abi wäga puuduline ja iseäranis silmahaiged  kannatasiwad puuduse all wäga. Tallinnast. Uneks Eestin aa kub rneriks  nimetatawat, nagu „Dün -jert ustawast  hallikast kuuleb, senine 5 uuramaa abikuberncr  polkownik Korostowets. wnmass asemele wimwat würst Krapotkin, Segewoldist.  Waheajal on juba polkownik Korostowets  Eestimaa kuberneriks ja endine Eestimaa  kuberner Nowgorodi kuberneriks nimetatud.  Iseäralik arwamine. Rahwa  seas on juba ammugi arwamine maad wõtnud, et õigeususse üleminemine enesega teatud „armu" kaasa toob. See tuli ka Tallinnas surmasaadetud Tilksi ja Reieri juures nähtawale. Kui neile surmasaatmiseft  teada anti, siis tahtsiwad nad õigeusu waimuliku oma juurde saada, et õigeusku minna, seeläbi pääseda nad surmanuhtlusest ja neid saadetawat sunnitööle. Kui aga neile ära seletati, et niisugune lootus põhjendamata on, leppisiwad nad oma saatusega  ja wõtsiwad Luteri usu waimuliku wastu. Tallinna neiu Emma Fogt, õitswa terwise juures, elas raudtee masinisti herra Aleki juures korteris. 2. julil wiskas ta enese rongi alla. Rong lõikas tal pää täiesti otsast ära. Pää jäi roobaste wahele, kuna keha tee päält kõrwale kukkus. Riiete taskust leiti Saksakeelne kiri, milles  ta oma pererahwast tänab ja oma õnnetust armastusest jutustab. Masinisti juureS korteris elades, hakanud ta masinisti armastama, kes aga naesemees on- Wastuarmostust  ei leidnud ta mitte, mispärast ta ennast ära tappa otsustas. Püsside oksjon. 3. jultl müüdi „Rcv. Beob." teatel 4560 püssi enampakkumise teel Tallinnas ära. Äramüüdud püssid korjati omal ajal inimeste käest kokku. Enne äramüümist tehti nad tarwitamiscks kõlbmatakS. Püssi puudast makseti 40—60 kopikat. „Tulewik" teatab, et Vallimaalt sõjaseaduse kestwuse ajaks Torgu walla talupoeg Andres Paska wälja saadetud on. Liiiinemaalt kirjutatakse „R-v. Z", et selle koha juurest, kuS baron Budberg ära tapeti, rabast tublisti äramädanenud hobusekeha ühes riistadega ja reega on leitud. Hobuse omanikuna on üks Wigala talupoeg kätte saadud. Ta ütleb, et tema 5 päewa pärast tapmist oma kodukohast lahkunud ja 3 päewa aega oma kadumaläinud  hobust asjata taga otsinud. Asja uuritakse. Wigala ja Welise malkadele baron Vudbergi tapmise tagajärjel paale pandud iga wallale 3000 rbl- trahw on siiamaani ainult Wigala walla poolt osalt ära makstud.  Wellse wald pole weel kopikatgi maksnud. Talupojad ütlewad, et neil raha ei ole. Aga et lindralkuberncr trahwiraha wuhimata käsib sisse nõuda, siis anti 25. junil Wigala ja Welise waldadele weel wiimane 5-päewane tähtaeg. Aga ka 30. junil ci tulnud raha sisse, mispärast trahwi  neil päiwil sunniwiisil sisse nõudma hakatakse. Lätimaalt. Riiast. Ringkonna kohus mõistis Läti talupoja Eduard Behrfingi, 28. wana ja Gihloti wäikskodanttu Karl Vange selle eest 8 aastaks sunnitööle, et nad 15. aug. 1805. ühe metsawahi käest püssi wägi- wallaga üra wiinud za IK. aug. Kroppenhowi  monopoli poest 0 rbl. rööwinud. 23.—28. nugust m peetakse siin Riia õpekonna keskkoolide direktoride kongress  ära. Kaugemalt riigist. Peterburist. Süüdistuse akt Stösseli asjas. (Lõpp). 7) omakasu pärast ennast wõitlusetst osa wõtnud ütles olewat, mida sugugi olemas  ei olnud; 8) kindluse meelega äraandmist  wabaodada püüdes, keisrile lk. detsembril  1904- a. telegrahweeris, et kindlustus nr. S jaapanlaste MS on, kindlus ainult wee! mõni päew waStu pidada jõuab ja laskemoona ei ole, kuna see mitte õige ei olnud ja sõjanõuukogus Belõi ja Nikitin teatasiwad, et laskemoona on ja kindlus meel waStu panna wõib; 9) kindral Focki auutähe saamiseks ette pani, kuna Fock Kintshou lahingu kaotas ja sääl täielikku oskamatust üles näitas, nõndasamati ka Reussi, kes ise tunnistas, et ta mingisuguseid  tegusid teinud ei ole, mille eest ta auutähe ära teeninud oleks; 10) Kwantuni  poolsaare ülemana nõuuks wõttis kindlust alla anda, kuna sõja nõuukogu suur enamus selle wastu oli, Focki ettepanekut  ühte tähtsat kindlustust ilma wõitluseta  Vaenlasele ära anda, täitis ja teisel  päewal Reussi wolitaS allaandmise tingimist alla kirjutama, mis Wenemaa auuie alandawad oliwad; sellega rikkus Stössel sõjamehe wannet ja toimetas sõjamehe  auu wastaselt, et ta kindluse waenlasele  ära andis ja ka ühes kindluse sõjamäega  mangi ei läinud. R eussi süüdistatakse  selles, et ta Stösseli plaani, kindlust  ära anda, toetas, kuna ta teadis, et sõjamäe seisukorra ja moona tagawara pärast kindlus weel wastu panna suutis.  Focki süüdistatakse selles, et ta 1) Kintshou ära andis, Stösselile telegrahwerides,  et mõimalust wastu panna enam ei ole, kuna see õige ei olnud; 2) ühes wõitluses oma otsekohese ülema käsku ei täitnud; 3) ükswahe, kus tal tegewas wõitluse piirkonnas mingisuguseid teenistuse kohuseid ei olnud, wabatahtlikult wõitluse liinidel täis, ennast sääl kui asjatundjat wahwat meest wälja kiitis ja oma tähelepanekuid  trükis awaldas, mis sõjawäes usu ära häwitasiwad, et kindlus wastu panna jõuab ja et tarwis on kuni wiimase  Võimaluseni kindlust mitte ära anda; 4) Stösseli nõuu, kindlust ära anda, kõigipidi  teoks teha aitaS. Smirnowi süüdistatakse  selles, et ta 1) Stösseli ja Focki plaani, kindlust niisugusesse seisukorda saata, et tema allaandmine põhjendatud oleks, tundis, Focki käest aga mitte jalawäe  ülema õiguseid ära ei wõtnud ning üleüldse mingisuguseid abinõuusid tarwitusels  ei wõtnud, et Stösseli ja Focki plaani  nurja ajada ja 2) Stösseli kirjast kindral Nogile teades, kus Stössel ette pani allaandmise üle läbirääkimist pidama hakata, kaitsewäe nõuukogu kokku ei kutsunud,  Stösselilt kindluste kaitsmise seaduse  K 2. paragr. täitmist ja sõjanõuuksgu otsuse tähelepanemist ei nõudnud. Wäljamaalt. Saksamaal on 3V. junil Boseni mä-> gestikuS lund sadanud.^ Prantiusemaal on ligidal külm juurewilja aedades suurt kahju teinud. Austrias sadas mägestikkudes lund. Mõnes kohas on lumi terme jalg paksuti. Nii on siis «väljamaal mõnel pool ilmad meel külmemad olnud, kui meie juures. Wieuist. 4. julil oli suure wihmawal'.ng  Mõned linna ääred on wee all. Kaks inimest uppusiwad ära. Amerikas ei näi sõjakartust sugugi olewat. Ühisriikide president on oma suwisesse  elamise paika läinud. Kardetakse, et AmerikaS telegrahwi teenijad streikima halkamad. Juba 3 kuud wältam põnew olek. San Franziskos, 9. julil. KalisorniaS on reisijate aurulaew „voluwdia" aurulaewaga  „Lan ksäro" udu tõttu kokku jooksnud. „oolumdia" wajus põhja. 100 inimest sai surma. Koreast. Et Korea keiser Haagi rahukonwerentsile  jaapanlaste tahtmise waStu saadikud saatis, pani pääminister keisrile ette, auujärjelt ära astuda. 6. julil aStuS Keiser auujärjelt ära. Auujärjepärija aStuS troonile. RahwaS on üritatud ja on palju kahju teinud. Tuhandearwuline rahwa hulk on pääministri maja maha põletanud. Jaapani  soldatite Koreasse saatmise läbi tahetakse  sääl korda jalale seada. Uuemad sõnumed. Kuressaarest. Tulewal pühapäewal peetakse Kuresaare linnapargis Saaremaa laulukooride üleüldist kontserti hr. Linnamägi juhatusel. Kontserdi puhtast sissetulekust läheb üks pool Kaarma kiriku oreli hääks, teine pool Saaremaa kurttummade kooli hääks. Suurearwuline koor temast wõtawad pääle ISli laulja osa hr. Linnamägi  osawal juhatusel saab küll midagi suurt pakkuda wõima, mis wist rohkesti kuuljaid kokku koguma saab, päälegi meel, kus kontserdi sissetulek  häätegewaks otstarbeks on määratud. Lauljad ilmuwad osalt rahwariietes. Ka see annab huwitust juurde. Eile hommikul kell V-6 suri lühikese haiguse järele südame rabanduSse linnaameti  archiwarius hr. Julius Schiller  t 49 a. wanaduses ära. Hr. Schilleri oli endises Silla kohtus protokolliStena tegew- Pärast oli ta kreispolitseiS lauaülemaks,  kust ta Kassatzky päewadel säält lahkus. Pärast oli ta linnaametis teenistuses.  Riiast. „Prowodniku" wabriku kassapidaja  Otto Bönke on 12 aaSta jooksul  104,081 rbl. ära raisanud, nagu see raamatute rewideerimisel awalikuks tuli. Bönke maksis 20,000 tagasi, pandi aga sellegipärast wangi. Ladaga juures on segadused lõpetatud. Tiflifist. 7. julil on 20 rööwlit Marelesi  raudtee jaamas arteltshtshiku, kellel 50,000 ametnikkudele palgamaksmise raha oli, ära rööwinud. Üks strashuik saanud surma, kaks haawata. Wagunite kassast rõõwiti ühtlasi ka 10,000 rubla ära. Aleksandropolis, 3. julil. ÕSsel kell 2. 30. min. sõitis endine Kutaisi sõjakuberner Alihanow oma poja ja 20. diwisi ülema kindral Glebowi naese ja tütre seltsis Kabardani polgu klubist koju. Uulitsal wiskasiwad teadmata kurjategijad sõiduriista pääle 2 pommi; kindral Alihanow  ja kindral Glebowi proua saiwad surma ning kutsar, Glebowiütar ja Alihanowi  poeg haawata. Harkowisfe teatati Ljubotini jaamast, et raudteel öösel waStu 28. jum k. p. ühelt naesterahwalt raha ja wäärtaSju ül e miljoni rubla ära riisutud. Sl Saar l a n e 1907. WaSl«ta« toimetaja ja väljaandja G. Palk,