witaw, kui ka kutsumisel just sõjariistade tarwitusele wõtmine ainult eesmärk ci ole- Kui söjawägi tsiwilülemuse kutse püäle on ilmunud, siis ei tohi tfiwilülemus, nagu seadus nõuab, soldatitele käskusi andma  hakata, waid ta peab ainult sõjamäe jao wanemale ülemale ütlema, kuidaS lood on, ja räägib ka, missugust eesmärki tahetakse kätte saada. Siis on tsiwilivalitsuse wanema ülema kohus, kui ta kõiki abinõusid, mis tema wõimuses on, märatsejate «vaigistamiseks  on tarwitanud, aega määrata, millal söjawägi peab sõjariistu tarwitama hakkama. Kui segadus maha surutud, märatseja rahwahulk laiali aetud, kokkukogumise koht puhtaks tehtud, peab politsei tegewus jälle täitsa rahuliku ja hariliku laadi saama. Politsei ametnikud peawad alati meeles pidama, et neile seaduses karistuse wõimu ei ole antud, waid et sedamööda, kuidas nendelt segaduse mahasurumise juures tõsidust  ja kõige waljcmate, mõnikord ka harukorraliste  abinõude tarwitamist nõutakse, peab nende pärastine tegewus täielise ja külmawerelise seadusitäitmise pääle põhjenema  ja pääasjalikult seda püüdma, et asjauurimine ja süüdlaste wastutamisele wõtmine kerge oleks- Sellepärast peawad ülemad politseiametnikud segaduse tegemise kohal iseäranis tähele panema, et nende küsulalused alamad politseiametnikud inimesi kinni wõttes, kes segadustest on osa wõtnud, kinniwõetuid wangi wiies, korralikku liikumist  uulitsatel jalule seades jne, alati tarwilisel  wiisil rahulikud oicksiwad ja midagi ci teeks, mida hädapärast tarwis ei ole teha. Kuberneridele, linnapäülikutele ja ülempolitseimeistritele  ülemal räägirud märkusi sunduSlrseks juhatuseks ja täitmiseks ette pannes, usun ma kindlasti, et kui kohalised walitsuscd neis asjus tähclepanijad, mõistlikud  ja waljud on, siis uulitsatel segadusi ei tohi sündida, ja sellepärast panen ma abinõude tarwitamist kohuseks, et segadusi ei tekkiks, ja segaduste mahasurumist kohuse nende ametnikkude pääle, kelle kohus see seaduse järele on, ja neil tuleb isiklikult waijult wastutada. Selle ringkirja sisuga tehtagu kõik ülemad  ja alamad politseiametnikud tuttawaks za antagu neile selle juures tarmilift seletust  ja juhatust. Kuu. Kõne peetud 2. wcbriiaril IVÜI Kuresanre ininas Kärla kihelkonna koolimaja kasuks. Kõneleja J. K e r g. See on kuu loomus, üks keha ilmalao- Luses, kus igawenc rahu, haua waiksuS, ja muutmata elu walitjeb- Ühe sõnaga ütelda, kuu on üks surnud, kole tükk suures  maailma laotuses. On Ml elawaid hingesid enne elanud, siis on need ka surnud. Praegu on La üks rusukS lüinud warem, üks suur kustunud tulease, kustunud tulcmägeStik  ja paljas lcawa lasu. Waikne on ta suu ja tume ta silm, millega la maa pääle waatab. SiiSgi on tema inimese lapse südame sõber. Luuletajad loomad tema auukS kõige õrnemaid lau lüsi, (Herne: Mondscheinlicdcr), heliloojad, ehk muusikameistrid  on kuulsaid tükkisid kuu paistuse kiituseks komponeerinud, (Beethoven: Mondscheinsonate)  armastusest põkewad südamed waatamad läikima silmaga üles kuu poole ja jutustawad temale, kuu truimale sõbrale, oma õnne ja ahastuse tundmist, mis süda- MK põhjas on liikumas. Lõpetuseks weel paar sõna rahwa usust ja ebausust kuu kohta- Kuu plekkisid ehk tumematd kohti seletab rahwas kolmel wiisil. 1) Kuu plekid on K a i n ja Abel- Kain seisab, nui käes, Abel selili ta jalgade ees. 2) Üks meeS laks puid war astuma.  Kuu paistis selgesti, waraS kardab  metsawahti, mõtleb, mis teha. Niipea kui käe wälja sirutas, tõmmati ta kuu külge kinni. Sääl ta ripub, ämber teises, pinsel teises käes. Säält laimajale nimi: kuutörwaja. 3) Ükskord olnud waenelaps. Seda sundinud kuri peremees tööle. Laupäewa õhtulgi pole hingamise aega olnud. Siis pidanud teistele  sauna kütma ja wett wedama. Ühel laupäewa  õhtul läinud waene orjalaps wäsinud  alla sauna poole, wiht teises, weepang teises käes, kuu paistnud talle selgesti wastu. Siis õhkanud ta kuu poole: „Kuukene kosi mind, Päewakene päästa mind." Selle palwe pääle tõstetud ta kuu pääle, kus praegu näha, wiht ja pang käes. Rahwa usu järele on kui mõju ja tegewus  palju tähtsam kui päikese oma. Iga ettewõtmise juures küsis wana eestlane ikka selle järele, kas kuu on ka ühesnõuus. Maja seinu ega ahju ei wõi warpida, ega sauetada wanas kuus, siis sigib majasse niisuguseid elukaid, mis ei wõi nimetadagi, sest et linna rahwa õrnad närwid wäga ärritatud saaksiwad neid nimesid kuuldes. Niisama kui põrand noorel kuul tehtud, katus peab wanaS ja aid noores kuus tehtama, siis on mõlemad kõwad pidama. Tarispuud okaspuudest raiutakse uues ja lehtpuudest  wanas kuus- Adrawannapuu raiutakse  wanas kuus ära ja tehakse walmis, muidu kuiwab ruttu ja hakab logisema. Raiutakse wõsu noores kuus, ajab wösu kangesti, aetakse habet, lõigatakse küüsi noores  kuus, kaswab ruttu, wanas mitte. Wöta naene noores kuus. kaswab warsti üle mehe pää ja ajab sõrmed karwu, wöta wanaS kuus, langeb ruttu lossi- Sellepärast  peab naene täis kuu ajal wõetama. Wikatid ja küli-künni adrawanna rauad tehakse noores kuus. siis kaswab hädal ja orane hästi. Aga kesa ja kõrrekünni adrawanna  rauad tulewad wanas kuus teha, siis ei sigi umbrohtu põllal. Lapsi ja wasikaid wõõrutatakse wanas kuus ära, siis nad ei karju emade järge. Noored hobused  rautataks? nsorcS, wanad wanas kuus, siis seisawad rauad all. Looma tapmine sünnib noores kuus, siis liha seisab wärZke. Kartnhwlid, leikcd ja porgandid tulemid wanas,  muu aiawili noores kuuS maha teha. Noores kuus tehtud erned õitscwad kenasti, wanaS ei kaswata kauni. Jahu ja tangu peab wanas kuus jahmatada laskma, muidu tulewad  ussid sisse. Küünlaid peab täis kuu ajal tegema, siis on walge tuli Nõndasama  piiru kiskumisega Kõige parem küli aeg olla täis kuu ajal, puu istutamine  ikka noores. Sauna peab kütm  a wanaS kuus ja saunawihtn wanas kuus tegema, siis ihu ei kihele Seda pandku poisikesed tähele, sest see seadus maksab külma sauna kohta niisama- Püksimõöt  noores kuus peab hirmsasti ihu kihelema  panema. Wanal kuul sündinud lapsel wana, noorel kuul sündinud noor nägu- Tüssi pesemine sündigu wana kuuga, siis seisab kõwa ja sile. Lambaid peab noores kuus uute lauta ajama, sigiwad hästi. Naesterahwas, kellel sandid juuksed, peab neid kolme noore kuu reedel lõikama, siis kaswab tihe lakk- Tubli ratassepp peab rummu augud noore kuu reedel sisse mõlkuma ja iged walmis tegema, sits rattad igaweSti. Kuupaistel  ei tohi magada, siis kuu warjab  ära. Kidewaid lapsi peab kuuwalgel waagima, siis hakawad kosuma. Noort kuud peab ikka teretama: „Sina wanaks, mina nooreks," siis jääd nooreks."  Niisugust ebausku on arwamata palju  rahwa seas ja mitte üksi õpetamata eestlaste seas, waid ka teiste haritudgt rahwaste juures. Üks manamees, kes hästi Ladina keelt mõistis, jutustas mulle, et tema oma soolatüikad  sõrme kontide päält sedawiisi on ära arstinud, et ta käsi kuuwalgel tuimalt pesnud. Üks wana, kerge jalaga mees ütles mulle, küsimise pääle, kust see tuleb, et teil weel 75 aasta manuses nii kerged jalad on: „Ma paistsin neid poisikese põimes kuuwalge käes." (Lõpp tuleb) Isamaalt. Kuresaarest. Liiwi kubermangu rahwakoolide  direktor A- W- Wiljew on Saaremaa  koolisid rewideerima sõitnud. Saaremaa praostkonna õpetajate finot algab 27. mail. Wiljandi maakoguduse õpetaja A. WcstrcwDoll mõisteti, nagu teada, ühe õigeusulise lapse ristimise pärast ringkonna kohtu poolt ametist ära, mis otsuse Peterburi  kohtupalat kinnitas. Nüüd on senat õp. Dolli palme, nim. otsust ümber lükata, sest et süütegu rohkem kui kaks aastat enne kaebtuse tõstmist sündinud ja seepärast wananenud olla, tagasi lükanud, sest et selles asjas wananemine alles 5 aaSta pärast maksaw olla. Wiljandi maakoguduse õpetaja, praost A. W stren-Doll pühitses 25- mkp. oma 25 aastast ametisse astumise päerva Wiljandi  koguduses. Jubilarile toodi selleks korraks paljude koguduse liikmete käest kingitusi.  Kiriku eestseisuse poolt waliti õndsa köstri Warese asemele maakoguduse abiõpetaja  Ralph v- zur Mühlen köstri kohuste täitjaks- Jurjewist. Lehtede teatuse järele on prof. Hörschelmanni asemele tegeliku usuteaduse  prohwessoriks eradotsent magister W. Bergmann nimetati omal ajal ka mõnda Eesti nime. W. Bergmann on Kuuramaalt pärit. Liiwimaa kindral-superdendiks on, nagu „Düna-Zeit." Peterburist teatatakse, Jurjewi Jaani koguduse ülemõp. Oehrn kinnitatud. G-Ochrnon9junil 18S5Liiwimaal  sündinud,õppis 1874—1879 selleaegses Tartu ülikoolis usuteadust ja sai oma õppimise lõpetamise järele Wönnu õpetajaks. 1882- aaStal sai ta Jaani kiriku ülemõpetaja  Schwartzi järeltulijaks. Kuni 1899. aastani oli ta praost ja sai selsamal aastal  Liimimaa konsistoriumi «vaimulikuks assessoriks. Liiwimaa konsistoriumi juures on „Post." teatel minewal nädalal konfistoriumi-eksami  esimese poole pääle muude ära teinud Rudolf Hurt. Harjumaalt. Kuusalu praost Woldemar Friedrich Kentmann, „Ristir. p. lehe" wanem  Väljaandja ja toimetaja, on, nagu nim. lehest loeme, 24. apr. 68 aasta wanaduses siit ilmast lahkunud. Matus oli 1. mail Kuusalu kirikus. lseäraliku kerjamise-wiifi on Tallinnas  mõned terase loomuga rikki läinud lapsed üles wõtnud. Iseäranis tähelepanemist  äratab üks maike punase pääga poisike,  kes waheft ka mõnda Tallinna ajalehte  müüb. Ta walib loeme i s Saarlane 1901