Kadri kargab püsti- Ukse läwel seisab mees, wõ orast moodi ülikonnas, kui ka wõöra näoga ; aga ema film tundis teda fiisgi kohe ära. Mu poeg, Kaarel! kõlab wärisew hääl läbi waikse toa, siis ei midagi enam- Korraga on nad mait, ainult tasane nuuksumine  segab seda pühalikku silmapilku. Poeg palwetab mana tugi tooli ees ja surub emat wastu oma tugewat rinda ja ema on oma nõrgad käed temale ümber kaela pannud- Poeg jutustab emale nüüd, et tema Ilmerikas wiisakaks ja korrapäraliseks inimeseks  on saanud, ja et temal nüüd kena elamise järg käes on; et temal armaS tasane naene ja õitsewad lapsed on ning et tema sellepärast nüüd kodumaale tulnud olla, et emat oma praegusesse kodusse seltsi wõtta oma laste ja lastelaste sülle- Nüüd ei mõtelnud wana Kadri mitte enam surma, maid oma kõige parema sõbra pääle, nüüd tundis ta ennast jälle üsna noore ja wärske olewat, naeris ja nuttis läbisegamini.  Kirikutornist aga kõlas kallis Jöuluõhtune  laul: „Ma tulen taewast Ülewelt" ja ka wana waese pesunaess wiletsaS toakeses  seisis ilmnägematalt jõulu ingel ema ja poja keskel. Isamaalt. Kuresarest. Majaomanikkudele tuletame meelde, et üüriteatuste sisseandmine ju 15. detsembril algas ja 7. januarini kestab. Teateid wõetakse wastu rcnteis, politseis ja korterimaksujaoskonna esimehe juures. Mõ"' S oleks, kui teatete sisseandmist mitte «uimasteks päewadeks ei jäetaks. Üles anda tuleb majaomaniku risti-, isaja  perekonnanimi, kus uulitsas maja seisab ja majanummer (krepostinummer ja uus politseinummer). Teotuses peawad kõik korterid numbrite järele seisma : eluruumis, ruumid, kus ei elata ja tühjad ruumid (nende juures stiamaalne üürihind). Üüriliste  juures, kes sõjamäes teeniwad, peab tingimata tähendatud olema, missuguse sõjamäe osakonna juures üüriline teenib. Üles anda on kõik isikud, kes 15. detsembril  korteris elasiwad. On keegi pääle 15. dets. korterist lahkunud, siis tuleb sellekohane tähendus teha, niisama, kui keegi selle järele korterisse on tulnud. Kihelkonnalt teatatakse meile, et säält mõne aja eest Saksamaale, kuulsasse Kruppi wabrikusse tsemendi kiwisid läbi waatamiseks olla saadetud- Nüüd olla kiwid teaduslikult järele waadatud ja leitud, et kiwid wäga hääd olla. Nõnda olla siis tsemendi wabriku asutamine Kihelkonnal kindel. Praegu oodatakse igapäew  ühisuse kinnitust ülemalt poolt 1. aprillil 1903. algada wabriku ehitus pääle. Jaanist. 22. nowembril pühitses Jaani kiriku köster ja kihelkonna koolmeister hra Buck oma abikaasaga hõbepulmi- Karjast Endisesse Lepiku kõrtsi on h- Ratturi poolt theemaja asutatud- Et rahwast teemajaSse meelitada, olla fääl saiade sisse sagedasti asju peidetud. Nõnda leidnud hiljuti keegi saia feest ilusa Warshami  taskuuuri. Hiiumaalt tahab tuleival keivadel hulk inimesi hakata wäija Kaukasiasse rändama. Mitmed nendest on juba loomi ja kraami müüma hakanud.  Liiwimaalt. Suur puudus «valitseda praegu nnljaikaldusc tagajärjel Wõru ja Walga maakonna mõnes wallaS, kus kohati dessatim päält ainult ö puphg rukkid saadud. Häda «vähendamiseks olla tõsist abi tormis ja seks otstarbeks olla, nagu „Düna-Ztg." kuuleb, Walka ja Mõrusse (kuni 1. maini 1S0Z) ajutine abiandmise komitee maakonna saadiku juhatusel asutatud. Kõige suurem olla häda Walga maakonnas Oppekalni ja Marienburi kihelkondades ja Mõru maakonnas Haanja wallas. Tartust. 2. detsembril waliti eradotsent Nax. tbsol. Traugott Hahn ülikooli kiriku õpetajaks. Tallinnast. Uus selts. „Eestimaa mefliastepidamise  seltsi" põhjuskirja on kuberneri herra neil päiwil kinnitanud. Uue seltsi põhjuskiri on põllumeeste seltsi normal-põhjuskija järele kokku seatud. Riiast. Liiwimaa kubermanguwäctecnistusekommission  annab teada, et tulewal aastal need esimese järgu ratnitud, kes 1902 a. maakailse mäesse arwati, Tartu kreisis kõik ühe korraga ja nimelt 1. mail neljanädaliselc harjutusele peaivad ilmuma. Miitawist. Põllutöö-kooli abiraha. „Mit. Ztg." teate järele olla Kuuramaa maapäcwal, mis minewal teisipäeival ara lõppes, Ail-Saateni pöllutöö-koolile 2.500 rubla(1000 rubla asemele, mida ennemalt koolile anti) iga-aastast abiraha määratud. Selle kooli asutamise tarbeks andis keegi Sokolowitjch algnskapitali, aga et kooli ülespidamine rohkem kulusid nõuab, siis on abi tarwis. Peterburist. Keiserlik Majesteet. Keis, rinna Aleksandra Feodorowna, arwaS hääks, 21. detsembril l 0,000 rubla Andishani õnnetutele kinkida, et selle eest kõige waesematele riideid, toidukraami ja muid tarwilikka asju muretseda. Rahasumma saadeti telcgrahwi teel Turkestani kindralkubernerile.  EeSti karskuse seltsi „Ustawuse" ruumides pühitseti laupäewa õhtulll. dets. lauluisa F. R. Kreutzwaldi 99 aastast sünnipäewa pidulikult  ja wäga elawal osawõtmisel. Põllumeeste seltside ühendamisest. Põllutöö ja riigimaade mlnisteriumi põllutöö departemangu poolt saadeti kõigile põllumeeste seltsidele ringkirjad, milles põllumeeste seltside ühendamise kohta mõned ettepanekud ja küsimused awaldatakse. Selle juures tähendatakse ringkirjas selle paale, et niisugune ühendamine seltside elus wäga tormiline on, et oma tegewust kasulikult edasi ajada. Meremäe ringkondades sünnitab suurt huwitust  see jutt, et lähemal ajal ühes Wene laewaehituse kohas hiigla-suurt soomuslaewa tahetakse ehitama hakata. Soomuslaem saada 16,000 tonnilisc kandejõuuga, niiwiisi kõige suurem soomuslaem terwes maailmas ja ta ehitatamat ainult Wene plaanide järele ja Wene materjalist. Wabrikuomanikkude kohta walmistatawa seaduse eelnõuus, mille järele mabr ikuomanikud oma tööliste wigastamise ja surma eest õnnetuse puhul peawad wastutama, on järgmised asjad kindlaks määratud: Töölise surma pühul saab tema lesk iga aasta 30°/ o tema kadunud mehe aastatest sissetulekust. Lapsed saamad kuni 15. aastaseks saamiseni 15°/ o kui ainult üks wanematest  elus on, teisel puhul saamad nad sissetulekust  25°/° Terme paiukite summa ei tohi mitte pääle 60°/ o tõusta. Ajutise töömõimetuse puhul saab tööline poole palka, täieliku töömõimetuse  puhul 2/s paika. Tööandja jääb ainult siis paiuki maksmisest priiks, kui selgub, et õnnetus kuritahtlikelt wõi meelega on tulnud. Neil päimil jõudis Doni tasak Anitjhew Kroonlinna, et tuntud isa Joanni õnnistuse osaliseks saada. Ta oli Oranienbaumist, mis Kroonlinnast 7 werSta eemal. Üle jää palja jalu Kroonlinna rännanud. Moskwa wabrlkutöölised pidasiwad mincwal nädalil rahwamajas konSoleku ära, millel tööpäewa  pilkase üle läbirääkimisi peeti. Seaduses on öeldud, et thõpäew ei tohi üle 19 tunni kesta, aga mõnes sepa- ja tr-.alitvötoaS töötatakse  hommiku kella 6-est kuni õhtu kella Bja 10-ni, see teeb 14 kuni 16 tundi päewas. Koosolek tegi otsuteks, walitsuselt sarnase asjaolu muutmist paluda. Moskwalaste lahkus. „RusuSk. List." räägib huwitawa 100, mis moskwalaste lahkusest kena pildi annab. Keegi odessaiane hr. K—i tulnud hiljuti Moskwasse ja wedanud sääl ühe oma tuttawaga kihla, et ta Moskwas kuu aega ilma korterita ja kopikuteta hästi ära elab, ilma et ta pruugiks tööd teha. Kihlweo juures tõotas K. et ta selle aja sees ei tohi mõlgu teha ega raha pääle mängida, mis temale «võimalikuks teeks ilusasti elada. Kuu aega pidi K. teiste inimeste juures wõerstlkäimisest elama. Kuu läks mööda ja A. wõitis kihlweo. Ta oli selle aja sees 24 korteris maganud, sõi ja jõi 149 korda ja käis 49 inimese juures wõerstl. Pääle perekondades wõõrsilkäimise sõi ja jõi ta teiste kulu peal 8 korda Filippoivi kohwimajas, 3 korda linnast wälja «võõrastemajades jä S korda Mõskma esimese klassi joogimojadeS. Pääle selle käis ta teiste seltsis ja nende kulu pääl Omoni teatris 4 kordu, kahes teatris kaks korda üks kord kontserti kuulama». Huwitaw on meel see, et sel ajal, kui K. kihla wedas, tal MoskwaS «vähem kui 10 tutiawat oli. Wuksawist. Wiieteistkümne nimega mees. Ligi aasta eest wõeti WarshawiS keegi mõistatuSline  mees kinni, keS ennast LitwinenkokS nimetas. Nüüd teatawad ajalehed selle kohta, et ta nimi wälja mõeldud on. Ta päris nimi olla Sagoranski;  ta on sl aastat mana ja Kasatini linnast pärit. Ta isa oli lõuna-lääue raudteede pääl wedurijuhiijaks ja leidis hiljuti õnnetumat surma: iveduri rattad lõikastwad ta mõlemad jalad ära. Noor Sagoranski lõpetas koolis kaks klassi ära elas ula elu ja läks Kaukasiasse Ahalkalakisse, kuS ta ühe Grusini preestri perekonnaga tntwusi tegi. Et talle suurt kaasawara lubati, sellepärast kosis ta preestri mana inetuma tütre omale naeseks.  Warsti sai ta oma eksitusest aru, mispärast  ta mõnepäewa pärast oma noore naese maha jättis ja ära põgenes. Kartes, et teda taga ajama hakatakse, wõttis ta omale teise nime ja astus Wladikawakast raudtee pääl ametisse. Sellest ajast hakkas ta õnnekütiamet pääle. Ta walmistas omale kaewanduse-ülema tunnistuse ja hakkas kaewanduses tööle. Pärast seda walmistas  ta omale tehnikuse tunnistused, aga ei leppinud sellega waid tegi omale mäe-inseneri tunnistusi. Anderikas ja töökas Sagoranski õppis õige ruttu tarwilised teadused ja kaks mõrast keelt ära; pani ennast hästi riidesse ja sai Saratowis inseneri koha. Ta nimetas cnnaä insener RomerS'iks ja oli raudtee jaoskonnaülema  abiliseks, Sääl ehitas ta sildasid ja uusi raudteesid. Ta tegi omale uue ristimisetähe ja aStuS Saratowi kaupmehe Detteri tütrega abielusse.  Naesewõtmine sündis tai armastuse pärast,  sest et neiu wäga iluS inimene oli. Wist oleks ta sääl oinale sooja elupaiga walinud ja kauemaks ajaks sinna elama jäänud, aga õnnetuseks  jõudis Saratomisse insener, kelle nimi Romers oli. Nüüd ei jäänud SagoranSkil muud nõuu üle kui põgenes ära Slatoustisfe, kuhu ta kauaks ei jäänud. Pääle selle elas ta Tambvwis  ja WoroneshiS insener Ketritschi nime all. Sääl tegi ta omale insener Baki nime pääle tunnistused ja palus teede-ministeriumist omale ehitusetööd. Peterburis wiibis ta lühikese aja ja läks Lõuna-Wenemaale, kus ta mitmete nimede all mitmesugustes ametites teenis. Insener Baki nime all teenis ta Don söekaewandustes; Kapnenko-Karõi  nime all töötas ta Jekatcrinoslawi kaewandustes. Kui insener Okunow oli ta Jurjemis  teenistuses ja läks wiimaks Permi kubermangu,  kus ta insener Kriwitski nime all suurtükiwabrikus  töötas. Pärastpoole wõttis ta omale mõisniku Gortschanowi nime ja asutas omale RõbinskiS snseneri-kontori. Aga ka sääl es 52 Saar l a n e 1902