kama saanud ta seega, et metsa, ja klaasi tegemiseks kõlblikku liiwa müünud ja talwel käsitööga teeninud. Et põld midagi annaks, waja hästi laudu sönitut, et sõnikut oleks, waja palju loomi, et palju loomi pidada, waja hulk toitu ja et seda oleks, waja häid heinamaid. Heinamaadest hakkanud ta pääle. neid parandades ja põlluks muutes, kus nüüd kolm wälja ristikheina üheS juurewiljaga kõik loomatoitu annawad. Ka wilja tarwitab  ta loomadele toiduks. Wilja müümine ei tuua mingit kaiu, nn ka hobuste kaswatamine, nagu ta proowinud.  Suurema osa sissetulekut anda kari, karjasaadused  ja sigade nuumamine, mis rohke piima mõjul hõlbus olla. Linad on ka iga aaSta sissetulekut suurentanud,  nii et aastas sissetulekut wahel kuni 16W rbl. on, alla tuhanda aga ei ialgi. Aluspöhuks tarwitada ta turba mulda, mida tai oma maa seest saada on. Lehmadest piab pooled niisugused, kes kewade, pooled, kes sügise lüpsma tulewad. Wäijode kord on tal, kõnelejal,  ka isesugune. Wili on tal kümnesse wäljasse jaotatud järgmises korras: kesa, rukis, ristikhein, ristikhein, lina ehk kaer millele lauda sõnikut pannakse, oder. mis üks kott toomasjahu wakamaa pääle saab. ristikhein, karjamaa ja hernekaer. Juurewilja jaoks on kaks iseäralist, hästi rammutatud- pöldn kordamööda tarwitada. Kena oli kuulda, et tal teenijate jaoks ise wiljapuu aed on, kus iga teenija jaoks mõni wiljapuu ja põõsas on, millede eest wiljasaajad ise hoolt piawad kandma. Kõne oli wäga huwitawalt kokku seatud ja sai elawalt ette kantud. 1904 aasta aruanne, ehk kül lühike, tunnistas seltsi töö kaunis suureks ja tähtsaks. Seda tähtsam on ta sellepärast, et selts meil p. s. esialgsest programmist kõrwale astub, äratamise asemel ka midagi teeb ja liikmetele  ka seega ainelist kasu toob. Nii poni ta aruande aastal pääle wäljanäituse wõi tegemise kursuse toime, ostis seltsi rahaga, liikmetele wölgu andes, kunst põllurammu  umbes 2000 rbl. eest, andis tviiele teenijale auuhindasi, awas oma liikmete keskel vstuühisuse ja astus esimesed sammud loomatohtri suetamise asjus. Sellel koosolekul tuli sellele tegewuse reale üks lüli weel otsa, see on karjakaswatuse instruktori ametisse seadmine Selleks waliti seltsi liige E. Tetsmann, kellele selle ametitäiendamiseks, mida ta Soomes ja wõljamaal tahab teha, 150 rbl. abiraha ilma tagasi maksmata lubati. Koosolekuid on peetud sel aaStal 12, kus 22 kcnet on peetud. Sissetulek ühes endise rahaga on 830 rbl. käpikutega,  Väljaminek 319 rbl. kopikatega. Senine kassapidaja E. Thomson sõitis 8 dets. tagawara wäeliste kokkukutse järele söjaplatsi poole. Tale otsustad! seltsi poolt hoolsa töö eest tänu kiri saata. Ta asemele wallti W. Jürgensteiu kassahoidjaks. Teised eestseisus? liikmed waliti ühel häälel tagasi, nimelt: esimeheks A. Linde, abiks K. Niemann, kirjatoimetajaks A Jürgenstein, juba kümnendat korda. Edespidi peetakse  koosolekud iga kuu esimesel pühapäewal ära. Sellele koosolekule järgnes kauba tarwitajate ühisule  koosolek, kus esialgseid sisemisi asju arutadi ja otsustadi. Kaupluse juhatajaks waliti G. Tiri, Wiljandist. Tallinnast tootvad Saksa lehed õige huwitawa teate, et 16. dets. kell 11 õhtul uulitsal oberst leitenant  parun Kaulbars Eestimaa rüütlikogu päämehe kallale tükkinud ja seda kepiga Peksma hakkanud. Wiimasel ci jäänud muud üle, kui ka oma keppi tarwitama  hakata, mida ta ka tegi, kuni kepp katkes ja pääle tungija taganes. Tüli põhjuseks olnud see, et rüütlikogu parun Kaulbarssi eesolewal jaanuari kuul rüütliseisusest wälja heita tahab. Kaulbars nõudnud, et teda nüüd jalamaid mahakustutataks, aga et rüütlikogu päämees seda ei lubanud, siis hakkasiwad  kepid töösse. Soomemaalt. Helsingist. Soome maapäewa üle kirjutab waljamaal ilmuw Rootsikeelne leht „Värt Land" järgmiselt:  seisab praegu kahe tee lahkmel, milledest kumbgi suutu teisesse külgi lahawad, ja maapaewa  kaeS on otsustada, kumba mööda neist teedest kaia tuleb. Mete usume, et juba esimene otsuS, mida maapäew selles asjas teeb, otsustaw saab olema. Siin Puutub jutt Majesteedile maa uute olude üle aruande saatmisesse. Igaüks, keS mitte pime pole, <i hakka tõendama, et kõik, mida Wenemaa nõudis, ülekohtune oleks, ja selleparast ei ole mõteldagi, et Wenemao köit otsused tühjaks tunnistaks, mida ta kadunud kindral Bobrikowi ajal teinud on. Kõik Soome maapaewa seisused on nüüd ümbertöötatud  kaebtuse otsuse selle kohta, et maal seaduslik  kord uueSti jalale saaks seatud, waStu mõtnud. Sellega  saab otsus palvekirjana Kõigekõrgemale poole ette pandud. Wenemaalt. Peterburgist. Ministrite kommisjoni tööd. 12. dets. ukafi täitmiseks, piawad, nagu päälinna lehed teatawad, kõige hiljemalt jaanuari lõpuks walmis tehtud olema ja kõikide punktide wäljatöötamise projekt walmis tehtama, pääle nende, mis arwustikuliSte teatede kogumist  ja asja paiga pääl järeluurimisi nöuawad. 6., 7. ja 8. punktide rutemaks läbiwiimisekS (mitte-wenelaste, mittc-õigeusuliste ja ajakirjanduse kohta) saawad komitee  liigetest iseäralised kommisjonid loodud. Köigerutemine  saawad otsustatud riikline tööliste kinnitamise ja kangema walwuse seaduse ärakaotamise küsimused. Tagemrogist. 16 päewaks aresti naermise pärast!... Neil päiwil pandi Taganrogi politseimeistri käsul jaoskonna pristaw selle eest 16 päewaks aresti, et ta ühes gorodowoiga tuletõrjujate komandot oli naernud,  keS mitte seda uulitsat mööda wlekohju juurde ei sõitnud, kust waja oleks olnud, mille järeldusel ka rahwas neid naerma ja wälja wilistama hakkas... Tuletõrjujad olla sedasama, mis politsei, ja sellepärast ei tohtida neid naerda .. Ashabadist Piitsadega peksetud Dr. Sabussowi  adwokat sai Peterburgist sõjakohtu pää-prokuröri, kindral Maslowi käest järgmise telegrammi: ,Teie valwekirja,  kindral Kowalewi asjas nõudjana ette astuda, ei võetud kohtus, hooletuse tõttu, arutuse alla. On ettekirjutatud,  teile otsusest ärakirja saata; pärast sellega tutvustamist on teil õigus, nädalase tähtaja jooksul, ära kirja saamise päevast arvates, paluda, et kaebtusc sisseandmiseks uus tähtaeg saaks määratud. Kas kaebtus ette saab pandud, palun mulle teada anda." Sewastopolist. Pää-komanderi käsu järele, mis 15. skp. „Krömski Westnik'us" ära on trükitud, on 35 madrust mässutegemise pärast Sewastopoli sõja kohtu alla antud. Asja põhjuseks olid segadused meremäe  kasarmutes nowembri kuul, milledest mitmed sajad madrused osa wõtsid ja mille vaigistamiseks sõjaväge tarwis läks; ometi saadi ainult wõrdlennsi wäheseid wastutamise alla tõmbada. Kohtualuste süüdistus on wäga raske. Neid ootab mitme aastane sunni töö, mõnda wõib olla weel halwemgi... Uurimisel on suur hulk materjali kogutud. Asi tuleb eelseiswal jaanuari kuu! arutusele. Ajakirjanduse ringwaatus. „Düna Zeitung" laulab sakslaste kaotamise  üle Tallinna linnawolinikude walimisel tõsist „leremia nutulaulu". „Tallinna walimised on sügawale lõikawa tähtsusega, on must päew meie kodumaa ajaluos.  Ühe peaaegu 700 aastase kogukonna walitsus, mis seniajani kõikidel ajamuutustel, kui suured ja rasked wälimised muudatused ka ial oliwad, ikka sakslaste käes on olnud, on nüüd nende käte wahelt ära kistud. Ajaluolise ühiskonna asemele, kes kõike, mis Manast ajast Pärit, auukartlikult alal hoida püüab, ilma et uuenduste eest, mis eluõiguste wäärt, tagasi hoiaksiwad, on tormilik-rahwusline erakondlik  püüe astunud, mille kandjad, kelledel asjatundmine  puudub ja kes endid waenu läbi, mida nad teiste rahwuse-kogude wastu awaldanud, halwa kuulsuse  alla on saatnud, praegu linnawalitsust oma kätte Mõtta tahawad. Ühte asja tuleb siin juures kindlaste silmas pidada: Mitte ainult oma kasude eest Mõitlejate sakslaste allaröhumises ei seisnud Tallinna wolinikude walimine, maid kõige käredamad  eestlaste salgad püüdsiwad siin sakslaste, wenelaste  ja nende eestlaste üle wöitu saada, kes önnistuserikast  ühistegewust linna kasuks kõige tähtsamaks  piawad." Edasi kurdab leht Pikalt selle üle, et nüüd numbrite arw tubliduse üle wöitu saab, ja kutsub lõpuks kõiki sakslasi üles, kõigest jõuust kokku hoidma ja ühes meeles wõitlema, et oma seisupaika  kaitseda. Kuna meie pikema wastuse andmise Tallinna Eesti lehtede hooleks jätame, tähendame siin kohal ainult nii Palju, et sakslased, esiteks, sellega asjata oma wöimetuma wiha pääle suuremat tähelepanemist püüdwad juhtida, et kõige käredamad Eesti rahwuslased  siin ka wenelasi alla suruda püüdnud Elu on näitanud, et eestlased ja lätlased wenelastega wäga hästi ühiselt töötada wöiwad, kuna Menelastel Päälegi,  omast jõuust, waewalt lootust on, enamust oma kätte saada. Teiseks on sakslastel Mäha asja, nende eestlaste üle uhkustada, keda nad senini endi keskel „sallinud." Kui palju seesuguste sakslaste hädaldamisel ja hoiatamisel wäärtust on, näitab tulewik. „Sapadnõi Golos" awaldab selle üle imestust, miks kloostrid senini nii wisalt rahwa üleüldisest õnnetusest sõjast osa on wõtnud. „Kas tõepoolest sääl nende koht ei ole, kus kehalikku ja waimulikku abi wäga waja on, kus nad nii paljude õnnetumate kannatust kergitada wöiwad, kus nad niihästi Jumala, kui ka inimeste ees selleks nii ilusat tõendust wöiwad anda, et nad tõepoolest Jumalat teeniwad? On juba ammugi aeg ja täiesti tarwilik, et kloostrid oma asutuste uksi haawatute tarwis pärani lahti wötaksiwad, et nad, oma suurte waranduste abil, neid wöimalikult hoolsuste kõigega, mis tarwis, wälja ehitaks. Weel sellestki on wäha: kloostrid on komblikult kohustatud, ka söjaplatsile wendasi ja halastajaid õdesid saatma, kes juba sääl olewate sanitaridele määratu suureks abiks oleks wõinud olla. Alles siis näitaksiwad kloostri elanikud  üles, et nad tõepoolest seda risti kannawad, mida nad eneste pääle wötnud. „Birsh. Wedomosti" küsib, „mis edespidi teha? Jumal hoidku meid sellk mõtte eest, et Wenemaa koloniseerimise töö Mandshurias kaotatud on; meeletus on, seda mõtelda, et wöidud, mida jaapanlased praeguses  sõjas saanud, suure rahwa loomulikku edenemist takistada wöiwad, kes juba Peter Suure ajast saadik Waikse mere kallaste poole tungib. Wenemaa ei wõi edasi wõitlemist katki jätta; lihtne iseenese alalhoidmise tundmus ütleb temale, et Wene asja wõit kaugel idas Wenemaa, kui suurriigi edasi kestwuse küsimus on. On ainult waja, selgusele jõuda, kuidas praegune õnnetus  tulnud on, mis kõigist rasketest järeldustest hoolimata  ometi muud midagi ei ole, kui kurb wahejärk Wenemaa  wõimu kaugel idas laienemise ajaluos... Küsimise  pääle, „mis edespidi teha?" on ainult üks loomulik wastus: On waja iga hinna eest, ei wiskisugustest ohwritest hoolimata, sõjariistad käes edasi wöidelda, kuni Wene lipp uuesti sinna üles saab pandud, kuS ta juba mõne aasta on lehwinud." „N owo je Wremj a" ei lepi selle teatega, et Port-Arturi kaitsjate üle kohtumõistmine ainult wormi asi on. „Kas kindralstabis tõesti usutakse, et see kohus kedagit rahutumaks teeb? Missugune eksitus! Uhes kindral  Stösseliga, ühes kõikide teiste Port-Arturi kaitsjatega  soowib terwe Wenemaa palawalt seda kohut. Ainult kohus üksi wõib asja nii kaugele wiia, et pääle § 64. kindluste juhatamise seaduses wahest ka teisa paragrahvist  leidub, millede järele ka neid kohtu ette wõib tõmbada, kes kindlusi, sadamaid ja dokklsi ehitavad ja neid mitte lõpuni walmis ei ehita, kes kindlusi ehitawad ja neid tarwiliselt sõjariistuöse ei pane, kes kindlustesse kaitsjaid määrawad, aga neile mitte tormilist hulka laskemoona  ja suurtükka ei muretse. ..Inimesed on warjudeks  saanud/ aga ka need marjud wöisiwad waenlase 260 kuuli pääle waewalt ühe kuuliga wastata. Wõib olla on kindluse kaitsmise seaduses paragrahwisi, mis ütlewad, et kindlustes ulati tarwiline hulk moona, riideid ja arstirohtusi olema piab, niisama kui kindluse ringkonna  kaitsmiseks tarwis minew hulk kaitsejaid. Ainult see kohus, kes Port-Arturi kaitsjate üle otsustab, wõib selle õnnetuma ilmuwuse tõsiseid põhjusi üles leida, et Wenemaa 56 aastase vaheaja järele teist Sewastopoli  üleelama pidi, ainult selle wahega,et 50 aasta eest wana purjelaewaStik ohwriks toodud pidi saama, tuna Port-Arturis niisugune laewastit põhja on lastud ja ära purustatud, milles 6 kõige uuema tüpusega soomuslaewa  oli, milledest mõned wäljamaa laewastikudes kadedust äratasiwad. Ainult kohas üksi wõib näidata, mis õnnetu seadus mcrewäe kohta Wenemaale maksma on läinud. Ei see piab täielik kohus olema, mitte niisugune,  mis palja wormi täitmisega lepib, vaid wali, õiglane ja armuline kohus. Niisugune kohus wõib ainult neid. kes selle õnnetuses ja häbis, mis Wenemaa üle tulnud, tõsised süüdlased on, rahutumaks teha Port- Arturi kaitsejad ei korda mingisugust walju kohut. Köit Wenemaa kodanikud soowiwad seda, sest et ainult niisugune  kohus Wencmaod aidata wõib, jalalistest, tumedatest  vaenlastest wabaks saada, kes hädaohtlikumad on, kui kõik välimised vaenlased." Telegrammid. Tshifust. (Reuter.) On otsusele jõutud, et Stössel haige on. Räägitakse, et kindral Smirnow, Stösseli lubaga, allaandmise ettepaneku allakirjutas ja ära saatis. Ristleja „Andromeda" saatmine on Inglise meremeeste kaastundmuse awalduse tõendus, kes neid auustades imestelewad, kes niisuguse auuga oma kohut täitnud. Daily Chronicle" räägib Balti laewastiku ülesande kohta, et kui laewastiku meremeeste  isiklik kokkuseade hästi ettewalmistatud on, siis see ettewõte sugugi nii lootuseta ei ole, kui pal- Mdkl arwawad. . e. Mukdenist, 23. dets. (oma sõnum.) Jaapanlased seadfiwad endile igapäewase posti saamise Söul- Fusam teed mööda sisse. Kuulub, et Pöngjangi luures kange Jaapani-wastane liikumine lahti on lämud. 762 E> a k a l a H 93 1904 Aovsoivso Hosv^po»,-Wpkssi. 29. zenaöp» 1904 rvM