Saarlane maksab - kroauupoStiga: ->»sto« Ä r. k°p . '/. .. maapostiga: „ I„SS „ V° . ».. - .. V. „ -. ss „ Ülfik number ii kop. Ilmub üksk-rh nSdolos ig»<. teisi. PSewal. Toimetus Sulesaar S, Pilka» UUI. Trcffe> i majas IS. Kuulutuste waStuwõtmiue tvni kuulutuste petit-rida li kop., lehe eesotsas AU kop. D. tt. Teisipäewal, 13. märtsil 1907. xxiii, aastakäik Talukohtade kruntimine ning kunstsönnik. Mõtete selgitust ks, mis wahe terwe küla ühiSmaade ja krundikoha wahel on, soowitan järgmise pildikese kõigile, keda krunditud maad huwitawad- Oli endisel ajal N, külas talukoht, kuS 16 wakamaad põldu 30- iseäralistes tükkides  mööda suurt küla põldu laiali üksteisest  lahus seifiwad. Tuli kruntimine. Kmk 30 põllu lapikest langefiwad nüüd ühte ainsasse põllu jäosse. Manale 66- aastasele  peremehele tegi see muudatus suurt pSSwalu- Pea kõik tema endised armsad põllu lapikesed, millede päül ta niipalju aastaid oli töötanud, oliwad nüüd wõõraste kätte läinud. Munakese arwamise järele pikimad uued põllud umbrohuga täiesti hukka minema ning mitmed muud wead majapidamisele hädaohtu tooma. Wanem poeg waidles isa kahtlustustele wastu ning kinnitas, et kruntimine koha sissetulekut ainult tõsta ja suurendada, aga mitte ialgi ei wähendada. Seda tõendada kõik uuema aja põllumehed. Ma arwan, ütles isa, uuema aja põllumehed teemad suuga suured linnad oga kätega kana pesagi. Ma annan oma uue kruntpõllutolituse  kolmeks aastaks sinu kätte s. o. sinu juhatuse alla, ole hää, näita siis, kuidas sa niisuguse krarikutud koha sissetulekut suurendada wõid. Poeg wõttis juhatuse tänuga wastu ning tegi tingimiseks, et isa tema sisseseadeid milgi wiifil ei takistaks. Kõige päält jügaS noormees terme põlluplaani 4. iseäralisesse  osasse, s. o. ta tegi endise S. põllu asemele 4 wilja põldu ning külwaS mljandama  osa püäle ristikheina- Sellega oli endine rukkipõld muidugi enam kui ühe wakamaa wähenenud. Wähemat  wiljapõldu jõudis aga peremees palju paremini rammutaba, kui endiseid laialiseiswaid  lapikest, iseäranis meel sellepärast, et loomade arw ristikheina tõttu suurenes ning nende toitmine endisest palju parem oli. Kolmandamal aastal sai noormees oma 4- wakamaa suuruse rukki põllult 10 wakka rukkid aastas rohkem, kui isa oma mõõda küla põldu laiali seiswate lapiksste püült, mis pääle 5. wakamaa suured oliwad.  Nõndasamma oli lugu odra põlluga. Wiljasaagid oliwad 15—20 w. aastas suurenenud,  mis rahaks arwates 40—50 rbl. juba enam aastast sissetulekut tõi- Kesa põllule tegi noormees wikkisid ja kaeru segamini maha ning sai säält 12 koormat esimese numbri põhku, mis rahaks arwates jälle aastast sissetulekut 50- rubla ümbex suurendas. Neljas põld, mis tal ristikheina all oli, andis 24 koormat ristikheina,  mis rahaks arwates ehk ka loo«adele  Srasöötes 100. r u b l a ümber raha wälza teeb- See oligi jälle sissetuleku suurenemine.  Oma krunti pandud karjamaa lahutas ta kindla aia läbi teistest ära. Sellega paranes 50- wakamaa suurune karjamaa mõjuwalt. Iga lehm andis aas- M ?09 toppi Ms xohke» kui enne. Tellega sai noormees 4- lehma päält 1200. toopi piima enam, kui endistel aastatel. 4 kopikuga toop rehkendatud, suurendab see jälle sissetulekut 48-50- rubla ümber. 4- noort looma kaswasiwad iga üks 10. rubla wäärtuse ümber parema karjamaa pääl aastas suuremaks, kui endisel ühisel küla karjamaal. See tegi jällegi 40 rubla aasta kohta kasu wälja- 10 lammast andfiwad  parema karjamaa pääl 25 n. willu enam kui enne, mis rahaks arwateS 12 rbl. 50 kop. wälja teeb. Et pollutalitus kodu lähedal ning kõik ühes tükkis seisis, pidaS noormees ühe töölise  ning ühe tööhobuse wähem kui enne, kuS sõnniku «vedamine, künnid, äestamisel», ühe lapi päält teise pääle käimine, koormate  weod j. n- e. hirmsasti aega wiitsiwad.  Ning seda wähemat töö jõudu rehkendas  peremees 100. rubla wäärtuse alla. Noormees «võttis nüüd terwe aastase rehnungi kokku ning pani seda oma isale ette, kes rehnungi kaua aega waatles ning «viimaks imestusega ütles: „Armas poeg, ei wöinud ma kolme aasta eest mitte uskuda, mis ma nüüd oma silmaga näen, et kruntimine nii kasulik on ning uus aeg ja uued põlluharimise «viisid «vana korra sel «viisil üle lööwad". Kolmandama aasta rehnung oli järgmine: Kruntimise läbi enam sisse tulnud : 1 Wilja rohkem 18 wakka 45 r. 2. 12 koormat rüki ja kaera põhku 50 r. 3. 20 koormat ristikheina 90 r. 4. 1200 toopi rohkem piima 48 r. 5. 4 noort looma rohkem kaswatatud 40 r. 6. 25 n. «villa enam kui enne 12 r. 50 k. 7. 1 tööline ja tööhobune wähem peetud kui enne 100 r. Kokku: 385 r- 50 kop. Sellepääle ütles isa rõõmsalt: „ Kuule poeg, ma näen, et sa uuemast ajast paremini aru saad, kui mina, pea nüüd kohta edasi ning näita mulle jälle kolme aasta pärast, kui elaw.s, mis imet sa siin meelgi ära oled teinud. Noormees oli rõõmus, et ta ettswõtted nõnda korda läinud- Nüüd wõttis ta katsed kunstsõnnikuga käsile ning näitas kolmandama! aastal oma rehnungi jällegi isale, mis kasu kunstsõnnikud sissetuleku kohta toonud oliwad. Rehnung oli järgmine: 1 wakamaa kartuli põllult, mis ta kunstsõnnikuga rammutanud, oli ta 100 wakka kartulid rohkem saanud kui enne. See on rahaks rehkendatud 60 r. 6 «vakamaad oli ta kõrswilja põldu kunstsõnnikuga ära rammutanud ning sai selle tõttu iga wakamaa päält 4 wakka wilja rohkem kui enne, mis kõik kokku wõetud 24 walka wilza wälja teeb- Rahaks arwaiud  suurendab see sissetulekut 60 r- Ka 15 «vakamaad heinamaad oli ta kunstsõnnikuga ära rammutanud- Selle tõttu sai tema 22 puuda heina wakamaa päält rohkem kui enne, mis kokkuwõttes 15. wakamaa  päält 330 puuda heina rohkem wälja teeb. 30 kop- puuda päält rehkendatud, on: 99 r. Kõik kokku wõetud, teeb wälja 819 r. Kunstsõnniku kulud oliwad põllul 32 r. ning heinamaal 23 rbl-, kokku 55 rubla. See endisest summast maha arwatud jääb puhast kasu järele 164 r. Endised kruntimise  kasud oliwad 335 r. 50 kop. Seega oli koht poja juhatuse all 6. aasta jooksul aastast sissetulekut 549 rubla 50 k. pääle suurendanud. Ja seda oli kruntimine ning kunstsõnnik teinud. K. Paul Gerhardt'i kolmesaja aastase sündimise päewa mälestuseks. 12. paastu kp. s. a. on kolm sada aastat mõõda, kui üks mees sündis, kes kõige tähtsamatest meestest meie Ew. Lutheruseusu kirikus oli: PaulGerhavdt.  Mis Lulherus oma jutluste läbi, seda on Paul Gerhardt oma laulude läbi teinud. Tema on Ewangeliumi usu selle usu rahwaste südametesse  laulnud. Paul G-rhardii laulud on nüüd küll niisama mitme rahwa keelde ümber pandud, kui püha kiri ise ja Tamuuii rahwas Jda-Jndias armastab nimelt Gerhardti laulusid, ja mõnigi katoliki usuline on ka tunnistanud: õnnis on see mees, kes need laulud on luuletanud. Seepärast on kohane, et meis seda meest nüüd, tema kolmesaja  aastasel sündimise püsival, meelde tuletame. Paul Gerhardt sündis 12. paastu k. p. 1607 Gräfenhaimcheitt linnakeses Saksamaal, Wittenbergi  linna ligidal. Tema isa oli sääl linnapää ehk bürgermeister. Paul G-rhardti lapse ja noore ea põlwest ei tea meie milte palju, ainult seda teame, et temalgi nagu teistel tähtsatel meestel  sel ajal, palju raskust ja risti kannatada oli. Isa suri temal wara. Isa ja kõik tema sugu oli jumalakartlik. Oma lauludes aivaldab P. G. nimelt seda lootust, et ta pärast surma oma usklikuid  wanemaid ja wendi saab nägema. 1622—1628 aastani käis P. G. Ladina keele koolis ja walmistas ennast ülikooli waStu. Noore mehe iv limane koolitunnistus kiidab tema sõnakuulmist, õppimist ning rikkaid waimuandeid. 1628 aastal läks ta usuteadust õppima Wittenbergi  iinna ülikooli. Sääl pidi ta palju häda ja ivaewa kannatama. Meie saame sest kaebamisest aru, kui meie meekde tuletame, et set ajat kolmekümne aastane sõda möllas. -- Mitmes laulus kaebab ta selle raske aja üle. Nimelt raske oli see iemal, et ta kuni 1643 aastani Wittenbergi pidi jääma. Sääl ta toitis ennast selle läbi, et ta eratundistd andis. 1643. aastal sai ta ometi kodukooli õpetaja koha adwokadi Berthoidi juures, Berliin linnas. Küll on ta sel ajal mitmed ilusad laulud luuletanud, mille läbi ta nimi kuulsaks sai, aga kaheksa aastat läksiwad  siiSgi meel mööda, kuni ta 16S1 aastal õpetaja ameti pääle õnnistati ja koha sai. See koht oii Mittenwaldi linnakeses, Berlini ligidal. Sinna kutsuti teda praostiks ja ülemõpetajaks. Nüüd ivõitis ta oma mana peremehe Bertholdi tütre omale abikaasaks ja läks koha pääle. Sel ajal ilmusiwad tema sulest need tuttawad laulud : „Kui kallis on, oh Jeesuke, See seisus mis sa heldesti" ning: „Täis imet ja täis armusaatmist.  Täis jõudu, tarkust, kinnitust." Ka abielu sestustS on Gerhardt palju kurwastust ja südamewalu  kannatanud. Temal oii S last, neli neist suruvad wara ära. Sagedasti oli ta oma lauludega  teist trööstinud, nüüd pidi tema iseennast trööstima. Sest ajast on meil temast laUI: „Mu oma oled, jääd seks ka, Oh laps, ma ütlen  julgesti." Selle kurbtusc juurde tuliwad mitmesugused  sekeldused ameliwennaga, kes pahane oii, et Gerhardt, kui noorem mees, temale ülemõpetajaks  ja praostiks oli seatud. Gerhardt trööstis  ennast selle lauluga: „Mis waewab sinu südant?" 1667. aastal kutsuti ia kolmandaks abiõpetajaks Nikolai kiriku pääie, Berlini linna. Siin elas ta oma kõige õnnelikuma aja. Kogudus armastas  teda, mitte üksnes tema kõne ja laululinde,  mid ka õiglase meele põrast. Ametimnnah