Saarlane maksab: >/z . I„ L 3 „ '/. .. -., ?s „ maapostiga: „ 1.30 » Vz - ! „ -/« „ S« .. Üksik number S kop. ZlMllb kakskorda «ädaloS, igat kesknädalal ja laupäewal. Toimetus KuresaarcS, Piti«S sul- Treffeni majas jkS IZ. Kuulutate waStuwõtmine koni K»»l«tuSte x-iit-rida Z kop., lehe eesotsas Ätt kop. S BZ. Laupäewal, 15. nowembril 1908. XXIV. aastakäik Seltskondlikust elust i kirjutab keegi isand Nõela Mihkli hõlma alt mitmes numbris pitkalt ja laialt juhtkirjana. 79. numbris wõtab tema ka S. G- Põllumeeste Seltsi tegevuse  arwuStuse alla, ning see ta pea märgitavaks  näitab olemagi. Et tema rohke tõeterade seas ka mõndagi wöõrast seemet on, olen ma sunnitud ütlema, kus minu mõtted teisele kalduwad. Mis Nõela Mihkel instruktori ametisse seadmise  kohta ütleb, selle kohta tähendan ma niipalju, et S. E. Põllumeeste Selt» oma wiimasel koosolekul, 21- okt-, instruktori küsimust pitkalt ja laialt arutas ning eestseisus  kohustatud sai, asja korraldamise pärast Tartu tegelastele kirjutama, mis juba äratoimetatud ongi. TulewajekS instruktori ameti kandidatiks soowitab Nõela Mihkel Kaarma seminari tooli adikovliöpetojat- Tänu selle näpunäite eest. Mina soowin siis ka omalt poolt, et see noor põllutöökooli kaswandik ennast meie rahwaga aegsasti tutwustaks, kõige päält meie Põllumeeste Seltsi liikmeks hakkaks, koosolekutel öpetlikka kõnesid peaks, põllutalituseS häid juhatusi annaks ning ajalehtedes tähtjaid põllutöö küsimusi arutaks.  Niisugune löötamine kannaks wilja, mis rahwale kasulik, ning ärataks usaldust, mis tulevasele instruktorile tingimata ta» wiline on. Mina soowikfm, et meie Saaremaale niisuguse instruktori saaksime, nagu Tartu tegetased on. Näituseks külwab hr. swä. Hünerson palju tasulikka põllutöö teaduse teri „Pöllutöölehes" ja majal wälja, mis hästi idanemise wõimulised on ning rahwa kasuks wilja kandma saamad. Hr. eanä. Eissnschmidt, kes meie põllutöö kurfistidele wäga tuttaw, on osaw tegelane, küll „PöllutöölehcS"  ja põllumeeste seltsides, küll kursustel  õpetuse andmises ning kauba osakonna  asjaajamises ja mujal. Tuntud esnä, jur. Parts tuli minema! suwel mõneks nüdaliks Kuresaarde suwitama.  Suurema jäo omast suwitamise ajast kulutas tema aga meie rahwa edu äratuseks siin ära- Pea sõitis ta Kihelkonnale,  pea Kärlale, Tiirimetsa mõisa, Salmele ja mitmesse kohta mujale ning kui meie asutaw krcditkaSsa peagi elule aStub, siis on hr- Parts oma elawa äratuse  läbi sellele põhja walmistanud. Mis aitab see, kui keegi koolis on käinud, oma teadust ometigi waks all hoiab- Nõela Mihkel seab ka need rehnungid kokku, missugustest hallikatest instruktori palk sisse tulla wöib. Nchnung ise on hää ja asjakohane, raha selleks ka ei puudu, aga kes äratab rahaandjaid kasulikule wäljaannile,  tui paremad jõud ja põhjaltkudaSja  tundjad oma talendiga rahwa seaS sugugi ei kauple? Toreda üteluse sesb Nõela Mihkel sellega üles. kui ta tõendab: „Meil ei ole minu teades ühte ainuke st gi mecst, kes põhjalikult, teadusliselt ja praktikaliselt põllumajandust tunneks." Selle üteluse järele seisab meie wäikepõllumajandus  ja S. E. Põllumeeste Seltsgi  teaduse poolest ainult nullidest koos, kuna numbrid, mis nullidele wäürtust an- nawad, Nõela Mihkli armumise järele kuskil mujal peiduwad. Nii nulliline pole aga meie põllumajandus  ega Põllumeeste ScltS tõepoolest mitte. On tcadmatause seaS ka neid palju, keL põllutöötcadust tublisti uuriwad, katseid teemad ning praktikat häSti tunnewad. S. E. Põllumeeste Seltsil on iseäranis õnneks, et tema liikmete seaS kaunis armuke  kõrgema ja tubli haridusega mehi olemas on. Iga haritud põllumees mõistab  ka ilma kooli pingita omale põllutööteadust  omandada, kui see teda aga huwitab.  Selleks on iseäranis uuemal ajal wäga palju hääd põllutöö kirjandust olemas, mis mitte koolide kaSwanditud, waiK kõrge haridusega mehed ja prohweSsorid kokku on seadnud. Isegi lihtsal talunikul on uuemal  ajal wõimalus oma silmaringi teadusliselt  mõjumast laiendada. Kes juba põllutöölehtigi  hoolega ja korralikult loeb, ei tohi meie sellest mitte ütelda, et ta teaduse poolest ilma numbrita null on. Et S. E. Põllumeeste Seltsil haritud lööjöudusi olemas on, näeme juba sellest, et Seltsi töö mitmesuguste ettemõtete kordasaatmistega  wiimascl ajal edenenud on- Mikspärast oga Nõela kirjanik sellest Seltsi walguStatud küljest täiesti tähelepanemata  mööda läheb, see küsimus vn salasölmiline- (Järgneb) Riigiwolikogu. Koosolek 7. nowembril. Koosolek algab kell 11,15 minutit. Juhatab würst Wolkonski. Nelja märk. Z 4 Sõnan Doyle jälile eestistanud J. Piklep. Nähtavasti oli see Holmesi kätetöö, scst adres oli: Bcckeri uulitS. Minule meeldis see põhjusmõte; põgenejad wõisiwad kuulutust  lugeda, kuid sellest muud midagi arwata,  kui abikaasa muret kadunud mehe ja poja pärast- See päew oli minu meelest liig pilk. Igakord, kui ukse pääle koputati, ehk uulitsa pääl sammud kuuldufiwav, ootasin ma Holmesi, ehk kedagi, kes kuulutuse pääle ilmub. Ma katsusin lugeda, aga ikka põörasiwad minu mõtted kuriteo ja kahe kurjategija pääle, keda meie otsustanud olime kätte püüda. KaS ei olnud Holmes eksinud? KaS ei olnud ta ivast omades järeldustes wale teed läinud? KaS ei olnud wast kõik tema theoria wale põhjuste pääle rajatud? Ma ei olnud küll seda meel näinud, et ta kunagi eksinud oleks, aga ka lõige sügavam mõttetark wõib eksida. Ma mõtlesin järele ja leidsin, et HslmeS omad järeldused liig julgesti teeb, aga ta oli mulle näidanud, mis põhjustel ta nad on kokku seadinud ja teist otsust ei tulnud milgit wiifil wälja. Pärast lõunat kellu kolme ajal kuuldus wali ukse kella hell ja eestoas hakkas keegi kareda häälega jutustama. Ninu suureks imestuseks ei olnud see, kes tuppa aStuS, keegi muu, kui Atclncy Johnes ise. Aga ta ci olnud enam pooiesgi see autoriteetlik jutlustaja, keS niisuguse iseteadwusega Ülem- Norwoodis asja oma kätte wottis- Ta oli wäga äritatud ja päält näha ülemäära alandlik. Tere, herra, tere l ütles ta- Herra Scherlok HolmeS ei ole tvist kodus? Ei ole. Ta läks wälja ja ma ei tea millal ta tagasi tuleb. Aga, wõib olla, Teil ehk sn aega teda oodata? Olge hääts, istuge ja suitsetage. Tänan wäga, wastaS tä punase rätikuga  nägu pühkides. Ehk soowite whiskit sooda weega? Ainult pool klaasi, olge nii hääd- Täna on palaw ja ma olen puru wäfinud. Mäletate uuel, mis ma Norwoodi asjast rääkisin? Ja, miks mitte l Ms pidin ses asja uuesti ümber mõtlema.  Ma mässisin omad wõrgud herra Scholts ümber, aga teate, ta rabeles wälja. Tegi oma .alibi" tõeks ja asi oligi otsaS I Sest silmapilgust saadik, kui ta wenna toast wälja tuli, ei olnud teda mitmed tunnistajad minutikSgi silmast lasknud. Selge on ju muidugi, et ta katufid ja pööninguid mööda ronida ei wõinud. Wäga tume asi; minu kuulsus on nüüd kaalu pääl. Oleksin lväga tännlik, kui keegi mind aidata wöiks. Ja, mõnikord onmõõraabimägatarwiline! Teie sõber, hra Schsrlok Holmes, ses on imekspanemiss wäärt inimene, ütles ta oma kareda häälega- Tema sarnast ci ole teist- Ta on juba palju asju wälja uurinud ja niisugust ei ole wcel ette tulnud,  millest tema ei ole jagu saanud. Shk küll tema tegewuse wiis õige ei ole ja ta omad otsused liig ruttu teeb, fiiSgi saaks temast ült hää salapolitseinik»- Täna hommikul sain ma tema käest selle telegrammi. Nagu näha, on tal Scholto asjas mõni teade käes. Siin on ta telegramm. Telegramm oli kellu 12 Poplars kontoris  ära antud: Minge kohe Leckeri uulitsale. Kui mind kodus ei ole, oodake. Ma sain jälgile- Öösel wöite meiega kaasa tulla, kui jahist soowite osa wõtta-" Ses on ilus. Ta on «ist uuesti jälgile  juhtunud, ütlesin mina- Noh, ka tema wõib eksidal hüüdis JohneS  nähtama lõbuga- Isegi kõige osamamad  meitest ekfiwad- Wõib ka wõimalik olla, et see telegramm male on, aga minu kohuS on kõik tähele panna- Keegi koputab  ukse pihta- Kas see ehk ta ise ei olegi I Trepil kuuldufiwad rasked sammud. Keegi tuli ähkides ja hingeldades treppi mööda üles. Paar korda jäi «võõras stj-