Blagoweshtshenskist. Linna lühidal riisuti post ära; postiljon tapeti üra. Luganskist. Talupojad tungisiwad semstwo  ülema kallale, löödi aga tagasi ja wõeli mangi. Leukoranist. 2 werSta linnast eemal wõeti 2 lööwlit kinni, kck 17. dets. pvStikontori oliwad üra riisunud. Nende kaest saadi umbcS 20,000 rubla kätte. „Wir." Wäljamaalt. Mesfittast- Ühe maja rusude alt tuli Ms 9 aastane poisö malta ja teatas, et tema õed, üks 20- ja teine 12-aaStane, rusude all alles elus on. Kaewamine wõeti otsekohe ette ja warsti loodi mõlemad tüdrukud wälja. Nemad jutustafiwad,  et nad 19 päewa puru all on olnud ja sibulaid, wiina ja õlipuu õli on söönud ja joonud  Nende ema on maja purukslangcmise ajal surma saanud. „Post," KvNstaNtmoPolist. Sadama suuS sündis  plahivatuS, lui töölised põhjaläinud laewa dünamidiga puruks katsufiwad lasta. 5 inimest saiwad surma, 3 haawata. Denverift. (Colorados) Riograndcs poi' kas reisijaterong reise rongiga kokku. Surma saiwad 18 inimest, haawata 30 ,Wir." Uuemad sönumed. Kuresaarest Pühapäewal, 18. januarik, peetakse Eesti Seltsi ruumides Saaremaa EeSti Põllumeeste Seltsi aaSta-kooSolekut. Püewakord: l) Protokolli ettelugemine ja kinnitamine; 2) Uute liikmete waStuwõtmine; 3) Aruanne Walzalas ärapeetud põllumeestepäewa  üle; 4) Hra J. Kirotari kõne «Naeriste kaSwatamifest"; S) Aasta aruanne; 6) Eestseisuse liikmete walimine ja 7) Muud läbarääkimised. Hakatus kellu 2 p. I. Kuresaarde tahetakse Ew- Lutherufe koguduse tarrviS iogudufetuba (Gemcindesaal) asutada, kus piiblitundifid wõiks pidada, lapsi leeritada jnd. Niisugusest ruumist on siin juur puudus. 14- januaril peetakse salongis selle kttewötte hääkS kontserti—  «Hääle" ?8 kirjutab keegi Saaremaa  kroonumetsadest ja annab nende üle täieSti lvöörili pildi. Tähendatud kirjast on näha, et temal kroonu metsa raiumise seadus ja wiis tundmata on ja ta etsi arwamised on kroonu möisade karjamaade ja heinamaade pääl tasmawa metsa kohta, sest milledest nimetatud  kirjatüki kirjutaja räägib, ci ole need mette päris kcoonumersad (zicnun MMi), maid rendi pääle antud kroonu möisade karjamaad.  Balti Krsonuwsade Kalitsus lubas mõnele Saaremaa kroonumöisa rentnikkudele rohu kasum tõstmiseks karja ja heinamaade pu- haStamise tööd teha. Selle tõttu saiwad siis cnem wühem suuremad puud maha raiutud, kuid seda peeti selle juures silmas, ct kõik mets mitte maha raiutud ei saaks, mis ehk jälle kahjulik  rohu kaSwule wöiks olla. Seda nähes, et mõnedel Saaremaa kroonu mõisa karjamaadel wüga tihe mets kaswis, mis rohukaSmu takista», mõõdeti Saaremaa kroonumetsa  walitsuse poolt, 1900 a. pääle hakates, metsatükid wülja ja pandi müügile. Müümine läks wüga pitkali, sest tahtjaid oli «äga wähe. Paljud metsatükid jäiwad müümata ja põrast poole pidi kroonu need koguni  alla takseeritud hinda ära müüma. Nii sai kroonu kahju. Mõisa rentnikkude palme pääle lubas stis Balti kroonumaade walitsus metsa neile müüa. Rentnikud makfiwad kroonule  metsa eest taieliku hinna takseerimise järele, ÜhkS juurde lisatud protsentidega. Seega sai fiiS kroonu rentnikkude käest metsa eest, mis karjamaadel kaSwis, rohkem raha. Imet ei olnud siin midagi ja metjohäwitujcst ei wõi siin juttugi olla, sest mets pidi ju siin „hüwitatud" saama rohukaSwu edendamise pärast karjamaadelt, luna oma jagu puid maa niiskuse hoidmiseks alale jäeti, mida „Hääle" kirjutaja peenikestckS puudeks ja põõsaStetS nimetab. Niisuguse talituse arwab „Hääle" kirjutaja kroonumõifate metsade puhastamise olewat, kuna see aga sõna tõsises mõttes ainult kroonumõifate karjamaade puhastamine on. Wiimasel on tükis teine otstarbe kui esimesel. Selles aSjaS laiemalt rääkida pole mul tahtmist. Asi on juba küll selge- Arwan aga lõpuks, et „Häüle" sõnumi kirjuiajo minuga ühes meeles sn selles asjas, et kui põlluaSjai!- dust tõsta, siis peab karjamaad ja heinamaad tihedaks kaswanud metsast puhastama, et seega loomadele suweks rohkem söödimaad ja heinamaa  päält rohkem heina saak? p. 2. januaril anti hr- Solowjewi auuks, leS siis nende päewade sees Tartusse sõidab, salongis pidusöök, millest 30- isiku ümber osa wõifiwad—  Kauba-uuliiS saab lühemas tulewikus uuesti prügitatud. Minema neljapäewa õhtul vliwad Kauba-uulitfa majaperemehed raekojas kooS Me üle otsust tegemas, mil kombel nimetatud  uulitsat prügida. Otsustatud seda kandiliste  raudliwidega teha. Seega hakatakse ka KurcsaareS siledate uulitsatega alustust tegema. Kuid kõigcesimescks sammuks ci ole see siin mitte. Juba mõne aasta eest tehti niisuguse uulitsaga apteegi ees hakatust. Talumeest Aleksei Õppi otsitakse taga, et temale tunnistust termis? üle kätte ondo, mille kreisiorsti Dr. CarStensi käest ka.te wõib saada. Kurjateod. Karjas, Leisi Wene kiriku juurest warastatud Angla mehel M. Petrowil wiimasel wona aaSta päswal sel ojal, kui lirikuS jumalateenistust peeti, hobune jaaniga  ära. Kahju pääle 120 rubla. WaraS teadmata. Purtsa külaS, KarjaS, löönud keegi F. ParbuS oma seltsimehele tee pääl ilma mingisuguse  põhjuseta kaikaga pähe ja kui wiimane juba maha kukkunud oli, haawad teda weel mitu karda noaga. Kolmandama jõulu püha õhtul löönud keegi K. Mast Poidel, Tagawere külaS, A. Sainerile  noaga haawa kaela sisse- Haawatud toodi linna haigemajasse, kus leiti, et haaw kardetaw ei ole. Jmawere külaS (Pöidel) peksnud kaks nöörimeest ühte oma seltsimeest kaigastega nõnda, et wiimasel pääs mitu merist haawa leiti. Ka Kaarmal oli jõulu pühadel noortemeeste  wahel kisklemist. E. kõrtsis olnud löömine  isa-isa wiifi rusikatega ja L. küla wahel kaigastega- Kaklejad on niisuguse pühade pidamise  pärast kohtu kätte antud. Niisama on ka Purtsa, Tagawere ja Jmawere noa- ja kaikakangelastel  kohtulikku karistust oodata. Kaarmalt. Esimese püha öösel kallanud A. külas F. Õ. oma wenna M. Õ. kaewuSse peiroleumi ja tõkutit, mis läbi wefi kaewuS tüieSti rikutud saanud. M. Õ. ei olnud wekinoliku  toimetusega rahul ja andnud asja kohtu harutada. Kihelkonnalt. Kolmekuninga päewal peeti Kihelkonnal Saaremaale meremeeste Seltsi asutamise  üle koosolekut, kuhu ka Kuresaarest hrd Kunstmann, Lember, Esser ja Piip sõitnud oliwad. Otsustati Saaremaale Keiserliku Locwasõidu  Seltsi haruselts asutada, mille asutamise luba saamiseks palwekirsale 11 isikut nime alla tirjutasiwad. Asutataw Haruselts saada lähemal ajal ilmuma Meremeeste kalendri kirjastuse  oma pääle wõtma. On põhjust loota, et Haruselts meie mereasjanduse tõstmiseks palju ära jõuab teha- On ju mereasjandus Saaremaal  tähtsam teenistuse haru Saarerahwale. Peterburist. Uurimtse-lomisjon on kuni siiamaale kindlaks teinud, el wõlgade-kuStutamisekomisjonis  waraStamd kupongide wäärtusesumma  300.000 rbl. päüie ulatab- Dresdenist- Pärast neljanda sotfialdemokratlaSte  tooSoleku lõppu ja walimiseöiguse küsimuste harutamist hakkas mitmetuhandciine rahwahulk politseinikkude reast läbi tungima, kuninga lossi juurde. Politseinikud wõiftwad sõjariistad tarvitusele- Mõlemalt poolt saiwad mitmed haawata; 20 inimest wöeti waagi. Kahe tunni pärast oli kord jalale seatud. „Wir." M 2 Saarlane, 1909 p. W Ks»»M I'W -, Li,»»». Ps», oüi^!« «^f^i.,,.,l Ajaleht „Haarlaue" ! ilmub ka ISV9 korralikult koks kord nötolot ja loob iohk e s i i nal jo. Aegajalt ilmuwad ka mõistatused. „Eaarlane" pakub seda, mis rahwa silmi selgitab ning teatust ilmaelust annab ja rahiresl rahuiiseie ülesehitawaie tööle. iseenese lundmisele ja isamaa aimastusele juhib. ümber on ennast iva unnad. elu. tarkusega ehitud mehed kogunud ja sellepärast kirjutab mis tõsi ja räägib mis küps. ..Taarleme" maksab: maapostiga ehk linnas kodusse saates: aastas . 1 rbl. sk kop. pooles aastas 1 „ kroonu postiga ükskord nädalas, kaks numbrit korraga kätte saates: pooles aastas K „ ZS , kroonupostiga kakskorda nädalas kätte saates: aastas . . 2 „ S 0 „ pooles aastas . . . . . 1 „ M Elaarlase" tellimisi wõtawad wastu Kihekkouaal hr Hõb ek  a raamatukauplus ja Leist Vallamajas hr. J. Haab. ..Saarlase" toimetus. ! t»W»V Teadaandmised. ü. ?. f- Pühapäewql, 11. sanitaril IVUV kellu S pärast lõunal Bürg-rklubi saalis, erakorraline ültüldillt koosolek. Päemakord: - 1. Nõukogu otsuse kinnitamine 12- detsembri k. p. ISOB a. mõnede liikmete seltsist wäljakeitmise pärast; 2. Ettepanek Wenekeelse komando ja asjatoimetuse keeli sisseseadmise üle. Nõukogu. Pühapäewal, ÄS. januaril Liirgerklnbi saalis Miti?id« mitmesuguste lõbustustega. Kellamäe kõrtsimehel lüpsilehm Käesla mõisas on söiduhobune, LlnnsmaiiisuS annab teada, et linnawvllkogu otsuse järele koertemaks  mitte enam 1 rbl. waid A rbl. aastaL on. MakS peab 1. märtsiks seletatud olema, pärast seda nõutakse 73 kop. trahwi raha. Linnnwalitsus. Käesla mõisa vtfitalje töömeest, kt» oma pääle wotab linkristd ja kraawiiorufid  walmiStada, selle kaubaga, et tema kõik tööd oma kuluga teeb ja kauba ise oma kasuks ära müüb, aga mõisale kolmat  jägu ka« kaubast eht rahast annab. Lähemat teatust kõigi tingimist- kohta antakse Käesla mõisas. Kuresaare kiriklikud sõ«. Pühapäewal, It. jauuarrl. Setti keele jumalateenistust kell peab ülemõpetaja Biosjseldl. Igat pühopäewa õhtul kell V»t> Eeslikeeli piibiitund meesierahwaslete kiriku käärkambris.