„ Postimehe" teate järele on õp. Kerg 1. aprillil ära peetud Walga Eesti Nooresoo KaSwatuse Seltsi pääkoosolekul eestseisuse liikmeks walitud. Kuresaares on paljude auusate naeSteja  meesterahwaste üle inetud kirjutatud laulud liikuma pandud- Asi on politsei kätte uurimiseks antud. Kui süüalused ilmsiks  tulewad, siis wõiwad nad kuni 3. kuuni aresti ehk 300 rublani rahatrahwi alla langeda. Meile on järgmine kiri «maldamiseks saadetud: Selle aastase M 12. puudutab mind ameti täitmise asjus, kuS juures ta aga, kahjuks, tõest kõrwale läheb- Kui mina ka Lutheri usu waStu omas jutlustes olen kõnelenud, siis mitte „ sagedasti", maid üksnes tarrvilikkudel kordadel,  kui seda Õigeusu kaitsemine mitmesuguste  laimamiste ja kahtlustamiste eest nõudis. Ei ole ka õige see, et minu kogudusest  rahulolematuse tõttu üle saja inimese on ära langenud. Maakonna ülema ja õpetajate ammetlikkude teatede järele ei ole minu kogudusest 1905 a. mitte 100, maid ainult 60 isikut ära langenud, ja nendest üksnes 30 täieealist. Põliseid õigeusulisi oli wiimaStest ainult 5, kuna teised omal ajal Lutheri usust ÕigeusuSse oliwad tulnud. Nende taganemise põhjuseks  ei olnud ka see, mis „ Saarlane" arwab.  Üksgi üra langenutest, kes minu juures asja seletamas on käinud, ei ole mitte minu Lutheri usu puudutamist äralangemise  põhjuseks nimetanud, maid selleks ikka teisi põhjusi awaldanud, näituseks: et kirik kaugel on, Lutheri ususse ristitud, abikaas ehk sugulased Lutheri usulised, pruut Lutheri usku on j- n. e. Kui Lutheri  usu wastu rääkimine mitte wastukõla  ei oleks leidnud, siis ei oleks ka 7 isikut  Õiget usku wastu wötnud. Kui mõni ürataganutcft oma teguwiisi põhjendamiseks  „Saarlastga" ühes mõttes oleks olnud, siis oleks ta sellega ainult seda tunnistanud, et. ta tõesti Õigcusuline ei olnud, sest kes teise usu wastu rääkimist oma usu kaitsmiseks ei salli, sellele ei ole wiimane ka kallis. Et mitmeid taganutest just wiimaSte liiki wõib arwata, selgub põhjustest, mille tõttu, nagu awalikuks on saanud, nemad omal ojal ÕigeusuSse tvliwod. Kümnest isikust on kindlasti teada, et nad seda üksnes sellepärast tegiwad,  et 1887 a. õpetajale 15 kuni 75 kop. wõlga mitte maksta. Ka ühtegi isikut omas jutlustes mina ei ole puudutanud, olen aga küll mööda läinud detsembri kuul kirikus ühe tüki „Waimulikuft Sõnumitoojast' ette lugenud,  kus nimepidi „Saarlase" toimetajat hr. Palt'i puudutatakse, sest „Saorlase" 41. haawatalse kõiki teisi uskusid, kuna ainult Lutheri usku kiidetakse. Mis saarlases"  12 ette Loodud seaduse punktiSse  puutub, siis ütlen oga seda, et minu poolt ka nüüd, usuwabaduse ajal, seda pole tähelepanemata jäetud, olen teda õieti täitnud,  iseäranis nende sõnade pääle rõhku pannes, mis sääl toimetuse poolt sõrendatud  on- Preester K. Paul-29»»>l  märtsil 1907 a. Järelsõna. Preestri herra esimeste seletuste üle ci taha meie praegu waielda- Mis oga „Waim> Sõn." tüki kohta puutub, siis on kirikus olejad preestri herra suust palju rohkem ja hästi teolawaid ütelufi Saarlase" toimetaja kohta kuulnud, kui „Waimulikus SonumetoojaS" seisab. Kuda seletab preestri herra seda asjalugu? Kaarma kiriku juures Nelipühil peetama  Saaremaa laulu ja mängu kooride kontserdiks, mis Kaarma õp- herra PaSsi südil toimetusel kiriku oreli hüäks toime  pannakse, on hulk koorisid ennast Ülesse andnud- Laulukooride üleüldise juhatuse  on hr. Linnamägi ning mängukooride  juhatuse hr- Kirotar oma pääle wõtnud- Karjas, Pärsama wallas, asutatakse kaubatarwitajate ühisus. - Lepiku theemaja  juures on lubatud iga kuu 10- ja 20- päewal turupäewa pidada- Näib, et turupäewade pidamine Saaremaal üleüldiselt  moeks saab- Rahwale on nendest suur kergitus. Tartust. Eesti Aleksandri kooli ümbermuutmine  põllutöökooliks on, nagu ajalehed teatawad, põllutöö miniSteriumis otsuseks tehtud. Põllutöökooli tarwis antakse 500 deSsatini maad kaS Wastse- ehk Kõomõisast. Tallinnast. Läbirääkimist ekoosolek  EeSti keele ühise kirjawiisi asjus oli karskusekuratoriumis  pühap., 1. apr. Kõige päält harutati „üü" ja „üi" küsimust; enamuse arwamine kalduS selle poole, et „üü"-ft kui laiemalt tarwitusel  oiewost kirjutamisewiisist kinni tuleb pidada. Edasi tuli sõnade „au" ja „nõu" ja „jöud" kõrwaliste wormide kirjutamine kahe „u"-ga(„auus", „jõuul", „nõuuga") harutusele.  Et kaksiktäis-häälikutest teist muidu kunagi  kahekordselt ei kirjutata, siis tunnistati kahe „u" tarwitamine nimetatud sõnades järjekindlusetakS ja soowitati neid kõigis wormides ühe „u"-ga kirjutada. Lõpuks puudutati kahtlase „e —i" küsimust täishääl.  järel sõnade keskpaigas (näit. „naene naine") ; selle kohta arwati, et need sõnad, millede mõnes «vormis „i" selgesti kuuldawale tuleb (näit. „naifi"), kõigis wormides „i"-ga tulekfiwad kirjutada („naine", mitte „naene"), teised aga „e"-ga. Lätimaalt. Riiast. Uued sunduslikud määrused kindral-kuberneri poolt on maksma pandud. Nende järele käiwad järgmised asjad sõjakohtu  alla: rasked riigiwastased kuritööd (nuhtl. s. 99 —lO2, 105, 123 ja ll j. H 126); mäss ja kokkukogumisest osawõtmine;  ametnikkudele waStuhakkamine; wägiwaldne  sissetungimine «vangikodadesse ja «vangide wabaStamine; lõhkematerjali walmistamüe,  hoidmine, müümine jne.; telegrahwi  ja telefoni rikkumine; wägiwald ja rööwimine. Ajutine Baltimaade kindral-kuberner  baron Möller-SakomelSki on järgmise  päewakäsu andnud: „Kuna ma keisri Majesteedi kõigekõrgema! käsul mõneks ajaks Balti kubermangudest lahkun, annan ma Balti kubermangude ajutise kindralkuberneri kohused kodanliStes asjades Kuramaa kuberneri,  jäägermeistri Knjasewi kätte; sõjamäe osjades panen ma Balti kubermangudes wiibiwats sõjawägede juhataja kohused 20. jalawäe korpuse komandöri Bertels'i pääle. Riia lehtede teatel läheb baron Möller- Sakomclski NizzaSse termist parandama. Tema on juba minewal teifipäewal Riiast wälja sõitnud- Kaugemalt riigist. Peterburist. Tapmiste arwustik. „N, Wr." kvkkuwõte järele on käesolewa aasta märtsi kuul Peterburi telegrast agentur 322 tapmise ja 303 haawamise üle teatanud, mis politilisel alusel ehk üleüldiste korratuste tõttu on juhtunud. Politseinikka, soldatid ja ametnikka on ära tapetud 63, haawatud  43. Erakondlisel alusel on töölisi ja muid inimesi ära tapetud 74, haawatud 97 (sellest suurem osa Lodfis). Röölvlite poolt on ära tapetud 88, haawutuid Sl. Rööwijaid on ära tapetud 21, haawatud 13. Rahwakohtu poolt on ära tapetud 14, haawatud 6. Sijawägedega kokkupõrkamise  juures on ära tapetud 23, haawatud 21. Ülejäänud tapmised ja haawamised  langemad usulise waenu, perekondliste  tülide, märatsemiste ja t. s. sarnaste  juhtumiste pääle. Riigi wolikogu. 22. ja 23. märtsil waieldi riigi sissetulekute ja wäljaminekute  eelarwe üle- 26 märtsil oli maaküsimus  eeS- Ühed arwawad et see täide saatmata unistus on kui nõutakse, et terwe maa rahwa päralt olgu, teised  sotsialdemokradid  ning sotsialrewolutsionärid on jälle selle «vastu- 27-märtsil oli päewakorral  eelarwe harutamine, kus juures suure hääleenamusega otsustati eelarwet komisjoni  kätte anda. 29 märtsil räägiti jälle maaküsimusest edasi. Sel päewal aeti wanameelne  Purischkewitsch koosoleku saalist wälja, sest et ta asju ilma esimehe loata harutama hakkas, mis päewakorral ei olnud,  kisas ning korda rikkus- 30 märtsil harutati komisjoni asutamise üle walitsuse poolt sisse antud seaduste eelnõuude läbiwaatamiseks  ning waieldi kohtuministri ettepaneku wastu kolme saadiku kaelakohtu kätteandmise pärast. Asi anti komisjoni katte otsustada 2- aprillil harutati jälle maaküsimust- 3. aprillil oliwad mitmesugused  harupärimised ees. Need anti komisjonide  katte. Ka loeti walitsuse poolt sissesaadetud  seaduste eelnõuude nimekiri ette. 5- aprillil oli kõnelemine pühade wahe aja pärast ja räägiti selle üle, kui palju liikmeid  maaküsimise komisjonis peaks olema. Ette on pandud 105 liiget walida. Moskwaft. Kell 12 päewa ajal wiidi Moskwa-Kurski raudtee pääwalitsuse kassast wankriga 97,000 rubla riigi panka. Mitte wäga kaugel raudtee sillast tungifiwad rahawsori  pääle ühede päilnägijäte üteluste järele 25, teiste järele 8 sõjariistus «eest, kes arteltshikult wõtme ära wõtfiwad ja rahakottisid wankrilt maha loopima hakkasiwad,  kust teised nad oma troska pääle tõstsiwad. Kära pääle joskstwad raudtee kaitseks seatud linnawahid teopaigale ning nüüd algas «vastastikune tuleandmine. Röõwlid töukasiwad tuld saades rahakotid troska päält maha, kus juures raha kahest kotist mööda uulitsat laiali weereS. Röövlid  jagumsiwad kahte salka, kellest üks raudtee poole jooksis, kus neile sandarmid waStu tuliwad. Rööwlid haawasiwad «ahtmeistrit,  aga ka rõõwlitest sai üks surma ja teine haawatud ning kinni «võetud, niisama  wõeti ka kolmas rööwel kinni, kuna neljas põgenema pääsiS. Teisest salgast sai üks rööwil surma ja teine haawatud, kuna kaks Miaini majasse peitu jookfiwad. ÜtS neist wõeti adwokat Minini korterist kinni, ta on politehnikumi üliõpilane, seletas aga, et ta rõöwimiseft osa pole wõtnud. Teine jooksis pööningule ja hakkas säält politsei pääle laskma, andis aga ennast wiimaks alla. Ülepea wõeti 8 rööwlit kinni. Raha ei ole enam puudu kui 400 rubla. Kinniwõetutest on üks üliõpilane Sagrjashki, teine wabrikuomaniku Shapshalj poeg Valtast. 15 Saarlane 1907.