ohwitser teatab selle kohta: tõi meie laewast kirde pool midagi särama, mis nagu roket wälja nägi. Kohutama kiirusega lähenes ta ja täitis õhku palamata  gaasidega. Meteor oli wähemalt suure maja suurune ja kukkus wcie laewast umbes 40 meetrit eemal koleda susinaga mette- Tema poolt sünnitatud laene oli nii suur, et laew peaaegu ümber oleks läinud. Kui see leekiw, susisew kogu põigiti  meist üle tormas, tundsin ma kudas mu süda seisma jäi. Kui meteor meie laewa natukenegi oleks riiwanud, meie oleksime kõik päästmatult kadunud olnud." Uuemad sönumed. Kuresaarest. Vallimaa kindrolkubcrneri  poolt ajalehe „Hüäle" paale pandud  trahwi täideNiimlje üle on juba fiia kordaseadmine jõudnud-  ajutine  waStutaw toimetaja hr- Klauren ei ole rahatrahwi mitte ära maksnud, maid on kinni istuma läinud- Wildenbergi wabriku korstnale, millele  ajajooksul praod mõlemile poole sisse on sündinud, tõmmatakse praegu 21 raudivõru  ümber. Meistrid on Peterburist sa saada 7 rubla päewas palka. Töö tulla 600 rubla maksma. Jälle päikese plekk. 15. aug. ilmuS päikese päale jälle uus plekk teatawad tähetundjad- Seekordne plekk on õige iseäralik,  hulga heledate sildadega, mis -valgete  täppidega ümber piiratud. Teda wõib igamees suitsuga tumedaks tehtud klaasi läbi waadata. 27. augustiks jõuab plekk teise päikese äärde ivälju ja kaob selle pSSIe tema parema wõi õhtupoolse serwa taha ära. Riias, 21. aug. Schmidti tsemendiwabrikus  oli tulekahju. Ära põlefiwad wabriku ruumid, kuur ja mitu tuhat kuiwatuse kohta. Kahju 260,000 rbl. Linna ääres tungisiwad 4 sõjariistus  isikut L. Kasella ja Ko. wärwimise wabriku kaSsahoidja kallale ja rööwisiwad tema käest 1014 rubla üra. Liibawist. Ernst Rolau, tuntud Läti rewolutsionär, keS Odessas kinni wõeti, laSti tee pääl 4 wersta Grobini linnast eemal maha, kui ta dragunite wahi alt, kes tema Grobinist Liibawisse pidiwad wiima, ära põgeneda tahtis. Peterburist. 21. augustil hommiku kell 5 laSti maha Lisfi Nossi pääl Nikitenka,  Ssinjawski ja Naumow, kes selles süüdlased oiiwad, et nad Keisri Majesteedi  pühitsetud isiku kallaletungimist  ettewalmistanud oliwad. Ssinjawski laulatati püha sinodi loaga päew enne surma weel ühe naesterahivaga ära, kellega ta enne koos oli elanud. Nendel on ka üks IV- aastane tütar- Mitropolit ei tahtnud laulatamiseks mitte luba anda, sest et abielusse astumine mitte surnute waid elawate tarwis on—  Peterburis 24. aug. RoStowiS on 10 jaapani taskukunstnikku kinni wõetud, keda salakuulamises kahtlustatakse. Korteri läbiotsimise juures leiti tõendusi, et nad Jaapani ohwitjerid olla. Statvropolis tapeti rvöwimise mõttel 6 hingeline wäljarändaja-perekond ära. Smvlenskis, 22. augustil- Siin on rööwijateühisuS üles leitud- Mis isikut on kinni wõetud- Ka leiti ühisuse pitsat üles. Mohilewis tuliwad kolm tühjalt maalt ära põgenenud talumeest awalikuks. Kui neid kinni taheti wõtta, lasksiwad nad kahele gorodowoile ja ühele politsei agendile raskeid haawu. Antwerpenis, 21. augustil. Sadama töölised streigiwad. Segadus on suur. Sadama politsei on 14.000 streikijate waStu jõuetu. 40 000 streikijate perekonna liiget nülgiwad. Häda sunnib neid wägiwalla  tegudele. 22. augustil ajas politsei salga laiali. Mitmeid haawati, sest et tuleriista tarwitati. Homikul paniwad streikijad puuladu põlema, mille nad enne petroleumiga üle walafiwad. Parisis, 21. aug. Kasablanka juures oli tõsine kokkupõrkamine. Marokkolased, kes Tadderti ja Msabu juures oliwad, aeti laiali. Sõjalaewad wõtsiwad Võitlusest osa ja lasksiwad 60 pauku. Koreas tarwitatakse käredaid abinõuusid pärismaalaste wastu. Terwed külad põletatakse  ära, palju kahtlustatawaid isikuid lastakse maha. Korealased tapawad Jaapani  ametnikkusid ja teisi isikuid. Kafablankas, 22. aug. Pärismaalaste ja prantslaste wahel oli äge wõitlus. Pärismaalaste kaotus on suur. Nad pöörfiwad  tagasi. Prantslastel 8 surnut, nende seas üks komandör ja üks leitenant, püäle selle 17 haawatut. Simlas, 22. aug. Lõuna-Jndias on politsei ohwitser, kes oma toas kirjutustlaua  taga istus, ühe pärismaalase poolt läbi akna maha lastud. Mõrtsukas surmas iseenese ka ära. Tapmist seletatakse sellega, et terwel maal kihutuS europlaste wastu suuremaks läheb. 1907, 44, Saarlane. «-VA-, o. Lö - MW«S SU^ul.U. Kmchmli Aurulaew „Konstantin", kapten A. Kicyok, sõidab IF. juli k. p. kuni 1. septembri k. p. igal kesknädalal kell 8 homm. ja igal laupäewal kett 6 õhtul siit Riiga. Prahti wõetakse teisipäewal ja laupäewal lõuna kellu T. wastu. Lähemat teatust annab Mltöoö. Lango. Riia aurulaevade wäljasõidu päewad: Muhusse, Haapsalu, Tallinna ja Peterburisse: „Konstantiu", kopi. M. Sillin, 2S. augustil. „Riga", kapt. L. Schmitt, 30. august-!. „JmP. Nikolai II", kapt.C.Wotter, S. septembril. Riiga: „Riga", kapt. L- Schmidt, 26. augustil. ,»ZmP. Nikolai II", kapt.C.Wolter, Zs. augustil. ~Ko»sta«tiu", kapt. M. Sillin, 2. septembril. Wüljasõit RovMLosaart sadamast Muhusse, Haapsalu, Tallinna ja Peterburisse kell 8 õhtul ja Rüga kell 8 hommikul. S. augustist Peterburi poole kell 7 homm. ia Riia poole kell « õhtul. *1 Aarulacw „R,ga" ci lähe Haapsalusse mitte ning sõidab ikka. kuni supclnsaja lõpaui, Riiga hommik»! krlln «» walja. Lahemaid trateS» oimab HaSd Inglis lõugu HM" põrsaid "WU on Mihklikuust saadikut Tölluste mõisas saada. Teadaan d m i s e d. Mitmesugusid riide restisi müüb odamalt <K. Teadaandmine. Wastuwõtmine Kuresaare meremeeste koolides on juba hakanud  ning kestab edasi ettewalmistamise koolis kuni l. oktobrim,  kaheklassiliscs meremeeste koolis kuni 1- nowembrini. Õpetus  algab: kaheklaSsiliseS meremeeste koolis 1. oktobril ja kolmeklassilises  ettewalmistamise koolis 1. septembril. KaheklaSfilisesse meremeeste kooli wõetakse wastu: kes kihelkonna wõi rahwa-alguskooli  on lõpetanud ehk sellekohase eksami teinud, mitte alla 17 aastat wanad ja purjulaewade püäl mitte wähem kui 12 kuud sõitnud ei ole. Ettewalmistamise kooli: kes 13—17 aastat wanad ja Venekeeles lugeda ja kirjutada ning rehkendamise neli seadust mõistawad. WaStuwõtmise eksamid kaheklasfilisesse meremeeste kooli peetakse 28. septembril, aga ettewalmistamise kooli 28. augustil. Palwekirjad ühes dokumentidega antakse Kuresaare meremeeste koolide ülema nime pääle lihtpaberil. Palwekirja juurde tuleb panna: 1) ristitunnistuSz 2) seisusetunnistus; need, keS kaheklatsilisrSse  kooli astuwad päüle selle tunnistus selle üle, et nad 12 kuud merel purjulaewadel sõitnud ja 4) kohaline tunnistus  kihelkonna- ehk rahwakooli kursuse lõpetamise üle. Kõik, kes meremeeste koolidesse wastu on wõetud, peawad kohe seatud wormi  järele riided muretsema. Koolimaksu wõetakse: kaheklasfilisesse meremeeste kooli astujatelt Saaremaa elanikkudelt 12 rbl., kõigilt teistelt 18 rbl. aastas; ettewalmistamise kooli astujatelt: esimestelt  6 rbl. ja teistelt lv rubla aastas. Koolide ülem J. J. Prinz. Kuresaare kiriklikud sõn. Piihapäewal, SS. augustil. EeStikeele iumalateenistust kell Vi 12 peab õpetaja Drechsler.