wandikud seda tegu taktiwastaliseks ja laituscwääriliseks.  Pääle selle awatdati arwamist, et direktori herral mitte põhjust ei olnud neid poisikesteks (ua.ii><mllmn) nimetada, sest et nad üksikute isikute tegude eest mitte waStutawad ei ole. Lõppeks paluti luba gümnasiumi saalis koosolekuid  oma tarwituste läbirääkimiseks  pidada. Neil põhjustel awaldati niihästi Lutheruse usuliste kaswandikkude nuhtlemise kui ka direktori herra kõne wastu protesti ja tähendati, et kui märgukiri mitte tähelepanemist ei leia, et kaswandikud siis omale tegewuse wabaduse jätawad hocrao.iii- See märgukiri oli 45. kaSwandiku poolt alla kirjutatud. Nõuukvgu jättis aga märgukirja tähelepanemata  Asi läks pahemaks. Koolipoisid pidasiwad uusi koosolekuid- Peeti uus kooli nõuukogu, kus otsustati Lutheruseusulist kaswandikkufid pääle pandud nuhtlusest  wabaStada ja kaSwandikkudele luba anda, gümnasiumi saalis koosolekuid pidada. Seega oli rahutus lõpetatud—  Praegu on ilm sula ja lumi kadunud.  Teed on halwad. «Konstantin" käib weel Riia wahet, kuid posti ei saadeta «Konstantiniga" mitte enam. Nekrutid wõiwad wist weel «Konstantiniga" ära minna. Saaremaa kreisiülema poolt on järgmine ringkiri 2S. oktobril wälja antud: Tasu tu leski  itajate ülesandmise eest. Annan teada, et isikule, kes need inimesed annab, kes järgmised tulesütitamised on kordasaatnud ja niisugused tõendused nende süü üle muretseb, et neid kohtu poolt süüdlasteks mõistetakse, järgmiselt  tasu maksetakse: Kärla mõisa „Suureniidi" heinamaal öösel wastu 30. septembrit ära põle-150  rbl., Kandla mõisa ~Karumaa" heinamaal öösel wastu 14. augusti s. a. ärapõlenud heinaküüni  põlema sülitaja ülesandmise eest 100 rbl., Paadla mõisas IS.augustil s. a. ärapõlenud heinaküüni  põlema sülitaja ülesandmise eest 100 rbl., säälsllMäs mõisas 15. oktobril s. a. ärapõlenud rehe pAemasütitaja ülesandmise eest 300 rbl., ja Tumala mõisas IS. septembril s. a. ära põlenud heinaküüni põlema sülitaja ülesandmise eest ISO rbl. Wiimasel ajal on Saaremaal jälle S r a põlenud: Pidula mõisas 4 heinaküüni, Pöide mõisas 2 heinaküüni, Kaunispää mõisas üks heinaküün,  Tumala mõisas kaks rehte ja üks heinakuhi. Mustjala mõisas üks heinaküün ja Kangruselja Mõisas wiljaküün. Kõik nimetatud heinaküünid sn heintega läidetud olnud ; Kangruselja mõisa wiljaküünis on Zoomopõhk olnud. Kõik on tulemaks  saanud. Et tulekahjud öösel ette on tulnud, siis vn srwata, et nende põhjus tulesütitamine  on. Meie oleme juba waremalt selle pääle tähendanud, et meie igas ettcwõltes paris tühised oleme. Seda näitab meile seekord jälle rammumulla walmistamiss wabrik, mida siin nüüd asutada tahetakse. Ka seda ei saa mitte meie oma mehed elule kutsuda, maid stia tulnud wõõraS. KaS ei poleks meie scda mitte wõinud ise teha? KaS ei oleks meie oma mehed kokku aStuda wõinud, et ühisel jõul sarnast wabxjkut asutada? Aga meie magame, oleme ilma ettewotmise maimuta ja ootame igas aSjaS nii kaua, kuni teised tulewad ja meilt paremad sissetuleku hallikad ära näppawad- Meie linnal on rahast alati puudus. Kas linn ei oleks wõinud mitte ise sarnase wabriku asutamist oma kätte wõtta? Kaarmalt. 81. oktobril kutsuti Kaarma-Suure walla täiskogu kokku, et riigiwvlikogu saadikuid watida. Kuberneri käsu püüle jüi aga täiskogu pidamata. Koos oli pääle 200 mehe. Koosolijatele reatotud ninu seos ka 17. okwbri k. p. manifesti  iile, kus juures neile seletatud, et rahwale  nüüd südametunnistuse, sõna, koosolekute  ja ühisuste wabadns olla lubatud.See teotus sünnüanud koosolijate seas rõõmustust.  Tehtud otsuseks KeisriMa j esteedile  tänutelegrumm saota. Saadetud  siis telegramm järgmise sisuga: „Kaarma- Suure walla talupojad, kes walla täiskogule kokku tulnud, heitwad Teie Keisri Majesteedi jalgade ette oma piiramata  armastuse ja truuduse tundmused selle manifesti tõttu, mis meile kodanliku wabaduse on andnud ja mis rahwa saadikuid  seaduse andwale tegewusele kutsub. Juhi aga meid, Keiser, uuele Wene riigi elule, isamaa häüks ja Sinu, Wenemaa rahwa uuesti sünnitaja Tsaari auuks." OtsuS telegrammi saata, tehtud ühel häälel, ainult Üks awaldanud, et „ehk on telegrammi  saatmine weel wara?". Meie rõõmustame, et rahwas kodanliku wabaduse tähtsusest aru saab, nii et selle tähtsuse arusaamine neid Keisri Majesteedile telegrammi saatmisele waimustas. Aga imestame ka, et selle suure hulga meeste seas ainult üksainus mees oli, kes asja üle põhjalikumalt mõtelda mõistis. Sest lubatud uuendused ei ole meil weel mitte käes. Kuid seega ei taha meie telegrammi  saatmist mitte laita. Ainult manifesti  ilmumine on juba iseenesest nii suur sündmus, et ta meid kõiki sügawatele tänutundmustele  tõmbab. lk. oktobril põles siin ühel wabadikul  saun ära. Tuleroaks sai 4 koormat heinu- Kahju 35 rubla- Tulehakatus teadmata Jamajast. Kui Mõntu mõisa omaniku poeg H- v. Ekesparre 18. oktobril läbi metsa õhtul kellu 7 ajal ratsa sõites kodusse tulnud, lastud tema pääle püstolist,  mis aga õnneks ei trehwanud. Noor hobune kohkunud paugust ja kargunud metsa. Tee pääle tagasi tulles, kuulnud v. E-, kudas mitmed isikud metsa jooksnud. Teisel päewal on 5 kahtlast isikut kinni wõetud. Nad on ka oma teo üles tunnistanud. Üks nendest on suwel Lätimaal olnud- Kihelkonnal- Siinsed elanikud wõiwad nüüd rohkesti kohwet juua. Sest kui siin üks wäljamaa laew hukka läks, siis wisatud häsii rohkel mõõdul kohwet meresse- Nüüd korjada rahwas seda merest üles - Tarwitada ise ja müüa teistelegi. Linnas müüdi seda kohwet 10 kop. toop. Mustjalast. Kudas rahwast petetakse- Meie naabruses müüb keegi hingemaad. Kes mehele nime üles anda ja 10 kop. ara maksta, sellel olla maa saamine  kindel. Olla ka rohkesti inimesi, kes ennast „üleskirjutamas" küiwad. Nende seas ka mõned üSnaharukad mehed- Maade lubaja tõotada ise lähemal ajal. Peterburisse  sõita. Rääkida ka, et temal wastaseid palju olla, kes tema ettewõtet nurja ajada tahta- Sarnane hingemaa müümine on päris pettus. See, kes sarnasel teel rahwale hingemaad muretseda lubab, on alatu kelm, kes rahwast awalikult petab. Meie hoiatame tõsiselt rahwast niisuguste  petjate eest. Niisugused ei wõi rahwale mingisugust hingemaad muretseda. Tartust. Wanemuise teatri ja kontserdi maja ehituse hääks oli kuni 27. oktobrim ehituse toimkonna laekahoidja kätte 2546 rbl. 40 kop. kingitusi kokku tulnud. Tartus onWenekeelsed lendlehed  liikumas, milles seletatakse, et kõik Wemriigi sisemised ja wälimised hädad ja õnnetused ainult suurcpäralise salanöuu wili olewat, mida Wsnemaa wast. käima pandud. Juhatajateks olewat juudid, wabameclsed ja isegi  wäljamaa  riigid. Ltõil need tahtwat Wenemaad hukka saata ja selle asemele Juud i riiki asutada! LendleheS seletatakse pikalt ja laialt, kuidas „ära-andjad" Wene riigi isewalitsuse ja Õige usu wastn wõitlcwad. Selle kohta tähendab „Postimees:" Sarnaste lehtede sepitsejad ja siia saatjad  unuStawad ainult, et siinne rahwas mitte enam nõnda pime ei ole, et ta iga mõtteta säärast loba usuks. Inimesed teawad  wüga hästi, et rahwa wiletsuse zuureS mitte juudid, mitte üliõpilased sundi er ole, waid et häda põhjusi koguni mudalt otsida tuleb. Ametnikuwalitsuse all on rahwa jõud ära kurnatud ja seisma pandud, nõnda et tõsist emseaitamist, edasipüüdmist ega edenemist rahwaelust mitte leida ei ole see on suurelt osalt üleüldise wiletsuse  põhjus- Riiast. Weowoorimeeste streik. Et weowoorimeeste nõudmist täidetud  ei ole, hakkasiwad nad 7. now. streikima,  nõnda et sadamas kraamiwedu seisma pidi jääma. Weowoorimehed nõudsiwad palga kergendamist, nagu „Rig. Rund." teatab. Peterburist. Wens kiriku tugi, sinodi ülem prokurör Pobedonostzew on ametist ära- Ajalehed awaldawad arwamist, et Pobedonostzew kõige suurem Wenemaa  pimestaja olnud. Peterburi Kindral kuberner Trepow, kes kord käsu andis, rahwa segaduste ajal mitte kuulisid hoida ja omu käre meele poolest tuttaw oli, on ametist lahti lastud. Ajalehed peawad Trepowi lahtilaskmist politikalisest sündmuseks- Moskwast. Üleüldisel semstwode ja linnade asemikkude koosolekul on Roditshew waimuStawa kõne pidanud, milles ta seletas,  et kui walitsus toetust tarwitab, siis seda temale ainult sel tingimisel anda tuleks, kuita wandega tõotab mana Wenemaad uuest õiguslisest Wenemaast ära lahutada.  Meie peame walitsust ainult nii palju toetama, kui see tsmäl 17. okt, antud põhjusseaduse maksmapanemise juures tarwis läheb, muudes asjus aga peab ta enne meie usaldust wõitma. Warssatvist. Krahw Witte wastus poolakatele. Ühel wiimasel rahwakoosolekul tehti otsuseks kodanliku-wabaduse asjus palwega krahw Witte ette minna. Saadeti telegramm. Nagu nüüd loeme, olla krahw Witte wastus selle pääle järgmine : „Zgast Poolamaa otsast saadetakse mulle ielegrammisid,  milles kodanliku wabaduse wiibimata  maksmapanemist nõutakse. Ka walitsus soowib seda; aga teie esimene ülesanne peaks maa rahustamine olema, sest niisuguste  korratuste juures, nagu see wiimasel  ajal just Poolamaal walitsemas on, ei ole ühelgi walitsusel wõimalik mamsestlS nimetatud muudatusi ette wõtta. Kõik seisab  poolakate eneste käes. Jõuawad nad maa rahu jalule seada, siis wõib ka walitsus oma parandusi Poolamaa olukorras ette wõtta." Kuresaare kiriklikud sõnumed. Pühapäewal, 20. nowembril. Suruute püha. Gsstikeele jumalateenistust kell peab õpetaja Drechsler. M 4S Saarb a n e. 190 K WaStutaw toimetaja Hartwig Tast. eauä. osa. xoi. Tegelik toimetaja C, Palk,