kreiside maa-omanikude, b) linncwalijate ja e) waldade ning stanitsade asemikkude poolt walitud walijatest koos seisab, juhatab  kubermangu mõisnikude päämees wõi tema asetäitja. 4. Walijate arw igas kubermangus ja oblastis kui ka nende ärajaotamine kreiside ja kogude päälc määratakse selle paragrahwi juurde lisatud eeskirjaga ära. 5. 1. § d punktis tähendatud linnade rügi-wolikogu saadikute walimise walijatckogu  seatakse nendest walijatest kokku, keda linnades püälinnades 126 ja teistes linnades 86 selleks otstarbeks wälja walitakse; seda walijate kogu juhatab linnapää wõi tema asetäitja. k. Walimisest ei wõtta osa: a) naeSterahwad  ; b) meesterahwad, kes alla 26 a. manad on; o) õpcasutuste kaswondikud ;ä) maa- ja merewäe teenijad, keS tegemas teenistuses on ; s) rändawad muulased ; t) wäljamaa riikide alamad. 7) Pääle äratähendatud (paragr. 6) inimeste ei wõta walimiStcst weel osa: a) kes kuritegude pärast kohtulikule waötutu-- sele on wõelud, misläbi need õigused ära on wõetud wõi kitsendatud wõi misläbi nad teenistusest lahti on lastud ; niisamuti ei wõta walimisest ka need osa, kes warastamise,  petmise, tema kätte usaldatud waranduse omandamise, warastatud asjade warjamise, ostmise ning warastatud ja pettuse ja liigkasu wõtmise läbi omanda- tud asjade pandiks-wõtmise pärast kohtulikule  wastuiusele on rvõetud, ja kui neid kohtuotsuse järele mitte õigeks pole mõistetud,  kuigi nad karistusest kuritöö Vananemise,  Kõigearmulisema manifesti wöi iseäralise Kõigekõrgema käsu läbi Vabastatud  saiwod; b) kes kolme aasta eest kohtuotsuse järele teenistusest lahti on laStud, kuigi nad karistusest kuritöö Vananemise,  Kõigearmulisema manisesti wõi Kõigekõrgema käsu põhjal Vabastatud saiwad;  e) kes kohtu wõi kohtu-uurimise all kuritöödes süüdistamise pärast seisawad, mis punkt s-s ära on tähendatud ja mis teenistusest lahtilaskmise enesega kaasa toomad  ; ä) kes pankrotiks on jäänud ja kellede juures selle nähtuse põhjused selgeks pole tehtud; s) pankrotiks jäänud inimesed,  kellede asi juba seletatud on; siit tulewad need nälja arwata, kellede pankrotiksjäämine  õnnetuse pääl põhjeneb; k) kelledel Vaimulik ouunimi wõi elukutse kõlbulistel põhjustel ära on wõetud, wõi keda kogukondadest wõi mõisnikkude seast, nende seisuste sellekohase otsuse järele wälja on heidetud; kes sõiawäe-teeniStuscst kõrwalehoidmises süüdlased on leitud olema. 8. Walimisest ei wõta osaa) kubernerid  ja nende abid, niisamuti ka linnapäälikud  ja nende abid nende walitsuse all olewates kohtades; b) politsei-ametnikud  nendes kubermangudes ja linnades, kus walimist toimetatakse. 9. Naesterahwad wõiwad oma õigused, mis nende liikumata warandus neile walimises  annab, oma meestele ja poegadele anda. 10. Pojad wõiwad «valimisest isa asemel  tema liikuwa «varanduse wõi «volitamise  põhjal osa wõtta. 11. Walijate-kogud kutsutakse kubermanguwõi  kreisilinnadesse kokku. Nende juhatajaks  on: kreisi maa-omanikkude ja waldade asemikkude kogudes kohase kreisi möisnikude  päümees wõi tema asetäitja, linnawalijate-kogus  kubermangu- wõi kreisilinna  linnapää wõi tema asetäitja. Nende linnade kreisides, mis 1. paragr. d punktis  ära on tähendatud, kutsutakse linna-- walijad kreisilinna linnapää juhatusel kokku. Nendes kreisides, kus mitu liuna on, wõib mitu linnawalijate-kogu sisemiste asjade ministri lahkel lubal kokku kutsuda: «uimasel  on õigus ära jaotada, missugused walijad kusagile linna kokku tulewad. (Järg tuleb) Ometi sai see palaw tung neiu poole kahjust, mida ta iseenese pärast tundis, ära wõidetud. Oli teda ta toredate õdede pilkamine ja pahandamine juba selle pärast trehwanud, et ta enesele ühe alamast seisusest  neiu abikaasaks tahtis wõtta, siis tegi see kole häbi plek tema wanemate auu külges selle abielu tõesti wõimatukS. Leiti Weigel süüdlase olewat, siis oli Johannal  õigus, siis pikimad nad lahkuma, sest ühe kurjategija tütart ei tohtinud ta enesele abikaasaks wõtta. Walusalt hvigades surus ta kae palama otsaesise wastu ja wahtis tumedate pilkudega  enese ette maha. Johanna pilt tõusis ta waimu silma ette, aga teises kujus, kui enne. Õitsew neiu nügu, päikese paistelisest nooruse rõõmust seletatud, oli ennast kahmatuks, südame matust ja troostita  olekust tumedaks muutnud. Ja tema, Johanna, ootas oma sõpra, et ta kaastundmusest ja armastusest sunnitud  tuteks, talle troosti ja toetust tooma, tema ainus troostiandja siin maa pääl. Aga ta ei tulnud! Ta ei wõinud tulla. Ta oli teda oma juurde ülespoole tõsta tahtnud, nüüd olels ta tema juurde alla poole pidanud astuma, iseennast ligimeste põlgamisele ara andma, oma terwet tulewikku  ära häwitama. ESmaSpäewased ajalehed ilmusiwad alles pääle lõunat. Selle eest leidsivad lugejad aga siis ka põhjaliku seletuse nende seest selle kohta, kudas politseil korda oli läinud, murdwargate jälgidele saada. Üks neist päämeestest oli kinni wõetud ja istuda puuris. Ta salganud kül esiti jonnakalt oma süüdi, tunnistanud aga wiimaks, mitme tunnilise ujutamise järele siisgi kõik üleSse ja annud oma kaassüüdlased, kõik margad ja warastatud asjade ostjad üles. Wiimased  oliwod enamiSti politseil juba tuttawad pudukraami kauplejad, ainult üks oli nende seas, kes siiamaani ikka auusat nime kandnud,  s. o. Bernhard Weigel. Tema juures leitud marastaiüd asju. Tema oma naesega, kui ka teised süüdlased istuda kinniste uste taga ja saada pea maakohtu kätte ära antud. -i- Johanna oli omast kantselei teenistusest lahkunud. Ta pidi ju terwet maha jäätud maja talitust, poeäri ning õde ja «vendade eest hoolekandmist oma pääte wõtma. Pood oli ainult üks päew politseist k>nm pandud, siis aga, kui terwe maja uuesti tublisti läbi otsitud oli, jälle lahti tehtud, et wanematest  ilma jäänud lastel ometigi üks ülespidamise hallikas oleks. Ometi päüle Weigelite wangi tootmise läks äri wäga longates edasi. Mõnel päewal Luliwad ainult paar kuldnat sisse ja Johannal  oli pääKurdmist, kudas nii wähega läbi saada. SnZgi ei kurnanud see ta hinge, kui ka ihu jõuudusid mi, km kõik need aiandamijed, mis la ligimeste poolt pidi ära kannatama. Need sõimad ta südant. Naabrid ei teretanud teda enam, naabrinnad  pöörsiwad teelt kõrwale, kui nad teda tulema nagiwad; wiskasiwad ta pääie põlaStamaid pilkusid ja sosistasiwad, kui ta neist mööda läks. Isegi järele hüüti talle pilkawaid sõnu. Sääl läheb ta jälle, kuulis ta kahju rõõmsatest suudest, see, kes ennast juba armulisena prouana unistas. Selle asemel istuwad wanemad nüüd kaelakohtu  wangikojaS ja ta peigmees on ta istuma jätnud. Noh, pahaks ci wõi talle seda panna. Igaüks hoiab ennast niisuguse suguluse eest kõrwale! Karl ja Hans pidiwad nüüd tublisti kokku hoidma, et tooli wendadele wastu panna, teS oma pillamiste ja trotsimistega kallale tungisiwad; tihti tuiiwad nad kriimustatud  käte za narustatud riietega koju. Niisamati tuli ka Poldi omast ülemast koolist äranutetud silmade ja kaebtuStega kõige haawamiste üle, mis ta oma kaasõpilaste  poolt pidanud ära kannatama. Ta kaebas ja hädaldas südant lõhestawalt. (Järgneb ) Wene-Jaapani rahuleping. Wene ja Jaapani wolinikud tegiwad Portsmouthis järgmise lepingu: 1. parogr. määrab, et rahu ja sõprus Wene ja Jaapani riigi, maa ja rahwa wahel jalale tuleb seadida. 2. Wenemaa tunnistab, et Jaapani politikalistel, sõjalistel ja majanduslikel kasudel Koreas eesõigus on ja ei takista,  kui Jaapan Korea walitsusega kokku leppides waja arwab olewat mingisuguseid abinõusid Koreas tarwitusele wõtta. Wene alamatel ja nende ettewõtetel Koreas on seisukord niisamasugune kui teiste riikide alamatel ja ettewõtetel. 3. Wene ja Jaapani sõjamäed wiiakse ühel ojal Mandshuriast ära. Õigused, mida erainimesed ja ühisused Mandshurias on omandanud, jääwad maksma. 4. Õigused, mis ühisustel ja Wene walitfusel rendilepingu järele Port-Arturi, Dalni ja nende juures olewa maa ja wee päüle on, lähewad täielikult Jaapani kätte, aga Wene alamate õigused ja warandused  jäawad puutumata. 5. Wenemaa ja Jaapan lepiwad kokku, et nad kumbgi takistusi ei tee, kui Hiinamaa  soowib mingisuguseid üleüldisi za kõikide rahwaste kohta käiwaid abinõusid maksma panna, et nende läbi kaubandust ja tööstust Mandshurias edendada. 6. Mandshuria raudtee jaotatakse Kuamschentsi juures (200 wersta Harbinist  lõunapool) Wenemaa ja Jaapani wahel ära. Mõlemaid poolesi tarwitatakse ainult kaubanduse ja tööstuse otstarbeks, kus juures Wenemaale kõik need õigused, alale jääwad, mis Wenemaa Hiinamaa käest sai, kui ta Jda-Hiina raudtee ehitamise  kohta lepingut tegi. Jaapan saab sõckaeivandused omale, aga erainimeste ja eraettewõtete õigused jääwad maksma. Mõlema raudtee osa walitsus wõib täies wabaduses kõik teha, mis ta raudtee jaoks antud maa pääle soowib. 7. Wenemaa ja Jaapan kohustawad endid Jda-Hiina raudtee jagusid Kuantschenists  ühendama. 8. Jda-Hiina raudtee jagusid tuleb Mandshurias takistamata tarwitada, et kaubauduslist liikumist Mandshurias alal hoida. 9. Wenemaa annab Sahalini saare lõunapoolse jao kuni 50. põhja laiuscgraadini  ja selle jao juures olewad saared Jaapanile. 10. Wene wabad asunikud Sahalini lõunapoolses osas wõiwad sinna elama jääda, ilma et Jaapani alamateks lüheks, M 36. S aa r l a n e. 1905