mehe juhatusel hakati cSmalt K-helkonna, siis Mustjala randades suuremaid mcrclae- WU ehitama, kuna Muhu ja Poide ka mitte tüicSti ilma Legewuscta ci jäänud. Mikspäraft aga Sõrwe maa ja iseäranis Kuresaars linn nurcaSjandusc peaaegu hoopis soiku jättis, ei ole arusaadaw. Pärast poole asutati KurcsaareS meremeeste kool, kcS tüürmannisi ja kaptenist rohkel arrvul WalmiStaS, nii et mereasjandus hästi edenemist näjtiS. Ainult see tõusmine cj tuurinud kaua, lacwadcchitus jäi arme» maks, meremeestekoo! hakkas kiduma, ja praegusel ajal paistab, kui oleks meie mereasjanduse! wiimsed tunnid tulemas. Kust poolt tuleb siin süüd otsida, ja kui W leitud, kuS kohal parandada? See olgu nende nende ridade otstarbe. Kure» saare Saksa „Wda!ilchcs" kirjutas esmalt baron Hartwig Sasi wcrimccStckooli puudustest, ja pärast ilmus ka kcllegi teise sulest sellesama asja üle pitkem harutus,  miS kõigiti õieti koon puudusi kujutab. MeremeeStekosli puuduste kujutamisega  on aga minu arwates sinult üks külg ette toodud, kuna mitte ainult kool, Wüid ka mitmed tciscd lacwanduse harud läbirääkimist ja parandust nöuawad, kui meie muresõitu jälle paremale järjele tahame tõsta. O. X. Usuöpetamise küsimus koolides tuli möödaläinud aaSwl Kurcjoares pestud rahvakoosolekute pääl ka läbirääkimise  olla. Ei tehtud aga scllcS aSzas mingisugust  otsust. Nii palju rull aga emalikuks, et mõnel mehel see arwamme oli, et usuõpetus  koolis milte-'undislmkS öpcaõjaks seada tuleks. Mõnel pool on fee nähtus mõtete eksitust sünnitanud. Sellepärast on rarWtS seda küsimust läbirääkimise alla wõtta. Ka nõuab rühma kombeliku elu edendamine, ,ei koolides usuõpetus weel edaspidi sundusliseks jääks. Küll tuleks aga koolides usuõpctamise asja korraldada ja paremale järjele wiia. Nendel põhjustel  awaldame alamal seiSwa kirja: Mõned isikud on suu ja sulega koolisi, kooliõpetajaid ja ründe Lcgewust owalikult kahtlustama ja seega rahwaft nende waStu üles asitama hakanud, ei õpetaiaks koolides nüüd enam usuõpetust, waid selle astmel midagi muud." „Uue aja Vaated",  „uueaja programm", kaswatust  põlgamine" j. n. e. niisuguste imelikkude ja rabwale arusaamata ning mõiSm üll -dud sõnade ja tõnekäänude läbi püütaks- inimesi kooliõpetajate waStu üles Sritada. Usuõpetust koolidest wSlja jätta ei taha ega tahaks keegi, iseärsmS meel kooliõpetajad,  stst keritud inimestele, kelleks koolid peased püüdma kõiki teha, läheb täieliku maa Mlse õnne kütte saamiseks enam füdase-handust, mis usuõpetus suuremalt  jaolt ongi, LarwiS, kui mine.haritutele. Ka tulemast elu ja sellele ettenzalmistamist  ei salga keegi kooliõpetaja. Mis aga hiljuti uuenduste Nõudmiste korral mitmeid, isearm.-s palMd kooliõpetajaid, usuõpetusest  koolides rääkima sundis on see asjalugu, et xroegiM ajal koolides mitte sWümehariduse püüle rõhku ei lasta panna, selle järele waljult waadatakse, et „Ispsed leeri ajal õpetajast aru saakfiwad". Kooiikstsuw.tSts ajal pcairad lapsed kõik pikalt -a liZiolt leatWa, ka Hvbakuke vaese nimegi, oga kui kaugel nemad u s uliseS kaSwamittS  Lv, sellega pole palju tkgcmst. Nendel tingimistel on ttoiiõxctaza sunnuud usuõpetuse  tundides ainult lastele piiblilugusid ja muid waimulikks teadust masinlikult pähe tuupima, sest muidu tööga malmis ei jõua. Et niisugune sõudmine ja usuõpetuse õpetamise wiis kooliõpetajate südametunnistuse wastu käib, neid sarnasele tegewusele sunnib, nagu oleks usuõpetuse raamatute mõistmine just usk ise stiS mõtlefiwad mitmed, ka kooliõpetajad, et selle asja korra parandamiseks  tuleks usuõpetus koolides mitte-sunduSlikukS  tunnistada. Parandagu need ise, kelle küeS meie usuelu juhatamine on, usuõpetuse programmi koolides, muudatagu koolikatsumise miili, siis wöiivad kooliõpetajad  usuöp-'-«st südant hariwalt õpetada ja keegi ei räägi enam midagi tema wastu. Ew. Lutheruse Kirikuseaduse § 312 nõuad, et isikmd, keS surmanuhtluse wõi selle määril iile karistuste alla mõistetud ja keS enne sarnase kohtuotsuse täitmist ära surewad ehk keS karistuse tagajärgede mõjul surnud on, ilma wähemate pühalikkude  kirikliStc pruukide, kõnede ja kokkutulekuteta  maha matta tuleb. Selle seaduse  põhjusel kirjutaegi rvist Liimi maa konsiStorium õpetajatele ette, neid isikuid, keda sõjaseaduse ajal segaduste pärast maha lastakse, kiriklikult mitte matta. Muidugi oli ju konsistoriumil selleks seaduslik põhjus, kuid se gipärast oleks parem olnud, kui ta seda mitte ametlikult teinud ei oleks. Kristuse õpetuse pääle rajatud kirik peab armastuse ja andeksandmise eeskuju olema. Aga kas täidab kirik sel kombel oma kõrget  ülesannet, kui ta ncid, kes surmale mõistetud, mitte kiriklikult matta ei luba? KaS mõib kirik neid kõiki ujulikult hukka mõista, keS surmanuhtluse alla on langenud  ? Nendest wõiwad ju paljud usklikud olla, aga neil tulr ehk oma püüete, oma idealide eest surra. Ta eksis ilmlikkude seaduste wastu, aga kaS on siin kiriku! õigus tema üle kohut mõista. KaS kristlik kirik mõistab neid hukka, kes Rooma riitiS ristiusu tagakiusamise ajal watitsuse poolt surmale Mõisteti. Eääl suriwad kannatajad  niisama ka oma idealile. Wõi ehk tahetakse sel teel teist- pääle mõjuda, teisi hoiatada? Aga kaS siis trisilise  kiriku hoiatamise abinõuu hirmu abinõuu  peab olema? Armastuse õpetust kuulutaja  kirik ei tohi mitte hirmu abmõuusid tarwitada. Ewangeliumit armuöpetust  kuulutaja  kiriku tegcwuse abinõu pcab armastuse  abinöuu kõrge andeksandmise idcali käittpüüdmme ja inimesesoo armastuse ja andeksandmise põhjus mõtetel paremusele, kõlblusele, inimsuse kohalisele clukõrgujele wiimine olema. Lähemal ajal tahetakse Peterburis üleüldist  Ew. kiriku sinodi kokku kuisuda, kus ka kirikmeaduse parandus läbirääkimise alla tuleb. Siis tulek» süül ka ülemal tähendatud parograhwi kaotamist otsu-btada. 0. k>. Kodumaalt. s?uresaarest. Uude Kuresaare linnawolimer-üe  walimine on kuberneri poolt kinnitalud. Eile wannutati uued wolimehed  raekojas ära. Rahukohrukogu sekretär RogalSly on kollegia-aSsessoriks nimetatud. MmewaieS ja tänases numbris toob Kuresaare Saksakeelne nädalaleht 19. wcbruoril hr. Linnamägi juhatusel peetud -vaimuliku kontserdi üle kiitwa arvustuse. Ruumi puuduse parast Mame pitkewa läbirääkimise  stlleS asjas tulevaks korraks. Nagu juba kord teatasime, käis Saaremaa talurohwa aSjade kommiSsar kuberneri käsul Saaremaa maldasid rewideerimas,  ühtlasi aga rahwale õiget praeguse aja seisukorda seletamas ju rahwast rahustamas.  Nüüd on kõik wallad rewideeritud. Igal pool on kommiSsar rahwale teatanud, et kõik kroonu ja walla maksud ära maksta tulewad, sest wastasel korral sunnitakse need sõjamäe abil sisse, et kroonu talupojad  kõigekõrgema manifesti läbi edaspidisest  oStumaksu maksmisest wabaStatud on, et päriswaldade puumaa rentnikud edaspidi maade päriseksostmise juures talurahwa kroonu põllupanga läbi kergitust leiawad, mis oma tcgewust ka Balti kubermangude  kohta tulewikus laotama saab jnd. Pärast üleüldist seletust on kommiSsar  iga! pool rahwast üleSkutsunud oma hädasid ja puudusid temale awaldama, mille täitmise eest ta ka nii palju kui wõlmatikult muretsema saab. Sarnaseid crapalweid on kommissarile igas waldaS rohkesti awaldatud. Igalt poolt tulewad  meile maalt sõnumed komissari lahke ja sõbraliku oleku üle, mis ta rewideerimise  ajal nii häSti wallaametikkude, kui ka rahwa waStu ülesse näitanud.  Mõnel  pool, kus sõjawägi käinud, olnud rahwa  meeleolu rõhutud. „R e v a I s ch e Z e i t u n g i S* nr. 40 kirjutab õpetaja T. H ahn umbes järgmiselt:  ~ Eesti leht peab EeSti leht olema, mitte aga Saksa leht Eesti keelses tõlkes. Mõõdukas, kristlikul alusel seisaw leht, mis aga Eesti seisukohalt ja EeSti tundmusega  kirjutatud, wõib üksi Eesti rahwa keskel lugejaid ja usaldust leida. Üks ja teine sõna ei ole Saksa kõrwadele ja Mainetele wahest küll mitte üsna armas kuulda, aga sellepärast ei tarwitse ta meel ülekohtune olla. Kas meie siis usume, et kõik sõnad, mis Saksa südamest tulewad, kui nad ka kui üsna mõõdukalt on mõeldud, EeSti lugejatele meeldiwad? Ainult Eesti rahwusliku tundmuse põhjal ja kristlikul alusel seisaw tõsine leht wõib Eesti rahwa pääle mõju awaldada." «Pwl." Ma arwan, et need sõnad ka neid teiste nlötste pääle wiiwad, kes lases" ässitamise tööd arwawad leidnud olema. v. x. Keeleküsimuse aSjus avaldab  „Lrb. Zlg." järgmise teate: Mitme talurahwa asjade kommiSsari ettepaneku püüle andis Kuuramaa kubermangu talurahwa  asjade kommrsjon luba, et wallawalitsused  kassa- ja magafi-raamatuid, kui ka wsllawalitsufe sisemistes asjades ettetulcwaid  protokollist Läti keeles wõiwad kirjutada. RõömuStaw lugul Soowime, et ka Liiwimaal Eesti jaoskonnas, seega ka Saaremaal sarnane luba antaks. Kaarmalt El«e kooli tarwitajad külad mötlcwad juba mõni aeg endale uut koolimaja ehitama hakata, sest et mana lagunemas on. Viimasel ajal ou aga mõned mehed, kellel praegu lapst koolis käimas pole, ehk kes Loona ministeriumi kooli läheduses elawad, seda ettewõtet ära laitma hakkanud. Arwatakse, nagu -võiks Elme kool päris ära kaduda ja lapsed ministeriumi kooli saata. See mõte ja nõuandmine on ekslik, sest miuisteriumi kooli peab terwe Loona wald ülcwel, iga üks rvallaliige wõib stis oma lapst stnna ka õppima saata. Kui aga Aste, Auula, Haamse, Wantri, Tõrise ja Tõru külad teda oma kooliks teemad, fiis ei jäägi stnna teiste lastele ruumi enam. Mispärast ka terwe wald peaks fiis ühe nurga ksM Saarlane, Z9S6 M 9