Iseäralik kommisjon on Läänemeremaade  kindralkuberneri juurde asutatud,  kes igalt poolt kokkutulewaid kahjutasu  nõudmisi peab läbi waatama, mis «iimaSte rahutuste ajal saadud. Paljud nõuawad selle eest kahjutasu, mis sõjawägi  ära häwitas. Läänemeremaades ettetulnud seadusest  üleastumise kohta nõuawad 40 riigisaadikut  sisemiste asjade ministrilt seletust.  Sellekohane nõudmine on riigiwolikogule  juba ära antud. Seletust nõutakse: 1) selle kohta, miks siin inimesi ilma kohtuta ja ilma uurimiseta maha lastud; 2) nende lugude kohta, kus inimestele peksmise juures kuni 400 hoopi anti; 3) talumajade mahapõletamiss kohta; 4) nende lugude kohta, kus talupoegadelt  loomad ja kaupmeestelt kaup wägisi ära wõeti ja karistusesalkade soldatitele tagati; 5) nende lugude kohta, kus inimesed karistamata jäeti, kes taewa poole kisendawat  ülekohut tegiwad, ja 6) administratsioni edasikestwa omawoli kohta, kes inimesi mangi laseb wvtta, ilma et nende pääle kaebtust tõstaks. Seletusenõudmisele on teiste seas järgmised  rahwasaadikud alla kirjutanud: F. GrosSwald, J. Tõnisson, O. Rütli, A. Lubi, K. Hellat, PaptshinSki, A. Bremer, G. Bruck, J. Kreutzberg, J. Tshakste, N. Kazenelson, S. Frenkel, K- Ohsoln, F. Trassuu ja krahw Tyszkiewitz. Palju palwekirjasi tuleb Läänemeremaade  kindralkuberneriks talupoegade poolt, keda sõjawägi neksnud. Palwekirjades üteldakse,  et nad Mgaseks peksetud ja tööwöimetuks  jäänud, mispärast nad abi nõuawad. 15. mail. Tüna tungiti Rodenpoisi ja Jegeli jaama wahel kaubarongi kallale, mille pääle Riia-Pihkwa raudtee jaamade raha kokkuwõtja sõitis. Tee oli äralõhutud.  Salkkond hakkas rongi pääle püssidest  laskma. Masinajuht andis rongile tagurpidi läigu ja sõitis Jegelisse tagasi. Inimese ohwrid ei ole. Kurjategijad põgenefiwad  ära. Alegiktft, Rahe häwitas 13- mail pääle 3000 dessatini wilja ära Perwakonstantinowski  ja Kokowski waldades häwitas rahe 150 dessatini laiuselt wiinamägesi  Kahe naela raskused raheterad surmasimad hulga koduloomast jalindusi ära. Kaugemalt riigist. Peterburist- Kõigekõrgema käsukirja läbi on walitsewale senatile kästud ISO6. aastal terwest riigist 35V.618 nekruti maa- ja meremäe täienduseks wõtta. Preestrid ei tohi politikat ajada! Üksikutes piiskopkondades on kihelkonna waimulikkudele ettekirjutused saadetud, et nad oma jutlustes mitte käesolewaid polttillfi sündmusi ei puudutaks- Amnestia ootel. Peterburi linnapää olewat politseimeistritelt nõudnud, et nad wnblmata teataksiwad, kas kõikidel politsei alamametnikkudel tarwiliue osa padrunisid käes on. Iseäralist tähelpanemift juhitud padrunite arwu päüle, mis linnawahudele wälja pidi antama. Ministrite nõuukogu paneb riigiwolikogule  terwe rea seaduseeelnõuusid ette, mis tulurahwa küsimusesse puutuwad—  Endise püha sinodi ülemprokurör K. P. Pohcdonoftsewi mõju on bürokratliSteS  ringkondades „B. Wed." teatel uuesti wügewaks kaSwanud. Tema nõuuandeid  wõetakse kuulda, tema sõnad pkõlawad" jälle wägewalt, milledes määratu  mõju on< Niigi wolikogu «vastane, kõige „ ase- ja uuenduste waeniane on seega uue jõuuga mana asja juurde asunud. Nagu „Strana" kuuleb, olewat preestritele  ette kirjutatud, jutlustes riigiwolikogu  lahtilaskmist nõuda. Mitmed kõrgemad ametnikud saatwat,  nagu „XX Wjek" teatab, oma raha wäljamaale hoiule. RahWawabaduse erakond on kohtuasutuste  muutmise eelnöuu wülja töötanud ja tahab selle riigiwolikogusse saata. Admir. Rojhestwenski ja ohwitserid, keda miinilaewa „Bedowõi" jaapanlaste kätte andmises süüdistatakse, antakse jõjakohtu  alla. Tormi märk? Krahw Witte olla „Birsh. Wed." teatel Peterburist lahkudes raudteejamaS oma saatjatele ütelnud: „Ma kahetsen südamest neid, keS praegu riigitüüri  juurde Mwad juuli-kuul tulewad  kohutawad sündmusedl" Armukuulutuft politika süüdlastele ei tule, nagu näha, mette. Kõik karistused, mis kohuS päüle pannud, Mwad maksmaks.  Ärasaudetulcst lubatumat, ainult neid tagasi tulla, kes mässust tegelikult pole osa mötnud. Passide asi, mida ju ära kaotada mõteldi, tchtawat weel keerulisemat., nagu „Netjh" kuuleb. Li.wi.naa kuberneri ettepanekul  pidada kõigile kuberneridele, kelle kubermangud kangema walwuse wõi sõjaseisukorra  all on, luba antama omalt poolt passide pidamist sundusiiseks teha ja nõuda, st passidel omaniku päewapilt päül oleks. Piirimaade iseseiswuse nõudmise ühisus pidas 17. mml riigiwolikogusaadiku Lednitski juhatusel koosolekut, kus ajutine asjaajaja nõuukogu waliti. Nöuukogu liikmeteks  saiwad Waige- Wenemaa jaoks Lednitski, Hometowski ja Skirmunt, Poolamaa  jaoks Gorasewitsh ja Parshewski, Leedumaa jaoks Kuklis, Läänemeremaade jaoks K. Hellat ja Tshakste, Suur-Wenemaa  jaoks Kotljarewski (Saratowist), Borodin (Uralift), Dhantjurin (Ufost), Söttanom (Ufost), Rosenbaum (Mulsklft) ja Obninskl (Kalugast.) Kui agrurkomimsjoni  üle nõuu peetud, pani Fr> Grosswald ette, rnglwotlkogute ettepanekut Leho, et Baliimaal ettewõetud mahalaskmiSte jne. kohta sisemiste asjade ministrilt seletust tuleks nõuda. Rosenbaum on ka selle poolt, lisab aga juurde, et süüdlasi mitte wöimupiirist  üleastumise pärast -vastutusele ei tuleks wõtta, watd meelega tapmise pärast. Paljud liikmed tunnistasiwad ministrilt arupärimist tingimata tarwiliseks. Nälg. Üte riigi waiiseb 21 kubermangus  (138 maakonnas), 600,000 ruutwersla  laiuselt nälg. NäljahädaUsi, kes wiljaikalduse pärast kannatanud, on 25 miljoni inimest. Mitmes kohas on haigused  (liisus ja skvtbut) juba talwel laiali lagunenud. Maa puuduS. Talurahwa saadikud  saamad igalt poolt kirjosid, polweid, et maaküsimus «võimalikult ruttu ära otsustataks.  Kiiewi saadikule kirjutawad talupojad  : „Zöudu ei jäiku enam kauemalt oodata, muretsege meile maad, jätke kõik teised läbirääkimised panidega (isandatega) kõrwale.  Tehku nad ise, mis Wenemaale tarwilik on, Leie aga muretsege meile maad, sest et nöör ümber kaela ikka enam pingule  kisub ..." Lahtilastud kooliõpetajate asjade harutamine. Rahwahariduse minis. rium on kõikidele õperingkondade kuratormle ettepanekud teinud, et ametist lahtilastud kooliõpetajate asjad uuesti harutusele tuleksiwad  wõtta, otsused peab ministeriumile teada andma. Durnowo, endise sisemiste sSjade ministri määrused põllutööliste rahutuste  mahasurumiseks tahab sisemiste asjade minister Stolõpin „Birsh. Wed." teatel alal hoida. Kuberneridele olla käsk antud neid määrufid kindlasti silmas pidada. PõllumajanduSliStele korratuStele kihutajad olla kuberneride seletuste järele iseäranis ajalehed. Sellepärast on sisemiste  asjade miniSterium „B>rih. Wed." teatel ette kirjutanud, neid numbrid, milledes  kihutawad kirjatükid on, ära korjata, kuid lehti mitte kinni panna. Uus toitmise wiis sõjawäes. Nagu „Wal. Teataja" teatab, töötawat praegu söjawäe pääwalitsuses plaani kallal, kudaS soldatite toitu parandada ja muuta tuleks. Soldatitele mõeidawat keedetud toitude kõrwal ka praetud toitust andma hakata. Marsi wülja pääle mõeldakse tulewikus  Wene parlamendi tarwis ise oma maja ehitama hakata. Selleks on Keiserlikule  arhidektide seltsile juba l 2 plaani ette pandud, millest 5 auuhinna Vääriliseks  on arwatud. Maja ehitus tuleks umbes 10 miljoni rubla maksma. Moskwast. Ebakmdral. Senat on, nagu «Birsh. Wed." näha, Mõskma ringkonna  kohtu otsuse ebakindlalt Dudõschkini asjus ümber lükanud. Ebakmdral Dudõschkin  korjas igasuguste häütegeliste otstarbele  jaoks andeid, wõttis saatkondastd auurahade ja põlise auukodaniku seisuse saamiseks wastu. Paljudele oma klientidele  teatas Dudvschkin, et tahan teist Keisri Majesteedile teatada," ehk „mulle saab see auu osaks teie üle Keiserinna  Majesteediga rääkida."  Dudõschkin  puikles kaua aega kohtu ceft kõrwole. kuna ta ennast haigusega wabandas. Kut Nüüd tema asi wiimast korda harutuse e tuli, siis ei ilmunudgi ta kohtul,e Sl S läls terwe lohus ühes kohluarsuga tema juurde koju. Pääle selle kii kindlaks oli tehtud, et ta täiest! terwe on, toodi ta kohtusse. Moskwast. Wiimastel päewadel on Moskwast 1.5 wangunitäit politikasüüdlasi kogu pääle 300 inimest wülja saadetud. Helsingist. Eesti asunikud. Umbes 20 eestlast on, nagu Tallinna lehed teatawad,  Kappöls rendi mõisa Pernö kihelkonnas  (Uusimaal) ära ostnud ja tahawad  seda oma keskel ära jaotada. Wäljarändamine Soomemc alt kest tb wahetpidamatatt alles edasi. Apeeltikuus lahkunud 7400 inimest kodumaalt Wäljamaalt. Parisist. Ajalehed tõendawad kuulujuttu,  et piiskoppide koosolekul tehtud 4 häälega 25 hääle waStu otsuseks usutunnistuse  ühisust asutada- Ajalehed amatdawad  lootust, et paawst toetab seda sõuu ja rahutused Prantsuse katoliklaSte seas tulemata jääwad. Madridist. Kuningas käis hoSpitalides,  kus need inimesed põewad, kes tema pulmade ajal pommiga haawatud saiwad. Ka tahtis kuningas surma saanud söjawäeteenijate matustest osa wõtta, kuid ministrid teelasiwad temal seda ära- Pärast sõitis kuningas oma prouaga pääuuulitsatest  läbi- WalitsuS annab surma saanud inimeste perekondadele tasumaksu- M 22 Saarlane IWL. Kottu!»», toimetaja ja wätjoandja T. V«lk.