Loonalt. Hiljuti teatasime, et Loonal keegi kättetasumise tujus T. A. majakraami ära purustanud. Nüüd teatatakse meile, et kahtlus selles aSjaS T. A. wenna pääle langeb, kelle juures sarnane kirmes on leitud,  mis niisugused märgid järele jätab, missugused ära purustatud asjade päält on leitud. See tegu on kättemaksmise tujus sellepärast tehtud, et A- T- hiljuti oma wenna käest isa «varandusest päranduse osa nõudis, mis ka kohus wälja mõistis. AnsekUast. Meie põllumehe murerikkam  aeg jõuab juba peagi mööda. Suurem osa heina on ilusasti kokku pandud. Jaanipäewast algas siin heinaniit pääle; ilmad oliwad ilusad ja wäga soojad, nii et heinatöö kärinal edasi läks. Teisipäewal  tuli esimest korda natuke kõucwihma;  kesknädalal sadas müristamise ja wälgu saatel tublisti. Sellest ajast pääle pöörasiwad ilmad wilu poole. Põlluviljad tõotawad hääd lõikust. Ainult kartulid on mõnes kohaS põua läbi kannatada saanud.  Õunapuud ägawad -viljarikka koorma  all. Rööwikuid leidub wähe. Ka marjapuud  äratawad, pääle tikerpuude, hääd saagi lootust. A> 16. heina k. p. oliwad kõik Lemmata  ja Käesla mõisakonna taluperemehed Abruka walla kohtu ette kutsutud, kus neile nende koha äraostmise tingimised teada  anti- Kui taluperemehed teatatud aja jooksul mitte oma walmisolemist kohtade ostmise üle ei awaida, siis kaotawad nad oma ostu eesõiguse ära. Õnnetused, k. skp. uppunud Abruka walla liige Adu East Riia jõkke ära, kuhu ta õhtul töölt tulles suplema läinud- Iseäralik on see. et käetark paar päewa wakem E -le ütelnud: «Tahad elu pitkendada, fiis hoia wette minemast, sest sa sured wee surma." Leinama jäiwad wanemad, kuna ta naene ja poeg talwel ära suriwad—  Pärnus sai laewa laadimise töö juures Jüri Mõtt, Roimrift, õnnetumat surma- Leinama jäiwad naene wiie wäikese lapsega, kellest kõige wanem 12-aastane on. Tiirimetsa ringkonnas olewat juba mitmed loomad ära surnud, nii et kord arwamine tõusis, et sääl ehk põrnatõbi liikumas on. Aga loomade arst, keda sinna kutsuti, armas selle kõhupöletiku olewat. Lemmala karjamaal on Lks härg surnuks kaewatud. W. A. Karjast. Kalasaak sel aastal oli meie randades wäga kasin. „Maarahwas" jooksis tõik Muhusse räimeid ostma, aga ka süält polnud küllalt saada- Paljud tuliwad niisama  tühjalt tagust, kudaS kodust läkfiwad. Muhu räimed oliwad sel aastal ka nii wäikejed, nagu enne ialgi pole nähtud. Wakk maksis 2. rubla ja õnn oli kui üleüldse  oSta sai. Koduloomade suremist oli sel kewadel  siin rohkesti- Pääle lammaste suri ka sarwloomi. Mõnes talus löppefiwad talwe ja kewade jooksul 4—5 looma ära. Sarmloomade juures õli haigus iseäraline: pääd paiStetasiwad üles ja nahaalune läks wett täis- Oli loom kuu aega selkombel põdenenud, stis heitis ta waluga hinge ja aeti nahaga mulda. Tartust. „Pwl." kirjutab: Üks tähtsamatest  näitustest on tingimata Tartus iga aaSta ärapeetaw EeSti näitus, mida säälne EeSli põllumeesteselts toime paneb. Aasta wiie eest, kui tähendatud selts enesele  raudteejaama ligidale suure nägusa platsi omandas ja sellekohased hooned pääle ehitas, on näitus märksalt hoogu wõtnud ja rahwaft ärksale osawõtmisele äratanud. Nii seltsi, kui ka näituse toimekonna esimeheks  on palju lugupeetud awalik tegelane  onnil. J. Tõnisson. Temaga üheS töötawad tähendatud seltsis teised tähtsamad  tegelased. Teatawasti istub hra Tõnisson, kui Wiiburi kongressist osawõtja, praegu mängis,  kuid näituse asi seisab temal ikka südame  päül, nii et tema wangikoja müüride tagagi oma tegelaste käest näituse eeltööde ja asjaajamise üle alatasa teateid pärib. Tänawune näitus, millel 15 osakonda, pandakse IK-, 17. ja 18. augustil Tartus toime, nagu esialgsetes kuulutustes teatatud.  Näituse eeltööd on täiel hool käimas ja näituse aöjade ülesandmiStega on juba hakatust tehtud. Kuulu järele tahawad sel aastal rohkel armul iseäranis EeSti käsitöölised  ja töökojad näitusest osa wõtta, kuna teadete pärimist kaugemalt Wene linnadestgi, nagu Moskmast, Tuulast, Orellist  jne- näituse toimekonnale on tulnud. Näituse ajal andwat, nagu kuulda, kunstnikud M. Saar ja J. Aawik, kui ka neiu Aino Tamm kontserti, pääle selle etendatakse muidugi igal näituse päewal „Wanemuise" näitemängust. Tallinnast. Prantsuse presidendi  waStuwötmisest Tallinna  reidil. Juba esmaspäewa hommikul  pandi sadamas seiswatel laewadel Prantsuse lipud lehwima. Kell 6 hom. kuulutati Hiiumaa Suure rahu tuletornist Prantsuse laewaStiku tulekut. Kella 2 ajal hakkafiwad eemal liginema laewaStiku suitsud  paistma ja 40 minuti pärast sõitis laewastik, kontradmirali Esseni miinipaadi eesotsas, meie kahesse.  Prantsuse laewaStikku jaatsiwad 17 Wene miinipaati. Kui Prantsuse laew „Verite" president Fallieres'iga Wene laewade  kohta hakkas jõudma, lasksiwad Wene laewad terwituspaukusid ja nende orkestrid mängisiwad Mars-illaiset. Kuna Prantsuse „Du-petit-ThouarS'ilt" paukudega waStati, kõlasiwad mõlema riigi laewadelt waljud hurraahüüded- Prantsuse laewadel mängiti Wene riigilaulu. Prantsuse laewade päämastil  lehwis Wene riigi kaubalaewade lipp, kuna „V.>rile" päämastil Prantsuse riigilipp president Fallieres'i nimetähtedega, A, F., näha oli ja Wene lipp fokmastil lehendas. Kell 3,12 min- wiskas „Verite" ankru sisse ja warsti tegiwad seda ka teised Prantsuse laewad. Terwe laewastik oli nüüd wiies reas, igas reas kuus laewa, kuna kiudralkuberneri laew „Kondor" üksikult  Paljassaare pool seisis. Kell 3,40 min. läks president Fallieres frakis ja tfilindris „Verite" päält wälimiste  asjade ministri Pichoni, riigisekretäri Jean Lanessi, presidendi oma sekretäri M. Varenne'i, tseremoniimeistri Mollardi ja mitmete laewawäe-ohwitseride saatel punase  baldachiniga kaetud paadis, mida aurukaater eest wedaS, „Standarti" juurde. Sel ajal kõlasiwad Prantsuse laewadelt Marseillaise helid ja madruste hüüded „vi?o lu roMbllgus" ja la liussie." Wene madrused waStafiwad hurraahüüetega. Kui „Verite" laewa kohale jõudis, tuS ajakirjanikud pääl oliwad, lehwitaS president  FalliereS lippu, mille pääle ajakirjanikkude  lacwalt wali „hurraa" kõlas. Kell oli 3,45 min-, kui presidentHalliereS  „Standarti" laele aStuS, kus teda Keisri Majesteet meremäe umwormis Prantsuse legioni paelaga za Majesteet Keisrinna ühes Kõrgete Lastega wastu wõtsiwad. Kui Keisri Majesteet ja prefi- dent Fallieres kättpidi teretanud ja presi. dent Keisrinna kätt 'uudelnud, tuliwad esitelemiscd. Ette seati presidendile Baltimaa  kindralkuberner baron Möller-Sakomelski,  Eestimaa kuberner polkownik KorostowetZ  ja mõisnikkude päämees baron Dellingshausen. .Standarti" maSti tõmmati  presidendilipp, kusjuures.Makaron," terwituspankusid last ja marsellaise helid kõlafiwad. Paukudega wastaS „Du«pstit- Thouars". Kümne «inuti pärast läks president oma laewa pääle tagasi, kusjuures Wene laewad paugutafiwad ja kui president „Verite" laele oli aStunud, selle päält .vivs la kussis" hüüded kõlafiwad. Kell 4,10 min. läks Keiserlik Majesteet aurnkaatri pääl kojaministri baron Fredericksi.  wälimiste asjade ministri hoowimeistri  Jswolski, lipukapteni abiadmirali Nilowi ja tiiwadjutandi würst Orlowi saatel .Verite" pääle. Ühtlasi tõmmati „Vcrite" mastis Keiserlik lipp üles. Selle juures lasti.Du-petit-ThouarS'i" päält paukufid, millele .Admiral Makaron," waStas. Tunni aja pärast sõitis Keiserlik Majesteet .Standarti" pääle tagasi. .Ve« rite" päält lahkudes mängiti sääl Wene riigilaulu- Sel ajal, kui Keiserlik Majesteet  aurukaatril ära sõitis, seisis president Fallieres palja pääga laewatrepil. Kell 8 õhtul oli lõunasöök .Standardi" pääl, millest ka Baltimaa kindralkuberner, Eestimaa kuberner, Eestimaa mõisnikkude päämees ja Tallinna portukomandör osa wvtma oliwad kutsutud. Lõunalaual iStuS Keisri Majesteedi pahemal käel Prantsuse wälimiste asjade minister Pichon ja paremal  käel Majesteet Keisrinna- Keisrinna paremal käel president Fallieres. Söögi ajal peeti järgmised terwituskõned Prantsuse keeles- Keisri Majesteedi terwituskõne oli: „Mul on elow ja tõsine rõõm, herca president,  et ma Teid Wene wetes wõin terwilada, ja tänan Teid südamest Teie külaskäigu eest, mille pääle terme Wenemaa poolt kui uue südamlise  ja kindla sõpruse tunnistuse pääle waadatakse,  mis Prantsuse ja Wenemaad ühendawad. Teie wiibimisei siin, ma olen selle pääle kindel, saab tagajärjeks olema, et need weel kindlamaks lähemad ja et sellest weel kord mõlemate sõbraliste  riikide kindel tahtmine üleüldise rahu alalhoidmiseks  ilmsiks tuleb. Mina joon Teie tenniseks, herra president, ja Prantsusemaa kuulsuse ja hää käekäigu pääle." President wastaS jelle pääle järgmise kõnega: „Teic, Majesteet, ei wõi kahelda, st see Prantsuse  presidendile suurt rõõmu sünnitab Teile Wene wetes Prantsusemaa südamlikku terwitust ära anda. Mul on õnn neid tundmust Teile ja Keisrinna  Majesteedile awaidada, keS oma juuresolekuga  sellele hiilgawale pidustusele iseäralise iluduse  annab. Ma tänan Teid, Majesteet, sõnade eest, mis Teie praegu mulle ütlesite, ja mul on õnn siin üheS Teiega alalise ja truu sõpruse tundmusi, mis meie kahte rahwast ühendawad, kinnitada. See ühendus, mis nõnda õnnelikult üleüldiste kasude kaitseks on tehtud, saab aja jooksul kallilt pühitsetud ja kindlustab Europa tasakaalu, ja jääb Prantsuse ja Wenemaa kõige suuremaks õnneik jäädawalt aiale ja mina, nii kui Teie, Majesteet, usun, et meie praegune kokkusaamine weel kord mõlemate sõdraliste ja lepinguosaliste maade kindlat  tahtmist awaidab üleüldise rahu kindlustamiseks ja alalhoidmiseks kaasa töötada. Tõstan klaasi Teie, Keisri Majesteedi, ja Teie, Keisrinna Majesteedi, ning Keiserliku Majesteedi  Ema ja Kõrge Perekonna tenniseks. Joon Wenemaa õnne ja suuruse eest, kes Prantsusemaa  sõber ja lepinguosaline on." „Õig." Lätimaalt. Riias mõistis sõjakohus 12. julil röõwimise pärast ühe ifiku poomise surma. Wolmari wangimajast põgenefiwad 4 tähtsat wangi ära, selle järele kui nemad sauna laest läbi oliwad murdnud- -eo, Saarlane. 1908