wäikese kiwist „ putka" teeks, siis naeraksime  niisuguse chitusemeistri tarkuse üle. Ei salli ehituseteadus niisugust tööd, siis ei wõiks ka linna ehituse määrused seda mitte sallida, sest et need igas aSjas ehituse teadusega kokkukõlas peawad käima. HanS kriipsutas kepiga wigurist liiwa püäle ja ei wastanud midagi. Maata armas HanS, ütleS Elly jälle uuesti, fee kuulus armastus mina mõtlen õrn igatsus, magus lootus ja wecl selle sarnast. Sa tead ju et ka mina ükskord häämeelega seda tahaksin tundma õppida. Ja Sina selle sarnast mitte? Ja selleks peaksime üheteisele tundmusi kinni katma? See oleks tõesti meitest rumal olewat. Ja Sa usud, et meie selle tundmuse juurde ialgi üheteisega tulema ei saa? Meie? Mitte mõtetgi. Meiega ei lähe see mitte korda. Kui ma teda nägin, uskusin  ennast pime olewat! Ma palun Sind, kui minuga nii moodi trehwaks, siis peaksin ma hällist saadik pime olema. Ja Sinu juurdes: Mind on see õnnetu õnnis naene ära kihwtitanud oma pisaratega! Kas see ei peaks mitte ilus olema? Ja minuga ei saaks Sa seda ialgi ära elama. Hans naeratas. No, see saaks iseenesest ju tulema. Ja kui meie mitte ühte teist ei armasta, sellepärast Ootame weel, meie oleme weel noored, lahutas Hans rahulikul toonil juttu. Mina annan ka omalt poolt järele ja praegust weel arutada ei sünni ega tunda ei wõi, mis meie alatine koosolemine tähendab; arjume, mis on lapse sõprus ja armastus. Elly naeris. Ootame! Km see siis armastuse proow peab olema, minugi pärast! Ootame nii kaua kui kui, no, ütleme, kui need roosid, mis see kiivist kuju enda pääl kannab, õitsema hakkawad. Iga pidi palju nõutud. Ja nüüd wõin minna siis oma saadud korwiga . . Kvrwiga? MS musil Sa räägid Hans! Meie oleme tõest sellega ühes nõus! Nüüd wii ka palju terwiseid omastele Friedenseldi  ja tule homme waratselt jälle, ja? Ta waatas Hansu rahul olemisega järele. Nõicha oli siis see asi õigel korral. Tõesti oli Hans üks tubli ja küduiväärt ilus Noormees, et kellegiga teda naljalt «võrrelda ei wõinud. Aga ennast nii kergelt tema woli alla anda ei mitte, see kõige parem aeg nooruses, pidi ometi teist moodi olema, nii km seda kõik luuletajad ette kujuiasiwad ja nagu seda kuulsa Heinrich Heins luuletuste  raamatust küllalt lugeda wõis. Aga Hans? Ei, ei, wõib ta oodata niikaua kui roosid kiwi kuju pääl õitsema hakkawad! Noh Elly, kas Hans ei ole mitte kometitegija?  Mispärast, Kalakene? Ja, meie koolitajanna ütleb ikka, et niisugused  olla kometitegijad, kes wahest siin, wahest jälle sääl olla ja siis jälle kaduda, ning weel, seda ei pea üksgi teadma, millal nad jälle tagasi tulla. Ja Hans jääb nüüd ka ära, ja üksgi ei tea kui kauaks. Mina ei tea ka mitte, ütles Elly kohtunule  õe ütlemise pääle. Tähelepanemata waatas ta otse Friedenfeldi poole, mis nende naabri mõisa oli. Nii oli Elly juba kaheksa päewa Hansu ootanud ja otse teed Friedenfeldi poole silmanud. Mikspäraft ei tulnud Hans mitte? (Järg tuleb.) Mõtteterad. Maailmas ei ole midagi kallimat kui elu; ta on meie kõige suurem õnn. Püüdkem selle pärast õieti elada—  Elu on töö ja wõitlus, aga mitte filmapisarad. Naljaks. Wihas. „Prohwessori herra, üks herra on waljas, kes Teiega tingimata tahab kokku saada." „Kas ma sulle pole ütelnud, et sa igaühele,  kes tuleb, ütlema pead, et mind kodus ei ole?" „Seda ma ütlesin ka, aga fee herra ei taha seda uskuda." „So, noh, siis tahan ma seda temale ise ütelda!" Kumbon tarwilif. em. „MU sa arwad, kumb on tormilisem, kuu wõi päike?" „Miks sa seda küsid, mida su iga lapsgi teab. Kuu on ikkd tarwikiseM, sest päewa ajal on iseemfestgi walge." WaraS, kes ajalehes oma põgenemise-kuulutust  loeb, kus teda palutakse kinni wotta: „Pagana imelik on see ilm. Mine aknast sisse, wõetakse kinni, tule wälja, ka wõetakse kinni." Kohtus. Adwokat kaebtusealusele:  „Kas ma weel midagi teie hääkS wõin teha ?" Waras: „Miks ei- Istuge minu eest need kolm kuud, mis mulle mõisteti, wangis ära, siis ma enam ei tahagi." Uus ema- Isa (wäikest Kaarlit oma teise naise juurde wiies). „Waata, Karlakene, see on sinu uus ema. Anna ta käele suud!" Karla (isale sosistades): „Sellsga. oled sa lüüa saanud, ta ei ole enam sugugi uus." Tululikud juhatused Tubade kütmisest. Wäga soojaks köetud tuba on terwisele ainult kahjulik. Alalise rohke kütmise tõttu kuiwawad seinad ja kõik asjad toas wäga ära. Kuiw õhk ei leia kuskilt enam niiskust  ja otsib seda siis süült, kust weel leida on, s. o. inimese juurest. Niiskuse wäljaauramise läbi kaotab keha patju soojust  ja külma tundmine suureneb. Kes oma eluruumi kuni 15 kraadi Reomüürini soojaks kütab, sellele ei ulata pärast ka 17 ja 20 kraadi soojust; ka kõige soojem tuba on temale külm. Palamas, wäga kuiwaS õhus ei ole ka mitte enam küllalt hapnikku hingamiseks. Ses wähendab söõgi-isu, teeb une rahutumaks, waewab hingamiseriistu ja mõjub halwastr üleüldise terwise kohta. Kellele 1S kraadi soe tuba külm on, tehku hoolega kehaharjutust ja pesegu oma keha igaxäew paraja jaheda weega. „Linda". Isamaalt. Kuresaarest. Peterburi linna kaubamaja  Arthur Koppel tahab Kuresaare linnast Roomasaare sillani ho b u raudteed  ehitada. Sel survel oliwad Saaremaal soldatid  maad mõõtmas, mis rahwale põhjust andis ebaarwamifi luua- Nimelt on rahwa  seas arwamine kaunis kindel, ct nüüd hingemaid andma hakatakse. Armutakse,  et maad ühe ehk teise käest ära mõetakse ja ära jagatakse. Arwamine on nii kindel, et talurahwas maid päriseks  osta kardab; isegi kroonutalupojad kardawad puumaakohtafid oma nime pääle kinnitada lasta. Hingemaade jutt on siinse rahwa seaS juba kauemat aega liikumas. Olgu siin tähendatud, et soldatite maamõõtmisel  mingisugust ühendust hingemaaga ei ole. Soldatid mõötfiwad siin maad, et Saaremaast maakaartisid teha. Ka ei oie kellegi! tarwis loota ehk karta, et ühe ehk teise käest maad ära mõetakse ja ära jagatakse. Kellel oma maa käes, see on selle põline omanik. Nagu teatatud, on rahaminister määranud, et Saaremaal 1. januarist 1904 hakates, mõõdu järele müümise asemele  kaalu järele müümine sisse seatakse. Muidugi mõista sünnitab see uus sissesead hakatuses rohwale raskust.  On ju rahwas näituseks wakaga wilja müümisega nii ära harjunud, et ta sellest ei jaksa arugi saada, kudaS wilja puuda wiisi ka müüa wõib. Sellepärast oleks tarwis, et nüüd rahwast aegsasti uue sisseseadega tutwuStataks. Uue fisseseada  üle tuleks rahwale külakubjaste läbi juba nüüd teada anda, ja linnawalitsus  peaks siin paremate linnakaalude ja kaalukohtade eest hoolt kandma. Praegused  linnakaalud kölbawad ainult loomade, mitte aga wilja mõõtmiseks. Siis on praeguste kaalude koht turuplatsist wäga kaugel. Kui igaüks oma wiljakoormaga endise tiigi äärde kaalumajasse minema peab. siis jääb küll turuplats peaaegu tühjaks ja uus turg sünnib tiigiäärde. Sellepärast teeks linnawalitsus hästi, kui ta wiljamõõtmise tarwis kaalud keskturg»  üles seaks. Siis on nad ikka käepärast  ja ei sünnitaks segadust ega raskust. Seda ju linnawalitsus küll nõuda ei woi, et igal müüjal oma kaalud kaasas peakfiwad olema. Paari nädala eest kirjutati „Arensb. Woch." nendest pahandustest, mis linnarahwale puude ostmi- saatmiseks mõnda abinõuu. Need soowid on omast kohast küll kaunis hüüd. aga asja soowitawale korrale wiia, nad küll ei jaksa. Asja wõiksime ainult siis paremale korrale wiia, kui ImnawalitsuS puude kauplemise aöjas korralduse ette wötaks, selleks sunduslised määrused wäljo annaks ja nende määruste täitmise üle politsei abiga walwats. Mis aga sellesse puutub, et üksi talumehed puude müümise juures pettust teemad, siis ei ole see mitte täiesti õige. Ka mõne teise puukaupleja juures leidub svret ladumist, okslisi halgusid, jämedaid wahepuid snd. Oma siinoleku ajal on Liiwimaa kuberneri herra Kuresaare linnawalitsuse tähelepanemist siinse tapamaja pääle juhtinud, et see mitte korras ei olla. Linnawalitsus palunud luba tapamaja ümberehitamiseks ZSVÜ rubla suiirutist laenu teha. Kuoas nüüd teatakse, on Liiwimaa kubermangu walitsuse linnaasjade jaoskond Kuresaare  linnale nimetatud laenu tegemiseks luba andnud. 18. oktobril oli ülekordnc linnawolinikküde koosolek Kellamäe tee parandamise üle nõuupidamaS  —Linnawaiitsusele antakse 8800 rbl. tähendatud  tee parandamiseks teekapitalist. Tee peab 15. jalga lai tulema ja krantsist tehtud saama. 14. oktobril oli tee wäljapakkumine, aga küsimus, kelle kätte tee tegemine jääb, on alles lõpulikult otsustamata.  Ka seda teed tahetakse edaspidi parandama hakata, mis Kuresaarcst Luguse kõrtsini  läheb. On ju ka see tee pahas korras. Et meil praegu teede parandamisest jutt on, siis olgu ka „Masametsa" tee nimetatud) mille halb seisukord juba üleüldiselt kuulus on. Sest ses tee on niisugune, et sääl kewadel ja selleks on wist küll see asjalugu, et sääl tee ääres paks mets seisab. „Masametsa" tee tuleks tingimata  paremale korrale wiia. Seda teed tarwitab 43 Saarlane. 1903.