Kunstlise väetamise mõju odra pääle. Seda toitu paneme meie osalt sõnniku näol maa pääle ja iga põllumees teab, kuidas see waetamine põllu wäärtust tõstab. Nnvstavvasti on aga seda sõnnikut üksi vväke; juba wanalt ajast saadik panemad põllumekeä ainult secla sõnnikut maa pääle, mis nad oma majast saavvad; kuiä sellegi pärast ei lake põllud paremaks, waid jäävad järkjärgult veel lskjemaks. Sellepärast on tarvis maaä sõnniku kõrval veel kunstlikult väetada ja nimelt väetavate pulbrite abil, mida meiegi juures juba üks ekk teine põllumees on tundma õppinud ja sellepärast ka ju nende väärtust tunneb. Nende väetusepulbrite kulgas on iseäranis kolm väga täktsad, nimelt superWSWat, js WMkalpeeter.  Kõik need väetusained suurendavad maa väärtust ja sigiäult, annavad siljale raske, jämeda tera, kää, pika kõrre ja koiavad taimesid ja vilja pääle selle kõigesuguste kaiguste eest, meie talvevilja aga ka külmamise eest. Sel kombel võib väkeste kuludega oma maa päält kääd saaki saada. Nlitte kolm ekk viis, vaid kümme ja rokkem seemet kakkab meie põld andma, nagu seda ülemal avaldatud piltidest näka võib. Niisama kästi mõjub kunstlik väetus loomanaeri kasvamise pääle. kulk kunstsõnnikut tessätiini pääle. Kunltsõnniku kulka tessätiini pääle tuleb kabel jubtumisel ära jaotaäa, ja nimelt: raskeä, sam- ja sarika pöbjaga maaä, ja kergeä liilva- ja turbapõbjaga maaä. Keskmiselt arwatakse tessätiini pääle: Tais wäetus. 17b puuäa teri. üläetsmata. puuäa teri Saak tesiäümi päält: