sõites kuuli läbi rööwlite poolt ära surmatud.  Husenpoti kreisist kuuldub „Latwija" teatel kõigi! pool mõisate müümist ehk rentimisest räägitawat. Mitmed on tcendrid tahti lasknud, sõiduhobujed ära müünud ja ühes kõige majakraamiga ära sõitnud, mvned Lubanusse, Mntawisse ehk Riiga, paljud on ka wüljamaale sõitnud. Mitmed mõisnikud on mahapõlctatud hürberne ehitused, mis tewadel suure agarusega käsile wõeli, korraga pooleli jätnud. Mõisate metsasid müüdakse odawa hinna eest ära. Niisuguse tegewuse põhjus olcwat Läti lehe teatel täielik saladus. Kaugemalt riigist. Peterburist. Pääminisler Goremökin andis riigiwoUtogus teada, ct walitsuS amnestiat ei unna ega sunduslikku maa äralvõtmift ei luba. Selle teatuse paüle watztasiwod Nabokow, Aladjm ja teised; nende waslused wõeti suure «vaimustusega «vastu. Muu seaS öeldi, et rugiwolitogu walitsust ei usalda, ja nõuti ühel häälel, et mimSterium ametist ära astuks. Shiltini ettepanekul aSlululse järgmise  otsusetegemisega püewakorra suurde: Rligiwolikogu leiab, et ministrite nöuutogu  Presidendi seletusis walitsuse lõpulikud  otsused seisawad, millest selgub, et ta rahrva nõudmisi mette täita et taha, ilma milleta aga maad wõimata on rahustada  ja rahwa-ajemikludel wiljarikkalt töötada,  ja et «alusta seega, er ea rohiva nõudmisi mitte täita ei taha, rahwa tõsiste  tulude waStu awulltku lugupidamatust üles näitab. Rligiwolikogu ütleb terwe rahwa ees, et waslulujcta miniSteriumil usaldus täiesti puudub, ja peab riigi rahustamiseks tingimata tormiliseks, et praegune miniStenum wnbimata ametist lahkuks ja et tema asemele uus miniStcrium  aStukö, kellel riigiwolikogu usaldus oleks. Peterburist teatatakse „D.-Zeit." 13. mail, enne päümimftri Goremökini seletusekõnit, cl jääl n eele-olu wõga rahutu olewat ja 17. oktodri eelseid päewi  meelde mietawat. Igalt poolt kuuldumat  ähwardust tappa ja põletada, ja terme!  ZVenemaal oodatawat rahutusi. Loodetawat,  et Walnsus ühes rngiwolikogugu meeli rahustab. Keisrikojas kestwat äge wõitlus erakondade wahel edasi; enamus  karlwat nigiwoiuogu iaiaiejaalmift; Pobedonostsewi erakond nõudma:, et wolikogu  ilma pikema jututa laral: saadetaks; Trcpowi erakond arwawat larwrlilvks rvol:- kogu tvju saata, ühtlasi aga osa kroonumaid  talupoegavcle anda, et wnmascd rahule jääkfiwad. Laupäeiva õhtu pärast Rtigiwolikogu  koosolekut, kuS mimSteriumi lahkumist  nõutl, on Kõigekõrgemalt poolt pikk telegramm Berlini jaadeiud, nagu paalinna  leht „Retjh" teatab. Riigiwolitogu adressitrooniköne pääls ei wötnud Keisri Majesteet mitte Minult waslu, waid see sündis kojaministri kaudu. Selle kohta teatab Parist leht „E cho de Paris": PeterhofiS arwalud üksi Muromtjewi ilma tema seltsimeesteta wastu wotta, kuis selle waStu olnud Trepow. Suurt mõju awal» danud ka juurwürSlid, kes wolitogu owamtse  parast nöuupidamisele kokku oliwad tulnud, iseäranis aga Wiadimir Alelsandrowitsch  ja ministrid. Peterburis arwatawal, cr woltkogu lahtilaskmine zuba otsustatud on. Oodatakse me «valimise seaduse wülja- andmist, mille järele «volikogusse ainult soowitawad isikud pääsemad. Riigiwolikogu president oli 14. maiks Keisri juurde pruukostile kutsutud. Goremökim palk. Esimesele pariamentlisele  päüministerile J. L. Goremõkinite  on aastapalgaks 26.000 rubla «nüüratud  ja kroonu kort.r Taime palees. Riigiwolikogu esimehele taheti 36,000 rbl. ja tema abidele igale ühele 24,000 aastas palka määrata. Nad waStasiwad aga, et nad teenida rahwast ja on selle palgaga rahul, mis teistele riigiwolikogu liikmetele makstakse. Ülemistes ringkondades olla meeled riigiwolikogu pääle wäga pahad ja ei wõiwat  sellega, et sääl istumised edasi kestawad,  kudagi leppida. Kõik süüdistamised käiwad riigiwolikogu esimehe pihta, kellest tõendatakse, et ta istumisi ei oskada juhtida.  Ta olla lubanud «valitsusele etteheiteid teha. Nagu ajaleht „Slowo" kuuleb, olla ministritele täieline wabadus antud riigiwolikogu  ruumis wiibida- Sellepärast pidada  ka 15. maist saadik need ministrid, kes ametist wabad on, riigiwolikogu koosolekutel  wiibima. Goremõkini ministerium ei lahkuwat mitte riigiwolikogu nõudmise pääle ametist, waid tahtwat „Now- Wr." teatel oma seaduse plaanide kallal edasi töötada. Eesti saadikud riigiwolikoguS. Kadettide  erakond ja kõige päält Wene talupojad  ei olla, nagu »Düna-Zettungile" Peterburist kirjutatakse, meie maa rahwasaadikutega  ühes tükis mitte rahul, nimelt selles, et lätlased ja iseäranis „kokkuhoidlikud"  eestlased waba põllupidamise poolt ja üleüldise hingemaa waStased on. Nad ittlewad, et hingemaa inimesed laisaks teha, nagu seda ka Wene põlluasjanduse üleüldine langemine selgesti näitawat. Ainult lväike osa wenelasi olla meie maa rahwasaadikute mõistlikkude mõtete poolt. „Nasha Shisnile" teatatakse, et Semenvwi polgu komandör käsu wälja on andnud, mille järele soldatite kirjad, enne kui nad kätte antakse, polgu korrapidaja adjutandi poolt läbi tulewad lugeda. Kirjade  sisu järele otsustab adjutant oma hääksarwamist  mööda, kas neid soldatitele kätte anda ehk mitte. Ilma tööta inimesi saadab politsei Peterburist wälja. See teguwiis on tööliste hulgas üleüldist meelepaha sünnitanud. Kuulu järele tahawad nad riigiwolikogu poolt kaitset politsei wastu paluda. P. N. Durnowo on wäljamaale sõitnud. Tema ärasõit ei olla sugugi mitte terwise kasutamise otstarbega sündinud, waid temale olla kohuseks tehtud wälzamaal  järele kuulata, kuidawiisi säälsed kõrgemad ringkonnad Wene parlamendi kohta arwawad. Kloostrimaad. Mitme kloostri eestseisja  poolt on sinodile küsimisi sisse saadetud,  kas jutud kloostrite käest maade ärawõtmise  kohta õiged on. Nende juttude pärast on ärewuS munkade hulgas suur. 22. mail. Kõigekõrgem käsukiri on awaldatud, mille järel isikud, kes maal lõhkumistest osa on wõtnud, tehtud kahju eest oma liikuma ja liikumata warandusega wastutama peamad, kui kahjukannatajad seda nõuawad. KudaS „XX Mekile" teatatakse, saawat kõwem walwuse- ja sõjaseisukord kuni maikuu lõpuni kestma. Keisri Majesteedi ette saada oli „Wal. Teat." järel neil päiwil onn Ew.- Luteruse usu kindralkonsistoriumi wiitse- president piiskopp Freiftldik ja Liiwimaa mõisnikkude esimehel baron MependorM. K- K- Suurwllrst Kirill Wladimirowitshil  on Parisist läbireisimisel „Echo de Par." kaete! paju «varandust ära «varastatud.  Üksinda kallid kiwa on 100,000 rubla wäärtuses ära wiidud. Tagaajamise! ja uurimisel ei ole kedagi kätte saadud. Amnesti jäi kõigist ootamiStest ja ettekuulutamistest hoolimata tulemata- Nagu „Tuina" kuuleb, tehtawat aga politsei departemangus amnesti hääks tööd edasi, see on, «vangimajades kinni olewad isikud on hoolega üle loetud ja osakondadesse jagatud. Mõnede osakondade kohta olla juba teada, et need amnestist osa ei saa, kui seda ülepää peaks wälja kuulutätama. Paljudes «vabrikutes peeti hulk miitingisi ära, kus otsuseks wõeti riigiwolikogu  selles nõudmises toetada, et Goremökim  ministerium ametist ära astuks. Moji wast. Töö puudus. Mojkwa ümberkaudu  littcb ühti lugu hulgakaupa ilma tööta ininn li. Paljud tulewad ühes naeste ja lastega. seisukord on wüga wiletS, sest teenistust ei ole leida. Kaasanis walitseb „Wolsk. w." teatel täielik näljahäda. Lõikuse ikalduse tagajärjel  on lerwed perekonnad leiwata, lamewad  ilma jõuuta oma urtsikutes maaS, kuna paljud krampide all waewlewad. Palju elumajasid on maha põlenud. Talupojad  tmdowad endid leiwaga, mis nagu kuiwanud pori wälja näeb. Walitsusekohad ei tee miõagi ega lase ka teisi teha, nad on niikaugele lä.nud, et hoolekandmise asutused, mid wabatahilise eraabi poolt asutatud, kinni on sunnirud panema. Ka talupoegade loomad on hukka saanud. Tiflifist Kindral-kuberneri Timofejewi ja politicimeistri Martõnowi tõlla pSSIe wifati keset linna kaks pommi. Üks pomm ei lõhkenud, kuna teise lõhkemise läbi üks kasak surma sai. Politseimeister kargas tõllast wälja ja laskis psmmiwiskaja maha; kohale jõudnud sõjawä -salk laskis Ühe paugu Keset linna on uulitsad sõjamäe poolt ümber piiratud. Pommimiskajat ei ole senini ära tuntud. Wäljamaalt. Pnrisist. Paljud ajalehed ütlesiwad ühe Wene riigiwolitogu koosolekut arwustades,  kt lootused Wens walitsuse ja riigiwolikogu  rahulise kokkuleppimise kohta wähemakS jäänud. Madridis, 18. mail nnsali ühe maja ülemiselt korralt kuningliku pulmarongi pääle pomm, mis kuningliku  tõlla esiiniste rataste ja hobuste wahele kukkus. Lõhkemise lobi sai tallipoiss, neli soldatit, kaks naestewasl ja kaks hobust surma, surmawalt haawata sai leitnant, raskesti haawata sai politsei ametnik, kergeid  haawu sai hertsog Jotämawar, kes tõlla paremal pool küljed ratsa sõitis, niisamati  ka mitmed teised, nende hulgas, need, kes selle maja palkonil teise korra püäl seisiwad, kust pomm wisati- Kohe pärast pauku kargas hertsog Cornacoelos tõlla juurde, wõttiS tõllauksed lahti ja aitaS kuninglikku paari wälja tulla. Kui kuninglik paar lossi jõudis, kogusiwad teiste riikide asemikud tema ümber ja terwitastwad teda hädaohust pääsemise puhul. Pommi wiskaja on katalonlane, nimega Manuel Duran. Ta wöeti kinni. Pomm oli lille puketi sisse ära -varjatud- M'2l Saarlane, 1906