laewas oliwad, on teadmata. Kurbius on Hiiumaal  suur. „PoSt." Pärnu linna 1905- aasta polmliste liikumiste  asjad olla, „P. Elu." teatel, kindralkuberneri  poolt Peterburi fõjaringkonnakohtu prokuröri kätte antud. Nõnda tulewad need asjad siis sõjakohtus harutusele. Surnukeha leidmine. Hukkaläinud aurulaewa  „Olegi" masinisti surnukeha tulnud Ora jõe juureS kaldale, kust ta üles leitud. „Pwt." Lubaandmine kwootemaa (kuuendiku-maa) müümiseks Liiwimaal. Kõigekõrgemalt poolt on paarile mõisnikule Liiwimaal luba antud oma majoratmõisste järel akwad kwootemaad talupoegadele  ära müüa. Need mõisnikud on: Pärnu maalt Lelle mõisast baron Ernst Hoysingem Huene ja Eidapere mõisast baron Oskar HnyningerHuene.  Palwe, ka Lelle mõisa mõisamaad ära müüa tohtida, on tagasi lükatud. „Wir." Tartust. Rahwasaadik Schulzsnberg, kcS haiguse  pärast kodumaale oli sõitnud, jõudis neil püiwil Peterburisse tagasi. „Post." Laiuselt. 27- now. oli Laiuse kirlkukoun-cnt kolmat korda õpetaja «valimise asjus kooS. Et 10. okt. konwendil wähsmusega walitud kanbidat  õpetaja Werstcn Doll ise enne tagasi astus, kui asi konsistoriumis õieti ära otsustatud saigi, siis seati jällegi uusi kandidatisid üles, kes kogudusele  tutwuStamiseks proowijutlusi tulewad ütlema.  Aja «võitmiseks arwati ainult kaks kandidati  üles seada. EeSti koguduse asemikud jäiwad  ju waremalt ülesseatud kandidadi KZpp'u juurde kindlaks ja jätsiwad ehk neil küll juur häälteenamus oli teise kandidadi koha Saksa koguduse asemikkudele, kes selleks õp. Adamsoni Peterburist üles seodsiwad. Niihästi üks kui teine tandidat waliti siis ühel häälil. Lõpulik walimine on 13. dets. „Post." Tallinnast. Ringkonnakohtu lriminal-osakonna  koosistumisel mõistis lohus Kuresaars kodaniku Eugen Rugenfeldi, 19. o. w. (kui alaealise)  kohtu akti warguses Rakwere-Paide 3. jaoskonna rahukohtuniku kantseleist ilma õiguste kaotamiseta 6 kuuks mangi. Ameritas hakata uuS tööliste ajaleht ilmuma. Toimetajaks on endine „Uudiste" toimetaja  P. Speek- ~Pwl." Sõjakohtus oli 1. dets. järgmine protsess harutada: 30 dets. 190 S. a- tungisiwad Wiljandi  kreisis „Woskwa" nimelise kõrtsi ligidal kolm meest talupoja Johann Anni kallale, haawasiwad  teda raskesti ja rööwisiwad talt 15 rbl. raha ära. Selles asjas wõcti Eduard ja Jaan Puusepp ja Aleksander Laas «vastutusele, Jaan Puusepp (21 a. w.) mõisteti poomise surma, teised wabaks. „Wir." Lätimaalt. Riiast. Kassapidaja kadunud. Riia ring. konnakohtu kassapidaja on juba 22. nowembrist saadik kadunud. Esiotsa arwati, et temale mõni õnnetus on juhtunud. Kui ta aga mitme püewa jooksul nähtumale ei tulnud, hakati tema hoole alla usaldatud kassast läbi waatama. Labiwaatamise  tagajärg oli, et esimesil paewal 1500 rubla, siis 3000 rubla ja minemal laupäewal 4000 rubla puudus leiti olema- Arwatalse, et lroonu raha meel palju rohkem ülelöödud on, sest praegu ei ole mee! teada, kas märgust ju ennem plaanilikult ehk üksnes pärast üminast rewiderimist toime on pandud. Kadunud kassapidajat  otsitakse küll kõige suurema hoolega taga; missugused järeldused sellel on, näitab ligem tulemi!. »Jsam>" Endine kurator Lewschin Wene keele õppimise  kohta. Endine Riia õpekonnakurator Lewschin  on riigikeele õppimise kohta piirimaadel „Golos MoskwõiS" kirja awaldanud, milles ta walitsuse tähelepanemist stllö pääls juhib, ct kõikidel rahwastel Wene keele õppimine mitte ühtewiifi kerge ehk raske ei ole; isegi ei ole ta seda mitmesugustes seltskonnakihtides mitte. Soomlastel sn Wene keele õppimine palju rängem  kui poolakatel. Niisamasugune on lugu Baltimaal. Kuna lätlased Wene keele kergesti ära õpiwad, peawad eestlased tema kallal palju waewa nägema. Walitsusel olewat selle püäle waadates maja Wene keele edendamiseks piiri maadel mitmekesist kaastegewust avaldada: Soo- memaal ise, Poolamaal isewiisil; isewiisil soom» laste ja eestlaste, isewiisil jälle lätlaste ja leedulaste seas. Sest ei ole mitte kaua aega tagasi, kui „Now. Wremja" seletas, et nxxnu terwel eluajal Wcne keelt ära õppida ei jõua. Wäga iseäralik oleks siis nõuda, et nende külakoolides  lapsed juba Wenekeelseft õpetusest aru peatsiwad saama. „Wir." Omawalitsuse-seaduse eelnõu. Nagu Kuramaa  linnade riigiwolikogu-saadik Nisseloivitsh „St. Ptb. Zsitungi" kaastöölisele on teatanud, töötab ta ühes talsrahwv saadikute Tcrase ja Echulzenbergiga rahWamabaduse-erakonua nimel seadusc-eelnõu kallal maa omawalitsuse sisseseadmise  üle Baltimaal. Baron Fölkeriahm olla pöhjuSMõttelikult sarnase eelnõu poolt, aga üksikutes  küsimustes minna arivamised lahku. „P>.vl." Grobini maakonnast. Tööliste puuduse tagajärjed. „Lib. Zeit." teatataks?, et tööliste puuduse pärast kroonumõisa Rvtzau rentnik Eglit mincwal snmel sunnitud olnud tõrswilza kaSwatamist  wühendama ja heina ning karjakaswatamist  suurendama. Ses esimene katse olla tal mi hiilgawatt korda läinud, et ta tulcwal aaStal kõik oma põllud üksnes sööda taimedega üle külwada mõtleb- »Jsam." Kaugemalt riigist. Peterburist. Joomise wastu wõitlemise komisjonis. Küsimise päüle, miks wiinapood Maksimowka külas Tamara kub. küla otsusest hoolimata weel kinni pole pandud, wastaS kroonuwiinamüügi pääwalitsuse ülem Nowitski komisjoni wiimasel koosolekul, et wiinapood senini täiesti wormilistel põhjustel on kinni panemata jäänud; 1. Muaril 1909 a. pandawat  ta tingimata kinni- Seda tähele pannes arwas komisjon tarwilikuks sellekohast arupärimist  tagasi wõtta. „Wir." Turkestani rewidcrimise kohta. Smator krahw Pahlcn on otsustanud TagakaSpia oblasti ülema kantselei asjaajajat kaelakohiuliku wahtutusele  wõtta ja ametist eemale tõrjuda. Pääle selle on krahw Pahlen wäljarändamise valitsuse Sör-Darja ringkonna asjaajamist rewiderinud.  Rahaline aruanne oli siin wäga korratu.  Näiluseks ei wõi kindlaks teha, kuna, mille põhjal ja mille tarwis on raha isikutele wäija antud, keS teadmata kus elutsewad. Suurema  summa pääle ei ole ka tõekstegewaid dokumentifi,  kuna ettepandud tunnistused niisuguses olekus on, et nendest keegi midagi aru ei saa. Muu seas peab raamatute järele üheS «väljarändajate  asukohas 40.000 telliskiwi olema. Ametnikud, kes telliskiwisid rewiderima läksiwad, ieidsiwad, et umbes 14.000 telliskiwi olemas on. Rewidcrimise tagajärjeks on see, et väljarändamise  walitsuse ülem ametist eemale tõrjutakse  Teda süüdistatakse tema kätte usaldatud kroonu raha omandamises ja raiskamises. Krahw Pahlen on weel endise Taschkendi linnopää ja kolm linnaameti liiget kaslakohtuliku wastutusele wõtnud. Sarnane saatus saab ka Samarkandi politseimeistrile osaks. „Jsam." 1. detsembril jäiwad kolerasse 21 inimest, suriwad ära 6 inimest. Kohus Reinboü üle. Nagu „Birsh Wed." kindlast hallikast kuuleb, ei olewat kindral Reinboti  kohtu alla andmine sugugi nii otsustatud asi, nagu ajalehed teatasiwad ja seltskond lootis.  Moskwa endise linnapääliku kohtu alla andmiseks ei olewat küllalt õiguseteadlisi põhjufid ja ftllep. wõiwat juhtuda, et kohtust midagi wälja ei tule. „Wir." Kalcrasse on püSlinnas haiguse algusest kuni 28. nowembrini 8.598 immest haigeks jäänud, 3.432 ära surnud ja 4.831 terweks saanud. Nälgiw üliõpilane. Peterburi ülikoolis on neil päiwil järgmine ajalehest wäljalõigatud kuulutus üles pandud. «Nälga surija üliõpilane  otsib haritud perekonda teenri kohta ehk wanema kojamehe ametit wõi muud sellesarnast." „Pwl." Poltatvast 29. nowembril tungisiwad kurjategljad  Mõisniku Grinewilshi kontoriSti kallale, rööwisiwad 1299 rbl. ära ja põgenesiwad. „Wir." Nowotscherkaskist. Uspenskaja jaama lähedal  on pvstiwankrilt 9699 rubla ära riisutud. Riisujate tagaajamisel wõeti neli riisujat kinni. Nende juurest saadi 4457 rbl. käite- „Jsm." Tshernigotvist. Kuulus rööwel. Umbes pool aastal juba pandakss kõik Tihernigowi kubermangus ette tulewad kuritööd ja rööwimised kellegi Sawitski arwesse. Siin tuleb meelega «pandakse arwesse" ütelda, sest et SawitSkist ja tema salgast sääl igasugu muinaslugusid jutustatakse,  nõnda et õige raske on arwata, mis tõesti sündinud ja kust luulelood algawad. Ter» wes Tshsrnigowi kubermangus pole enam muust juttu, kui SawitSkist- Isegi riigiwolikogu huwitab  kohalist elanikka wähem kui kuulsaks saanud rööwlipäälik. Sawitskist kõneldakse, et ta omal ajal isegi realkoolis õppinud, kus ta juba oma häwitawate sihtidega teistest lahku läinud. Aastat kaks tagasi wottiS ta semstwoÜlema Dubljonski korteri pääletungimisest osa. Sellejuures  tapeti semstwoülem Dubljonski ära. Teised  rööwlid saiwad tagaajamise juures haawata, wöeti kinni ja hukati ära. Ka Sawitski sai selle kallaletungimise juures haawata, millest talle tänapäervani näo pääle arm järele on jäänud. Sellegipärast pääfis ta tagaajajate käest ja põgenes Amerikasse. Säält tuli ta poole aasta pärast tagasi ja asutas rööwlitesalga.  Säält edasi lähed juba lõpmata muinaslugu.  „Tema rööwib rikkaid, et wacseid aidata," könelewad talupojad ja jutustawad rööwlipääliku wägitegudest terme rea niisuguseid lugusid, mille tõsiduse eest nad waStutust eneste pääle wötawad. Wäga wõimalik, et just selle „kuulsuse" läbi rööwlit kätte ei saada. Pääle seda leiab Sawitski  ka selle poolest lugupidamist, et ta kunagi tapmist ette ei kawatsewai. Ta tappa ainult siis, kui seda enesekaitseks tarwis minna. Ja niisuguseid tapmist olla isegi juba pääle 40. Igal juhtumisel on rööwli kättesaamatuse pääpõhjusekS  see, et kohaliscd elanikud teda warjawad. Peterburist antakse üks wali käsk teise pääle, rööwlit wiibimata kinni wõtta Kohaline walitsus teeb kõik mis wõib: pandakse suured jahid toime ja määratakse klnniwõtmise eest tasu kuid asjata! Oma uute kuritöödega näib röõwel  kohaliste ametnikkude «öimetuse üle nagu hirwitawat . . . Hiljuti kõneles sellest keegi tähtsam Tshernigowi  kubermanguwalitsuse-ametnik ajalehe sõnumesaatjatele  kena 100, kuidas kuberner ise rööwli-jahil käinud. Oma saatjateks wõtnud kuberner hulga politseinikka ja dragumst kaasa ja sõitnud nendega põhjapoolsetesse maakondadesse,  kus kurjategija hiljuti weel rööwitöösid korda saatnud- 89 Saarlane IWB 1 Z Z i-S--s  Skltsetllge killillt peeneks lõigatud. Vt-l« Vs-"aelalistes pakkides, märgiga „Reba«e", .. pressitud, Vt- nacloiistes pakkides, märgiga „Must leht", peeneks lõigatud '/« i« V»- nar'a!istes pakkides, märgiga IV «glellllt, (Punane mees), peeneks lõigatud V»- la naelalistes pakkides, märgiga " ~Kasakas" (Must mees), pressitud, i naelalistes pakkides, märgiga ..Must leht". MkmMe opo Hv tnliakunzabrik Riias, asut. 1788 aastal.