teinud, andis ta järele. See oli õigel ajal, sest töölised oliwad nagu meeletumad ja ähwardasiwad asja juhtimist enese kätte Võtta. Ei aitanud enam ei mingisugused tõendused  ega kõneosamuS. Kisendan? Viletsus ja näljaliSte hüüded lämmatafiwad iga katse ära. WaimuSws oli kadunud. Streikijatel oli töö puuduS ja nad püüdsirvod seda kõigest jõust saada. Oli selge, et streik nurja oli läinud. Üleüldisel kokkukogunud miitingil Evtstwad töõ-ised nõuks kõikidest oma nõudmistest lahti ül-lda ja pamwad ainult ühe punkti ette, mis nende arwamise  järele kampani poolt pidi lahket täitmist  leidma > — et kõik need töölised, kes streigi ajal ühisusest oiiwad lahkunud, Vabrikust  pcawad lahti lastud saama. Kõige oma meeliheitma sundima seisukorra püäle waatama, ühinesiwad nad fiisgi kõik selles nõudmises. Fremont ja Urllfi kaubamaja oli malmis  läbirääkimisi alustama, ja streigi komitee andis kõikides nõudmistes järele. Ta oli rahul endise tõõpäewa pikkusega, endise palgaga ja nõudis ainult nende tööliste lahtilaskmist, tes mitte ühisuse liikmed polnud. Kui palju on ühisusel töölisi käepärast, keS wabriksSse tööle wõiwad astuda? küsis Fremont. Meil on praegu ligi 300 meest. Aga MM teate, m W osa neist laisk läinud. Wähe, meie ei jõua nüüdgi tähtajaks walans. Meile on kõiki teie 300 meest waja ja weel need, kes juba praegu wabrikus  töötawad. Ma panen ette, asja nii wiisi seada: seda mööda, kuida te meile töölist kätte toimetada jõuate, laseme praegused  wabrirust lahti ja paneme ühisuse liikmed nende asemele töötubadesse. Streigi komitee leidis selle ettepaneku täiesti kohase olewat- Aga teil on püüle hariliSte streigi murdjate  weel mõned äraandjad meie eneste seast, ütles EwanS; ja nende lahtilaskmist nõuame wiibimata. Fremonti nägu muutus tõsiseks. Teie räägite pääasjalikult Lsngamst. Kas pole tõsi, EwanS? Jah, Lenganist? (Järgneb ) Seda ja teist. Piibel ja kiilkiri. Nende hulga lugude seast, mis kiilkirjad-st wälja on loetud, on mast kõige tähtsam jutustus wee-up u t u s e st. Ses jutustus on osa ühest suuremast Atkadi rahwa eeposest (lugulaulust, nagu meie Kalewipoeg on.) Selle eepose kangelane oli keegi „wägew mees Issanda ees/ otse nagu Piibli Nimrod ta nime on Gisdubariks loetud, ja ta kuju on kiilkirjade kõrwal kujutustes alles hoitud. Gisdubarile siis räägib eeposes üks SisutroS  oma elu nähtusi, nimelt oma pääsmist  wee - uputusest, mis .kõige elama seemne" ära häwitanud, püäle nende, kes Sisutrosega ühes laewaS olnud, .sest tema oli jumalate ees armu leidnud, ja tarkuse Jumal Ea käskinud temal laewa ehitada/' Sisutrose jutustus on nii wäga Piiblis olewa Noa looga ühtemoodi, et seda üsna imestama peab; kohati sõna sõnalt üks. Lahkuminek on pää-asjalikult aga see, et kiilkirja loos meile hulk jumalaid  inimeste patu karistajateks ilmuwad: Anu, Bel, Adar, Ea j.n.e. Piibel tunneb ainult ühte Jumalat. Seega tunnistawad  ka kiwid Piibli lugude tõsidust. Kui kõik inimese soowid täide lähekfiwad,  saaks maailmast põrgu. Suur waim on nagu kuningas lagendikul. Anderikast ja töõarmastajat inimest ei takista keegi. Kõige lühem tee paljude asjade tegemiseks on igaühte lõpuleteha. Mõtted laiali. Prohwessori proua: „Kas pole hull, eila, kui pesu sai pestud, oli ilus ilm, aga täna, kui kuiwatada tarwis, siis sajab!" Professor: „ArmaS laps, kaS ei oleks mitte parem olnud, kui oleksid eila kuiwatanud ja täna pesnud?" Esimene kokkusaamise koht. Kooliõpetaja (rehkenduse tunnil) : „AndreS ja Mart lähemad ühte teed linnast wälja: Andres läheb enne minema ja läheb 4 werSta tunnis edasi; tund aega hiljem läheb Mart tagant järele ja läheb 5 wersta tunnis, kus saamad mõlemad mehed kokku? Koolipoiss: „ Esimeses kõrtsis." M 39 Saarlane, 1907,