Eesti Postimees Mr. 44. Tallinnas, neljapäewal. Äi. oktsbril. I9OS. TsmM kgM js trMM I on Niguliste uul. (liv -ÜNZIOLOÜ! nr. (3. > Adress kirjadele: Li. psAuuulw raa. Ilooru- ! ?6ssue. —Eesti Postimehe"  toimetusele Tallinnas. Telegrammi adress: ?sus.ib. !> ms- js '.MmWck. Ztv. aastakäik. Kuulutuste nonpareille-ridu Mkksab kuulutuste  külgedel 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. kuulutuste wastuivötmtne neljapäewa hommikul  ilmuma numbri jaoks kuni kesknädali hommiku kell hh-ni. Tellimiste ja kuulutuste wastuwõtjate nimed amaldatakse aeg ajalt kuulutuste hulgas. I ~W Pöstliktts" Kliksab ! ühes „Hhluste kõnede". ..Nisstonij  lehe" ja ja teaduste ! eralisaga": postisw: rbl. kop. aast. A. - ! 3/4 2. 45 ! 1/2 „ 1. 60 5/4 ~ -85 j kuus —ZO ilma postita: rbl. kop. aast. Z. Si) 3/4 I. 9iK « 1. 2Z Va » 6.? kuus 2Z i Mäkjsmsale J rbl. Zt> K»N. asstss. I ükstku numbri hind tz kop. Põlluasjanduse tarwituste komiteed. Need komiteed, kellede otstarbe on selleüle  aru pidada, kuda põllupidajate seisukorda meie suures riigis korraldada ja parandada, pöörawad kõigi põllumeeste tähelepanemist! eneste pääle, nii hästi meie juures, kui terwes- Wene riigis. Talurahwa, tähtsa riigialamate, seisuse, seisukord ei ole mitte soowitawas järjes ja mitmed nähtused tõendawad, et see uuemal ajal weel raskemaks on läinud. Talurahwas Viletsat seisukorda tähele pannes, tahab riigi-! walitsus selle parandamist ja korraldamist toe-! tada. trlemal nimetatud komiteed on Kõige-- kõrgema märgukirja käsu! 22. märtsist s. a< asutatud ja jaotatakse need kubermangu ja maa-! kondade komiteedesse. Kõikide komiteede nõuupidamiste  ja tegewuste keskkohaks on aga 23. jan. Kõigekõrgemalt poolt asutatud Iseäraline! Nõuukogu Peterburis (öbmonaltiiis noo Oeoöos 0 KoZnÜoiLenuoü ja on sellel! ülesandeks, põllutöö puudusi tundma õppida ja selle üle nõuu pidada, kudas neid parandada ja missuguseid abinõuusid põllutöö ja selle tähtsa-! mate harude tõstmiseks tarwitada. Et Iseäraline  Nõuukogu kui keskkoht kõiki suure ja laia riigi põllumeeste puudusi ja tarwitusi, mis wiimaste elus ja tegewuses nähtawale tulewad, tunda ei wõi ja mis kõige paremini kohaliste! tegelastel ja asjatundjatel tuttawad on, selle jaoks on siis kubermangu ja maakondade põlluasjanduse  tarwituste komiteed asutatud. Kõige esiti peawad kitsamas ringkonnas oma tarwituste üle maakonna komiteed aru, nende nõuupidamised ja otsused lähemad kubermangu  komitee kätte ja selle otsused ja hääksarwamised  lähemad lõpuks Peterburisse Iseäralise  Nõuukogu kätte. Kubermangu komiteed juhatab kuberner, maakonna komiteesid mõisnikkude  kreisisaadik. Komiteede liikmeteks on mõisnikkude nagu ka malitsuse ja talupoegade asemikud, näit. maksude inspektorid, talurahwa asjade kommissarid, põllumeeste seltside esimehed  ja isikud, keda komiteede juhatajad asjatundjateks  peawad. Nõnda on kõrge riigiwalitsus  mõimalikuks ja soomitamaks teinud, et põllumehed oma raskusi kaebata ja tarwitusts  üle nõuu pidada mõiwad. Seltside! ja erainimestel on lubatud oma arwamisi ja soomisid awaldada, mis kohalisele komiteele sisse tulsmad anda, kust need iseäralisele nõuukogule  edasi saadetakse. Nõuukogu on oma töö eeskawasse 27 punkti üles mõmud, nagu põlluharidusliss  teaduss laialilaotamine, põlluharimise  katsete korraldamine ja põllumeeste tutmustamins  katsete tagajärgedega, põllumaenlastega ja takistustega wõitlemine (sood, orud, liim, külgshakkawad loomade haigused jne.), tulekahjude  mastu wõülemine, maa-parandamtsed, metsaistutamised,  niisutamise märkide asutamiied, abinõuude otsimine põlluasjanduse omanduse kaitsmiseks, näit. lubamata metsa raiumise, hobusewarguse, aiawilja ja miljamarguse wastu jne., teede tegemise ja parandamise korraldamine,  rendi seaduste läbiwaatamine, et põllutöö  edendamiseks paremaid tingimisi soetada, rahwa wäikelaenukassade asutamine ja laenude suurendamine majapidamise ettewõtete lärmis, majanduslise ühistegemuse korraldamine, abi-