Võim semstwo asjade juhatuses aegajalt niisuguste  isikute katte, keS semstwoS palga eest teenisiwad  ja selle maakohaga milgi wiisil ühendatud ei olnud. Selsamal ajal ilmus nende isikute keSkel püüe, iselaadi ühisuseks kokku liituneda ja sellesse, oma ärawalimise ja soowi järele, ainult niisugust inimesi laSta, kes nendega ühes mõttes  olid. Tähendatud ilmuwus ja sellega ühendatud mitte - soowitawad järeldused tuliwad iseäralise jöuuga semstwo tegewuseS hariduse asjas nähtavale.  Kooli walitsus teaduStaS mitmel korral sisemiste asjade ministeriumile, et Tweri kubermangu  semstwodes walitsuSte juures iseäralised nöuukogud on tekkinud, kust rahwa kooliõpetajad ja kooliõpetajannad osa wötawad, mis õpekonna walitsuse walitsuSlist ülewaatust neis maakohtades raskendab Nii asus Nowotorshski kreisi semstwo walitsuse juurde, rahwa kooliõpetajate koosoleku soowi järele ja nende osawötmisel 1903 aaStal komitee, mille tegewus "viibimatult sellega algas, et abinöuud maksma pandi, millega kooliõpetajad, kes enamusele ei meeldinud, körwale heideti. Õpekonna walitsuse teadaandmised Nowotorshski  kreisi semstwo sündmatast olekust rahwa hariduse asjus said Tweri kubermangu semstwode tegewuse ülewaatuse läbi täielikult tähendatud, mida kojameister Stormer minewa aasta lõpul Kõigekõrgema käsu pääle toime pani, kui ka nende leatede läbi, mis politsei departemangu tuliwad Selle juures selgus, ?t täide saatwa, osalt ka käsutama võimu üleviimine semstwo walitsuSte  käest niisuguste asutuste kätte, kes palgatud isikutest koos seisivad, ja nende kaswaw mõju semstwo asjade pääle Tweri kubermangu semstwo asutustesse tähtjal hulgal niisugust nähtawale tõi, kes politikalisest küljest sugugi usaldatawad ei olnud, SelleS asjas teenib iseäralist tähelepanemist  rahwa kooliõpetajate kogu. sellest hoolimata,  et rahvakoolide inspektor kuni 4 kanditaatisi  ametisse kinnitamata jättis, keda semstwo walitsuse juures olev komitee ette pannud. Niisuguste  isikute üliwöimu loomulikuks järelduseks tähendatud kreisis oli awalikuks tulew püüe, kooliõpetust  mitte üksi riiklise ja seltSkondlise korra, vaid ka usu wastase kihutuse tööriistaks tarwitama  hakata. Looduse teadusest ettelugemiste juures etendad! seda mõtet, et Jumalat olemaski ei ole ja et maailmas ainult looduse jöuudude tegevust näha on jne Muu seaS leiti ühe Nowotorshski kreisi rahwa kooliõpetaja juurest mässusisuliste  urjatööde ladu, kus juures selgus, et kooliõpetajad neid raamatuid koolipoiste seaS laiali laotasiwad ja nende kaudu ka muu rahwa sekka. Tuli ilmsiks, et kooliõpetajad koolipoistele niisugust  kirjatööst ettelugesiwad, mis walitsuse ja kiriku  wastu meeli äritasiwad, ja nende kirjatööde lugemise juures, mis koolides lubatud, anti seletusi,  mis kuulajates riigi walitsuse wastasi arvamisi  kindlustasiwad ja usu ja kombluse aluseid köigutasiwad; näituseks näidati Puschkini kirjatöö „Kapteni tütre" ettelugemise juures udupiltisi, mis möiSnikude ülespoomist mässawa rahwa läbi kujutasiwad,  ja anti sellekohalisi seletusi sinna juurde. Kui visalt niisugust mädandawat õpetuse sihti läbi wiidi, on sellest näha, et paljudes rahwa koolide koolipoiste kirjutuse raamatutes, tunni ajal läbi luetud öveaSjade seletustena, tooreid ja kohutawalt pühadust teotawaid arwamisi kiriku ja waimuliku seisuse waStu leida oli. Niisuguse koolide seisukorra juures mõnedes Tweri kubermangu kohtades on tähelepandaw Tweri kubermangu semstwo koosoleku otsus Tweri kreisi kooli küsimuse üle minewal aastal. Ilma iseäraliste sellekohaliste põhjusteta Tweri kreisi semstwo palvet, semstwokoolist waimuliku walitsuse  alla anda, arutamise alla wõtteS, tegi kubermangu  semstwo koosolek otsuseks, nimetatud semstwo kohta terwet rida kariStawaid abinöuusi maksma panna, nimelt et sellest ajast saadik, kui koolid waimuliku walitsuse alla saawad, kreisile raha abi arstirohtudeks ja õpeabinöuude muretsemiseks ara keelda, kõiki laenust wiibimatalt tagasi nõuda, mis tale kooli-ehtluse kapitalist antud jne., kuS juureS, nagu koosoleku kinnitatud teadaandmiseft naha, semstwo kooSole? täielikult ara tundis, kui raskelt tähendatud abinöuud Tweri kreisi elanikud?  pääle mõjuwad. Kõik see, mis ülemal seletatud, ühes selle asjaoluga, et uus kolme aasta pääle, 1904 —1906, walitud Tweri kubermangu ja NowotorHski kreisi semstwo Valitsuste kogu lootuseks põhjust ei anna, et ülemal tähendatud kurwad nähtused ärakaotatud saawad, ja et Viimane Tweri kubermangu korralik koosolek, kellel aega oli, ülemol tähendatud Tweri kreisi semstwo palwe asja õige laialise arutuse alla wötta, enne õige tähtaja lõppu, mis tema tegewuSteks määratud, laiali läks, ilma semstwo kulude arwet 1904 aasta kohta läbi waatamata, tegi sisemiste asjade ministril tormiliseks, Keiserliku  Majesteedile kõige alandlikumat teatet ette panna, et Tweri kubermangu semstwo asutuste tegewuse korraldamiseks iseäralisi abinõuusi ette wöetaks. Selle teate kohta käiaw Kõigekõrgem käsk ilmuS 8. jaanuaril s. a. Köigetähtsamaid asjaolust körwale saates, mis Tweri kubermangu semstwo asja õiget woolu takistosiwad, wöiwad Kõigekõrgema käsu läbi tähendatud abinöuud usaldatawatel  isikutel wöimalust kergitada, mis semstwo asutustes korda jalale seada ja nende tegewusele niisugust sihti anda, mis seadusega ja rahwa tõsiste Vajadustega kokku käib. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. ZdaAastä Teadet, et Jaapan Wene saadikule ette on pannud, et Wenemaa wiibimatalt Vastust annaks, tõendatakse Prantsuse ja Inglise ajalehtede läbi. Sellega ühisuses on „New-Jork-Heraid'i" teate, et Jaapan Koreas sõjaga ähwardab ja sinna selleks otstarbeks moona ja sõjalaevu saadab, et Wenemaa poolt rutem hääd wastust saada. Tokiost tulnud sönumed ütlewad, et wiiwitused praegustes oludes Jaapanile sugugi ei meeldi, sest et need Wenemaale Võimalikuks teemad, oma jöuudu suurendada. Awalik arvamine Jaapams  on juba ammugi iga wiiwituse waStu ja suu» rem osa jaapanlasi tervitaksiwad rõõmuga nltimatumi  ehk sõja kuulutust. Rahva seas on arwamine  Valitsemas, et Wenemaa niisugusel juhtumisel  wastu ei seisa, kui Jaapan ainult Koreal oma wöimu alla tahab wötta. Europa ja terve haritud ilm ootab põnevusega Wenemaa waStust, mille ilmumist laupäewal ehk pühapäewal võib oodata. Wastuse sisu ei tea praegu muidugi weel keski. „New-Jork-Herald'i" sönumesaatja kahtleb  aga, et wastust niipea antakse. Sääl juures  tahendab ta, et Jaapani wäljakutsuw olel iga päew õiget asjakäiku takistab. Kui Jaapan selles sihis edasi töötab, siis wöib iga waStuse andmine asjata olla. Wenemaal pannakse rahulikult,  oga hoolsalt igat Jaapani liikumist tähele.  «Daily Mail" arwab, et Jaapan pärast waStuse saamist avalikult teatab, et tal muud nöuu üle ei jäe, kui oma kasude kaitsmiseks Mandshurjas sõjariistad kätte võtta. „Berlini päevalehe" teate järele on Wenemaa kõige kindlamine  seletanud, et see vastus tema poolt viimane  on ja et pärast seda tema poolt enam wingisugusi  järelandmisi ei tule. Mingi tingimise! ei saada Wenemaa Mandshurias oma õigusi käest ära andma ega Jaapanil lubama, Korea sadamat  Mosawpot kindlustada. —Et asi õige tõsine on, tõendavad järgmised uuemad telegrammid Esimene, mis Port Arturist tulnud, ütleb, et Ljaojani ja Jalu jõe vahel olev raud-tee oma ülesandega enam walmiS ei suuda saada, niisuurel hulgal saadetakse Wene nekrutisi ja tagawara  wägesi nende polkude asemele, teda Jalu jõe poole saadeti. Ka ametliStes ringkondades kardetakse weel ikka sõja lahti minemist. Teine telegramm Tshifuft ütleb: Minewal nädalal pandi Jaapani tagawara söjalaewaStik söjawalmiS. Kange saladuse katte all kutsuti üks osa esimese klassi tagawara wäest püssi alla. Soldatid koguvad.  tööliste riietes, oma kohtade pääle. Üle jäänuo osa sellest tagawara wäest sai käsu, kokkukutsumiseks  malmis olla. 40 weolaewa Kumatowo  diwisioniga seisawad Tokeshiki sadamaS ärasõiduks walmis, et Koreasse sisse tungida. Ka kõik Wenemaa tähtsamad lehed tunniStawad  praegust asja seisukorda tõsiseks. Näituseks  ütleb „Herold," et neist teatedest selle otsusele  jõuame, et otsustatama päewa eelõhtu käeS on. Aga kas otsus sõda ehk rahu tähendaks. —- igatahes piakS Wenemaa seda nagu lunastuseks. Kõigis meie rahwa kihtides elab see kindlam teadmine, et meie Keiser ja Jsewalitseja nii kaua ühtki oma alamate weretilka ohvriks ei too, kuni Wenemaa auuga rahu alal hoida suudab. See teadmine on palava ja õiglase armastuse hallikaks  saanud, mida Wenemaa pojad oma kõrgele Käskijale wastu toomad. Kõrge ja madal, rikas ja waene, meie kõik pöörame omad silmad oma Keisri ja Jsewalitseja poole ja oleme walmiS, oma Keiserliku Juhataja esimese käe näitamise pääle oma werd ja varandust Tema suure Rahukeisri eest andma. Hää oleks, kui Jaapan  selle armastuse ja waimuStuse jõuudu mitte madalalt ei hindaks. Meie sõjaväed ei ole mitte üksi oma suure arwu poolest tugewad, waid weel tugewamad selle teadmise läbi: meie oleme armsad  oma Keisrile ja meie werd piab Tema kalliks,  nagu oma poegade werd! Sellepärast ei ole terwes WeneriigiS ühtki meest, kes mitte rõõmuga walmis ei oleks, waenlase ees oma armastust Keisri ja riigi wastu teoga üles tunnistama. Wäljamaa räägib ühest „söjaparteist" Wene rahwa keskel. Teadku Jaapan, et see „söjapartei" kõiki Wenemaa poegi tähendab, sellel silmapilgul, kui meie Keiserlik Käskija seletab, et Wenemaa auu sõja algamist nõuab . .. Suurte sündmuste otsustawa päewa eelõhtu, see möre lehwib kõigist neist ridadest läbi... Tiibet. Wiimased teated inglaste sõjakäigu üle Tiibetis  näitavad, et inglased liiga vara höiskasiwad, et Tiibeti salalik päälinn LhaSsa varsti nende käes ja buddalaste ülem piiskop Dalai Lama, kellel umbeS seesama võim on, mis paavstil katoliklaste seas, värsi nende võimuses on, nii et seda oma politika tööriiStgks tarvitada mõistvad.  Kaua aega ei pannud tiibetlased inglaste söjasalgale, JongheSband juhatusel, sugugi wastu, vaid lasksiwad seda pika ja raSke teekonna läbi ära väsida. Paarsada versta Lhassast eemal pidi aga JongheSband Tani jõe äärde omale kindlat seisupaika muretsema ja sinna paigale jääma, kus ta praegugi, kõige viletsamas ja võimetumas  seisukorras, viibib See vilets seisukord  tuleb sellest, et teekonna raskustest jõuetuks jäänud inglaste salk oma ees oleva tiibetlaste kindla laagri pääle tormi jooksta ei usalda, kuna aga tiibetlased mingisuguste lepingute tegemisest teadagi ei taha. JongheSband sõitis, läbirääkimiste  pärast, kaks korda tiibetlaste laagrisse, aga sai igakord waStusena kindla nõudmise, ümber pöõrda ja kodu tagasi minna. Inglise oma lehed teatawad, et India valitsus  Hiina valitsuse juures selleks katset teinud, et fee oma kaitse aluse pääle miwiifi mõjuks, et ta inglastega läbirääkimist algaks. Muidugi mõista, et Hiina valitsus selles täielikult waStu tõrkus, sest et tal ju vähematki tahtmist ei ole, Tiibetis inglaste mõju suurendamiseks kaasa aidata 40 S a k a l a )is 4. 1304