Wiin on sagedasti otse ise joomise põhjuseks  ja toob just halbust oludesse ja ümbrusesse,  haigust, waesust jne. Joomine Wcnemaal on niisugune, et temast mitte üleüldist ühesugust pilti ei wõi «aasida. JgaS maanurgas on sagedasti ise põhjused, mida tähele tuleb panna. Ei wõi mitte Võõraid seadusi otsekohe meie oludesse tuua. Kroonu monopol on sagedasti sellepärast  kahjulik, et tihti kroonu monopoli peremees ei ole, «aid monopol kroonu peremees. (Kiiduawaldused.) Lõpetuseks socwib  kõneleja stadufe-celnvuud kammiSjoui anda igakülgseks asja läbiuurimiseks nende näpunäidete järele, mis waidluStest selgnsiwad.  Protoierei RosnatowSki, isiklikus aSjaS  sõna wõttcs. kaitseb preestrid etteheidete eest, nagu olekfiwad mmad joomises süüdlased.  Preester Sendcrko waõtab NowitSii teisele ja armub, et preestrid rahwa elu enam tuimemad, kui see. Baron Mcy-ndorff waStab wolitsust asemikule  ja paneb ette staduse-eelnõuu üleüldiste  põhjuSjoonts wüljatüötamistks kom< misjoni kätte anda ja sellega kõrwuti tuleb praktiline staduse-eelnõuu wälja töötada- Baron Mependorffi ettepanek maetakse mastu. Loetakse kõik ettepanekud päewakorrale  minemiseks ette. Baron Mcyendoiff Lähendab, et pea kõik ettepanekud põhjalikku Wenemaa uuendust nõuawad; need ettepanekud  on waewalt wastu wõetawad. Joomist waStu wõitlemise kommisjon ei wõi mitte kõike Wenemaa uuenduse asja oma pääle sõtta- Hääletamisel lükatakse kõik ettepanekud päewcckorrale minemiseks tagasi. Õhtune koosolek jäetakse ära. Redaktstom kommiSjoni ettepanekus riiginõuukogule  tunnistatakse stadust-eelnõuud laewasvidu korralduste kohta Siberi jõgedes  ja Baikali järwcl rutuliSteks. Koosolek lõppeb kell 7,30 min. Zärgmins koosolek on kolmapäewal, 27. wcbruaril. -Elu." See on «võimata! Ta nügu oli nii woli, ct kõik palumi sed asjata näisiwad olema. Noh, näete nüüd, ütlesin ma kaptenile, Kuid see hakkas uueAi kisendama: Ara, ära! Üie parda! Ma tahan ometi ükskord neist elajat-st ja kõigist muust kraamist lahti saada. Kui need ei taha teid enesega üh;s wõtta, siis wõite sinna samase paan jälle tagasi minna, millest teid «välja tõmmati. Aga ära minema peate. Ma tahan kord igawesti selle saar.ga lõpuarwe  teha! Kes kuulsite, Mongomeri? küsisin ma temalt- Ta kehitas õlasid ja ivaatis -vanamehe pääle. Küll ma :ei!e kah.- leian, ütlev kupun. Nüüd olin ma tmes-.i nõust lahti- Ma palusin korda mööda kõiki: esiteks manameest,  et fee mind saarele motoks, fi-S kaptenit, et see murd oma laewals MM ja «viimati Mongomerlt ... aga köit oli asjata- Mongomeri kehitav mait olleS õlanukki,  manamees M oma endise otsuse juurde kindlaks ja !ap:en kisendav: Minge ära! Minge kuhu tahate, aga fiit Sra. Wälja! Silmapilk I Selle aja sees oli puuride ja kastide -väljalaadimine lõppenud. Ma ei näinud inimesi, kes all lootsikus asju waStuwõlfiwad,  sest see oli laewa külje all. Ma tundsin ennast täiesti maha jä.tud olema. Ms satu aru, et kõik maSLusciSmine asjata oleks olnud, sellepärast toetasin ma end seljaga masti najale ja ootasin, mis tuleb. Mongomeri ja ta seltsiline astufiwad köis. redelit mööda alla oma paati- Siis tuli- wad kaks madrust minu juurde, wõtfiwad minu käealt linni ja taimasiwad trepi juurde- Paari silmapilgu parast olin ma juba wäikeses tuupis, mtda madrused laewa juurest eemale tõukasiwad. Mõni samm minust eemal läks suur laaditud paat lugewate  aeru löökide all laare poole. Sel hirmsal silmapilgul panm ma tähele, et kõigil sõudjate!, kes suures paalis isrusiwad,  imestamtie määri mustad ja koledad naod oltsad. Nad kisendasiwad minu poole ja naersimad ja ma kuulsin, kuida Mongomeri  nendega selle eest taples. (Järgneb). Kodumaalt. Kuresaarest. 26. wcbruaril oliwad Mk wallawancmad Saaremaa talurahwa asjade kommissari juures koos. Pandi ette: 1) neile wolikogudele, kes tellfoni sisseseadimist  mitte wastu ei wõtnud, see küsimus uuesti otsustamiseks ette panna; 2) niisama  ka küsimust 5- tohtrikoha sisseseadmise üle Saaremaa! ja 3) wallawolikogudele küsimus ette panna Kaarmo-Suurewalda waimuhaigcte «aja asutamise üle. Sääl juures awaidati, et tettsom sisseseadmise raha põllupangast saab- On ka loota, et tohtrikohtade sisseseadmise raha sellest pangast  tuleb; waStasel korral jääb see maldad?  kanda—  Keegi isik, kes oma nime mitte awaldada ci taha on kohase ülemõpetaja kätte kiriku, missioni, kohaste waeste hoolitsemise, wäiksetclaSte kooli ja waesemaja hääks 600 rubla wüärtuses wäärtpaberid andnud, igaühele 100 rubla eest. Minema! pühapäewal peeti Saaremaa  matmisekasja aasta-kooSolekut. Koosolekut  juhatas esimehe abi hr. Silbernagel. Kõige esiteks tuletati ärafurnud kassa rewidenii  hr. Friedr. Koschemzakini meelde. Tema mälestust auuStati püstitõusmisega.  AaSta aruandest oli näha, et minema! aaSial on 9. liikme surmakordadel  saadud 1976 rubla. Uuteks liikmeteks aStufiwad 5 meest, 1 naine za 5 mehenaist. 1968. aastaks on kassal: maksjaid liikmeid  111, mittemakswaid (mehenaist) 90, leski 16, auuliikmeid 82. Päale teda weel 11 iandidati. Kassa on minewal aastal 9. surmakorra ecst 1768 rbl. watja maksnud.  Pääle seda mitmesugused kulud, nagu põhjuskirjade trükkimine, palgad, kunlutused, kviitungiraamatud, poStiraha ja stempslmargid  166 rbl. 62 kop. KaSsaS oli aeSta lõpul: väärtpaberites 4601 rbl. 50 kop., renteiS 782 rbl. 19 kop-, JSsajswi raha 808 rbl. 54 kop., puhast raha 181 r 27 k. Nõnda on siis kassal praegu 6672 rbl. 50 kop. KaSfa on asutamisest saadik 15 026 rbl. surmakordade eest maksnud. 2 kassa liiget, kes oma liikme maksusid  ei sle maksnud, heideti kassast «ülja. Walimise juures valiti wanad eestseisuse  liikmed tagasi. Rewisioni komisjoni liikmeteks valiti: hrd. E. Allimann, O. Kesk ja N. Schitikow- Poidelt. Kasulikud otsused. Hilzuti oli Uuemõisa «alla wolikogu kooS, kus muu seas otsuseks tehti, telefoni teel teiste waldadega  ja Kuresaare linnaga ühendusesse astuda- Ka wõeti ettepanek, siia tohtri kohta sisse seada, elamusega waStu, ning lubati abiraha, mis iga wolla pääle on jagatud, häämeelcga anda. Wallamaksud jaotati ka vennalikult ja praeguste olude järele õieti ära- Kõik maksjad jagati 5- klassi. Kõige» rohkem maksawad kroonuvalla taluperemehed  ; I rubla nendest wähem päriSwalla taluperemehed; maata meestel ja vabadikkudel  on nende körwal tükkis odaw maks, kuna alaealistel, 16. —18. aastastki, ainult mõni kümmend kop. maksta tuleb. OcsuS telefoni sisseseadmise kohta tõstab meid hanlud rahvale lühemale, kuua arStikoha sissejcadmine enam kui tarvilik on. Sest pahu inimesi peavad siin arstiabi puudusel  vaiu kannatama, jah > — koguni suremagi, sest Kuresaar on kaugel ja maal kohast arsti käepärast ei ole, väljaarvatud mõned jootapuhujad ja sõnadega «aluwõljad> Torist. 16. stp. on „Õlguse" teate järele tohaiik politseikordnik Tori mõisa lähedal metsas kuuS meest, keS Pärnus Seda ja teist. Esimene telegramm. 1899. aastal oktobrikuu esimesel päewal sai 89 aaSta täis, tui rahwas elektri telegrahwi pruukima hakkas. Esmalt ei saanud ta telegrahwi suurest kasust aru, nii et esimene  telegramm Berliin telegrahwi kontorist  alles kolm päewa pärast kontori awamist  ära saadeti. Esimene telegrammi saat-a oli üks kaupmees, kes hommikul ühest Hamburgi lehest luges, et linna üks nahkadega täidetud laew on jõudnud. Kaupmehel  oli nõuu terwet laewatäit ära osta ja ta saatis sellepärast oma Hamburgi asjaajajale telegrammi, et ta nahad ära pidi ostma. Neli tundi paale telegrammi ärasaatmise tegi kaupmehe asjaajaja laewnikuga  kauba ära. Nüüd sai kaupmees aru, tui suurt kasu telegrahw wõib saata. Wangimaja wargate pelgupaik  Praagi linna Zistowajaoskonnaä saadeti palju warguft korda, ilma et kur- jategijad kätte oleks saadud- WiimakS langes kahtlus kahe kuulsa kelm pääle, kes parajasti Ziskowa wangimajas kinni istusiwad. Järeleuurimine tõendas, et teine kurjategija oti wangihoidja õetütrega sõbrust sobitanud, kes siis iga õhtu oma kallikesele wõtme katte andis. Wargad laastasiwad öö kabi linnas, ostsiwad hommikul sööki ja jooki ja töiwad „kvju" mangi hoonesse, kus neil kõige kindlam pelgupaik oli. WiimakS  aga tehti mehikeste lõbusale elule lõpp, ja pisteti nende kaitsjannagi kinni. Rääkija koer. Keegi isand Bertran on Prantsuse lehtede teadete järele loomade õpetamises otsusele jõudnud, et ka koerad rääkima wöiwad õppida. Tema .Papillon" ütlewat kaunis selgesti .papa ja .mamma" ja muid lihtsaid sõnu- Kõnelcma  õpetamise juurde astumisel nägi ta suurt waewa koera oma keelt oiges olekus hoidma õpetades. Kuni pada keemas, seni õitseb sõprus,  aga sõpru ei leita miletsuse kambrist, ning wälja oitsenul roosil ei ole himustajat.  „3uku, hakkame papat ja mammat mängima/' ütleb wältene tüdrukukene oma wennale. „Sina ole papa ja mina olen mamma." Poisikene mõtleb natukene aega. „Ei, meie seda mängida ei saa/ otsustab ta siis. Mispärast ei saa?" „Mul ju habet ei ole; millest sa mind fiiS tmms hartad? Saarlane ISOB M 16,