lejate poolt Tschirikowi Pärast näitemängu  on soowijatele pidusöök salontlubi ruumides, ilma alkoholita. Pidu piletite, paSsepartsude  eelmüük kui ka ülesandmist pidusöögist osowõimiseks korraldatakse hra T. Liimi ja H. Echmalbachi kauplustes. Pidukutfeidon saadetud kõigile Eesn ajalehtedele, nimekamate Eesti seltsidele ja EeSti awalitkudele t gelaStele, kirjameestele, kunstnikkudele  ühte kokku üle 100 kutse. Saaremaa lehtedele, seltsidele ja awalikkudele asutustele saadetakse pidukutsed lähematel päewadel. Wõõrakeelse  Balti ajakirjanduse esitajatena kutsutakse pidule lehed: Uue.ii.", „Riga§che Neueste Nachrichten" ja „Rigasche Rundschau". Järgmine kejkwimekonna koosolek, tust ka pidu korraldajaid, koorijuhatajaid ja kohalilka ajakirjanduse  asemikta lahkesti osa wötma palutakse tulla, on K. G. S. ruumides eSmaSpäewal, 1. junil kell 7 õhtul. Kesktoi m e k o n d. Kaarmalt. Pühade laupäewal põles TahulaS,  Lilbi küla», talunaeSterahwa T. Lopp wabadiku  elamise maja maha. Tulesse jäiwad wäikene waranduS ja üks siga. Kahju 100 rubla. Maja oli 25 rubla eest Kaarma-Suurewolla waStaStiku awitamise seltsis kinnitatud. Tuli hatkanud 8, aastase  tüdruku käest, krS maja taga õlgede sees tikuga tuld üleS oli wõtnud. K. Tammeaid maja Loona wallaS oli ka wäikcse poisi käest, tel üksi kodus oli, selsamal  wiisil põlema hakkanud. Kui üks õlewihk põlema läinud, katsunud poisike ise seda kustutada,  teist wihku põlema wihu pääle wisateS, mis läbi aga tuli meel suuremaks läks ja wiimaks  katusele korgaS. Tammeaid'a kahju oli ära põlenud maja 200 rubla ja muu waranduZ 70 rbl. wäärtuseL;loomsdest jäiwad tulesse wasik, 10 rbl. ja hauduja ani 2 rubla wäärtuseS. Maja 011 Loona waStaStiku abiandmise seltsis 100 rbl. eest kinnitatud. Ülemal nimetatud kaks juhtumist olgu wanematcle,  kes lapsed üksi koju jätawad, waljuks näpunäiteks. Tuletikud oleks tarwis ikka laSte eest tingimata ära peita. Päewa tarwis wõib kodusse jäänud lastele külma toitu wälja panna, sest niisugused ju ise sõömakeetmisega  walmiS ei sao. Warfi tuleb aeg, kus wanemad inimesed kodust ära heinamaale lähemad, siis peaks küll wali walwamise kord kodus, iseäranis wüikeSte .piibumeeste" üle, seatama. Karjast. Hiljuti põles Metsküla mõisa metsas ligi 7 deSsatini noort männa metsa ära. Kahju summa teadmata. Arwatakse, et tuli ühe metsast läbi rändaja piibumehe käest lahti on pääsenud. Nihatu külaS leiti mõni päew tagasi talumees, 50 aaStane J. Auwäärt üleSpoodult kuuri pööningult. Arstlik surnukeha läbiwaatamine  oli 25. skp. Enesetapmise põhjus teadmata. Nagu meile teiselt poolt teatatakse, pidanud manamees Ülemaale „töhe" minema. Naene läinud  teda saatma. Et aurulaew sel päewal ei läinud,  tulnud mees tagasi, jätnud tööriistad kusagile kõrtsi, miisud naese koju tulles teise mehe heinaküüni ja hokkarmdteda hirmsasti sääl peksma. Õnneks juhtunud küüniomanik sinna tulema, keS naese mehe käest ära päästnud. Selle pääle jooksnud mees ära ja poonud ennost üles. Muhust. Marguse kangelased, wennaksed Iman ja Matwei Kand, keS Muhus paari kuu jooksul seitse märgust korda paniwad, on lõpuks meel paadi warastanud ja Muhust wälja rändanud  «laia ilma." Paat on Wirtsust ÜleS leitud ja Muhumaale tagasi toimetatud, aga margad ise on kui .tinatuhka" kadunud. Nende järelt ÜleS leitud warandusest toodi muist politseisse, muist anti omanikkudele tagasi, ja nimelt see waranduS, mis seistes hukka läheb. Tallinnast. Teine EsSti ajakirjanikkude koosolek  Tallinna raekoja» 24. ja 2S. skp. ära. Osa listena wiibistwad koosolekul kolme Soome lehe «Helsinkin  Sanomate", „Uust Suometars" ja «Opettajanlehli"  asemikud. Koosoleku meeleolu oli waikne, kuid leplik. «Suuremad  põhjusmõttelisel)" küsimused, mis esimesel koosolekul  lahkuminewale ilmamaadele kandjaid ägedalt pillisid  sundistwad murdma, jäiwad teise järje pääle; Eesti  ajakirjanduse üleüldine hää käekäik ja elukulseküsimused  suutfiwad nüüd palju suuremal mõõdul koosolijate huwitust äratada ja tähelepanemist wangls hoida. Teise Eesti ajakirjanikkude koosoleku kokkukutsumiseks  andis, nagu teada, esimene Balti ajakirjanikkude kongress põhjust. Sellest kongressist ei saanud Eesti ajakirjanduse asemikud Riia kongressi toimekonna eksituse  pärast osa wõtta. Riia kongressi iõimckond oli sellepärast tagantjärel Eesli ajakirjanikkudele ette ponnistas  ja mitte Balli ajakirjanikkude hiljaksjäänud osakonnaks.  Koosoleku awaS kell 11 hommiku hra J. Tõnisson  lühikese kõuega. Pääle juhatuse walimist (juhatajaks  J. Tõnisson, abiks A. Hanko, kirjatoimetajateks  Reinthal, Mändmets, Kaarna) põewakorra juurde mindi. mrks EeSti ajakirjanduse poolt «valitakse mann. adw. Jaakson Riiast ja büroo juhal, asemikuks Eesti osakonna  poolt J. Tõnisson Tartust. „PoSt." 4. uue kooliõpetajate-seminari awamise asjus, mille kohta meie juba waremalt lühikese teate tõime, kuulewad Riia lehed, et ametlikus aruandes JuhkentaliS Narwa lähedal. Mustmees Tartu maakonnas,  ja Wõru linna». On lootust olemas, et ministerium  seda ettepanekut mitte tagasi ei lükka. Iga üksiku  seminari asutamise kulud teeksiwad 80,000 kuni 40,000 rubla wälja. „PoSt." Tartust. Ringkond Dr. K. Hermann'i austajaid  on, nagu „Isam." kuuleb, luba saanud Põltsamaale, Dr. K. A. Hermanni sündimise ja nooreea tegcwuse paigas, temale mälestusesammast  ehitada. MäleStusesammaS mõteldawat Paala jõe kaldale praeguse kihelkonnakoolimaja lähedale paigutada ja selleks tarwisminewat raha loodetakse priitahtlikkudest annetest ja selleks otstarbeks toimepandud pidudest kokku saada- Seda ja teist. Maotvdontes. Hiljuti leiti Kalisornias,  raudtee ehitamise juures suur hulk kontifid. Säälsamas ligidal lamas täitja wigata enne suurt weeuputust elanud looma, maotodontese  luukere. Teised kondid arwatakse nii, samuti muististe, ammu maa päält kadunud loomade omad olemat, kes jääajal elanud. Sel ajal häwitafiwad hiigla jääpangad terwed tuhanded loomi ära, niihästi maal, kui mees. —a—  Noomitus. Ungria sõjakäigu ajal aStufiwad Wene ja Austria ohwitser poodi. Wenelane  maksis oma kauba eest kullaga, kuna aga austrialane maksmiseks paberiraha pakkus. Kaupleja ei wõtnud paberit wastu, maid ütles Wene ohwitscri päale näidates: Me, kuidaS herrad maksawad! Mis neil wiga kullaga maksta, sõnas Austria ohwitser, kui neid meie eest sõdima on palgatud. Wene ohwitser tundis ennast õigusega selle üle haawatut olewat, kutsus austrialase kahewõitlujele  ja laskis ta maha. Kui keiser Nikolai  I. sellest kuulis, ütles ta: Wene shwitserile tuleb käre noomitus teha, selle eest, et ta sõjaajal oma elu hädaohuSse on pannud: ta oleks pidanud austrialase säälsamas  maha laskma. M. Äraandmine. Tädi (sugulastele):  Noh lapsed, kaS ma ei ole jälle selsamal  ajal tagasi, nagu mincwalgi aaStal? AtS. Oh, ei, tädi ! See kli palju warem; meil on see kaleudcrgi weel olles, kuhu isa siis, tui sa ära reifisid, kolm suurt risti tegi. Tahad sa maailmas kasulikult elada, siis ära muretse omale palju sõpru. Tuhat rSSgiwad sõprusest, aga waewalt üks tunneb selle sõna tõsist tähendust. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keiser Aleksander 111. mälestusesamba  awamine sündis «äga pidulikult. Juba laupäewa hommikul kell 8 kuulutafiwad wiis suurtükipauku Peetrj-Pauli kindlusest, et tähtis päe« alganud on. Kõik kroonu- ja eraasutused  ning majad oliwad lipuehtes, laternad, tramwaitõllad jne. ilustatud. Üle terme SnamenSki  platsi, kuS müleStusesammaS seisab, ulatab,  Nikolai waksali pääfissekäigust algades, punane kalew. Igal pool sõjamäed. Kella pool üheteistkümne ajal, kui NemSki läbikäimiseks kinni pandi, oli samba ümbruse» juba üle 60.000 inimese. Kell 11,50 minutit sõitis Nikolai maksulisse keiserlik rong Keisri Majesteetide, Keisrikoja liikmete ning paljude kõrgete ««kandjatega.  Pärast sellekohast jumalateenistust langeS  eeSkate ja tuli nähtawale uus mäleStusesammaS:  kõrge ratsanikuju granidist alusel. Ühtlasi  hakati kõigis kirikutes kellasid helistama ja kindlusest suurtükkifid paugutama. Siis järgnes svjawägede parad, mille lõpul KeiSri Majesteedid  jälle ära sõitfiwad. „Wir." „Pet. Teat." toob teate, et tuntud seltskonnategelane N. Kann, keS Peterburi V. gümnafiumis kooliõpetajaks oli, Kiiewi Spekonda gümnasiumiinspektoriks läheb. Laupäewal, 23. mail tuli A. A. Lopuhini  edasikaebtus senati kaSsatstonidepartemanguS harutusele. Kohus määras: 1) «valitsema senati iseäralikku koosoleku otsust muutes tõsist riiginõunikku  Lopuhini kõigist õigustest lahti ja asumisele mõista ; 2) muudes osades jääb endine otsus maksma; 3) kaelakohtupidamiseseaduse H 945., p. 1- põhjal pannakse wiimane otsus Keisri Majesteedile hääksarwamiseks ette. Nähtawasti awaldas otsuse muutmine Lopuhini  pääle suurt mõju. Esimest korda kogu protsessi ajal walguwad ta silmadesse pisarad, ta pigistab oma kaitsja kätt, kaeluStab waikideS  oma abikaasat ja fuudstb ta käsa. Siis wiidakse ta soomusautomobiliga tagasi «vangimajasse.  „Wir." Dwittskist. 23. mail. KehwemaS linnajaos  pääsis tuli tahti- Et majad üksteise lähedale  ehitatus, lagunes tuli peagi üle mitme uulitsa laiali. Kahjusaanuid on mitu tuhat. Kahju on suur. Mosktvast. Sõja järelkaja. IS. mail arutas Mõskma sõjaringkonnakohus waba« tahtliSte wäesalga wangiandmise asja Sahalini saarel. Süüaluseks on ohwitser Wnukow. Wnukow oli Schahe juures jala ära külmetanud,  mispärast see maha lõigati. Praegu on ka teine jalg niisuguses seisukorras, et ta ära lõigata tuleb. Kohtusaali toodi Wnukow käte pääl. Sahalinis juhatas Wnukow 4. wabatahtliste  wäesalka. 29. junil 1905 andis ta jaapanlastele  alla. Allaandmise tingimised o« järgmised.  11. julil tuli AlekiaadrowSki sadamasse Jaapani laewastii ja saatis wäesalga maale. Wnukowi wäesalgal oli jaapanlastega kokkupõrkamine.  Wnukow pidi taganema, Roshdestwenski  küla juurde. Pärast oli wäesalk meel eemale sunnitud minema, et teise priitahtlilkude salgaga, mis sunnitöölistcst ksoS seifis, ühineda. Ühinemise plaan ei läinud korda, ja Wnukow katsus Nikolajewskisse tungida. Wäesalga meeleolu  oli rõhutud, toidust puudus käes. Mõni päew enne allaandmist teatafiwad maakuulojad Wnukowile, et kindral Ljapunow, kes saare kaitsewäge juhatas, saare jaapanlastele ära on annud ja «vastupanemist lõpetada käsib. Wnukow ci olnud otsekohest käsku saanud ja püüdis ikka Nikolajewskisse minna. Wiimaks lõppes toidumoon täiesti otsa. Wnukow kuulas oma mehed üle, kõik arwasiwad, et nad Nikolajewskisse minna ei jõua ja nõudfiwad allaandmist. 29. julil sai wabatahtliste nõudmine täidetud. Wnukowi süüdistati selles, et ta wäesalga ilma wöitluscta wangi oli annud. Düü eest määrab seadus surmanuhtluse. KohuS mõistis Wnukowi õigeks. »Jsam." Moskwast. Brennitski kreifis on tigu kuni 2000 dessatini põldust ära häwitanud ja ja ligi 700 dessatini ära rikkunud. Minskist. Teadmata põhjustel põleS Lapitschi  alewik maha. Suurem osa kahjusaanuid on juudid. Õrenburist Suurte sadude tõttu on UraliS wefi tõusma hakanud. Wefi on hulk fildafid ja tammist ära purustanud. „Jsam." 37 Saarlane ISO9