Eesti Postimees Nr. 37. Tallinnas, neljapkewal, Ii!, septembril. !Me!«S. KM j« i Aigu!iste uul. (ao ÄWosoS 7».) Abrcss kirjadele: kl. rus. «!)<:?« lloeru- UVLI--, PSLSL!, «Eesti Postimehe"  toimetusele Tallinnas. Telegrammi adress MMt«- js limlMe. TA» aastakäik. V KmzlAtuste «onpareille-rida Maksab kuuw- I tuSte külgedel 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. J Auulutuste wastuwStmine neljapäewa hsm- mitu! ilmuma numbri jaoks kuni kesknädal! z hommiku kell jj-ni. s Tellimiste ja kuulutuste wastuwõtjat», >i nimed awaldatakse aeg ajalt kuulutuste hnigaö, ,HM Wimees" mksah ühes kõnede", „Mtsstonilehe"  ja ja teaduste eralisaga": postiga: rbl. kop. aast. S. '/» . » 4S Vs » V 4 » -8Z kuus AO ilma postita: rbk. !op. aast. A. õ/4 1. S« Vs - Z.- ZS V» . - SZ kuus - ÄK Walwm«a!s S rbl. S 0 kop. aastas. Üksiku numbri hind 6 kop. Täielisemat haridust on rahwale waja. -L. Sagedasti on, nende suust kaeblusi kuulda, kelledele kare saatus on osaks andnud rahwakoolis  ainult algusõpetust saada, et nende haridus liiga puuduline tarwiduste ja ülesannete kohta olla, mis praeguse aja tegew elu inimeselt  nõuab. On ju alguskooli eeskawa wõimalikult kitsas ja ei suuda sellepärast maal ega linnas praeguse aja nõudmist täita. Noorel inimesel, kes olgugi kõige paremate tunnistustega  alguskooli lõpetab ja pärast mõnda ametit ehk äri õpib, on täielisema hariduse puuduse! raske elus edasi saada. Ta peab harilikult lihtsa töö juurde jääma wõi kudagi oma haridust täiendada püüdma. Seda puudust  ei ole mitte ainult meie juures märgata, seda tuntakse rohkesti ka Wenemaa sisemistes kubermangudes. Paljud pühapäewa koolid Wjatka ja teistes kubermangudes on kubinal õpihimulisi noori inimesi täis. Harkowis on mõned kogukonnad iseäralisi summasid talupoja laste edasiharimiseks määranud. Niisama on mõned semstwod iseäralisi kapitalisid samaks otstarbeks lubanud. Saratowi semstwo on Wene rahwa 40. aastase priikslaskmise päewa mälestuseks, mida 19. webr. igal pool Wenemaal  elama osawõtmisega pühitseti, 10,000 rublalise abiraha asutanud, mille protsendid neile talupoegade lastele toetuseks makstakse, kes mõnes keskmises koolis ehk kõrgemas öpeasutuses  käiwad. Need ja sarnased otsused näitawad selgesti, et rahwa seas täielisema hariduse tarwisolemist ära tuntakse. Ajaleht «Rusk. Wedom." annab siin nõuu, laiema ja täielisema eeskawaga rahwakoolistd asutada. Siin olla puudulised kooli-seadused takistuseks, need lubada ainult teatawat liiki alguskoolisid asutada, kuna kohatised tarwitused tähelepanemata psawad jääma. Mõningaid teisi, nagu näituseks nõndanimetatud ministeriumi  koolisid, ei antawat kogukondade oma hoole alla, see olla neile koolidele aga ainult kahjuks. Ilma legewa abita kogukondade poolt ei wõida need õpeasutused halja oksa pääle jõuda. Ühe- ja kaheklassilised ministeriumikoolid,  mida 30 aasta eest «eeskujuliseks" arwatud, ei olla nende pääle pandud lootusi täitnud. Nõnda tunnistada Smolenski, Saratowi  ja Jaroslawi kubermangude semstwod nende koolide üle, et nad rahwa usaldust ei jõudwat wõita ja nende tegewus mingi asja poolest teiste rahwakoolide tööst lahku ei minna. Semstwod olla sellepärast palunud, et need koolid ssmstwo koolide nõuukogu hoole alla antaks, kes nende laiendamise eest muret peaks, nii et nad praeguse aja tarwidusi ja nõudmisi suudaksiwad täita. Nõnda ei olda siis sisemistesgi  kubermangudes ministeriumi koolidega rahul, kuna meie juures mõnelt poolt nende pääle kõige paremad täiuse-lootused arwan panna wõiwat. Selle asja üle rääkides soowitab „Balt. Weftn." kui kõige lihtsamat ja ennemini kättesaadawamat  abinõuu, kui tarwilise lubagu pühapäewa-koolistd katsutaks käima panna. Muidugi oleks see ajutine abinõuu, mis kõiki nõudmist soowitawalt täita ei suudaks. Teine