Puude päält koort mitte kiskuda; fee on meie seadus! ütlcS Mongomeri. Ja suurem hulk pidawad seda seadust pühaks, oga nagu näha, on ka selle seaduse üle' astujaid. SiiS nägime ahw-inimese, kes mind onnide juurde oli juhatanud ja weel ühe imeliku eluka. Sel oli oina pää ja oma jalgadega, mille otsas päris jõrad oliwad, tuletad ka piiride päal kujutatawat kurjavaimu  meelde. Ta näris rohelist kauni. Mõlemad kumardosiwad aupaklikult Mongomeri  ecs. Meie Lerwitame sind, sa teine piitsaga inimene! üu-.siivad nad selle juures. Nüüd on Leil weel kolmas piitsaga inimene  ! tähendas Mongomeri.  Sellepärast  peate seadust weel rohkem pidama. Kas teda ei ole kannatuse majas loodud  ? küsis ahw-inimene. Ta rääkis  .. . ta rääkis, et ... ta on kannatuse  majast tulnud. Elukas maalis uudishimulikult minu pääle ja ütles hirwitadeS: See kolmas nutab,' jookseb wette . . . ja tal on pitk nägu- Ja pitk piits! lisas Mongomeri tõsiselt  juurde. Kuid elukas ei lasknud ennast eksitada ja luges minu puudusi edasi: Ta nuttis eila, ta oli cila merine. Sina ei nuta ialgi, sa ei ole talgi merine. Ja berra ei nuta ja herra ei ole ka merine. Hi hi hi . . . Waata, et sa ise ka wiimati ei nuta! - ütles Mongomeri, piitsa Shwardawalt üks tõstes. Siis wõttis ta minu käest kinni ja tules: Lähme edasi, Prendik! Meie läksime edasi. Elukad jäiwad endise  koha pääle seisma ja minust edasi jutustama- (Järgneb.) Krahw Nwarow leiab, et waielusi mitte rahulikult  ega erapooletult pole peetud. Lubab kui keskerakonna meeS erapooletum olla, 17. okt. ühisus on malmis walitsust toetama, oga enne peab ta teadma, milles toetada, missugused walitsufe  seaduse-eelnõuud on. Krahw Benningsen tänab Gegetskvrit, et ta riigiivolikogu ees soomlaste tõsised püüded on ilmsiks  teinud. Waidleb Miljukowile õiguseteadl!- selt waStu. Tema armumise järgi peawad ka ministrid selle eest, mis Soomemaal sünnib, wastulawad  olema. Lwow arwab, et Wene rahwuSlinc tundmus mast selleoärast haawatud on, et Soomemaal niisugused  õigused tarwitada on, mida Wenemaal mitte ei ole. Sellepärast pole mitte Soomemaad tarwis kindlustada, maid Wenemaad. (Kärarikkad kiiduawaldused oppositsioni poolt ) Purishkewitsh peab kõnesid sellepärast punasteks,  et nad rahwusliste tunde langemisest tunnistust  onnawad. Leiab, et P. A. Stolypinil täit wõimu pole tarwitada olnud. Soome- ja Wenemaa wahekord woib ainult kui ivöidetu ja wõitja wahekord olla. Krahw Bvbrinski nõuab, st wenelastel Soomes  niisamasugused õigused olekfiwad, nagu soomlaste!  Wenemaal. Kui soomlased teada saamad, auuStada mõistawad, aga nõndasama ka wõõraste omasid, siis hakkawad nad asja pääie hoopis teisiti  waatama. Leiab tarwiliku olewat nõuda, et teha. Koosolek lõpeb" kellu 12,30 m. ,Mu," Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa liikumise asja harutab Peterburi kohtupalat Kuresaares 29, 30. ja 31. mail Bürgermusse saalis. Koosistumised  on lahtised, ruumi puuduse pärast wõib aga saali ainult piletite ettenäitamise läbi pääseda. Piletid wõib siinse rahukohtukogu  esimehe käest saada 23. meiu k. p. hakates. - Pühapäewa õhtul oli linnapuiestikus  „parkis" promenad-kontsert. Kuulajaid oli wähem kui seda oodata oleks wõinud. Harilikult oli muusikaõhtutel iseäranis  weel esimestel, ikka rohkesti rahwast,  aga tänanm mitte. Paljudele pargipidust osawõtjatele walmiStas  see meelepaha, et toolid, mis alles hiljuti üle oliwad wärwitud, wärwi wälja andsiwad, mille tõttu paljude istujate riiete külge märgid järele jäiwad, ehk riided  täiesti määritud saiwad. L—o. Laupäewa õhtul kellu 8 sõitis Kurcsaare  paadisõidu seltsi lõbusöidu paat „Frietjos" mõne sõitjaga Kuresaarest Riiga. Paati juhatada Kuresaares tuntud mereasjanduse  teadlane hr. E. Groth. Kuda meile Abrukast teatatakse, olnud paat alles esmaspäewa hommikul sääl näha. Wist ei olnud tuul sõitmiseks mitte kõige parem. Karjas on wülk R. külas Saadu wabadiku  maja korstnasse sisse löönud ja aia ära purustanud. Õnneks ei ole maja ega aid mitte põlema läinud. O. külaS lõi wälk Sepa talu lähedal õlgede sisse. Tuli kustutati aga kohe ära. Seesugust kõue ilma, kui siin 10 mail oli, ei ole kõige wanewad inimesed enne näinud. Mutika rannas oli 14. mai k> p. hommikul hää räimesaak. Külemet maksis  45 kopikat. Karja kiriku selle aastane kewadine konwent on weel sel põhjusel alles pidamata,  et tarwilist osa konwendi saadikuid weel ei ole. Leisi ja Pärsama maldad es 1907 a. sügisel wolitud saadikutest on paljud  kinnitamata jäetud ja uued saadikud peawad uuesti -valitud saama- Kui uued kinnitatud on, nimelt siis wõib konwent kokku tulla- Pärnust- Silmahaiguste arstimise lendsalk  saadetakse tänawu suwe! Pärnumaale. Lendsalga juhatajaks arstiks on „Elu" järele  Or. msÄ. J. Ottas, Tartu silmakliiniku  kodutohter arwatud, kes minema! aastal  Saaremaal hää tagajärjega lendama salga juhatajaks oli. Torist. Tori Luteri usu kiriku kohale järsu ja liimase jõekalda sisse on ajahammas  suure koopa õõnistanud, mida rahwas „Tori põrguks" nimetab. Igal kewadrl, maa sulamise ajal, kukub „põrgu" wõlmi küljest liirva maha, mis ta lae aastate jooksul nii õhukeseks on teinud, et see lagi 7. skp. kõige kõrgemast kohast kümne jala laiuselt sisse langcS- Palju ei oleks puudunud,  siis oleks ka Tori mõisa sulane, kes parajasti põrgu lae pääl kolme hobusega ja raudäkkega äestas, alla sügawusesse kukkunud. Tartust. „Elu" kirjutab: Minewa kesknädala õhtupoolel sai I. riigivolikogu liikmetele, kes Wiiburi üleskutse pärast meie linnas wangiminemise päewa ootawad,  osawõtline meeleawaldus Tartu üliõptlaste  poolt osaks. Kellu 6 ojal ilmus 2 saatkonda lehe päätoimstaja J. Tõnissoni korterisse, et temale karistuse ootuse puhul, mis I. riigiwolikogu  liikmetele Wenemaa konstitutsioni  mõtte eest woitlemiseks awaldatud Wiiburi üleskutse pärast pääle pandud, ülikooli  nooresoo poolt osawõtmist üleS näidata. Üks saatkond oli Tartu Üliõpilaste Wanemate-kogu  poolt, teine saatkond Tartu üliõpilaste Rahwawabaduse erakonna poolt. Mõlemad saatkonnad tõiwad terwiluseadrcsfi.  Niisama on mõlemad saatkonnad kahele teisele wüburianlasele, prof. P. J. Nowogorodsewile  ja S. A. Kotljarewskile, kes Tartu linnas päewast päewa wangistuse-käsku Seda ja teist. Professorite poissmehepõli.  Tänawu märtfi-kuus sai sada aastat  sellest tähtsast päewast mööda, kui Napoleon  Prantfusemaa ülikooli professoritele iseäralist suurt armu üles näitas: lubas neid abielusse astuda! Kahe ja poole aastasaja jooksul oli küsimuse üle waieldud, kas ykõige halwcm inimlik nõrkus" naesewõtmine õpetlase wüärtuse kohane on wõi mitte? 1452. aastal tuli arstiteaduse  fakuldet otsusele, et abielusse astumine  õpetlast alandab ja wiimase mõtete  kurja poole pööramist tunnistab. Õiguseteaduse sakultet wõitleS 150 aastat  abielusse astumise wabaduse eest ja sai seda alles 1000. aastal kätte. Ka teised õpetlased, nagu keeleteadlased ja loogikused, oliwad sunnitud ükfikusega leppima. Nende troostiks tähendati Cicsroni  mõttetera pääle, kus üteldakse, et meesterahwas teaduse ja naeSterahwa päralt ühel ja selsamal ajal mitte ei wvi olla. 10. aastasajal sündis korraga midagi ootamata: Kaks kirjanduse professori astufiwad  kõigi sellekohaste määruste järele abielusse. Selle läbi äratafiwad nad aga oma waStu sarnast kustutamata wiha, mille alt isegi nende hool ega suured an- ded neid päästa ei suutnud. Kuhu nad tolgi läksiwad, igal pool wõeti neid waenulikult  wastu. Alles Napoleoni walitsusele  pääsemisega langes õnnetute professorite  elusse wilkuw lootusekiir. SiiSgi anti IBV3 a ukas, millega keiserlikkude  lütseumide direktorid ja tsensorid, nõndasama ka kõik professorid ja gümnafiumi  kooliõpetajad halastamatult abieluta põlwe ohwriks heideti- Ainult iseäralise lubapalumisc pääle wõisiwad professorid abielusse  heita, ja kui nende palwed täitmist leidfiivad, siis sündis see alati kõigekõrgema  käsu järele. Wäljaspidine ilu laseb sisemist mustust  kõige paremine wälja paista. Kui suur näib eesmärk siis olema, kui teda kätte saada püütakse, kui wäikene aga siis, kui ta kätte on saadud. Kes oma alamate wastu uhke ja käre on, on harilikult roomaja oma ülemate ees. Kelle pääle päike paistab, fee ei igatse mitte tähtede paiste järele. Huwitaw ajaarwaja. Kihelkonna  mees tahtis minewal laupäewal Kuresaarest Riiga sõita. Et ta õhtul mähe „wintis" oli ja et mitte laewa pääle hiljaks  jääda, palub ta teist töömest, et see teda kellu 6 üles hüüaks, kui ta ehk magama  on jäänud. Mul ei ole kellut, ütleb teine ja ei tea sellepärast, millal kellu 6 aeg on. See ei tee wiga, wastab esimene: W. wabrik wilistab hommikul ja kolmweerand  tundi enne seda hüüa mind ülesl 1908 Z 6 Saarlane