Hollandi ministrite esimees Kuyper, keS neil päiwil Berlini tuli, ütles ajakirjanikkudele,  kes ta jutul käisiwad, et tema arwamise järele buurid ja inglased peagi rahu teemad. Inglise rahwas soowib  et ruttu rahu tehtaks. Kuyper seletas meel, et ka Hollandi rahwas sõja lõppu pikisilmi ootawat, sest 6000 Hollandi perekonda olla Lõuna-Ahwrikast wälja aetud ja nüüd Hollandis elamas. Püüle selle ütles Kuyper ühele ajakirjanikule,  buurid wõida meel 10 aastat waStu panna. Inglise wäe suurem osa olla enese kaitsmisele sunnitud, kuna neil wäeosadel, kes püülekippumisc-sõda pidada wõiwad, läbistikku 1000 -2000 meest olla. Suurtükka ja moona saada buurid inglaste käest. üks Saksamaa leht awaldab ühe sakslase kirja, keS ohwitserina buuride wäes teenib. Ohwitser ütleb, et sõda buuride wõiduga pidada lõppema; neil olla praegu 20,000 sõjameest ja nad olla laialisel maal täied peremehed, kuna inglased ainult raudteesid walitseda. Wist selle walitsuse laienduseks nõuab Inglise pääkommissar Milner 3» miljoni rubla, et Lõuna-Ahwrika raudteede wõrku täiendada. Berlinift, 5. apr. (23. märtsil). Wiimne Wene riigilaen, mida Hiina kahjutasu realiseerimiseks Wenemaal, Saksamaal  ja Hollandimaal üleS wöetakse, on rahameeste poolt nii hiilgawat waStuwõtmist  leidnud, et pakkumised soowitud laenust (180 miljoni rubla) sada korda suuremad on. Sarnane tagajärg, mida weel ühelgi riigilaenul pole olnud, äratab Berlinis kõige suuremat imestust ja näitab, kui suur wäljamaalaste usaldus Wenemaa rahuarmastuse ja hää rahaseisu wastu on. Surnud Cecil Rhodes on oma testamendis  sakslasi sellega meelitada püüdnud, et ta nende hääks Oxfordi ülikoolis 13 stipendiumi asutab ja sinna juurde seletuseks lisab, sõprust pidama, sest see olla maailma rahule kõige paremaks pandiks. Parisist, 6. apr. (24 märtsil). Kui president Loubet oma kodupaigast Parisi tagasi tulles waksalift ära sõita tahtis, astuS üks meesterahwas tema tõlla juurde ja ütles: „Ma nõuan õigust." Mees, kellel rewolwer kaasas oli, wõeti kohe kinni; tema nimi on Sourne, ta on endine raamatupidaja ja segase aruga. Ta ütles, et ta rewolwriga iseennast surmata tahtnud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Suur Reljapäew, Sl. aprillil. Eestikeele jumalateenistust ja lauarahwa wastuwõtmist kelln V»l2 peab õpetaja Blchfeldt. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal  kellu 2 pääle lõunat. Suur Reede, IS. aprillil. Eestikeele jumalateenistust kellu peab Püha õpetaja Grohmann. Eestikeele wastulauludega jumalateenistust  kellu 6 peab õpetaja Blotzfeldt. Kiriku ukste juures on laululehed saada. Pühapäewal, 14. aprillil. (1. Lihawõtte p.) EcSlikeele jumalateenistust kellu Vsl2 peab õpetaja Blohfeldt, Esmaspäcwal, 12. aprillil. (2. Lihawõtte p.) EeStikcele jumalateenistust kellu peab õpetaja Blostfeldt. .N 14 Saarlane 1902 Teadaandmised. K. Sctibvct UOcr kus kõiksugu weimsid, magusaid fnapsiftd, konjakid j. n. e. müüakse, on nüüd Turu uulitsal, Holostowi majas, Rahri wastus Saaremaa Karskuse Selts. Teisipäewal, 16. aprillil 1902 pillu - Mu. 1. Näitemäng nali ühes järgus; 2. Tfiuri kontsert; 8. Näitemäng «Tähiraamatutegija kimbus", nali ühes järgus; 4. Tants. MM» Hakatus kell V-v õhtu. Lähemad teated nurga lehtede läbi. Eestseisus. Uue Lõwe Weiste- ja hobustelaata peetakse sel aastal kk. Aprillil. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaarcs kirikuteenri Ti minas e juurest,„ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Väljaandja Kihelkonna õp. L. Masing. M 21. Lõukoer on wõitnud! Kirjutanud  Kuresaare linna ülemõpetaja D. Lemm 22. Rõõmu risti all! Kirjutanud  Tartu Peetri kiriku õpetaja W. Eisenschmidt.  Saarlase trükikoda soowitab: Khmõlle Aldittti MZ, MaMk leht M 2. HlllllllistiD soowitab mitmesuguses suuruses ja wötab tellimist MstSii n»id- ja IMchMWe psAe «astu ja walmistab neid oöawolt ja ruttu Ar. Sopp, Uudeö-uuiLtsas. Wallawalitsustele! Saarlase trükikoja läbi wõib saada: Paberit, sulgi, tinti, kuwäärisid j. n. e. Riiast-Kuresaarde Riiast-Kuresaarde Kiirsoitja poStiaurulaew kapten J. Prinz laadib Riigas ja tuleb niipea kui meri lahti on Kuresaarde. Lähemat teatust annawad H Lärum Theod. Lange Rügas. Kuresaarss. Selleaastane saab Kuresaares 15. junnil kell U hom. „linnapääl" olema. iiolSitkk. Konst. kakn kaupluses saamad tänasest päewast saadik kõik kaubad alandatud hindadega müüdud. Teadaandmine. Tarwitatakse laewasõidu algusel Pnrjulaelvasid 9' sügawad raudkrwlde  wedamiseks Paulshafsnist (Sakka jõel) Lubanusse. Kiwide wedamise  eest maksetakse 12 ruhla ühe 7' kubtksülla eest.' (Sisse- ja wälj< . laadimine sünnib kontori kulul.) Paulshafen on 43 wersta Liibawist kardetaw: sügowus künni 10'. Seesama koutor oStal « o-"' > ) maksetakse ühes tooma ja wäljalaadimiseg! 30 rubla. L.gemmd teateid moib Llibawist inshener P. A. Boreischa kontorist saada