näitusele toodud, ehk küll neid tõe poolest ka pisut rohkem wõis olla. Hobuseid, kelle hulgast ka suurem osa auuhinna wäärilisteks oliwad Peetud, oli üksnes umbes 20 näitusele toodud, kariloomasid weel wähem,  umbes 8. Lammastest puutus meile ainult üks kaunis pehme willaga ja nelja sarwega oina- Wärdjas silma. Sulgloomade jaoskonnas oli ainult üks suurt tõugu kukk ühe kanaga ja kolm tuwikest näha. Aianduse jaoskonnas oli osalt warase aastaaja  Pärast üksnes wähe toodeid, nagu lillesid, kurkisid,  lillekapstaid, sparglid, radiisikesi jne., mille hulgast aednik T. Reimi omad kõige tähtsamad näisiwad olema. Mesilaste pidajate hulgast oliwad wast wiis oma loodega ilmunud, kelle seast Truusmanni,  Treimann ja Fr. Kask'i mesilaste talituse abinõuud kõige tähtsamad oliwad. Kalanduse poolest nägime ainult ühe ilusa kuldkalakeste kogu. Põllutööriistade  jaoskonnas näis Eduard Heinrichseni kogu, Tallinnast, kõige täielikum olema, aga ka Leopold Jakobsoni põllutöömasinad ja --riistad, K. Kleinberg'i pöörsahad ja iseäranis Rapla O. Treimanni rehepeksumasin leidsiwad tähelepanemist. Meesterahwa käsitöösid oli wõrdlemisi õige rohkesti, mille seast suurem osa küll Tallinnast näitas olema, kuna aga naesterahwa käsitöösid üksnes wähe oli. Siisgi leidus ka nende hulgast õige nägusaid asju. Kunsttööde hulgas tulewad iseäranis M. Oldekop'i, H. Tiidermann'i ja H. Weber'i päewapiltide kogud, kui ka Aug. Kristalli keelpillid nimetada. Vabrikutööstuse  osakonnas oliwad mõned kohalikud ärid oma sünnitusi näitusele toonud, nagu Tallinna papiwabrik  ja köiewabrik, Wiegand, Maultzsch jne. Wäga soowitaw oleks, et näitusetoimekond edaspidi  oma asjade nimekirja pääle suuremat hoolt kulutaks, nimelt ka kõik näitusele toodud asjad korralikult numbrite alla paneks, mis nende ülesleidmist  märksasti kergitaks. -Ic. Saaremaalt on sel kewadel jälle suur hulk noori mehi ülemaale läinud tööd otsima. Nagu laewa piletitest näha, kogub neid ligi 2000. Paljud on ka mujalt läbi läinud, isegi juba talwsl. Nii on siis kõik talutöö enamasti  naesterahwasts hooleks jäetud, mis siis muidugi poolikult saab tehtud. Igal sügisel läheb umbes 150 noort meest kroonut teenima ja need, kes siis töölt tagasi tulemad, on uhked oma raha pääle ja Lahawad Lalroel puhata; mõned neist ei wiitflda metsast koormat Heinagi tuua. Nii kaob aasta-aastslt meie messterahwaste  töötegemise jõud-II  Kuresaarest. Hiljuti lõpetas konsul Rahr'i kaubamaja oma Lsgewuse. Äpardus juhtunud paari teise kaubamaja pankrotti jäämise läbi. Poekraam müüdakse nüüd kõik ära ja Võlanõudjatele  tasutakse mi palju kui wõimalik. Aga mis fee kõik mõjub, kuna paljudel mitmed tuhandad on saada. Isegi mõned üsna kehwaks  peetud mehed, kellest uskudagi ei oleks wõidud, et neil midagi tagawaraks on pandud, olla sel puhul suuremaid summasid kaotanud. Langenud äri omanik ise olla selle läbi 5a päris õnnetu, et ta 15-aastase truu töö ja tegsmuse lõpp nii kurb peab olema. Tema ise peab ka omast rahast ilma jääma. 3. Tomski kubermangust. Möödaläinud talwel oli siin inimestel ja loomadel haruldane toidupuudus.  Endistel aegadel maksis siin nisupuud üksnes  40—50 kop., tänawu aga N/z rubla ümber. Wae°- sem rahwas sai küll kroonu käest leiba ja wiljaseemet, aga elajatele ei tulnud kusagilt abi. Webruarikuu wiimasel  poolel tuli küll sula, mis wäiksemad jõed wett täis ajas ja maa lumest paljaks tegi. nii et loomad wäljas käia wõisiwad, aga siis tuli jälle külm idapõhja tuul, mis mitu nädalit kestis, kuna ta alles märtsikuu wiimastel päewadel lõppes, mille tagajärjel meil 15—IM R. sooja oli. Selle pääle läks aga ilm jälle külmaks, kolmepäewafe tasase lumesao järele oli maapind poole arsina kõrguse lumekorraga kaetud ja kuni 9. avrillini oliwad meil jälle päris Lalwe-ilmad ja 15—20" R. külma. Sellel paksul lumel ja suurel külmal oliwad ka oma kurblikud tagajärjed. Elajaloomad, mis toidupuuduse  pärast juba muidugi nälginud oliwad, ei jõudnud  enam käiagi. Mitmed sajad lehmad on nälja pärast kärwanud, ja siin ümberkaudsetes Wene külades, Viiski ja Smeinogorski kreisides, näib loomade langemine  suurt kahju sünnitanud olewat. 11. Akmoliuski maakonnast, Petrowski külast, 25. mail. Möödaläinud talwe oli meil wäga tuisune. Elajate toidust oli suur puudus. Kui ka talupoegadel puudus juba suur oli, oli ometi kirgislastel  häda wes! suurem. Nendel lõppesimad pooled elajad ära. Akmolinskisse tuli kewadekuuni kirgislasi paari saja wersta kauguselt jalgsi linna kuna kirgislane  muidu mitte poolt werstagi ei taha jala ära räia, waid ikka ratsutab abiraha nõudma, sest et nende hobused ja elajad kõik olla ära kärwanud. Ja nüüd antakse neile ka sugupärast abiraha, wast rublat 2—5 iga jurda pääle. Aga nüüd loodame tulewaks Lalweks odawamaid heinahindasid kui nad tänawu kewade poole oliwad. Kolmel kewadel järgimööda ei tulnud suurt wett, mis luha oleks ära teotanud, mille tõttu siis ka heinasaak wäga kehwaks jäi. Aga nüüd tänawusel kewadel tuli suur wefi juba 2. aprillil, kuna meil alles päris külm oli. See oli Nura jõewest, mis lõuna poolt tuleb ja siit poolt Akmolwski linna ühte nõgu mööda 40 wersta kuni üle stepi Jshimi jõkke kaldub. Nura jõgi tuleb, millal aga saab. Siin on tema tulekul mõni kord weel lumi maas ja päris külm; mõni kord külmetab ta ka stepi pääle kinni, kui temal nii suurt tagawara jõudu ei ole, et ühe hooga jõuab kõige lume za külmaga  edasi minna. Jchim aga tuleb ikka kewadel oma aja pääle, kui mesi juba soe on ja lumi ära on sulanud. Talwe wenis meil ka pikale, sest kewade oli wäga wisa tulema: päewal sulatas sugu, aga öösi külmetas jälle. Elajaid hakati siis juba wälja ajama, kui kuhugile mäeweerule wähegi lumest paljaid kohtasid  tekkis, wana kulu ja kiwide kallale päewal aega wiitma, öösiti aga anti neile ikka weel põhupoolrst ette, kus seda oli, nii et ühelgi tema loomad ära ei lõpnud ja kõik oma külwi ilusasti maha reha faiwad. Sel ajal maksis ka Akmolinskis puud heina 130—150 kop., kaerad 160 kop. 15. aprillil läks lumi ära ning 22. ja 23. mindi põllule kündma. Kroonu aitas ka omalt poolt rahwast ja andis temale rukkid leiwaks ja nisu seemneks. Punase risti selts Akmolinskis aitas ka omalt poolt ja andis jälle neile abi, kes weel kuhugile üles kirjutatud ei ole - sest kroonu ei taha niisugustele midagi anda. Testi postimees 307