ennast politsei kätte. Ta pandi wahi alla. Teda süüdistatakse tapmise katses rewolwri läbi. Laewateated. 4. sept, tuli purju-- laew .Benjamin" poekaubaga Riiast; 8. tuli Kihnu purjulaew „Melin" iiwidega Muratfist, wottis RomasaareS weel kaltsust pääle ja sõitis  Riiga; 6. tuli „Daniel" Riiast poekaubaga; ?. tuli „Woldemar" laudadega Windawist; 9. läks .Benjamin" Riiga; IV- sõitis „Daniel" Abruka puid laadima; 12. tuli .Schwalbe" Riiast poekaubaga. Selsamal päewal tuli ka Ruhnu poStipaat, mis kirikuehitajaid Ruhnu pidi wiima ja juba 2 päewa ja 2 ööd Abruka all ankru pääl seisnud, Romasaarde; aurulaew .Konstantin" wiis Ruhnu postipaadi kõrgele m-rele. 13. sõitis .Woldemar" priipropstdega Windawi. Pühast. K. mõisa heinamaal heinte küünipanemisel,  k«S heinu .sisse soolati," wõtnud keegi talunaesterahwaS mõisa soolast ligi tolm naela soola 3 kop. wäärtuseS omale. Kohaline politseikordnik on mõisa kubja awalduse pääle asja üle protokolli wõtnud ja naens langeb rahukohtu kätte. - Wiljandist. Uus leht. Septembri lõpul hakkab A. Peeti wäljaandel ja waStutawal toimetusel  uus ajaleht „Malewa" kaks korda nädalaS  ilmuma. «Post." Tallinnast. Uus ajakiri. Eestimaa Saksa aiapidamise selts kawatseb, nagu „Pwl." teatab, eestikeelset aiapidamise ajakirja wälja anda. Leht ilmuwat esmalt katsewiistl 4 korda aastas. Tellimise hind on 1 rubla. Lehe ilmumine algawat 1. detsembrist. Mõisnikkude keskpiimatalituS on toobise pudeli piimahind» 10 kopika päält 12 kopika pääle tõstnud. „Rew. JSw " teatel pidada praegused 1, 2, 3, 7, 10, 25 ja 70 kopikalised postmargid  1. januarist ISIO a. jälle ära kaduma ja uued asemele tulema. Seda ja teist. NairiwarguS. Kui Preisi ku> ningaS Prits talwel 1761 oma sõjamäega Stcehlenis Elbe jõe äärel täimas oli, siis käis ta kindral v. Zietheniga häü ilma puhul aiaS jalutamas. Ühel säärasel käigul nägi ta, kuidas üks soldat üle rohu lipsas, kott seljas. Warsti tuli talupoeg suure häälega kirudes ja hüüdis: .Wõtke nairiwaras kinni! Oh minu kallid nairid  !" Kuningas astus soldati ette teele ja kuulas  asja järele. „Soldat waraStaS praegu minult koti-täie nairid l" kaebas talupoeg. .Meil ei ole eilasest päewast saadik midagi süüa," wabaudas end ägades soldat. Kuningas pistis käe tasku ja andis soldatile  kuldraha, üteldes: .Säh, oSta selle eest söögipoolist ning anna talupojale ta warastud nairid jälle kätte: ta teeb ju nende pärast suurt kära!" - Nii see süüdis. Talupoeg hoidis nairikoitk kahtledeS kätel ning LtleS miiwaks uhkelt soldatile:  .Kui kuningas sulle kuldraha on kinkinud,  mõin ms ka nairid kinkida, ega minagi ihnuskott ole." . . .. Talupoeg läks uhkesti oma teed, soldat raha taskus ja kott seljas ka. Kuningas maajas  kumbalegi järele ja ütlcS Ziethenile: .Sääl ep ta on! Kui kaks korraga helded M fiMM sellest kelmidele tulu." > Häbi- ja au-tundumS on immese-soo ehted. Nad on üksteisest lahutamato. Kelle! üks puudub, sellel puuddb ka teine. - Kõige ilusam mälestus, mis meie kellelegi  inimesele paneme, on see, et me teda usume. Hää nõu mitte kallis! Herr  a: Krjamist ma mitte ei salli!" Sant: «Pole wiga! Andke oma adress, ms tulen otsekope maiasse!^ Lätimaalt. Riiast. Nüüd teatab ta „Rig. Zeitung", et senatorircwideerimine Baltimoal otsuseks on tehtud ja rewideerijaks senator Dedjulin, Keisri palsekomandandi wend, saab olema. Dedjulinit oodatawat lähematel päewadel Riiga. „Wir." Kaugemalt riigist. Peterburist. Palju maksab riiginõukogu. Riiginõukogu 128 nimetatud liikmest saamad kindlat palka 112. Mingisugust palka ei saa suurwürStid Mihail Nikolajewitfch ja Mihail Aleksandrowitsch. prints Oldenburgski, krohw Worontsew-Daschkow,  kojaminister baron Frederikcz, kajameister Tanejew, kindral Trepow, baron Budberg ja ministrid Stolypin, Kriwoschein, Haritonow, Echwartz, Ruhlow, Lukjanow ja Schtscheglowitow. Riiginõukogu esimees Akimow hakkab 1910. aastast püäle 25900 rubla palka saama. Riiginõukogu  liikmetest saamad kõige suuremat palka krahw Solski. krahw Witte ja admiral Alekfejew  20000 rubla. Nende järele tulewad krahw Miljutin, kindral Roop, baron Taube, adm. Tschitschew, Sinowjew, Goremykin, Jermolow,  Grodekow, von Wahl, Dikow, Durnowõ, Krschiwitzki, Birilew, Rödiger, SchaufusS ja Hlldebrandt iga üks 18000 rubla. Riiginõukogu esimehe abi Golubew saab 16000 rubla, pääle selle 1500 töö eest hüpotegisüstemi  kallal. 6 riiginõukogu liiget saamad 16000 rbl., 10 liiget 15000, 6 liiget 14000. 10 liiget 13000 ja 19 liiget 12000. Riiginõukogu  liikme kõige wäiksem palk on 10000 rubla. Üleüldse läheb riiginõukogu liikmete palgaks 531835. Üleüldine kulu riiginõukogu ülespidamise pääle on 2034730 rubla pääle rehkendatud. „Jsam." Kuidas usuwabaduse waStu wõitlust peetakse,  selle üle toob „St. Pet. Zeit." Kiiewi lehe „Kiiewski Westnik'u" järel huwitawa kirjelduse. Podolia praosti kätte saadeti palwekirjad,  mis Keisri nime pääle tulewad saata. Need paimekirjad saadeti preestrite kätte, kes ise kõigepäält  alla kirjutama peawad. Selle järel kirjutawad alla salmilauljad ja kooliõpetajad ja siis koguduste liikmed. Paimekirjad tulewad 10. septembriks praostide kätte jälle tagasi saata. PalmekirjaS palutakse, et Keiser usuwabaduse  eelnõu, mis riigiwolitogu mastu mõtnud, mitte ei kinnitaks. Ta algab järgmiste sõnadega  : „MajeStet! Sügama waluga oleme meie, Sinu truud alamad, riigiwolikogu otsusest 26. mail, mis teistesse uskudesse üle lubab minna, kuulda saanud. Õpetus, mis ajalugu ja Viimased  aastad on andnud, näitab selgesti/ et kui see otsus seaduseks saab, siis ta maale mitte rahu ei Loo, maid riidu, mitte usuwabaduši,  maid usulist omavoli." Edasi seletatakse, et Wenemaa lüänekubermangud siis ususõja hirmu  tunda saamad, et wend wenna ja poeg isa waStu ja iodukondsed üksteise waStu kätt üleS tõStawad. Õigeusu kaitsemine wõõrausuliste kallaletungimise wastn olewat riigi eluküsimus. „St. Pet. Zeit." näitab õigusega, et niisuguste  palwekirjade läbi rahwa sees usulittu fanatismup äratatakse. Sellesse puutuwat kir- ta järgmiste sõnadega : „UsuwabadüK  ja preestrite-walitsuse tagasitõrjumine ei tähenda mitte üksi inimese-õiguse maksmapanemist;  ta on ka mõõdupuuks riigi kultüra ja nende eeltingimiste kohta, millejuures rahwa külturaltne ja majanduSline edenemine mõimalik  on". »PoSt." Tänavune viljasaak ja wiljahinnad. 10. sept. oli teedeministeriumis nõupidamine wiljahindade aSjäS. Arvati hääkS abinõusid tarvitada, et paremast saagist hoolimata hinnad  mitte ei langeks, mull seas kroonule rohkesti  vilja sisse osta, et ikaldusekohtadeSse saata. Tänavusest viljasaagist tunnistab rohke vagunite  hulk, mis viha vedamiseks tarvitatud. Augustikuuks oli wiljaveo tarvis bOOO vagunit  arvatud, tarvitatud on aga üle 10 tuhande vagusi. Rowotsherkaskift teatatakse, et nii suurt wiljasaatmist raudteedel enne kunagi olnud ei ole. kvm Tsherttowo jaa- Mani on teede ummistuse tagajärjel umbes 2800 täidetud wiljawagunit seismas. Jaamades  on niipalju wilja, et enam waStu ei wõeta. „Wir." Määrused, mille põhjal paljud ajakirjad kinni pandud, on kroonule tuntawat kahju too> nud. 1903. aastal on ajalehtede saatmisest 84749 rubla wähem sisse tulnud, kui 1907. a. 1910. aastal arwab poSti-telegrafi pääwalitsuS 169498 rubla wähem sisse tulema, kui 1903. a. Osa sellest kahjust teewad küll ajalehtede pääle pandawad trahwid tasa. ,<Jsam." Krimmist. Elaw surnu. Kentsakas lugu juhtus hiljuti ühel „Koi-ASsani* küla elanikul Iman JaroSlawtsewil: mehike peab tõeks tegema, et ta . . . surnud ei ole. Asi on selles, et Koi-AssaniS üks JaroSlawtsewi  küla mees, kah Jaroslawtsew, ära suri. Seda tarwitafiwad Jwan Jaroslawtsewi sugulased, keS tema «varanduse järele keelt nilpasiwad,  endi kasuks. Ühel ilusal päewal saab J. Jaroslawtsew korraga teada, et ta surnud ja maha maetud on ning et ta sugulased päranduseõiguSteS juba kinnitatudgi on. Kohkunud Jaroslawtsew ruttas semstwoametisse,  et sääl oma maksusid ära maksta ja niimosdi õigust oma «varanduse üle alal hoida. Semstwoametis aga ei «võetud ta raha «vastugi,  sest nimekirjade järele olewat Jwan Jaroslawtsew  surnud. Nüüd peab waens mees tõeks tegema, et ta elus on. . „Wir." Tiflifist. Öösel wastu 4. septembrit tungis  salk Perfia rööwlid, arwatawaSti üle 30 inimese, läbi Schahsewani-Milski stepi Altanisse. Rööwsalga tagaajamiseks sõitis kohalik pristaw üheS strashnikutekomandõga teele ja pani wahid wälja- Haladshi rändajatepaiga juures puutufiwad  waStased kokku; algaS tuleandmine, tuid ööpimedus andis rööwlitele wõimaluse PerfiaSse tagasi põgeneda. Ainult üks rööwel sai surma ja teine wõeti kinni. „Wir.* Wäljamaalt. Prantsusmaalt. Valencias surmati kolm rööwlit ära: ühe nende südametunnistuse pääl on 12 tapmist ja ligi kakssada rõöwimist ja vargust, teised ei ole ka palju paremad. Hukkamist  on nõnda toimetatud, et selle wastu isegi wanameelsed lehed protesti awaldawad. Hukkamisepaigale  kogufiwad juba hommikust saadik perekonnad ja lapsed jookstwad sääl ümber. Akende eest, mis hukkamisepaiga poole seifiwad, makseti kuni sada.franki. Rahwahuik laulis lõbusaid laulustd. Hukkamõistetud ei teadnud weel päeval enne seda, et palme armuandmise asjas tagasi lükatud. Rahwa kära tegi nad rahutuks ja nad pöörafiwad küsimisega vangimaja  ülemuse poole. See seletas, et sõjamägi manöwritelt koju tulla. Kui nad aga teada saiwad, milles asi seisab, tegiwad nad sellest mähe wälja. üks nendest hakkas koguni kohtu ja ministrite üle jämedat nalja tegema. „Wir-* Prantsuse juhitaw sõjawäeõhulaew MbUyuö" langes Moulim lähedal äkitselt maha, mis juures neli õhusõitjat surma saiwad. Langemise  põhjuseks olnud lõhkemine, aga mis õieti lõhkes, tas õhuballong wõi Mumapanija, ei ole teada. „ReMdligus" oli õhust kergem sõiduriist,  just niisamasugune kui Wens .Lebed." Sarnaste sõiduriistade peaviga seisab selles, et motor ballongi lähedal töötab ja palju plahvatavat  gaasi lähedal on. Pekingist. Pekinigi ja Hankou vahelisel raudteeliinil tegi suurvesi palju kahju. Palju sildasid on kas täielikult ehk osalt ära HSwitatud. Rongidekäik on takistatud. Rmerikast. Cook on AmerikaS wäga suurte auavaldustega wastu võetud. Et sadamas  rahvas kõvasti karjus, aurulaevad wilistafiwad  jne., siis wõis Cook ainult kirjalikult ajalehe-sõnumesaatjatele teateid anda. Cooki reisikirjeldus annab tema vaimuteravusest  hääd tunnistust. Wäga tähtsaks peab ta saanidel reisimise janres lootsiku kaasaSwedamist.  Cookil olnud wäike purjuriidest lootsik kaasas, mille puuosad saanide küljes olnud. Purjuriide sees olnud oga magamisemdsdz 68, Saarlane 1909