Nüüd sain ma aru, et ma neid arusaamata  sõnu pean järele ütlema. Nüüd algas  kõige hullem tembutamine päüle, missugust  ma enne eluaja sees ei olnud näinud.  Pimedast nurgast rääkis hääl lause lause järele, mida mina ja teised pidime järele ütlema. Selle juures tammufiwad elukad ühe jala paalt teise pääle ja lõiwüd  kätega põlwcde pihta takti, mida mina niisama pidin järele tegema. Wlimati oli minu meelest, kui oleks ma ammu juba surnud ja wttbiksia kusagil teises ilmas WÜraStsste ja kodukäijate hukkas- Mustad, sigascd kujud tammufiwad takti järele ja laulfiwad kooris: Neljakäpakil mitte käia; see on meie seadus. Meis oleme inimesed! Ilma kausita, suuga mett mitte juua; see on meie seadus. Meie oleme inimesed! Ei tohi ial loomi tappa; see on meie seadus. Meis oleme inimesed I Puude päält koort mitte kiskuda; see on meie seadus. Meie oleme inimesed! Inimesi millasgi mitte puutuda; see on meie seadus- Meie oleme inimesed I Ja nõnda edasi, terme rida keeldusi ja seadusi- Nende hulgas oli ka niisugust, mis terws mõistusega inimesele liigmetfikud  ja imelikud näitasiwad olema. Meie kõik olime nagu haiglases rõõmu hullustuses.  Ikka rutemini ja rutemini tammusime  ja ikka waljemaks ja waljemats läks meie laul. Ma tundsin, et ka arusaamata hullustus minu külge hakkas. Km kõik reeglid ja seadused läbi lauldud oliwad, hakkasime uue wormi järele kisendama: Tema majas on kannatamist. Tema kast loob uuesti. Tema käst wigaStab- Tema käsi parandab. Ja sellest saiadustisest „temast" laulsime wift rohkem, kui pool tundi aega. Ja stis jälle: Tema kast saadab wihma ja tuult. Tema käe läbi sähmatab pikne taemaS. Ma arwafin, et doktor Moro, keS mcd inimesed niisugusteks elukateks oli teinud, nende Vigastatud pääajudesse seda mõtet ja aimamist oli oSkanud panna, et nad pidimad teda üheks ülemaks olemuseks pidama, et see „tema," kellest nad laulm mad, doktor Moro ise ongi. Ma ei oleks enam misgi hinna eest edasi laulnud, aga elukate walgcd, tugewad hambad ja polewad  silmad sundifimad mind teisiti tegema ja ma laulsin „lemast" edasi. (Järgneb.) nikud on jälle mcrcäärdc ja teistesse kohtadesse kokku aetud, kus mil mitte õige koht el ole, waid selleks määratud prügiplatsil. Ja kudaS nücwad hoowid wälja ! Katustel ripuwad siin ja sääl telliSkiwid, et maha kukkuda; wiltu aknaluugid näidawad, kus puhtus puudub, katkised katusetorid tiiguwad luötilisclt käijale kaela, ja wäljaturlunud müürid kitscndawad kõnniicesid, mis ise katkised ja ära õõnestatud on ja kus wäikescd kausikesed mett koguwad,  et „mudilastele" wõimalikuks teha ivec sees „patsida." Täiskaswanutele pakutakse oga selle läbi midagi muud. Uulitsal käies ja ci midagi paha aimates, jääb müts katuse räästa loride külge rippuma, nagu näituseks Kitsas uulitsas, teises kohas on lumi põõsad ja oksad nii madalasse  muljunud, et müts pääst ära kistakse. Ja kui meel konarlisiewärawasissekäikude suurde tulla, kui kergeks lähemad siis sammud. Üsna hüppama  hakkad. Ja kui „waimusiawalt" mõjub siis s-e mõte: „See on ikka muda olnud ja saab ka nii jääma." SupeluSkoht ei tohi aga enese kohta mitte nõnda ütelda taSta. Kui ometi raiekiivi  wärawate ees olema peab, siis oleks praegu töölisi küll, kes würawa esised sileks teeksiwad. Oleks küll tarivilik, kord tõsiselt ümber waadata, et kindlaks teha, mis jatga raskendab, silma haawab  ja pääd piinab. Juba ise oma pärast peaksime  seda tegema, et oma hääd nime mitte teotada,  mitte aga üksnes wõõraSte ja politsei pärast. Teine käik läbi linna enne supelusaja algust saab wist paremaid pilkusid pakkuma. Maa puuduse pärast annawad inimesed  alatasa ülemusele palwekirju sisse, et see chk teine kroonumets nende wahel ära jaotataks. Nii kui meil teada, on Saaremaa metsaherra hääkSarwamise järele juba 5 kroonumetsa jagamise alla tähendatud.  Kuid kroonumetsade jagamine ka kõige soowitawam ei ole, sest kui kõik kroonumetsad peaksiwad saama ära jaotud, kust siis metsamaterjali edaspidi osta saab? Teine asi on aga kroonumõisate maadega, mille rentnikud isegi muist priitahtlikult enne rendilõppu maid rahwals ärajagamiseks  annawad. Wäga wõimalik wmb ka olla, et wähemad kroonumõisad Saaremaal pärast rendi lõppu rahwaMtte ära jagatakse. Kaarwalt. Suurel reedel põlesiwad Meedia külas kaks talumaja maha. Sisse sõimad loomad ja muu morandus, sest wanemad inimesed oliwad tulekahju ajal kõik kirikus. Tuli algaS esimese ärapõlenud maja pööningult. Kui see juba leekides  oli, wõttis ka tuule all olew uaabrimaja tuld ja põles maha. Kahju kõik kokku 1000 rubla. Ansekülast. Ida tuul on jäe Riia lahes juba lttkuma pannud. Jgapüew liikus  jäe lahest mälja- Selle aastase jäe rohkuse tõttu ei ole oga niipea weel täielist  jäest wabanemist loota. Praegu on Sõrwemaa hommiku poolne kallas mõne wersta kauguseni jäest malm. Kaladest on jäest wabanenud wefi peaaegu üsna tühi. Seda tõendawad kalamehed, kes oma noodad  looma katseks mette on heitnud. Tänini oli siinse kiriku juures asumas  poodis kauplemine pühapäema õhtutel lubatud. Inimest käis rohkesti poodis. Kauplemine oli täies hoos. Nüüd on aga see pühapäewiti püäle kellu miie õhtul ära keelatud. Inimestele on see harjumata asi ja nii mõnigi on „pitkani»aga" poe ukse tagant tagasi pidanud minema. Ka on nurinat selle üle kuulda olnud, et kauplemine  pühapäewiti enne jumalateenistust ja õhtul kellu wiiest pääle ära keeltud on. Kui meie aga pühapäema wäärtuft wähegi tunneme, tema tähtsusest aru saame, siis peame nimetatud keeldu õigeks tunnistama. Ühelgi ju nii mähe aega ei ole, et ta muul ajal poodi ei wöi tulla. Iga õigele tundmusele waStu käiw asi mõistab iseennast  hukka. Pühast. Ülestõusmise teisel pühal andis  köster hr- Punab oma kooriga Püha kirikus waimuliku kontserdi. Laulud kõlasiwad  kaunis hästi- Sissetulek, 41 rbl. käpikutega,  läks kohalise kiriku uue oreli hääks. Pärast kontserti oli õpetaja juures koosolek,  kus selle üle nõu peeti, kuidas wöi- malik oleks Pühasse ühte paremat kooli asutada. Arwati tarwilikukS selle jaoks selts asutada, kes rahwa seas hariduse mõtet püüab elamaks teha ja et seltS siis mallawalitmsega ühenduses kooli katsuks juba lähemas tulewilus elule kutsuda. Waliti kuue liikmeline komisjon, kes seltsi asutamiseks eeltööd ära teeb ja kooli õpekawa  kokku seab. Karjast. „Pwl." kirjutab: Mõne päewa  eest tuli ülemalt poolt teatus, et Leisi postkontor 1. septembrist oma tcgewust wõib alustada. Selleks ajaks olgu korter ja kõik tormilised mööblid malmis- Kontor algab oma tegewust esimesel kolmel aastal Karja kihelkonna mõisate ja waldade ühisel kulul ja ka Leisi ümbruses äripidajad aü tawad kulu kanda- Kolme aasta pärast wõtab kroonu kulud oma kanda. Post saab edaspidi niisama kaks korda nädalas Leisist  Kuresaarde käima. Kuulda on, et ka telegrahw Leisis sisse seatakse. Sel suwcl saada Leisi aptek asutatud. Keegi olla ülemalt poolt selleks juba luba palunud ja ka saanud- Kihelkonnalt. Hr. Nõulik Lümmadast tegi nende päewade sees randwahtide Ülemusega  kauba, mille järele ta 8 kroonu paati ehitab, mis üle 1000 rubla maksma tulewad. Tartust. „ Tartu E. Põll. Selts" sai maanõunikkude kollegiumi poolt, „Jtam." järele, oma palme pääle, „Põllutöö lehte" toetada, eitama mastuse. Tallinnast. Rootsimaa kuninglikkude wõõraSte tuleku kohta teatab „Rev. Beob." : Rootsi kuningas GuStaw sõidab ühes oma kuninglikkude perekonna liikmetega ja saatkonnaga  Stockholmist lk. aprillil soomuslaewa  „Oskar II." pääl mälja- Kuningat saadab tema wend prints Karl ühes abikaasa  printsess Jngeborgiga, kuna peigmees, Seda ja teist. Raud naelad roostetawad niiskuse  läbi ikka ära- Et seda eemal hoida, tuleb neid enne tarwitamist tuli punaseks teha ja fiis kohe külma linaõli fisse laSta. Sarnane „karaStamine" ei riku naela häädust  sugugi, kaitseb aga teda täiesti roostetamise  eest. Gipsist kujude puhastamine.  Gipsist kujud lähemad ajajooksul tolmu läbi mustaks ja nende puhastamine on raske, sest et nad kergesti katki lähemad.  Järgmiselt wõib neid hõlbsasti puhastada:  tuleb paksu tärklise segu keeta ja fiis sellega gipfi kuju hästi üle määrida, mi et tärklis ka kõige wüiksematesse wahedesse  tekib. Siis tuleb tärklist ära kuiwada  lasta- On see sündinud, siis langeb  tärklis maha ja wiib kuju päält kõik mustuse ära ning see saab täiesti puhtaks. Mark Twain kuberneri juures. Mark Twain jutustab „North American Bufviewis" järgmise 100 : „Mina tahlfiri Buffallo kuberneri waatama minna. Suures ruumis, kus ma teda ootasin, oli kuusteistkümmend ust. Korraga aStusiwad igast uksest üks noormees wälja ja kõik kuusteistkümmend jäiwad fisseastuwa kuberneri  ette waikses ootuses seisma. Keegi ei rääkinud sõnagi. Siis ütles kuberner : „Teie wõite minna, minu herrad, mul pole Teid tarwis. Herra Clemens (see on Mark Twaini kodanline nimi) istub kella paal-" Ühe toolinurga küljes oli nimelt kuusteistkümmend elektrikella nuppu ringis, ning minu istumiseks tarwiline kehajagu oli parajasti nii suur, et ta terme ringi ära kattis. Nii läks mul korda kuusteistkümmend  kirjutajat korraga „ wälja aududa." „Peeter R. oli uulitsal kisa teinud ja teda mõisteti 5 päewaks aresti, mida ta wäga raskeks pidas. Arestis olles tuleb tema naene teda waatama- Kui temale selle üle teatatakse, ütleb ta: „Jumal hoidku, ikka meel karistust juurde!" Eesõigus. Ema: „Aga lapsed, te olete jälle pahandust teinud! Keda peas ma nüüd esiteks karistama? KaS sind, Juku, wõi Mannit?" Juku: „Eks ikka Mannit! sest naeSte» rahwal on alati eesõigus!" M 27 Saarlane 1903