Md palgaks pandud jälle kord Sinu süles viibida, Sinu rõõmustada, Sinu kurvastusest lähemalt osa wotta. Tillukene Sa oled, kodu, mu kaunikene, aga seda kmd,M  on Su ase Su poegade ja Su tütarde südames; ja Äna tead niisama hästi kui minagi, et Su pisukesel pinnal Wlsuqi Mehi ja naisi leidub, kes puhtail pclleuSlistel püüdmistel  paremuse poole mitte ainult külma ja nälga malmis ei ole ära kannatama. Vaid kellel ka veel hingejõudu  üle jääb raskematesigi raugetustest jagu saada. Nii õu Sinugi wäiksuses suurust, Su madaluses kõrgust! Ja ole "igale armastavale südamele ka tema „wäikenegi" Äa ka „>uur", ikka kallis? Tohib siis minugi süda Sind, väikene kodumaa, kalliks ja suureks pidada, kallis, armsas, ilusas mälestuses. Sina ja mina, hästi saime meie Üksteisest aru, eks? Süda kõneles südamesse, hing sulas k-M hingega! „. . .Kodukene, Sa kallis! Sinu enese hellad helinad, Su õrnad wiisid oliwad need, mis magususega minu ja Sinu hinge täitsiwad. tõsisiwad ülesse põrmu poolt sinna, enam ei ole põrmulikku pidamas sind, Sa igatsew, oplw, ilutsev süda meie vangilises waewalises rinnas! Kodukene! Jälle on saatus mind Sinust lahutanud, mind Zu armult ära wõõrsile Wiinud, kuid mul jäi «eel midagi hinge pääle Sulle ütelda, midagi, mida mitte otseteel laulda leelutada ei saanud, ja see on: Ole terWe? Ole zerws, kullakene, mu kodu! Hää oli Sinu seltsis wiibida, armas Su armul hingata! Wäikene Sa küll oled, aga suur ja südamlik oi: ' Sinu lahkus, soe su armastaw osawõtmine, millega iliiüd igal pool tervitasid! Tuhat tänu Sulle selle eest! Tuhat tänu kõigile nendele häädele, armsatele õdedele ja Vendadele, kes kodukeses minu «astu, ühel wõi teisel Mil osavõtmist awaldasiwad, ühel wõi teisel viisil mu tööd toetasiwad! Tuhat tänu kõigile, kõigile! Õisi pakkusite mulle, mu kallid kodu-õed ja -vennad. Õisi pakkugu ja kasvatagu teile kõikidele siis La teie elutee, ilusaid, armsasti lehkavaid õisi, palju õisi! Enam ei suuda tcie väiksekene" seekord teile mitte anda, kui aga seda südamlist soovi. Kui aga mõned vennad kodumaal oma kohuseks arwasiwad ka otse teravaid, torkawaid okkaid mu eluteel mulle sülle puistata ja kui nemad sellega ennast ehk midagi hääd arwasiwad ära tegema või midagi vajadust ära täitma, siis võivad nemad minu pärast rahuga oma arvamise ja oma «ajaduse juurde jääda. Mina olen oma okkalisel eluteel mõndagi kandnud ja kannatanud ja olen ikka nõrkemataks ja kindlaks jäänud— nende okkad ei nõrgesta ka mind mitte. Nõnda siis, kaunis kodumaa, ehk küll Sinust jälle olen lahkunud, siisgi: Sina ja Su südamlik lahkus, mis Sa mulle osaks saada lasksid, need ei kao mu meelest! Ja need laenawad hingele uusi tiibu, annawad uut jõudu edasipüüdmiseks selle waewarikka tee Pääl, mis mulle käimiseks  osaks on saanud. Soowin ka Sulle kõigest südamest palju jõudu kõigis auusates töödes, paremates püüetes, jõudsat edenemist kõiges, mis auus, ilus ja hää on! Kuni rõõmsa jällenägemiseni armastatud kodupinnal hüüan weel kord Sulle: Tuhat tänu! Aino Tamm Krimmis, küünlakuul IW4. M§ ülevalt tuleb... Öeldakse, et fee, mis ülemalt tulla, kõik hüä olla. Noh see wõib ju õige olla, kuid niisama õige on ka see, et ilmas inimesi leidub, kes seda nii karma päält sugugi ei usu, uskuda ei suuda. Ja üks niisugustest olen mina. Teie soowite tõendusi? Hääkene küll, waatame järele. Paar päewa tagasi. Ma jalutan sõbra seltsis tänawal. Päike vaistud ju soojasti, õhk on selge ja kosutam. tänaw kitsas, nagu Tallinna tänaw kunagi. Weel kitsam on aga kõnnitee tänama ääres. Waewalt mahume kahekesi kõrwustikku käima. Enn ja sääl peame juudi moodi ka üksteise järel tatsuma. Meie ei pane seda tähelegi, sest sellega oleme meie Tallinnas juba ära harjunud, jalutame ja jalutame, ajame lõbusat juttu ja toetame üksteist wahel ka Vennalikult, kui kõnnitee mõnes kohas liiwa puudusel liig libe näikse olewat. Korraga kostab selja tagant wali matsatus. Weel enne, kui me selle võhjust oleme waadata saanud, tunnen mina, kmdas  mulle keegi matsti pähe lööb. , Jühmatan järsku, sest mööda pääd kukub ju nndagr alla. Sellega ühes kaob aga ka kohmetus, sest nuud märkan ma. et see. mis pää päält maha kukub, Muud ei ole, km -- lumi. Mõtlen, et tükk maad eemal uulitsa nurgal seiswad Siirupi Siimu näoga uulitsapoisid, kes suurel suul igale möödaminejale  „Nalja-Lnsad" müüa pakuwad, isewärki „Liisa" käest pähe õpitud nalja" on teinud ja mõne ..Liisa'" lumekuuli sees minu pääd pesema saatnud, aga sõber tähendab sõrmega üles katuse poole, kuna ta ise uulitsale taganeb. Ka mina waatan ülis ja taganen uulitsale. Üle katuse ääre wahiwad suured lumelögad alla. mis soe väike sääl libisema pannud ja nüüd katuse äärde hunnikusse surub, kuna katuse renni ääre küljes suured jääpurikad ripuwad, nagu jaapanlaste suuretüki kuulrd, si säält parajal ajal ilmsüüta jalutajate pääluu kõwadust katsuma  tulla. Minu pääluu niisugust matsu küll ei kartnud, mati weel, et mahakukkuw lumekuul katuse pääl asuma lumemeermo  poolt ainult alla waatama oli saadetud, kust maa lahti oleks. Aga ma arwan, kui mana meerem ise kord ühes jääpurikatega  mahalibisemise mõtte pähe wõtab, siis ta kellegi pääluule  enam nalja ei wõi teha, nagu ma seda kord kusagil teises unnas nägin, kus katuselt tulem lumeweerem ühe koolipoisi nii ~?asti maha paiskas, et poist jalaluu katki murdus ja ta ka pahe raske haawa sai. Nii oli lugu sellega, mis mõne päewa eest ülemalt tuli ia unda ma tihti siin ja sääl olen maha tulemas näinud. Oel- nüüd meel, et kõik, mis ülemalt tuleb, hää on. Mina seda 'Ä. ei usu wististi ühes minuga ka üksgi maja?  s vastasel korral aga kukkugu igale majaperemehele ene!  la oma katuselt luno jalutajate kaela laseb kukkuda, polnser kaela. Küll siis kaob warsti ka see, mis ülemalt  tulev ~ taewataadilegi ei aunaks meie andeks, km ta meile kord nüsugused lumeweermed kaela saadaks, mis siis weel majaomamlludcst rääkida. ' Teised ajalehed. r '.Valss r" kauaaegne toimetaja adwolat A-W eb e r herdab kirjatükis: ..Lahkumise pilgul" lühikest tagasiwaadet oma aastase ajakirjaniku tcgewuse paale. Püäle muude kordasaadetud  uuenduste hakanud wiimase mecrandsaja"aasta sees wautsewa  Saksa ringkonna körmal lätlased ja eestlased kohuste körwal ka õigust endile nõudma. See nähtus olnud ajalooline tarrvidus, praeguse aja waimu järele pidanud see nõnda tulema. Et siin ennemalt nmlitsewad Saksa ringkonnad seda waremalt näinud ei olla ja osalt praegugi õigesti aru e: saada, see olla vääwiga, mida ta teinud ja mille paeladest ta end meie paewilgi  wabastada et suuda. Tema olla küll Saksa rahwa laps, aga maal lapsepõlwel elades õppinud ta kõige päält Läti keele ära, nagu see tol ajal Saksa perekondades maal pruugitav? olnud. Südamlik armastus ühendanud teda Läti rahwaga, tema olnud ikka selles arwamises, et Läti ja Eesti rahwa uinuma waimu ja hinge jõudude äratamine ja walge ette toomine neid rahwaid waraliselt ja waimliselt edasi saada aitama,  Mõideldes olla ta ülesehitatawat tööd teha püüdnud, kuna tal negatiwilins. löhkuw, wiha ja waenu ning lõhesid sünnitan tegewus ikka wastumeelt olnud. Ta pannud tähele, et need ka kombeliselt rahwa paremad elemendid ei ole, kes niisugusest  kahtlasest isamaa tööst rõõmu tunnewad. Lati rahwas pidada samm-fammult ettewaatlikult ja järele mõteldes edasi jõudma, kuna misgi asi tema edenemisele nii kahjulik ei olla, kui see tänawapolitika, kuhu teda uuemal ajal ülemääraste meelituste ja kihutustega juhitud. Rahu kosutada, waen kaotada.  Meie kodumaa seltslise elu wooludest olla sellel kõige enam wöidu lootust, kes kõige enam üleüldsuse kasu tähele paneb ja kultura ja wooruslise elu edendaja, õige edu kandja on. Kõige osawötmise ja toetamise eest tänades, paneb hr. Weber ajakirjaniku  ameti maha, et wanaduse päewi oma armsamale teadusele ajaloole pühendada, mille uurimiseks snamaalsed kohused wähe mahti andnud. Uus „Balss'i" toimetaja hr. W. Olaw ütleb, et ta iseäranis  maarahwa tarwidust tähele tahta panna. Ei olla soowitaw,  wanu puid uuele kohale istutada. Tema kpi nädalileht wõida ka ainult maarahwa nõudmist täita, kuna linnarahwas sagedamalt ajalehte soowida. Läti rabwa elu olla wnmaste aastakümnete sees nõnda awaraks läinud, et ühel ajalehel raske olla terwe rahwa tarwidust täita, sellepärast olla ta oma eeskawa kitsendanud, et ainult ühe osa, s. o. maarahwa kasusid tähele panna. Wa litsus ja Wene lehed rääkida palju sisemiste kubermangude  talupoegade ja nende käekäigu parandamise üle. Talupojad  olla Wenemaa suureks ja kuulsaks teinud, nad kandnud raskusi sõja ja rahu ajal. Ka Läti rahwa tuum olla maaelanikud.  Maalt on õpetatud seisus, kodanikud ja muud linnaelanikud,  meremehed ja wäljarändajad tulnud. Selle tuuma eest tulla hoolt kanda, siis saada ka kõik' muu edenema ja kosuma. Telegrammid Wene telegr. seltsilt. I märtsil P. l. siia jõudnud Mukdenist. Kuna üksteise, wastu käiwad sõnumid  Jaapani mägede maaletuleku kohtade ja jaapanlaste  edaspidiste plaanide üle liikumas on, jäeti üks Europa-Wenemaalt paigale jõudnud wäekorpus Harbinis  seisma. Kõrva külma tõttu on nn suure wäehulga  korterisse mahutamine wäga raske. Tokiost. (Reuteri teatus.) Sõuli ametlises lehes on Jaapani ja Korea wahel tehtud protokoll sõnasõnalt ilmunud. Selles protokollis tunnistab Korea kõik Venemaale  lubatud eesõigused kustunuks. Nagasakist. Aurulaew «Sidney" läheb Shanghaisse  200 Wene laewamehega, kes wangi wõetud aurulaewade päält pärit on. Kroonlinnast. Homme hakkawad kõik sõja jaoks määratud söjalaewad endile tarwilisi sõjariistu muretsema.  Kölnist. Hiina hallikast kiiuldub, et jaapanlased Dadunganis maale astunud ja Tshangtshöng ja Antungi  (Mandshurias) oma alla wõtnud. Madridist Hispania mere-, raha- ja kooliminister  taaawad ametist taganeda. Tientsinist. (Reuteri teatus.) .NWtshwangis elawate  wüljamaalaste perekonnad jöudfiwad enamasti kõik siia. Shansi maakonnas algasiwad tõsised rahutused.  Kuulu järele on nende põhjus see, et üks itallane  ühe hiinlase maha laskis. Söulist. Jaapani kindral Kigoshi kogub wäeosafid  Phjöngjangi ikka edasi, et sääl wenelaste kallaletikkumist  ära oodata. Rjashskist. Hommikul kell 9 jõudis kindral-adjutant  Kuropatkin erarongiga siia. Blagoweshtshenskist. Jaapanlased saatsiwad, kui nad linnast lahkusiwad, sõjawäe-kubernerile iseäralise adressi, kus nad selle sõbraliku ja inimliku ümberkäimise  eest, mis neile sel raskel ajal osaks on saanud, oma tänu awaldasiwad. Tientsinist. (Reuteri teatus.) Kuulujutt, et jaapanlased  Port Arthuri ära tahawad wõtta, on põhjendamata.  Tokiost. (Reuteri teatus.) Wene walitsus andis Prantsuse asemiku läbi 2000 jeni Jaapani Punaseristi seltsi hääks, et oma hääkskiitmist selle hoolja rawitsemise  eest awaldada, mis Wene meremäele Tshemulpos osaks sau Õhtul anti riigi sõjalaenu-korjanduse summa teada. Jaapani pangas oli ülesantud raha-annetuste summa 452,235,625 jeni. A. märtsil siia jõudnud Peterburist. Teise wõidulaenu paberite 76. loosimisel langesiwad wõidnd järgmiste numbrite pääle: ÄVV.VVV rbl.': stsrin 11 598 nr. 47; vs ««O rbl. : seeria 4 430 nr. 29; Ovv rbl. : seeria 3 687 nr. 16; SS.OOO rbl.: seeria 18 389 nr. 41; R 0 rbl.: seeria 10 824 nr. 3Ä; seeria 14.149 nr. 1; seeria 13.985 nr. 28; secr. nr. fter. nr. seer. nr. rbl.: 3.128 13 3.901 11 5.047 2 14.122 47 19.645 50 AOOO rbl.: 4.631 11 5 329 24 7.470 41 10,968 46 11-696 38 15.167 43 15.688 22 19 46Z29 rbl.: 62 47 594 2 1 637 30 2.630 41 4.333 2 4.913 1 5.494 25 7 852 37 8.264 1^ 10 886 16 11 616 19 11.799 Z 4 15 058 20 15 883 11 16 111 43 16.728 27 17.039 2 17.874 49 18 189 47 18.277 13 Peterburist, Kmdral-wtnandi Shilinski telegramm 29. weebr. 1904: 24. weebr. leidis meie wahisalk Tshingtshanggane jõe Ääres 4 waenlase wäe eessalka üles. Paktshöni juures juhtus üks Jaapani wiiemehelme  wahisalk Wene waritsewa wäesalaaaa kokku, kus juures üks jaapanlane surma sai. Zort Arthurist. Siin ümbruses on kõik rahulik. Tokwst. (Reuten teatus.) Admiral Aleksejewi teatüs,  et neljanda Port Arthuri kallale kippumise ajal uks Jaapani torpedo häwitaja ära häwitatud ja ristleja  ,'Takasago" tõsiselt wiga saanud, tunnistatakse fiin ametlikult tühjaks. Jaapani wigastatud miinipaadid  parandatakse nädali jooksul ära, ilma et neid tarwis oleks kuiwa dokki wiia. otärtfil siia jõudnud. Ragafaktst. (Reuteri teatus.) Ristlejad, mis Wladiwostoki põmmutamisest osa wõtstwad, on Sasebosse  tagasi tulnud. Wene ohwitserid, kes aurulaewa Jekaterinaslawi" pääl kinni wõeti, nägiwad, kuidas 4 Jaapani ristlejat raskete wigastustega Sasebosse jõudsiwad. Berlinist. „Daily Maili" kirjasaatja Njurshwangis  rääkis Dalni kuberneri sekretäriga, kes kinnitas, et 2 Jaapani soomuslaewa, 2 ristlejat ja 2 miinipaati Dalni lahe ette ilmunud, aga sadamasuhu pandud miinide pärast sadamasse pole fisse sõita julenud. Uuemad sõnumid * Tallinnast. Rüü tlim ajas on täna kell I maakonnasaadikute ja homme selsamal ajal rüütelkonna wolikogu koosolek. Z.« * Jurjewist. Liiwimaa linnade Hüpotegi-seltsi  saadikute koosolek peeti 28. weebr. kell 7 seltsi ruumides ära. 34 saadikut oli osa wõtma tulnud. Koosoleku juhatajaks waliti hr. Dr, meä. H. Koppel. Minewase aasta aruanne loeti ette ja wõeti wastu. Selle juures paluti seltsi juhatuselt seletust ühe Kuresaare linnas olema maja kohta, mis seltsi omaks langenud ning juba paar aastat müümata on, kuna maja hinnast küll juba 1902. aastal 3000 rubla ja 1903. aastal 3000 rbl. maha on kustutatud.  Seltsi juhatus seletas, et ses maja ostjaid ei leia, ning armatamasti tuleb hinnast meelgi maha arwata,  enne kui majast lahti saadakse. 1904. aasta eelarwe. mis direktorium kokku seadnud,  wõeti wastu, pääle selle kui saadikute soowil wäljaminekute summa selle mõrra kõrgendati, et wõimalik  oleks seltsi põhjuskirja ka Eesti ja Läti keetes wälja anda, mille abil seltsiliikmetel enam wõimalust oleks seltsi korralduse ja asjaajamise wiifiga ligemalt tuttawaks saada. Et senistest seltsijuhatuse liikmetest ka need tagasi astusiwad, kelle teenistuse tähtaeg meel edasi kestis, siis tuli terme juhatus uuesti walida. Presidendiks Waliti (5 aasta pääle) Or. msä. H. Koppel; direktoriks (5 aasta pääle) Eduard Kiwastik;  direktoriks (5 aasta pääle) Konstantin Bokownew,  kuna esimeseks ülespandud kandidat mann. adrv. H. v. Broecker ametit mingil tingimisel wastu ei lubanud  mötta; direktoriks (2 aasta pääle) waliti R. Pohlmann, kuna senine direktor R. Baetge ka ameti edasipidamiseks nõuus ei olnud. Asetäitjateks direktoriteks  waliti (5 aasta pääle) eancZ. K. Parts ning (4 aasta pääle) eanä. K. Menning. Rewifioni-kommifioni liikmeteks waliti (2 aasta pääle): prof. K. v. Raupach, W. Lehnbaum, A. Jaakson,  B. Stern ja (1 a. pääle): eanä. O. Rütli, Al. Pärn, vr. K. A. Hermann ja H> Ruus. Walimistel awaldas Fr. Ottho protesti selle wastu, et juhatusesse Hüpotegi s. liikmete hulgast ka neid waliti, kes mitte saadikud ei olnud. Põhjuskirja ligemal läbiwaatamiscl leidis oga enamus, et sarnast.kitsendawat määrust sääl mitte leida ei ole. Seltfiliikmeks astumise raha, mis laenu wötmise korral seltsi hääks makstakse, alandatakse meie linna majaomanikkudele 1"/ o päält pääle ja teistes linnades  päält pääle laenatawa summa päält, et selle läbi liikmeks astumist kergemaks teha. Protokollide kinnitajateks waliti vr. K. A. Hermann,  E. Kiwastik ja A. Jaakson, nende asetäitjateks: Fr. Ottho. K. Menning, Arved Schmidt, Al. Pärn, J. Kurig ja H. Ruus. Saksa lehe ja eratee kaudu tuleb sõnum, et ka hüpotegi seltsi sekretär O. Wilde, raamatupidaja O. Dahlberg ja kantseleiametnikud C. Saarfels ning R. Müller omad kohad üles ütelnud. Isegi uksehoidja ja saatjalg olla omad kohad kuulutanud. „Posr." * Kopeuhagenist teatati „Rig. Rundschaule" 27. Veebruaril: «Cyristiansö Zommandandi telegrammi järele seisab Bornholmi saare ligidal (Läänemeres) Võõras sõjalaewastik, milles 7 sõja laewa. Siiamaani ei ole Veel teada saadud, missuguse  riigi söjalaewad need on." - * Port Arthuris sai. nagu „Post." Wene t. s. telegrammi järele teatab, ka politseimeister Tauts, sündimise poolest eestlane, pommi killu läbi põsest ker- ASige uuemsS telegrsmmiõ Vene tekgrskvi zeltsilt. Berlinis, 4. märtsil. Siinsetele diplomatilistele ringkondadele on teatatud, et Europa suurriigid ju warakult oma tähelepanemise selle pääle pöörafiwad, et jaapanlased, nagu wenelased tõendawad, lydditipommisid  on tarwitanud, mis kihwtiste aurudega täidetud. Peterburis, 4, märtsil. Kõigekõrgemal käsul on kontreadmiral Möllas 11. Waikse mere sõjalaewastiku kommanderi staabiülemaks nimetatud. Wntseadmiral Starck on Waikse mere laewastiku ülema ametist haiguse  pärast lahti lastud. Keiser annetas soomuslaewa ..Retwisani" I. järgu kaptenile Shensnowitshile wapruse  eest Georgi ordu IV. klassi auutäbs. KK. 28' Eestt Postimees. Wastutaw toimetaja August Kufch.