Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, iga! kesknädalal s! Kuulutuste p.kil-ndv s k., tebe Stt k. AdrcSsi muutmise eest kv kop. Tellimisehind: - . . » .ss I '/» õ -» V''/2 <" !. li-. V. . . .. s«> ~ «- 43. Laupäewal, 20. junil 1909. xxv. aastakäik Põhja sõda ja Poltawa lahiag. Rootsi kindral Löwenhaupt tahtis abiwäe ja suure moonahulgaga Kaarlile abiks tulla, aga ta wõideti Peetri poolt ära nii, et ta oma wäe jätistega tühjalt Kaarli juurde pidi minema. 17VS aasta kewadel piiras Kaarel Poltawa linna sisse, kus palju moonatagawara oli. Ümberpiiramijel  ei olnud mingisuguseid tagajärgesid. Waheajal woolafiwad ka Wene wäed igast küljest  Poltawa juurde kokku- Peeter laskis tühja pommi sees ühe kirja linna. Selsamal teel sai ta ka wastuse, et püssirohi otsa on lõppemas  ja nemad sunnitud on alla andma. Siis wõttis Peeter nõuks otsuStawat lahingut lüüa ja laskis järgmised waimustawad sõnad sõjawägedele  ette lugeda. „Wahwad sõjamehed! Tund on tulnud, millal meie oma isamaa saatust  peame otsustama- Ärge mõletge, et te Peetri eest peate võitlema: ei, teie lähete riigi, meie isamaa, usu ja kiriku eest wõitlema. Teadke, et Peeter oma elu kalliks ei pea: kui aga Wenemaa õnnelikult ja au sees elaks." Wene wõit oleks kahtlane olnud, kui mitte Kaarel öösel enne lahingut haawata poleks saanud,  nii et ta oma sõjawägesid kanderaamilt pidi juhatama. Lahingu ajal ilmus Peeter igal pool, kus kõigesuurem hädaoht oli. Mitu kuuli riiwasiwad teda, aga Üksgi ei teinud häda. WarSti sattufiwad Rootsi wäed segadusesse ja põgenefiwad. Würst Menshikow ajas neid taga ja' wõttis nad Dnjepri jõe ääres wangi. Kaarel ühes äraandjaMasepaga põgenefiwad Türgimaale. Pärast Poltawa lahingut oli Rootsi wõim murtud.  Jälle laenetasiwad Wene wäed Baittmaale, et ka õhtupoolseid maid ära wõtta. Riia linn pani S kuud waprasti wastu, aga oli fiisgi sunnitud alla andma. Teised linnad andfiwad ilma werewalamata alla. Wene mägi ei hakanudgi  püüle tungima, waid ootas linna juures allaandmist. Nõnda langefiwad Pärnu, Kuresaare  ja kõige wiimaks Tallinn wenelaSte kätte. Hulga rahwa tõttu, kes Tallinna marjule oli» wad põgenenud, pääses sääl hirmus katk lahti, nii et wastupanemise püüle mõteldagi ei wõidud.  Sellega oli Rooisi walitsus meie maal lõppenud (1710 a.) Kaarli surma järele laastasiwad wmelased Rootsi paälinna Stockholmi ümbruse paljaks. Roots.- oliwad sunnitud 1721 aastal rahu tegema ja Liimi-, Eesti ning Jngerimaa ja osa Soomemaad Wenemaale jütma. . Pärast rahutegemist hakati Peetrit «Kõige Weneriigi keisriks" ja «Suureks" kutsuma, Wenemaa aga sai «Suurriigi" nime. Küll täks aga Põhja sõda Wenemaale kalliks maksma, rahwast oli riigis palju wähenenud ja näljaste ning pääwarjuta inimeste hulk arwamata suureks  kaSwanud. —a. — Mis kasu on ühispiimatalitusest? Instruktor N. Johannson, Uue aja piimatalitusemafinad ja -riistad hoiawad suure hulga inimese tööjõudu tagasi ja teemad selle läbi piimatalituse ülewalpidamise kergemaks. Pääle selle saab masinatega tehtud woi hästi ühetaoline ja keStew, mispärast selle eest alati kõige kõrgemat hinda maksetakse. Pääle selle olgu tähendatud, et mida suurema armu wõi naelte pääle wõi walmistamise kulud ä.-a jaotatakse, seda suuremat kasu piimatalituse liikmed  saamad. Selle juures ei wõi ka seda tähele panemata jätta, et mvi ostjad just niisuguste  piimatalituste wõi ostmise pääle iseäralikku  suurt rõhku panemad, kus suurel mõõdul  mõid walmiStatäkse ja ühe äri (firma) märgi all kaubale saadetakse. Niisuguse wõi eest maksawad suured wõiüleSostjad alati kõige kõrgemat hinda- Kõigi nende ülesloetud põhjuste pärast peab osapiimataliluS, kui see hästi oma okStarbet peab täitma, oma lehmade armu poolest wöimalikult  suur olema. Wäga raske on aga selleks mingit kindlat lehmade armu ära määrata. Meie maal ei ole selles asjas weel mingit kindlat katset tehtud, ja selli pärast ei wõi ma oma maa olude ja katsete põhjal selle kohta meel midagi ütelda. Teistest maadest saadud elunähtuste najal wõiks aga küll tähendada, et süäl, kuS umbes 300. lehma piim koklu saadakse, osapiiinatalitust  wõib asutada. Wäga hääde tagajärgedega  mõib aga sääl osapiimatalitust asutada,  kus 500 lehma piim kokku tuleb. Tegelik elu on näidanud, et Ml, kuS umbes 500 lehmaga  osapiimatalituS asutatud on, see lehmade arw mõnede aastate jooksul kaks kuni kolm korda on suurenenud. See nähtus tuleb lihtsalt  sellest, et karjapidajad, kes enne karjasaadusi  ainult oma jaoks tarwitanud ja sellepärast karja mähe pidanud, nüüd, kus osapiimatalituS on asutatud, kus nad oma karjasaadufi suure kasuga tarwitada saamad, oma karja armu kahe kuni kolwewõrra suurendawad. üleliia suur osapiimatalituse piirkond on selle poolest paha, et piim ja koor kauge maa tagant kokku tuues rikutud saab, iseäranis sume ajal, kui ilmad soojad on. Kõige õnnelikumad selles asjas on need maakohad, kuS tarwilik lehmade arw juba 10 wersta maa tagant piimakalituse juurest ümberringi arwateS koiku saadakse. Aga sellegi pärast, kui nii lähedalt tarwilikku lehmade arwu kokku ei saada, ei maksu osapiimatalitust osutamata jätta, sest ka kaugemalt wõib hääde tagajärgedega piima wõi koort osapiimatalitusesse tuua. Üleüldse tuleb asja nii korraldada, et piim wõi koor üle 3—4 tunni teel ei wiibiks. Sellejuures tuleks siis ka otstarbekohaste piima ja koore wedamise riistade soetamise pääle rõhku panna. Mis ühistcgewuse maimusse puutub, siis on see kindel usk ühistcgewuse loowa woimu sisse. " See on oma nõrkuse tundmine. „Meie ei ole üksi ega iseeneses midagi, aga ühendatult wõime meie lõik." See on sellest tõeasjast kindel  arusaamine, et see ühisettewõte, osapiimatalituse  asutamise ja edenemise kasu, sellega ühes ka igaühe üksiku liikme tasu on. Mida paremini piimatalituS edeneb ja mida paremat Kaks Dianat. 43 Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumasj.ajaloolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Piklep. Diana mõistis seda kõik, aga kartuse pärast Franz I. eest läinud armastuse ja krahw de Mongommeri eest tulemase armastuse pärast, kahtles ta meel ja ei julgenud uuele teele astuda.  Üks kord jutustas kuningas, kes ikka lõbus ja lahke oli, ka nende naeSterahwaste wastu, teda ta mitte ei armastanud. akna all Diana de Poitiers'iga ja nägi troonipärijat, kes kartliku ja armukadeda pilguga Diana ja oma isa järele luuras. Franz hüüdis Heinrichi. Kuid Heinrich pani jooksma, nagu ei olels ta isa hüüdu mitte kuuinnd. Wõi nii! Niisugune metsik poiss, ütles kuningas, kas Teie saate aru, hertsoginna, mis see hübelik ja kartlik olek tähendab? Teie olete jahi jumalanna, kas olete tuuagi kartlikumat põtra näinud? Oh, missugune paha komme! Kas soowite, majesteet, et mina troonipärijat  parandaksin? küsis Diana naerdes. Oh, ütleS kuningas, paremat ja armsamat  koolmeistrit ei ole enam leida. Ta parandab ennast, majesteet, ütles Diana,  ma wotan ta oma hooleks ! Tal läks ka tõesti korda põgenejat kinni püüda. Krahw de Mongommeri oli sel päewal  wahi Ml ja teda ei olnud LouvreS. Kas ina Teid hirmutan, majesteet? Nõnda algas Diana oma jutustust ja jutt sigines. Kui Diana oma Mustust lõpetas, miks ei olnud ta ühtegi printsi osawuseta sõna tähele pannud ja mils oli ta printsi tühiste sõnade üle nii waimnstatud? Ta lahkus printsist  selles arwamises, et wiimane tark ja waimurikas  on. . . Aga Mongommeri? Oh, Mongommeri  armastas Dianat üleliiga, et tema pääle kohut mõista, ta oli selleks liig pime, et kõiki Diana pattusid näha. Koja ringkonnas harutasiwad kõik Diana uut armastust ja seda, et auwäärt krahw omades  tundmustes petetud on, mida Diana kõigest  wäest marjata püüdis. See hoone, mida Diana ehitas, oli liig nõrk ja puuduw, sellepärast  kartis ta- iga wäiksemat tõuget ja põrutust.  Ta hoidis troonipärijat auahnuse, aga krahwi ettewaatuse pärast oma külges. XX. Sõprade kasu Meie tegime eessõna, nüüd jutustagu Aloise edasi. Minu «ees, auwäärt Pecro, rääkis Aloise Gabriclele, kes teda tähelepanelikult kuulis, pidi  kõiki neid juttusid kuulnud olema, mis igal pool Diana de Poitierssi ja krahw de Mon« gommeri kohta räägiti. Aga ta ci teadnud, kaS ta oma herrat hoiatama pidi, keS päält näha õnnelik oli, wõi pidi ta selle häbemata wõrgu üle waikima, mille sisse auahne naesterahwas  teda mässis- Ta rääkis minuga selle asja üle, sest et ma tihti temale hääd nõu andsin, aga selles asjas ei teadnud ma talle misgi nõu anda. Ühel õhtu! olime kõik sellessamas toas koos, Psrro, mina ja krahw, sest krahw de Mongommeri ei käinud meiega mitte kui teendritega  ümber, waid kui sõpradega ja ta tahtis Partsis ka oma kodumaa kombeid pruukida. Normandies soendawad hsrrased ja teendrid alati  ühe tule ääres, pääle päewa w asi «ust. Krahw istus pääd käe najale toetades tule ääres. Harilikult käis ta õhtuti Diana de PoitierS'i pool, aga mõne päewa eest juba saatis ta tihti aru, et ta haiglane on ja sellepärast krahwi ei wõida wastu wõtta. Wift mõtles krahw siis selle pääle. Perro parandas rinnakatte rihmasid  ja mina ketrasin. See oli 7. januaril IK3S a., päew pääle kolmekuninga püha. Õhtu oli külm ja wihmane. Pidage seda kuupäewa meeles, kõrgus. Gabriele tegi tähenduse, et ta iga sõna hoolega tähele paneb ja Aloise rääkis edasi: Korraga teatati, et kolm kuningakoja ametnikku, herrad Langet, Boutierre ja krahw SanSser tulnud on, keS kõik kolm krahwi sõbrad oliwad. Neil kõigil oliwad mustad mantlid ümber ja ehk nad küll naerstwad, märkasin ma fiisgi, et nad enesega kurwastust kaasa toowad, ja minu tundmine ei petnud mind. Krahw Mongommeri tõusis üles ja läks rõõmsa naeratusega külalistele wastu. Rõõmustan wäga, ütles ta nende käsa pigistades. Ta märgaandmise pääle wötsin mina nende mantlid seljast «aha ja nad iStnfiwad.