lõpetamisega kibedasti töös, arwatawasti jõutakse  Mihklipäewaks sellega ka lõpule, kui ilmad lubawad. Iga öösi külmetab; kraadiklaas näitab  2 ja enamgi kraadi R. järele külma; pilwes  ilmaga pihutab lund. See kõi? sunnib põllumehi meel walmimata ja haljaid wiljasid kokku panema ja paiguti nähtakse kaera- ja odrawäljad terwelt seisma ja katkutakse alles lina. West on juba nii külmaks läinud, et linad enam ära liguneda ei taha, peab pool ligunsnult  nad wälja tooma. Kartohwlite wõtmisega  pole meel suudetud palju algust teha, ehk selleks küll ju aeg käes oleks, rahwas on alles lõikuse juures ametis. Kartohwlite kaswuga  wõib kõrgel põllul rahul olla, kuna madalatel maadel need wäga wäiksed on. Septembri  27. päewa hommikul oli 4 kr. R. j. külma, mis kartohwlitele paiguti halba tegi. Ilusamatel ilmadel püütakse wesl heinu teha, mis tööd mee! õige rohkesti on. Tuleb tali wara, nagu ette kuulutatakse, siis jääb põllumehel  ikka mõndagi tööd sügisel tegemata. Pärnust. Läinud sügisel langesiwad wäljamaale wiidawate puude hinnad kuni 11 kop. kubikjalg, kuna aastal enne seda 13 kop. kubikjalast  maksti. Tänawu on aga puude-hinnadkaunisti  kerkinud, sest praegu makstakse hääde ehitusepuude eest 14 kop. kubikjalast. See on metsa-materjali müüjatele suureks kasuks, sest seda hinda ei ole weel puude eest siin makstud ja loota on, et puude-hinnad meelgi tõuswad. Kõige rohkem ehitusematerjali läheb siit Inglise  ja Hollandimaale, kus seda kuulu järele Transwaali edasi saadetumat.  Wäike-metsapidajatele  oleks soowida, et mitte ettewaatamata  metsa m rikutaks ega noort metsa ilma tarbeta maha ei raiutaks, sest tulewikus annawad  metsad muidugi weel suuremat kasu, kui praegu; küll aga jääb soowida, et noort metsa weel kaswatataks ja hoitaks. A Miitawi ümbruses on telliskiwide-tööstik  palju sõpru leidnud. Praegu olla Miitawi lähedal l Leelupe ja selle harujõgede ääres terwelt 39 telliskiwi j Vabrikut (nendest 23 aurujõuuga) umbes 4920 tööli-- sega. Nendest 39 töökojast olla 17 lätlaste, 12 wene- laste, 8 sakslaste ja 2 inglaste pärast. Kõikidel olla i aga rasked päewad, sest et telliskiwide ostjaid ja tarwi- Lajaid liiga mähe on. Et Lööd mitte päris seisma jätta, on mõned Vabrikud telliskiwa suurematesse lin- nadesse, nagu Peterburisse, katsunud saata. Et Välja- Z medu kergitada, tahtwat mitmed wabrikuomanikud s Leelupe sügawamaks kaewamise asjus palwet ülemale poole saata. Ka tahta nimetatud tööstiku osallsed Leelupe sügawamaks kaewamist tähtsate rahasummadega  toetada, teatab „Pet. Aw." L. 0. Wladimiri kubermangust. Wihmastele ilmadele on nüüd külmad järgnenud. Ju 2. septembrist algadss on iga öö kanged külmad olnud. Wahete wahel sadaö ka tublisti lund. Praegu, 22 sept., on maa üle wershoki sügawuselt  ära külmanud. Et ilmad ennemalt wihmased oliwad, kuna nad nüüd külmad on, siis leidub siin meel küllalt kohtasid, kus enam kui pooled kartulitest üles wõtmata on. Muidugi teada, et külmad kartulid ära on rikkunud» Hää on, kui ilmad sulaks lähemad, siis mõib neid meel üles wõtta, muidu psamad kewadet ootama jääma. Seemnewikk, Näituseks, on alles koguni haljas  ja külm wõttis ta ära. Hääd saaki andstwad  sel aastal siin ainult kaer 100—150 puuda/ ja nisu 150 puuda dessätini päält s. o. umbes 10 seemet. Rukkid aga sai minema aastaga wõrreldes poole wähem, umbes 60 puuda dessätinilt. Aiawiljadest on wäga hääd sibulad, millede seas sagedasti 1 naela raskuseid  leidub. Mesilased oliwad siin pool hõlmade  ilmade pääle waatamata kaunisti mett kogunud, kuna Mõskma kubermangus juba nüüd mesilasi käest toidetakse. PLiwiliste palgad  on meil sel sügisel 30—35 naeste ja 50—60 kop. meeste päew. Suwel aga oli naesterahwa päewa palk 20—25 ja meesterahwal  30—50 kop. Toit selle juures oli oma. WIMWMMst. Nagu teada, wiidi salgake eestlasi aasta kümne eest kroonu kulul kaugele Ussurimaale kalameesteks. Nüüd toob ajaleht „Now. Delo" nende kohta muinasjutulikult kõlama kirjelduse. Kroonu wiinud need perekonnad oma kulul ja maksnud pääle selle meel igale perekonnale  1000 rubla tasu. Ussurimaal, Japani  mere ääres, mõinud nad enestele tahtmise  järele maad walida. Eestlased walinud suured maatükid, kus enne hiinlased elanud, ja andnud maa siis hiinlastele rendi pääle. Nähes, st maa eest hääd renti saamad, ei mõtlemat eestlased enam kalapüüdmise pääle mis tarwis nad sina wiidud. Nüüd olla neil iga! ühe! 15 dessatini maad, aga nad olla kubernerile palwekirja sisse andnud ja tahtwat 100 dessatini saada. Kas see asi tõesti nii on, ehk teab selle kohta keegi meie lugejate ringkonnast seletust anda. Toimetusele saadetud raamatud. Weksli-seadns. Tõlkinud oanä. M. Pung. 64 lehekülge, hind 30 kop. Tõnissoni Tähtraamat 1903. 21. aastakäik. Laste lugemise raamat. 55 pildiga. Kodus sa koolis õppijatele, kes aabitsa lugemist lõpetanud. Kirjutanud  M. Tõnisson. Kolmas trükk. Trükitud M. Tõnissoni  kuluga. 123 lehekülge. Hind 20 kop. Sirwilanad. Eesti rahwa Tähtraamat 1903. a. j. Hind 10 kop. Trükitud Eesti Üliõplaste Seltsi kuluga. Umbes 150 lehekülge paks. 5902. Testi postimees. 497