Transwaali saadik Dr. Lcyds arwab, et Kitcheneri uus teadaandminc buurid agaraste  wastupanema ajab, aga mitte sõjariistu maha panema, mida inglased soowiwad. Kapimaa hollandlasi lasti nende wanemate ja sugulaste silma ees maha, et need mässajate kohutawat saatust näeksiwad ja mässumötetele maad ei annaks. Inglaste waljus tõi oga sootumaks wastupidise  nähtuse awalikuks, nimelt ajas mäSsutule  enam leekima kui enne. Kui inglased  weel mõne rumala tembu teemad, ütleb  Leyds, siis on buuride kasu äraarwamata  suur. Londoni leht Standhard teatas Brüsselist  saadud sõnumi järele: Esimees Krügerile  teatati praegu, et 17000 buuri ja l 2000 Kapimaa hollandlast sõjariistus seiswat.  Sõjariistade ja laskmise tarwituste puudust ei ole, moona on aga mähe. Londonis räägitakse, et walitsus 60,000 kafrile tahab sõjariistad kätte anda ja kafrid siis wahimajasi, mis Transwaalis ja Oranjes raudteede äärde on ehitatud ja ehitatakse, kaitsma saata. Transwaali ja Oranje wabariikide asemikud teemad eeltööd, et rööwlaewawäge Inglise kaubalaewade waStu wälja saata, teatawad Parist ajalehed. Inglise alamkojas andis hiljuti üks sõjaministeriumi liige mängis olewate buuride  armu teada. Sõjoalgusest siiamaani olla 33,000 buuri inglaste kätte mangi sattunud. Nagu Londonist kirjutatakse, ei peeta seda armu sugugi õigeks. Buuride sõjawägi oli oma kõige suurema Lugemuse ajal ülepää 35,000 meest suur- Nii peaks siis praegu ainult 2000 buuri lipu all olema- Et lugu nii ei ole, teab igaüks. Inglased saamad oma kõrge wangide-arwu üksnes nii, et nad sõjawangideks ka nii sugused inimesed loewad, kes kunagi sõjas pole olnud, maid rahulise töö juurest, taludest,  kinni wõeti ja ära weeti. Nende seas on meel hulk raugakesi, alaealisi ja ülepää sõjawõimetuid. Inglaste rehkendust ei wõi keegi enam imeks panna, kes meelde tuletab,  et nad Roberts'i ja Kitcheneri aruannete järele buuridelt rohkem lambaid ja härgi on ära wõtnud, kui neid loomi Lõunä-Ahwrikasüleüldse  ongi, ja et „faagiks" saadud buuride püSsisid rohkem on, kui neid sõjariistu mõlemas  wabariigis kunagi on olnud. Daanimaalt Wene walitsus on seitse Daani aurulaewa palganud harjutuSsõjast osawõtma, mida Baltimeres pidada tahetakse.  Laewad on juba Tallinna sõitnud. Hollaudimaalt. President Krüger on äkitselt  raskesti haigeks jäänud. Üks Berlini tähtjas arst on tema juurde kutsutud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, RS. augustil. Eestikeeli jumalateenistust kellu V-t2 peab ülemõpetaja Lemm. 32 Saarlane 1901 pssMw.r- tiwl I-. L. z. Sssm.m-sro Luoszbss-». Trükitud ..Suresaare RSdslsl.", trükikojas iiauis-uul. Zt 17. Teadaandmised. Waranduse jaotamise tõttu müüdakse ainus Saaremaal olew aurujahuweski (endine Schmidti) kolme maatükiga hääde tingimiStega  ära. Aurujahuweski Pääl wöib kolme liiki jahu jahmatada ja sääl on peaaegu uus 30hobusejöuline aurumasin  ühes katlaga, mille ümbrusmööt 359 ruutsülda suur on. Lähemat teatust annab Hugo Redikson, Kuresaares, konsul O. Schmidti Pärijate majas, igapäew kellu 19—12 enne lõunat ja 4—6 pääle lõunat. Kuresaarest—Muhuwäina—Hapsalu—Baltiski, Baltiski raudteed  kaudu Tallinna, Jurjewi ja Peterburgi. Kuresaarest—Riiga, Riia - Pleskau raudteed kaudu Jurjewi ja Peterburgl. Kiirsöitja reisi-aurulaew ..Konstantin." kapten J. Prinz, saab laupäewal, 18. augusti k. p. kellu 19 enne lõunat Baltiski ja esmaspäewal, 20. augusti k. P. kellu 6 õhtul Riiga sõitma. Mõlematel raudteedel on alandatud söidukaardid saada. Lähemat teatust annab Thevd. LtMge. Riia aurulaevade väljasvitmise Päevad Nukussö. Uspsalu, Isllinna ja Ii j j A Ä. Jmperator Nikolai n." 16. augustil kapten R- Junker. psterdurisss „Riiga" 16. augustil kapten L. Schmidt. JmperatorNikolai u." 19. augustil ! „Konstantin 19. augustil kapten R. Junker. kptcn C. W ° l t e r. .Konstantin" 23. augustil i „Rnga" 23. augustil kapten C. Wolter. I kapten L. Schme d t. Lähemat teatust annab R. WildeNberg. Aurulaewad söittvad Romassaare sadamast Muhusse, Hapsalu, Tallinnasse ja Peterburisse kellu Bhomm. ja Riiga kellu 6 pääle lõunat. MM" Laewakontur on pühapäewal kellu 10—12 ennelõunat lahti. Praegu ilmus! Praegu ilmus! Lühikesed jutlused Kiriku kellad Kirja pannud Masing, Hind: kõwasti täidetult 8U kop. Enamostjatele kõrged prolsendid. „Saarlase" trükikoda. 17., 18. ja 20. augusti kuu päewadel 1901 a. kellu 10 homm. saab Kuresaare linnas, Kommandanti-uulitsas Brockhauseni hoowi pääl olemas aitas mitmesugune Mkuuv enampakkumise teel ära müüdud. Wc Ilojuhoii>i«t tarwitab K. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmase juurest,„ Saarlase"trükikojast ja proua Marie Jssa jewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp. L. Masing. 39. „Wäga õnnis inimene." Kirjutanud  Püha õpetaja G. Grohmann. "N 40. „Jehoowa leping Abrahamiga". Kirjutanud Anseküla õp. A- Greinert. 41. „Ons need Jehowa rahwas?" Kirjutanud Kärla õpetaja J. Kerg. 42. „Hinge roog." Kirjutanud Kaarma  õpetaja Ederberg. DM' Üksiku lehe hind 1 kop. UM- 2 maja suures Sadama-uulitsas M 4 ja M S on hääde tingimistega müüa. Ligemat teatust annab hra. tislermeister Sohn Pitkas uulitsas. Ühte suuremat puumaja ühes aiaplatsiga müüb odawalt H. Schwallvach.