armastuse andide ohwerdamiseks kurttummade hääks, et ka nemad selle läbi ennast ehtida wõiksiwad kõrge armastuse tööga kristliku töö edenemiseks, mis kurttummade koolis nende oma õnnetumate kurttummade laste juures tehakse. Basaari asutajad ei maata mitte andide suuruse, iluduse ega hinna pääle kõik kõlbad basaari müügilauale külap andja armastus neile ise kõrge wäärtuse annab ja neid iluga kaunistab! Olest kübaraid soowitame talurahwale suwel kandmiseks- Need on mitmes asjas palju paremad, kui rätikud ehk mütsid. Esiteks on nad palju kergemad ja lahkemad, ja on sellepärast kandmiseks terwemad. Teiseks hoidwad silmi terawate päewakiirte eest ja on seega ka silmadele terwemad. Kolmandamaks  teeks see meie majandusele elule suurt kasu. Õlest kübaraid teha, pole kellegi kunst. Selle tööga wõiwad ka wäikesed lapsed malmis saada. Nõnda wõiksiwad talurahwale igapäewases elus tarwitawad kübarad talurahwa enese poolt tehtud saada. Selle läbi leiaksiwad mitmed hääd teenistust ja raha,mis nüüd sitsi jasiidirätikute ning mütside eeftwälja antakse, jääks taluniku enese tasku. Meie oma juures tehtud kübar ei tuleks ka poe rätikust ehk miusist sugugi mitte kallim. Aga ärgu ehtigu keegi maanaesterahwas oma kübarat kõigesuguste halpidustega, nagu seda meie linna naesterahwad teemad, waid pidagu seda meeles, et lihtsus ja puhtus  kõige ilusam naesterahwa ehe on. Maawde püül on juba mõnikord ette tulnud, et jalgratta sõitjatele liiga on tehtud. Nõnda wigastatud hiljuti ühel jalgratta sõitjal ratas täiesti ära. Asi läheb muidugi kohtu alla, kus süüdlast kange kohtu karistus ootab ja ta pääle selle weel jalgratta parandamise kulud peab kandma. Rahwal on see arwamine, nagu oleks jalgratta sõit seaduse wastaline nähtus  olewat. Tõsi on, et jalgratas mõnel mehel hobuse kargama ajab. Aga sääl juures on hobuse peremees ise ka süüdi, et ta õigel ajal jalgratta sõitjale märku ei anna, et tal peru loom ees on. Sagedasti on aga ka jalgratta sõitjal süüdi, kui ta mähe „käest üle on läinud" ja ikka edasi targutab,  mingu külamees oma hobusega kas kraami wõi kraami taha- Wäga tarwilik oleks, et kreiSpolitsei walitsus kohased määrused  selles asjas maksma paneks, mis jalgratta sõitjate kohused ja õigused ära korraldaks. Mis jalgratta sõitja kohustusse  puutub, siis tuleks neil peru hobustega  kokku juhtudes jalgrattalt maha tulla, aga nende õiguS tuleks seega kaitsta, et hobustega sõitjad neile milgil kombel, ei sõnaga ei teoga liiga ei tohiks teha, maid wiisakalt mööda sõidaksiwad ja juba eemalt märku annaksiwad, kui neil perud hobused eeS on. Et jalgratta sõitjaid juba kaunis rohkesti on, siis tuleks küll selle asja korraldamise  pääle mõtelda- Seda nõuab ka hääkorra ülemal pidamine ja kaitsmine. Muidu wõib paljugi õnnetusi meel ette tulla. Oleks mõnus, kui talurahwaS oma perudele hobustele sõidu juures suitseste külge silmade ette nahk lapid paneksiwad. Ütlemata tänuwäärt tööd on pimedate  selts seega teinud, et ta siia silmaarsti  on saatnud, kcS silmahaigusid parandab  Jgapäew on inimesi suurel hulgal abi palumas ja sajanded on ka abi leidnud. Talurahwale ja waestele antakse abi ja arstirohud ilma maksuta. Üleüldse on Saaremaal silmahaigust wäga palju. Selleks on mitmed põhjused' Pääpõhjused on muidugi  puhtuse ja walguse puudus elumajades. Monopoli sisseseadmisega onsiintalurahwa  sisse kui uus elu tekkinud. Endisest  tuimast talumatsist hakab juba iseteadaw,  enesest lugupidaw inimene sündima. Raha ei jookse nüüd enam mitte kõrtsipapa tasku, waid ta otsib enesele teised kohad, mis aga igapäewase elu korraldamise  juures tähtsad on. KudaS juba eespool tähendasime, on silmahaigust Saaremaa  rahwa seas wäga palju leida, mille põhjuseks puhtuseta olek ja walguse puudus elumajades on. Nägemine on kõige tähtsam meel inimesel ja meie peaksime selle eest enam hoolt kandma. Seda teeme, kui meie oma elumajasid paremale korrale hakame kohendama. Talumehe elutuba peab ka ilutuba  olema. Talumees ei ole mitte selleks loodud, et ta mustas nurkas oma päiwi surma  poole saadab. Kui ka meie selle poolt oleme, et talurahwas ikka lihtsuse juurde jäägu, ja ennast kõigesuguste halpidustega linnasakste järele ehtima ärgu hakkagu, siisgi peame talumehele korralikku elumaja tungiwalt soowima. Talumehe ehe olgu lihtsus, aga seda lihtsust ehtigu wiisakas kord ja puhtus. Kuresaare supeluskomitee on kuulutuse wälja andnud, milles palutakse, et neednaesterahwad,  kellel moeks on wäga pikki riideid kanda, oma riideid nii kõrgel peakfiwad, et nad parkis käies mitte tolmu ei sünnitaks. Üsna mõistlik! Kahjuks pole supeluskomitee mitte ära määranud, kui kõrgesse sarnased naeSterahwad  oma riideid kandma peawad! Hiljuti lõhutud mitmel ööl Weisi külma patimajade aknaid sisse. —Toores tegu! Kärlalt. Nelipühi teisel pühal peeti siinses kirikumõisa puiestikus kohase kihelkonna  kooli hääks näitemüük ära. Ilusa ilma tõttu oli linnast ja maalt rahwast hulgana pidust osawõtma tulnud. Näitemüügil  pakuti mitmesuguseid lõbustusi, mida endistel basaaridel ei olnud. Nimelt kaunistasiwad basaari Kaarma noor pasunakoor  herra Kirotari juhatusel ning Kärlalt hulk laulu koorisid ja Kaarma seminaristid pidu ilusa muusika mängu ja lauludega rohkesti. Õhtul etendati siinsete näitlejate poolt uut näitemängu „Nurjaläinud näitemäng"  kiiduwäärilse osawusega. Pidu puhas sissetulek lisas jälle koolimaja ehituse kapitalile üle 160 rubla juurde. tema meelest kahetsemise wäärt, kelle terwe elu õnn Hendriku läbi rikutud oli. Proua Achtermannil oli õigus, kui tema armas, et Hendriku kadumine Annat terwcks  saada ei lasknud, aga ometi eksis tema  selles ka. Anna ei pidanud oma armsamat  süüdlaseks, kui temal küll ka wahcst raske kahtlusega wõidelda oli. Tuli kahtlus  tema püäle, siis tuletas tema igakord Hendriku wiimast jumalagajätmist oma meelde ja tema walu pärast wärisewat häält, siis kadus kahtlus ja tema tundis omas südames  selgesti, et Hendrik ilma süüta on, kui küll kõik teisiti arwafiwad ja Lunnistasiivad. Mis teda kurwastas ja murega täitis, oli sce, et tema ialgi üht sõnumit ehk teatust Hendriku käest ei saanud. Tema teadis, et Hendrik EuropaSse põgenenud oli. Tema arwateS oleks see ometi Hendriku kohus olnud omast ometi elumärkigi anda. Kuidas  käis tema käsi? Kuhu oli tema ennast peitnud, kuidas elas tema? Wöi oli tema koguni haige ehk surnud? Anna ei wöinud aimata, et Tommers kirjutada ei julgenud, kartes, et kuidagi wtisi juhtumise kaupa tema saladus selle läbi awalikuks tulla wõikg. See oleks maga wöimalik olnud, et juhtumise kombel wälja oleks tulnud, et Transwaali walitsuse  asjade toimetaja D. Cambden Europas  seesama Dr. DommerS on, keda ometi Transwaali walitsus AhwrikaS kui kelmi kohtute läbi taga otsida laseb. See regi Hendrikulc sügarvat walu, et tema Annale mitte ainust sõnagi kirjutada ei tohtinud, aga, tema pidi ju kõige päält oma kohut täitma. Anna waatis kaugele päikese kullast kaetud  lahe pääle wälja ja ütles käega mere poole näidates: Waata, säält pöörab üks suur aurulaew meie lahesse sisse. Proua Achtermann tõi oma kiikri, maalis  ja ütles: Loee on üks Saksamaa laew, wist „Bunderat", keda eile Lorenzo Markesist traadi teel teatati. Kas sa ei tahaks ka alla tulla, meie wõiksime järge pärida, kas sinule ehk ka ühtegi kirja tulnud  ei ole. Anna punastas sügawasti. Mina ei tunne ennast selleks täna mitte tugema küllalt olewat. Minul on siin ülemal hää küll ja püüle seda tahaks, mina praegu puhkada. Kuidas sina soowid, kui sina ühes tulla ei taha, siis lähen üksi, wastas proua Johanna. Mõni minut hiljem sõitis tema elektriraudteega  Turbanisse alla. Anna uuris aga tema sinna maha jäänud kiikri läbi laewa, kui oleks tema aimata wõinud, kes selle lael wiibis ja järel mõtlikult Turbani ja selle taga kõrgemal olewat Bereat silmitses.  See mees oligi Hmdrik Dommers, aga teda ei oleks praegu tema omad sõbradgi Mtte ära tunda rvömud, nii muudetud oli tema nägu. Tema pale oli kaunis lahjaks jäänud ja habe täiesti ära aetud ja see muutis kõiki tema tegumoodi. Seitsme kuulise äraoleku järele astus tema jälle lõuna Ahwrika pinnale. (Järg tuleb.) Seda ja teist. Sipelgad on Saksamaal Alsenis Ühe lapse ära surmanud. Keegi talunaene pani lopse rehe põrandale magama ja läks ise pisut eemale. Warsti kuuleb ta lapse kisa, ja waatama rutates leiab lapse näo sipelgatest  kaetud olewat, kes silmadest, körwadest  ja nina aukudest sisse pugesiwad. Juurde kutsutud arst ei wöinud lapsukest enam päästa. Parist rahwaarw on märtsi kuul toime pandud rahwa lugemise järele 2,714,068- Wiie aastaga on rahwa arw ligi pool miljoni kaswanud. Selle tagajärjel  walitakse Parisist saadikutekogusse 4 uut liiget—  3828 miljonäri on Amerika ÜhiSriikides  olemas. Iga 20,000 elaniku kohta tuleb üks niisugune Kröösus. Nende käes on wiies osa riigi rahwa waranduse summast.  Lodzi linnas sündis Nelipühi pühade ajal 74 õnnetumat juhtumist, mis politseile teada anti. Amerikast wiidi aastal 1890 jalg» rattaid wälja 30 miljoni, 1900. aastal aga 12 miljoni, sest et teised maad neid ise walmistama halkamad. 1901 .1"! 21 Saarlane,