Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal s! ja lanpäewal. Toimetus on KuresaarcS, PitkaS uulitsas Treffeni majaS nr. 1Z !l Kuulutuste wnStnivõtmiue tuni Ikllu l pZ-wal !! Kuulutuste p-lit-rida 3 k., lehe eeSotsaS 30 k. Adressi muutmise eest 10 kop. li Tellimisehind: kroonupostiga: a-si-s . . S rbl. kop Vs . . . t „ss . „ . . - „ 7S . maapostiga: „ . . ! » Sv „ '/g .. v« .. . . - .s« . üksik number maksab S kop. M 84. Kesknädalal, 19. nowembril 1908. XXIV. aastakäik Seltskondlikust elust 2 Nõela kirjanik arwustab palju asju, mis Seltsil puudub ning mis ta tegemata on jätnud,  näituseks peaks ta näitemüükisi, pidu-õhtuid, kontsertisi toime poncma ja lõbustusi pakkuma ning ütleb eesotsas: «Millest see paha nähtus tuleb (s. o. et Seltsi liikmed korralikult koosolekutele  ei tule) ei julge ma harutama hakatagi." Et aga SeltS wiimase kahe aasta jooksul mõndagi korda on saatnud, näituseks:  wäljanäituse ja 2 kursust toime on pannud,  kooli asutuse küsimuse kallal kaua on töötanud  ja aega ära kulutanud, matmise kassa asutanud  ning praegu kreditühisnss asutuse kallal eduga ja instruktori ametisse seadmise kohta töötab,  sellest waikib kirjanik täiesti, nagu poleks SeltS senini midagi ära jõudnud teha. Sellega walmistab kirjanik Seltsist inetu pildi, mis liikmeid ennem eemale hirmutab kui juurde meelitab. Täiesti hale asi, kui seda wiifi rahwa hääks töötatakse. Wäga hääd on näitemüügid, pidu-õhtud, kontserdid ja muud lõbustused, kui meil aga Põllumeeste Seltsis kohalist isikuid leiduls, kes niisugust toimetusi enese pääle wõtawad- Wiljandi põllumeeste selts on lõbuõhtuid sagedasti toime pannud. Et Kuresaare Eesti Selts lõbustuste eest juba hoolt kannab, on S. E. Põllumeeste Seltsil raske sedasama pakkuda, mis teine selts juba ära nimetab. Pääle seda on tõsistel põllumeestel  liig wähe aega ja huwituft lõbustustest  osawötmiseks. Mis S. E. Põllumeeste Seltsi liikmete kokkukäimisesse  puutub, fiis on sellel wäga mitmesugused  põhjused. Nõela Mihkel peab seda „paha nähtust", nagu tema kirjaridade wahelt mülja lugeda wõib, küll toimetuse weaks ja teaduse puuduseks. Asi ise on minu arwamise järele oga teisiti. Üks suurem wiga seisab selles, et Seltsi liikmed keskkohast liig kaugel elawad- Ei olegi imeks panna, kui liilmed, iseäranis weel halwa il- maga, Wõhmalt, Mustjalast, Waljalast, Kihelkonnalt  ja Jamajast mitme kümne wersta tagant Seltsi koosolekule mitte ei ilmu. Teine wiga on seltskondlikes ühiStegewuse leiguses. ÜhiStegewuS on meie wäikepõllumehele wecl wäga uuS asi ning selle kasu wäljaSpool tema silmaringi. Kui ta koosolekust mitte oma enese isikliku kasu ehk suu ei leia ja teiste kasuks, terwe seltskonna, oma sugurahwa hääks töötada ja aega ärawiita, see on tale alleS wõõraS mõiste, selleks puudub temal tarwiline haridus, äratus ja huwitus. Sedasama wiga leiame meie sagedasti ka oma enam-wähem hantlaStegi  juures. Esialgul on huwitust, sellele järgneb peagi tüdimus. Kui Nõela Mihkel edeSpidi  sagemini kirjutab, ehk toob see enam äratust. Wäga kahjulikud on meel mitmesugused pisielukad  ja pahaelukad, kes nägemata wiisil Seltsi ÜhiStegewuse waenlased on. Kui Nõela Mihkel Seltsi juhatuse ja toimetuse juures wigafi ja puudusi leiab, siis on see kerge asi parandada. Tuleb aasta pööre, walitagu uuS eestseisus, kellel .põhjalikku teadust" ja weel enam «majanduslist praktikat" on, ning asi ongi korraldatud. Praegune eestseisus on mõndagi asja korda saatnud ning on aja puuduse ja tarwilise kaaSawituse  pärast paljugi tegemata jätnud- Küsime aga nüüd: Mis on siis Nõela Mihkel ise Seltsi hääks ära teinud? Kas on ta koosale» kutel käinud ning mitu korda omast põhjalikust  teadusest" teistele midagi jäganud? Katsugu Nõela Mihkel ennast kõige päält hästi läbi, ehk leiab tema, et ta omad patud Seltsi wastu hoopis suuremad on, kui arwatawatel- BO. numbris soowitab Nõela Mihkel koosolekuid pühapäewadel ära pidada. Siin räägib Mihkel wiisakalt, millega ma üheS nõus olen, kuid pean aga ütlema, et pühapäewased  koosolekud üra katsutud ongi, mille järel» dus just seesama oli, mis argipäswadclgi. Wõlb aga seda jällegi korrata- 81. numbris kõneleb Nõela Mihkel esialgul jällegi asjakohaselt. Lõpuks soswib ta aga, et meie mõisnikust Seltsi liikmeteks peame „paluma", aga ei tohtida neid mitte lihtsalt  „i«tsuda". Täname õpetuse eest, aga ütleme fiisgj oma arwamist- Näitab mulle, nagu oleks siin jälle midagi sõlmilist, millel kaks otsa on. Tegi ju Mihkel meid eespool teaduse ja praktika nullideks,  siin näikse ta arwama, et meil «viisakust ka mitte ei ole, ei mõista mõisnikuga ümber käia. Kes ise oma «viisakuse ja teaduse juures kahtleb, see kahtlustab kergesti ka teist. Mõisnikkudest wõin ma niipalju ütelda, et nad meie rahwa seas kõige suurema haridusega mehed on, kellel kindel siht silma ees ning selle tõttu igatahes teadwad, mis nad teemad ehk tegemata jätawad. Palwetega wõime meie kindla sihiga meest ainult koormada. Kas baron Sasi Laimjalast palwst ootaS. kui ta põllutöökooli asutuse pärast meie Seltsi koosolekutest suure elamusega osa wõttiS? Kas meie kõrgema haridusega mehed palwete mõjul rahwa eduks töö lamad? ASja enese huwituS on ülem kutsuja ja meelitaja, kui mitmekordsed palrved. Kui kindla sihiga meestel selleks põhjusi on, rahwalikust ühistegewusest mitte osa wõtta, siis ei mõju palme ega ka kutsumine. Ma ei taha sellega mitte ütelda, et meie kedagi paluda ehk kutsuda ei tohi. Iga auus ja ärkanud Seltsi liige on moraliliselt kohustatud selle eest hoolt kandma, et Seltsi haritud tööjõud kaSwaks, saatku tema seda kas palmete wõi kutsumise waral ehk muul wiifil korda- Ülemaal on mõisnikud mõndagi Eesti põllumeeste  seltst mõjuwalt toetanud ning hääle järjele juhtinud. Loodame, et nad edespidi fiin sedasama tegema saamad. Oleme alati tänulikud  mõisnikkude wastu, kes meie S. E- Põllumeeste  Seltfi koosolekutest osa on wõtnud ning keS meelgi osa wõtta soowiwad- Nelja märk. 25 Conan Doyle särate eestistanud J. Piki ep. Holmes! hüüdsin ma- Teie siin! Aga kus wanamees on? Siin ta on, ütles ta maast tuusti hallisid karwu üles mõttes. Siin ta on, paruk, põskhabe,  silmakulmud, kõik- Ma teadsin seda, et mind ära tunda raske on, aga ma ei arwanud, et. ma niisuguse proomi wõin wälja pidada. Oh, Teie kelm! hüüdis Johnes imcSladeS. Teist saaks haruldane nüitekunstnik. Küll kodisite  toredasti! Ja jalad! Need matsawad !0 naela nädaltsl Aga silmade lättest oleks ma Teid wilmati ikka ära tunnud! Ma olen selles ülikonnas terme päewa töötanud,  wastas Holmes sigarit suitsetades. Nüete, kelmid tüünemad mind zuba sest ajast saadik, tui Dr. Watsonil mõte pähe tuli minu uurimistest  awalikult kirjutada. Nüüd pean ma wõõras riides lahingusse minema, mitte muidu. KaS saite mu telegrammi katte? Ja, sain. Sellepärast tulingi ma siia. Mis olete teinud? Ei midagi. Pidime Scholto ja proua BernStoni  lvabats laskma, oga ka teiste kahe waStu on tõendusi mähe. Tühine asi! Meie anname Teile paari teisi küttel Kuid nüüd peate minn käskusid täitma. Pärast seda saate kurjategijate küttepüüdmise au enesele- Niikaua aga tehke nii, nagu mina juhatan. Olete rahul? Täiesti, saaks aga kurjategijad kätte- Hää küll! Kõige püält on meil kiirsöitja aurupaat  kellu seitsme ajaks Westminsteri silla juurde tarwis. Seda on kerge saada. Sääl seisawad politsei laewad alati malmis; ma lähen ütlen kohe telefoni  läbi- Mul on weel kaks tublit poissi tarwis, seks juhtumiseks, kui wahest waStu hakatakse. Neid leiame laewalt. On weel midagi? Meie püüame kurjategijad kinni ja saame waranduse kätte. Ma arwan, et minu sõber häämeelega warandusekaSti ühe noore preili juurde wiid, k-lle päralt pool waranduft on. Tehku tema esimeseks kaSti lahti. OnS tõsi, Watson? Oleksin wäga õnnelik! waStasin ma. See ei ole küll mitte õige, ütles JohneS pääd kõngutadeS. Aga siin läheb kõik waitu seadust, sellepärast: olgu siis nii! Pääle selle aga peab waranduS saama ülemusele ära antud, kuni kohtu otsuse tegemiseni. No, muidugi! Weel üks palme. Ma tahaks weel mõnda asja Jonathan Smolle enese suust kuulda, sest ma tahan «äga teada saada, kat mu esialgsed arwamised on õiged olnud. Teil ei ole midagi selle waStu, kui meie siin, minu korteris, ehk mõnes teises kohas juttu ajame, kui ta oga wahi all on? Noh, mis Teie nüüd räägite? Ma ei teagi weel, kas seda Jonathan Smolle't olema» ongi, wõi mitte. Aga kui Teie ta kinni püüate, mikspärast peaksin ma siis Teile ära keelama temaga juttu ajada? On «eel midagi? Ainult üks soow: sööge meiega seltsis lõunat. Lõuna saab poole tunni pärast malmis. Mul on austrid, tedre praad ja hää walge wein. Watson, Teie ei teagi meel, missugune tundmine  mul koka kunstis on! 10. Metslase surm. Lõuna läks meil lõbusasti mööda. HolmeS oSkaS igal ajal hästi juttu weita, kui ta tahtis, aga sel õhtul oli ta iseäranis lõbusas tujus. Ma ei uSkunudgi, et tal nii laialised teadused oliwad- Ta rääkis kõigest: teatrist, keskaja potisepa töödest, Stradivariuse wiiulitest, duddha usust Tseiloni saarel ja soomuslaewadest; pidi arwamisele tulema, et ta kõiki neid küsimust otsustada, iseäralist õpetust on saanud. Lõbus meeleolu oli nagu tasuks möödaläinud päewade muredele. Ka Zltelney JohneS oli hää jutu westja. Mina aga olin selle üle rõõmus, et meie ülesanne marsi otsustatud saab ja Holmese lõbus meeleolu hakkas ka minu külge. Söögi ajal ei tuletanud keegi meist Solto asja meelde. Kui meie lõuna laualt üles tõusnud olime, waatis HolmeS kella ja täitis kolm klaasi portweiniga.  Meie ettewõtte hää kordamineku pääle! Aeg on käes minna! On Teil püstol, Watson? Wana rewolwer. Wötke ta kaasa. Peab kõige pääle malmis olema. Tõld on juba ukse ees. Ma tellisin ta kellu pool seitsmeks siia. Meie jõudsime natuke pääle kella seitset Westminsteri  silla juurde, Aurupaat ostis juba Mid