Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. 4Ä. Teisipäcwal, 7. nowembril 1906. XXII. aastakäik maksab - kroonnpobtjga: rattas S r. - kop. V- .. ».. ss .. Vt ~ ~ 72 ~ maapostiga: „ 1 »Sv „ .5.. - .. V. .. -«so .. üksik number s kop. Ilmub ükslord nSdsl-s, i»,l t«ifip^cwal.  Toimetus KorcsaarcS PilkoS uuk. Trkfjeui m->i°s ZH 13. Kuulutuste tvastuivõtuiine kuu Kuulutuste x-ti!,rid» S s»p., lehe eegotsas Ätt kop. Kiwide wõtmisest merest. Kohaliste kodanliste seaduste järele on maaomanikul õigus tema piiri äärses meres kolme wersta kaugusel üksi kalu püüda. Teistel pole seda luba sääl mitte. Pääle kolme wersta on oga kalopüüdmise õigus meres kõigile lubatud. Niisugune seadus on Eesti- ja Liiwimaa kohta maksmas. Kuramaal käib maaomaniku kalapüügi õiguS rajamata piiri pääle, ja on sääl maaomanikul õigus ka üle kolme wersta kõiki teist keelda meres kalu püüda. Kuid see käib ainult kalapüügi kohta. Teiste asjade, nagu kiwidewõtmise kohta ei käi see mitte. Mõned on küll selles arwamises, et pääle maaomaniku  ei olla Baltimaal kellegi! teisel õigust  tema piiri wastu seismast merest kiwisid wõtta. Kuid see arwamine on ekslik. Kohaliste eraseaduste 111. jao § 1011. järele ei ole meri kellegi omandus, waid ta on köilide tarwitada. Sellessamas paragrahwis  on ka määratud, et ainult kalapüügi kohta selles asjas wäljawõte  tehtud on. Missugune see wäljawöte  on, selle üle oleme juba ülemal pool rääkinud. Seega ei ole teistes asjades mingisugust kitsendusi tehtud ja meie arwateS  jääb igale ühele luba merest kiwisid wõtto, kui ka kiwidewõtmine Liiwi- ja Eestimaal alla 3 wersta mere kaldast eemal  sünnib. Maaomanikul ei ole mitte luba kiwidewõtmist keelda. Aga elus tuleb asi teisiti ette ja on juhtumisi olnud, kus kõrwalistele inimestele merest kiwidewõtmine  ära on keelatud, isegi kohtu teel. Kuid nende ridade kirjutaja arwamise järele ei ole mitte üksnes kõigile lubatud meres kiwisid wõtta, waid ka üleswöetud kiwisid on õigus ühe ehk teise maaomaniku merekaldale panna. Sest kohaliste eraseaduste kogu H 1028 järele on iga maaomanik kohustatud  mere ääres teatamas laiuses maad tühjaks jätma, kus meresõitjad ühte ehk teist asja maha panna wõiwad, olgu puid, kiwa jne. Ehk meie küll selles arwamises oleme, et merest kiwidewõtmine igal ühel prii on, siisgi ei anna meie mitte neile, kelledele ühes ehkteises kohaS kiwidewõtmine ära keelatakse, nõuu wägiwaldselt kiwisid wõtma hakata. Nad katsugu oma õigust seaduslisel teel maksma panna. Ühes aSjaS on nende ridade kirjutaja ülemalt poolt seletust nõudnud ja tahab asja selle küsimise selgitamiseks kuni senati wiia. Missugune säält otsus tuleb, selle üle saame omal ajal ..Saarlase" lugejatele teatama, ning see otsus saab siis ka kõigile juhtnööriks  olema. Weel "Mis ma säält saan?" „Saarlase" 33. numbris svnb keegi wabadik olude kallal, mis tema silmaringist  täiesti wüljas on. Sellepärast läheb tema oma eeskawast „Mis kasu ma Mt täiesti körmale ning eW oma ümbruses ära, nagu pime Jüri iseenese õuue. Põllumeeste Seltsi käest maa nõudmise  kohta andis ..Saarlase" lugeja —aasjakohase  wastuse. Wabadikul oleks oga pääle maa nõudmise  meel muudgi ..Põllumeeste Seltsi" abi tarwis, sest ta nuriseb omas harutuses ka selle üle, et külamehed temale mitte wilja ei müüa. Wöib ju olla, et ..Põllumeeste  Selts" wabadikule ennemalt wilja oZta oleks saanud, kui tema ise, aga missugune  terwe haruga inimene nõuab niisugust  tegewuft „Põllumecste Seltsi" käest? Nagu lugejatele tuttaw, kõneleb wabadik ..Põllumeeste Seltsist", tema tegelastest  ning ka põllutöö koolist ja teadusest põlastawaS toonis, nagu poleks neist midagi hääd loota. Tema tunneb ennast omas lapselikus cbauhkuses kõigist üle olema.  Niisugune üleolemise tundmus tuleb muidugi hariduse puudusest. Ning ma pean tunnistama, et meil iseäranis  nüüdsel ajal niisugust wõõriti waadetega ülemwabadikkusd ivaga palju on, kes igat asja, mis wälja pool wabadiku seina seisab, agarasti ja ilma plaanita maha kisuivad, iima et nad ise midagi paremat  jälle üles suudaksiwad ehitada. Laitjaid ja lõhkujaid on meil alati palju,  ülesehitajaid aga wäga wähe. See just meie ühistegewuse ja seltside edu kõige suurem waenlane ongi. Et wabadiku elu sagedasti kitsik on, ei ole ..Põllumeeste Seltsil" sugugi tundmata.  Paljud näitused tõendawad aga ka, et mitmed wabadikud jälle paremini eiawad, kui mõned talukohtade pidajad. Ärgu arwaku siis wabadik, et ainult maa teda õnnistab, nagu ta ise ütleb: „Ainult maa puudub!" Küllap puudustel ja kitfituStcl pääle waa puuduse weel mitme  ja mitmesuguseid teisi põhjusid olemas on. Puuduste ja kiisikuste isa elab wäga sagedasti inimese enese karakteris ehk loomuses,  tema elamise wnfis, elu sisseseades jnd. Meie wabadik tunneb ..Põllumeeste Seksi" ainult nimepidi, on ainult „ükskord"  ..Põllumeeste Seksis" peetud kõnet lugenud, nagu ta iie ütleb, põllutöö koolist ja teadusest ei ole tal küll wift aimugi, aga siiegi julgeb ta kõige üle awalikult arwuStada. Kits ei kõlba kärneriks. Wäga soowttaw oleks, et wabadilud ja nende sarnased mitte asja ja olusid ei arwustaks, mis nende silmaringist wäljas on. Sellega ei saadeta tellegile kasu, ei enesele  ega teistele. —r — Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa talurahwa asjade kommissaril on nõuu Saaremaal ühte üleüldist tulekmnitamise seltsi maaelanikkude tarwis asutada. 31. oktobril oliwad selle küsimuse üle läbirääkimiseks Saaremaa waldade wastastiku tulekahju seltside saadikud  kommisfari juures koos. Asjaharutusel  tuli aga awalikuks, et niisuguse seltsi eluk kutsumiseks palju raskusid ette saaks tulema. PääraskuS oleks ju muidugi see, et rahwast mitte kõiki „ühe mütsi alla ajada" ei saa. Seegipärast pole see küsimus  weel mitte ära lõpetatud, waid tuleb edaspidi weel läbirääkimise olla, kui pöhjuskirja  projekt kokku on seatud. Nagu teada, on praegu Saaremaa waldades igal pool omad tuli kinnitamise seltsid. Kui üks ainus üleüldine tulekinnitamise selts Saaremaale saaks, siis wõiks asja nii sisse seada, et seltsiliikmed ühe teatud aja jooksul, ütleme 25 —30 aasia pärast, tulekahju maksudest täiesti wabastatud saaksiwad. Siis oleks üleüldisest  seltsist weel see kasu, et kui ühes kohaS juhtub rohkem tule läbi kahju ette tulema, siis selle ringkonna liikmetel wähem maksta on, sest et siis selle kahju maksmisest terme  Saaremaa osa wõtab. 'st- 1- nowembri! lahkus ilmast häkilise  surma läbi 74. eluaastas Friedrich Forftröm- Ta oli 49- aastat Weifi külmades supeluSmajades ülewaataja ja oleks tulewal aastal selles ametis 50. aasialist mälestusepäewa pühitseda wõinud.  30 aastat oli ta siinse Ew-Lntheruse kiriku wäesteraha kokkukorjajaks- Olgu küll, et ta lihtsates ametites on olnud, kuid nendes oli ta truu ja kohusetäitja ja see teeb teda suureks, nii et meie tema lahkumisest miite waitolcmisega mööda minna ei wõi, waid talle «Hinga rahus!" HMdeS tema kohusetruu elu paljudele soowime eeskujuks  wõtta. Kuresaare laulu- ja muusika seltS „Lyra" on oma wiimasel koosolekul, mis 4- nowembril pceti, otsustanud, ennast Kuresaare  Eesti Rahwaseltsiks ümber muuta. Selts tahab enesele ruumika korteri wõtta, biljardi sisse seada jnd. Ka alkoholi buhwet  kutsutakse wist elule. Kuresaare kodanikkude seltsi „Bürgerklubi"  maja tuleb wõlgade pärast kohtuliku  müümise alla. Põdusejõe suu oli ajajooksul liiwa täis läinud, mis kalade jõkke tulemist märksa takistas. Nüüd on jõesuu sügamamaks  tehtud. Selleks tarwis minew raha pandi priitahtliste annete läbi kokku. Ka Naswa jõe suu tahetakse jügawamaks teha. Muhus on Saaremaa kreisi kohta sel suwel kõige rohkem tulekahjusid olnud. Kaunispää mõisa omanik on hiljuti ettetulnud tulekahju läbi umbes 2000- rubla eest kahju saanud. Tulesütitaja pole meel mitte teada. Kihelkonnal olew Pilguse mõisa, mille kroonupank ära ostis, tahetakse talurahva  wahel ära jagada, muidugi mitte ilma maksuta, woid kohase hinna eest. Saaremaa talurahwa asjade kommissar tahab selleks sammusid teha, et üks osa sellest mõisast Saaremaa waldade abil Saaremaale asutatava põllutöö kooli tarwis  ära ostetaks. Ta on juba selle üle Eesti Põllumeeste Seltsile ettepaneku teinud.  Lähemal seltsi koosolekul tuleb see küsimus läbirääkimise alla.