Eesti Rahwa Muuseumi asjus. Musemnt üiiwllfe wMawaw furofwe korjandus on ffoos. Korjumas käisüoad kunstnikud N. Triik. J. Ka üliõpilased K. Grau ja Ed. Pedak. Pärast N. Triiki haigeksjäämist jätkas korjamist üliõpilane Ju. Mint. Herrad Triik. Pedak ja Pint korjasnvad lisaku kihelkonnas ja herrad Uurits ja Grau Kodawer^s. Kodumere otsiti lõpulikult läbi, laialiiFmast Jlsa- Just jäi osa meel läbi käimata. Korjamist toimetati põhjalikult. Positi kõrk külaja  perepidi plaanilikult läbi. Korjandus on hästi mitmekesine ja huwitaw, rse- Aranis riiete poolest. Ühtlasi aga tõendab kogu, et palju, palju endisest worandusest kaduma on läinud. Mõndagi, mis enne harilik oli ja laialt tarw-itati, otfid  kogus asjata. See oleks meile jälle näpunärters, et korjamisega ruttama peaksime. 1 Wanawara korjandustele on nüüd kmdel kodu lubatud. Eesti Üliõpilaste Seltsi maja külge ehitatakse  lisaruumid, mis korjandustele niikauaks tarwitada  antakse, kuni Musenm malmis on. Edaspidi siis korjamist laialisemast ja suurema hooga jätkata. Mitte ainult üksikud, kõik peaksiwad enestes ?o-hustust  ja tungi tundma Museumi mõttega sümpatrjerida  ja kätt kudagi amitamiseks külge panna, kunr „wvna kuld" wrimase terani koos ja Museum mäe orsas on Ühed korjaku, teised kinkigu. kolmandad  toetagu ettewõtet ainelisest. Kõik tõmmaku ühel meelel ja jõul kaasa. Wära, mis siia kogutakse, maksad enam kur raha ja hinnatakse pärast kümme korda kallimast. Praegu wõiks kõike seda meel pea poolmuidu saada, pärast, kui enaün Midagi leida pole, ei too miski hind enam tagasi, mis kadunud. Rõõmustama! wiisil on Minnas ei ajal rahwa poolt selles asjas nagu rohkem arusaamist ja wastutulemist  märgata olnud. Igal pool ou korjajaid lahkeste  wastu wõetud ja neile hulk annetusi Museumi saoks kaasa antud. Ka minu kätte on kinkisid toodud. Kinkinud on järgmised : Üliõpil. M. Mutso Tartust: 1 wana Eesti wöö. üliõpil. M. Mutso kaudu: Neiu B. Mänson Põlwa kihelk.: Wistist üks endine sõjamehe pudel. Rosal. Raudberg Räpina kihelk.: 1 wöö kiriadega.  Ida Mägi Kodawere kihelkon.: 1 tmnas kirjadega.  loosep Luurik Põlwa kih.: 1 kirjadega wöö. Linda Teksling Räpina kih.: 1 kirjat. wöö ja 1 särgi käiste ilustus Setumaalt. Hr. Kangro Tartust: wistist üks muistne sõjamehe  luisukiwt. Wilh. Lehnbaum Tartust; osa hõbedasest kaet>  laehtest. Neiu Lehnbaum Tartust: 1 paar kirjadega sukk. Kullassepp Kippasto Tartust: 5 hõbedast rinnaehet.  Zr. Tehwan Tartust: 1 muistne õllekann. Joosep Serikson Räpina-Meeksist: 1 naiste talwemiits.  Pr. Sööt Rõngu kih.: 1 paar kirjadega kindaid', 1 kirjat. wöö möek, 1 wöö. Aug. Aeru Wõnnu kih.: 1 pilak. 1 Eesti wõõ osa, 1 kee ahelad. Üliõpil. Serm. Maltok Kadrina-Palmsest: 1 wana kroonlühtritaoline ehe. Amalie Prydki, lisaku kihelkonnast: 1 paar kindaid. Kooliõpetaja D. Reisberg, lisaku kih.: t kirjatud  kepp. Johan Aamer, lisaku-Tudulinnast: 3 wana wõtit,  1 tangumold, 1 kotiriie. Mari Palm lisaku-Tudulinnast: 1 wanaaegne theekann. 1 naisterahwa kuub ja käilsed. Dietrich Karlson lisaku-Tudulinnast: 1 margapuu.  Maali Pikat Isaku-Tudulinnast: 1 käiksed. Tius Pikof lisaku-Tudulinnast: 1 küünlalühter. 1 wanaaegne suhkrutoos, 1 naiste müts, 1 lukk. luhan Lugenberg lisaku-Tudulinnast: 1 tuleraud.  Pr. Lugenberg - lisaku-Tudulinnast: 1 tekk. Ernilic Mathiesen lisaku-Tudulinnast: 1 märs, 1 koore lirn, 1 wõi mänd, 1 wöi karbid, 2 tükki riiet, 1 woki ratas. Kata Waos lisaku-Tudulinnast: 1 naiste müts. Mia Aamer lisaku Tudulinnast: 1 wanaaegne kohwipõlctaja. Charlotte Pamberg lisaku-Tudulinnast: 1 tanu, I käiksed. Andres Sõber Tudulinnast: 1 nahkpüksid, 1 wiisunõcl,  2 kübarapannalt. Gustaw Tamm Tudulinnast: 1 wõi mänd, 4 naiste wööd. 1 tulijalg, 1 panni näpits, 1 käärid. Kai Sõber Tudulinnast: 1 tulijalg. Aleksander Karlson lisakust: 1 ninatubaka-tpos, 1 pussnuga. I. Treial Kodawere kih.: 1 wask käewõru. M. Albert Kodawere kih.: k teki tükk. K. Sepp Kodawere kih.: 1 härja raud. August Kompus Kodawere kih.: 1 naiste kasukas.  Liis Kukk Kodawere kih.: 1 naiste mammus ja muts. Jaan Kukk Kodawere kih.: I aida lukk. Pr. Mägi Kodawere-Kawastust: 1 naiste undruk  ja hõbe sõrmus. Alma lärsolaw Kodawere kih.: 1 amekrae, wanad  rahad. Üliõpil. Oru Kodawere kih.: hõberaha. P. Kütt Kodawere kih.: piik. M. Labust Kodawere kih.: 2 waskraha. I. Rootsi Kodawere kih.: 6 waskraha. Mihkel Rcili Kodawere kih.: joogikann, nuhklusesaniba  rõugas. Miina Adams Kodawere kih.: 1 weimewakk. M. Nugiu Kodawere kih.: 1 wipsik. Dl. Pliks - Kodawere kih.: 1 wöö, mõõk. Reiuhold Kodawere kih. Kodawere külast: tu° lckäsi. M. Kiwi Kodawere kih.: 1 naiste põll. pük-1  siriie. I A. Erits Kodawere kih.: kiwikirwes. I Dawet Pensa Kodawere kih.: 1 kiwikirwes. i Sohwi Wahi Kodawere kih.: 1 kiwiluisk. 1 Maistewüü. M. Laba Kodawere kih.: 1 liniku osa. I. WeskemetS Kodawere kih.: 1 tulekäsi. Joosep Saul Kodawere kih.: witsawork ja sirkel. J. Õunapuu Kodawere kih.: 1' wõrgu pukk. Üliõpil. Reinhold Kodawere kih.: 1 naiste kampson. Üliõpilase K. Grau kaudu: Jaan Ass Kolga-Jaani kih.: 1 õllekann. Ann Grau KolgaJaani kih.: 1 kirjumega piip, kann, 1 kirju meeste wöö. Pr. M. Tiedt Kolga-Jaanist: 1 endistest wöödeft  kokkuseatud põrandawaip. Jaan Kukk Kolga-Jaanist: 1 naiste sadul. Preester K. Ustaw Tailowost Petseri-Eestist 2 kannelt. Robert Tiks Põltsamaalt: 1 tinakann (maa seest leitud). Neiude Otto ja Reiljani kaudu Jõhwist: 10 asja. mitmesugused ülikondade osad. R. Tamm Otepää kih.: 1 mana kaelaehe, kolm wana raha. Ed. Marjassaar Kursi kih.: 1 niinmeister. Köster Hansen lisaku kihlk.: 1 wanaaegne piip. Kirjutaja Mihk. Selli lisaku kih.: 3 preesi ja IV wana raha. . Metsaülem Steinberg .lisaku kihelk.: 1 wana kinnas. X Neiud Emma ja Ida Tartland lisaku kihelk.: 2 preesi, 1 hõbesõrmus, 2 käised, 2 tanu. Juuft Waabo lisaku kihelk.: 1 käterätik. Aug. Waabo lisaku kih.: 1 luisk. Leena Wachmann lisaku kih.: 2 kinnast. Madis Kronk lisaku kih.: 1 õllekann. Theodor Wormensik lisaku kihelk.: 1 wanaaegsed  tangid. Miiua Wormensik lisaku kihelk.: 1 käsikott. Anton Neisberg lisaku kihelk.: 1 margapun. Jewi Selli lisaku kihelk.: 1 paar kindaid. Joosep Neisberg lisaku kih.: 1 piipkann, 1 wana lukk, 1 härjaike. Kõigile kinkijatele Museumi nimel südamest tänu! Ka kõikidele, kes Museumi korjajaid lahkuse ja juhatusega toetasiwad, palju, palju tänu! Kõige suuremal tänu on aga mere noored agarad korjajad ära teeninud. Nende ohwrime-elsus, nende waew! Kõik tasuta! Kõik asja heaks! Rõõm oli nendega kaasa töötada. 'Ja nemad tõendawad omast poolt Me, neil olla lust ja õpetlik olnud korjata. * i Ei wõi ka nimetamata jätta sedä hoolsust ja tüdimatust, mis herrad Pint, Pedak ja Grau pärastise wäsitawa korraldamise juures üles näitasiwad 1 Noored on meie lootus. Noored on Museumi lootus. üleüldse on Museunri korjamistel senini wÄja Mttud 155 rbl. 9 kop. E. R. M. nimel. Är. Raudt. Tartus, 30. oktobril 1909« Ajakrijanduse ülewaade. Tuttawa Läti Vabadusewõitleja Garlieb Merkeli 140-aastase sünnipäewa puhul kirjutab „Rig. Neueste Nachrichten": ! Sagedaste korduwad ajaloos ühed ja needsamad nähtused; ainult wälimine olukord muuhab ennast, kuna sisu ikka endiseks jääb. Sedasama näeme ka oma kodumaa ajaloos, kui oma tähtsamaid ajaloolisi  nähtusi üksteisega wõrdleme. Kui praeguse aja waimlisr wabastamisepüüdeid tähele panna, leidub nendes palju sarnadust endise orjapõlwest wabastamije Võitlusega. Nagu nüüd, niisama  ka umbes 100 aasta eelt katsuti Vabastamisepüüdeid  sel põhjusel maha suruda, nagu ei oleks rahwas mitte meel ..küps wabaduse tarwis." Selle wastu waidleb Läti ajalooteadlane Dr. Garlieb Merkel  oma raamatus ..Lätlased": Mis tähendab mitte küps wabaduse tarmis olla? Wabadus on inimesele niisama loomulik, nagu hingamine ja tundmused. Kndas  on niisugune seisukord Võimalik, kus.inimene nende tanms mitte küps ei ole ja siiski weel inimeseks jääb?" Meie mõisnikud kaitsesiwad iga wiisi oma seüukohta:  nad tõendasiwad, et kui talupojad wabaks lastakse, siis nad kohe hulkade kaupa põlluharimise maha jätawad ja omale kergemaid töösid otsiwad. Arwati koguni: mis teeb talupoeg Vabadusega, kui tal aga niipalju süüa on. et ennast elus jõuab hoida, olla see ju suurema hulga alama rahwa ainuke soow. Et talupojal ka hing on ja temal peale igapäewasa lehoa weel muid tarwidusi on, seda ei tulnud meie mõisnikkudel mitte meelde. G. Merlel toob ühe praeguse  aja kohta huwitawa arwamise talurahwa ü\e< mis keegi mõisnik on awaldanud: ..Talupojad on nagu koduloomad, kes kadunud on. kui neid ei tarwitata  ja sellega ühes ka ülemal ei peeta. Talupojale  on piits ja orjapõtw enam tarwilised, kui armas leib. Saaksiwad nad wabaks, siis hoidku meid Jumal." Sarnaseid arwamisi Võis sel ajal kaunis sagedaste kuulda ja peeti neid wäga loomuliseks. Niisuguste arwamiste wastu oliwad kõik G. Merkeli  tööd sihitud. Tema enese üteluje järele oli tema tuline südamesoow „oma õnnel» rahwa õigusi kaitsta ja waiitsuse tähelepanemist selle poote pöörata, et Valitsema id metsikuid tingimisi ära kaotada ja oma kodumaad wägiwal d s et e st põrutustest mabastada.  Et see niiwiisi tulema peab, seda tõendawad wiimase 30 aasta rahutused. Seniajani on ainult Wcne püs sitikud Saksa ainuma litsu st L ii w i m a a l ülemal hoidun d." Ta ei wäsi ära sakslastele meelde tuletamast, et nad tulewikute wastu läheksiwad. ~Lubage ipabatahtlisett seda, mida teie käest kord halastamataX Võetakse. Ainuke wõimatus on siin suurte eest hoida, kui teie ise wäiõe kahju kanda wõtate." Ta katsus selgeks teha. et sakslased peawad järele  andma, tui nad endid hukatusesse ei taha saata. Ka lootis ta kindluste, et kui mõisnikud kord oma wigadest aru saamad ja neile talupoegade wabakslaskmisest  midagi kahju ei ole. karta, siis nad juba ise wabatahtliseit parandusi ette wõtawad. Tema kirjatöödel  oli tõeste taunis juur mõju, seda tunnistab hulk Vabameelsemaid Eesti- ja Liiwimaa mõisnikhisid, kuid tegelised tagajärjed oliwad Väikesed. Wanameelsete  hulk, kellel ka walitsewates oludes küllalt hea oli elada ja kes sellepärast manast kindlaste kinni hoidsiroad, oti sedawõrt suur, et teisiti-mõtlejad nende üplka ära kaduüwad. Merkeli tähtsus seffav Peaasjalikult selles, et tema tiks esimestest oli. kes Läti ja Eesti- rahwa õnnetust käekäigust elawalt osa wõttis ja kõigest hingest nende seisukorda parandada püüdis. La annawad tema kirjatööd meile selge pildi nende rahroaste selleaegsest  orjapSlioe-elust. Wäljamaalt. Tööliste ttikm-M-. Rahwuswaheline tööliste ametiühisuste -sekretariat  on hiljuti oma toiiendama aruande ilmutanud, mis muu seas 1907. aasta kohta käiwat arwustikku sisaldab. Selle järele oli nimetatud aastal li riigis organiseritud tööliste arm 3.350.153. Siia hulka ei ole mitte Wenemaa, Türgimaa, Rumenia ja Ereekamaa  töölised armatud, kellede kohta sekretariadile teateid  pole saadetud. Üksikute maade järele on see arw järgmiselt ära jaotatud: Liikumata aru». Maad. (naister. ja meester.) Saksamaa 2.446.480 Inglismaa ........ 2.406.746 Põhja Amerlka Ühlsriigid 1.581.885 Pranisusmaa 957.102 Austria 501.094 » Italia 387.384 Rootfimaa ...... 239.000 Belgia . . . . 181.015 Ungria . 142.030 - SchweiiZ 135.377 Holland 128,845 Daanimaa 109.914 Norramaa 48.215 Hispania 32.612 Soomemaa . 32.000 Bulgaria 10.000 Serbia . 5.434 Nagu tabelist näha, on kõige rohkem organiseritud  töölist Saksamaal, teise koha peal seisab Inglismaa.  selle järele Ühisriigid,- Pranisusemaa, Austria, Jtalia jne. Alles nelja aasta eest oli Saksamaa armu  järele kolmas, wiimaste aastate sees on seal aga tööliste liikumine nii tugemaks läinud, et ta nüüd Ühisriilidest ja isegi Inglismaast on ette jõudnud. 1308. a. läks Saksamaal organiseritud tööliste arw tööstuse kriisise mõjul küll mähe tagasi (umbes 40 tuhat), kuid. tänawu on uueste suurt tasu oodata. Wiie aasta jooksul (1903. —1907.) tuli ametiühisustele  liikmeid juurde: Saksamaa! ITWP49, Inglismaal 503.150, Austrias  346.429 ja Prantsusmaal 250.536. Kui organiseritud  tööliste arwu mitte üleüldisest, maid protsendi järele wõtta, sM selgub, et esimese koha peal maike Daanimaa seisgb, kus 53 protsenti terwe maa töõlistest  on organiseritud. Selle järele tuleb Rootstmaa (43,2%),- siis Sosmemga (29,68%), Hagita (28,75%, Saksamaa (22,62«L)7Ingllsmaa (22,46%) ja Austria  (20,21%). Teistes maades on rvähem kui 20 protsenti kõigist töölistest organiseritud Mis ühisuste maranduslijesse aruandesse puutub, siis on ka siin suurte armudega tegemist. Üksikute maade järele viitvad 1907. aastal kapitalide,  sissetulekute ja wäljaminekute summad Saksa markades arutatud järgmised: Maad. Aastane stsset. Aast. wõliam. Kavltal. Saksamaal. . 57.456.600 47.914.200 38.507.100 Inglismaal . 50.738.600 41.802.100 114.726.100 Austrias . . 6.902.600 6.075.600 7.485.100 Rootsimaal. . Z.054.100 2.058.800 2.435.300 Belgias . . 1.688.800 1.011.400 2.272.400 Ungrias . . . 1.633.100 2.528.400 1.151.900 Hollandis . . 1.256.000 695.400 2.205.800 Daanimaal. . 2.343.000 1.797.600 3,227.000 Norramaal. * 1.180.600 859.800 822.500 Kõige rikkamad ühisused on Inglismaal, kus wiimaste  toarandus üle 55 miljoni rubla suur on. Eelarwe järele arwates seisab aga ka siin jällegi Saksamaa esimesel kohal. Selle maa ühisused pidasitoad wiimaste! aastatel etteioõjatega suuri wõitlusi, mille tagajärjel ka rahasummade läbikäik ühisuste kassades hästi suureks  läks. 1907. aastal kuulutastwad Saksamaa ametiühisused  streikide ja lockautide peale 15.163.919 marka; Inglise ühisuste kulud oliwad sellel aastal nimelt 2.713.937 marka suured. Üleüldse peab tähendama, et Saksamaa ja Jnglismaa  ametiühisused mitmes tükis lahku lähemad. Kuna wiimased oma tegewusepõlluks otsekohest abiandmist  peawad ja selleks otstarbeks ligi 2 / ? aasta wäljaminekute summadest kulutawad, panemad Saksa tüpuslised ametiühisused pearõhku kapitaliwastase wõitluse peale. Nende eesmärk on streikide ajal abi anda,' ainult wiimase kahe aasta jooksul on kriisise mõjul ka töötatöõlistele suuremaid summasid toetusrahaks  antud (1907. aastal ligi 7 miljoni marka). Seda mähet seletatakse Saksamaa iseärasustega. Saksamaa ühiselu seaduste läbi läks abiandmise korraidus  tööwõimetuse, haiguse ja surma korra! riigi kätte, kuna Inglismaal kõiki neid ülesandeid ametiühisused  Nidawad. Selleh põhjusel walitses 90. aastatel Saksa tööliste keskel arwgmine, et Saksamaa ametiühissuslises liikumises  kunagi Inglismaale järele ei jõua. Ülemal toodud armud on selle kartuse täieste ümber lükanud. Steinhetti protsess. lõppes, nagu telegrammidest juba teada, kaebtusealuse  "õigeksmõistmisega. Kui aga mõeldakse, et kohtus  tõik asjad selgeks saiwad, siis eksitakse. Üleüldine arwamine on, et protsessi meelega mitte küllalt põhjatikult  ei aetud, asjasse olla liig palm kõrgemaid isikuid segatud,- kelle kohtu ette kutsumine ka Prantsusemaalgi  suurt skandali sünnitaks. Kohus hoidis hoolega  igasuguse kõrrvalekaldumise eest, mis asja ehk rohkem oleks walgustauud, kuid protsessi pikale oleks wenitanud ja koondas terwet asjakäiku pr. Cteinheili süüdlasuse roõi süütause tõendamise peale. Hulk tunnistajaid kutsuti ette,- muu seas ka Steinheilide  koduarst. teener, keda kaebtusealuue tapmises kahtlustas, ajakirjanikud, kes Steinheiliga oliwad rääkinud  ja teised, kuid kõigi nende ütelustest ei tulnud midagi awalikuks ning peaküsimus,- kas kaebtusealuue süüdlane wõi süüta on, jäi lahtiseks. Pr. Steinheili ülespidamine kohtus äratas kõikide imestust. Ta oskas,  enamaste iga küsimise peale kohast mastnst anda, kui see tal õnneks ei läinud, siis süüdistas ta kohtunikku, et. seet eda piinawat, wõi ei wastanud lihtsalt midagi. Niisugusel korral, kus tema ütelused esialgse uurimise  ajal autud tõendustega wastamisi läksiwad, kiuuitas  ta. et teda kõik need järelpärimised ja usutamised  päris hulluks on teinud, nii et ta sugugi ei olla teadnud, mis ta rääkinud. Ühe sõnaga? asi jäi niisama tumedaks, kui ta enne protsessi oli. Kuna aga kohus kaebtusealuse süüdi selgeks teha ei jõudnud ja wannutatudmeestel ainult selle peale tuli wastata. kas kohtualune süüta toõi süüdlane ott, mõistsiwad nad ta õigeks. Süüdlaseks tunnistamise korral oleks kaebtusealune surma saadetud.  Protsessi ajal tuli nii mõndagi nähtawale, mi? meie aja kombed selgeste kujutas. Nii selgus, missuguse  südidusega mõned ajakirjanikud Vabatahtlikku nuuskuriametit pidasiwad, kudas mõned lehed wärskete  teadete saamist oma monopoliks tahtsiwad teha' ja selleks suuri fu-Mmasid ohwerdasiwad. Kuigi protsess juba lõppenud on, kestab asjaharutamme  lehtede roeergudel meel edasi. „Matinis" awaldawad  mitu tähtsat isikut oma arrvamisk kohtualuse süü wõi süütause kätte. . Lühikesed teated. Lastewahetus sotsialistide ke Sotsialistlise kooliwalitsuse ..Ruskin School HonrDD poolt Inglismaal awaldati hiljuti üleskutse, et Me maade sotsialistid oma lapsi Vastastikku mõneks  ajaks wahetaksiwad. See tõstaks proletarlaste ühistunnet ja laswataks rahwaste omawahelist sõprust. Küsimus on mõne päewa eest Leipzigi sotsialistlikes liidus kõne all olnud, kus otsuseks tehtud juba eelolewal  kewadel mõtte teokstegemise heaks sammusid astuda. Ühisus loodab selle läbi streikide puhul suurt toetust saada, sest et perekondlistest Muredest Vabastatud  tööline palju wõitlufehimulisem ja roastupidawam  on kui perekonnaisa. Prantsuse kiriklik ja ilmalik walitsus  Vastolus. Croisitis Nantese lähedal ei wõt-» nud preestrid kohalikka llnnakooliõpilasi pihtlle. omG teguwiifi sellega seletades, et Viimased piiskoppidel ringkirjas ärakeelatud kooliraamatuid on tarontanud. Kohalik wabariPine ühisus nõuab nüüd, et kiriklastele  tmhwiks kirmiste meeleawalduste toimepanemine ära keelatuks. Austriamaenulise kindrali trahwimine Jtalias. Walitsus on 3. wäekorpuse komanderj kindral  Asinari di Bernozzo ühe kõne eest, mis wiimane läinud neljapäewal fojawäelipu õnnistamisel pidas,- lahti lasknud. Kindral ütelnud oma kõnes, et Jtalia sõjawägi rahutult seda tundi ootab, kus ta Austria ikke all ägamatele  Vendadele Vabastust wõib toita. Ajakirjandus mõistab kindrali hukka ja seletab, et niisuguseid mõtteid  küll südames Võib kanda, kuid mitte nõnda lausa ilma ette tuua. Praegu ei olla aeg kõnesid pidada, waid sõjamäe ja laewastiku tugewamaks tegemise heaks waiksst tööd teha. Kindral Asinari on üks tähtsamatest Jtalia Väejuhatajatest. Ta oli ka Wene keisri külaskäigu puhul Jtalia wäesaadikuna Naconiggis.  Wene riigist. Wenemaalt. Deterbeirt Vavamolkkogu walinriM Meie oleme juba waremine sellest rääkinud, et Peterburis  tänawu lmnawolikogu-liikmete walimijed on ja et ettewalmistamise-töõsid agaruste tehti. 2Beritlus  on kahe erakonna wahel: ühel pool „wanÄ>"/ kes senini linna asju on ajanud ja sellepärast ene'vk õiguse arwawad olewät ka edaspidi linna peremeesteks  jääda, teisel pool..uued", kes senise asjaajamise korraga rahu ei ole ja uuendusi nõuawad. Peterburi linnawolikogust on meis mitu korda asja olnud kirjutada,  sest et seal kildkondlus lokkaroamaid kaswu[ib  ajas, fui palju kusagil mujal. Enam kui pooled! mõistlikkudest oliwad mitmesuguste palgaliste ametite peal: mõned ametid oliwad selleks otse loodud, e» oma mehele palka anda. Koosolekud jäiwad sagedaste  pidamata, sest ei tarwilme arm wolinikka kokku ei tulnud. Paljud mõistlikud sõitsiwad koosoleku aja hakul automobiliga ukse ette. kirjutäsiwad oma nime koosolijatelehe peale ja sõitsiwad wiie minuti pärast jälle minema. Kui kolera pealinnas enesele kindla! pesa tegi ja linNawalitsus selle wastu Äõitlenrises kõige juuremai lohakust üles näitas, siis jooksiwad kõik lehed ühemeelelVelt linnaisade peale tormi ja tahtsiwad Neid nende pehmete istmete pealt minema puhuda. Aga ligknesiwad walimised. tuli wõimaluK' kõkwatut wolikogu uuendada, seal ilmusiwad ..roanadele"  ka kaitsejad ja eestkostjad. Menshikow aroak das pealkirja all ..Tüknvad laeka ligi" ..Nowojv Wremias" mitme wesru pikkuse kirja uuendusepüüd-e jäte wastu ja süüdistas Neid, et Nad linnakassat lihtsalt  puhtaks tahta warastada. Temale wastas teind ..Nom. Wremja" kaastööline, Stolõpist, ja näitas, et uuendusenõudjate warguses sugugi süüdistada ci toöi; küll olla Peterburi linna kassat häbemata tou*: sil parastatud, aga need margad on teisel pool. St.- toob siis nelja lmnanõunhku kohta iseloomulikka lugusid  ette, kudas nende kaastegewusel sajadtuhanded ja miljonid linnakassast kaduma on läinud, nõnda! et wõimata on ..manu" kaitsta. Aga Menschikow> saab kõigega malmis. Ta kirjutas uueste mitme küünra  pikkuse mustuse ja seletas: nimetatud neli linna- Nõunikku ■ on alles kohtu ehk uurimise all ja kellegi kohta ei ole kohus meel kindlaks teinud, et nad warastanud  on; wõib olla, ei tea nemad Margusest midagi,  maid süüdlased on insenerid, podrätsikud wõi alamad teenijad. Aga uuendusenõudjate süü olla selge? nad Ma kõik Mässumeelsed, riigikorra mastased, lühidalt  kadettide erakonna mehed. Ja see olla iga? tahes palju suurem patt, kui linna raha raiskamine. See Menjchikomi kiri ilmus otse Valimiste eelõhtul  ja pidi mõju awaldama. 2. nomembril oli esimene  malimistepäem, kus esimese liigi walijad - - pealinna kõige suuremad majaomanikud ja rikkamad äripidajad 27 mõisnikku pidiwad walima. Pühapäcma  õhtul andis ~manade" peajuht Glasunolbs walijatele mee! toreda õhtusöögi, kus kallid meiu id ojadena woolasiwad. Kõigi sarnaste Mõjul lootsiwad ..manad" 65 prolsenki kõigi molijate häältest, l. o. täielist mõitu saada. Walimiste tagajärjed saimad järgmisel päemal kell 2 t uttawaks. Üleüldse on 244 Valijat sedelid ära andnud? neist tunnistati 3 tühjaks. Teistest on 'lO2 taieste ~manadele". 63 ..uutele" antud, kuna 57 segamine manade ja uute nimesid sisaldawad. Siiski saamad ..manad" enamuse ja ..uutest" pääsemad wolikogusse ainult 2 A. Stolõpin. ..Now. Wr." kaastööline <peaministri mend) ja &. Menjajew. ..Manad" on wõitnud, aga nad ei oleks iialgi uskunud, et isegi esimese liigi raalijate keskel ncÄ niipalju mastaseid on. «». »58 VHetv sk eh t 1909: