waba ainelist jõudu tarwitanud. Seltsi hoiu- ja laenukassa  on jõudsasti suuremaks kaswanud: lövuarwe mis 1900 aasta lõpul 109,288 rbl, oli, on 1901 aasta lõpum 227.214 rbl. pääle tõusr-ud, kuna liikmete arm 214 paalt 403 paale tõusnud, intressi pääle pandud summad 83.214 rublast. 159,977 rbl. pääle. Ehk küll seltsi poolt asutatud, on hoiu- ja laenukassa stisgi täiesn lseseisew, st oma eestistusega jne. Puhtast kasust on hom- za laenukassa 163 rbl. 83 kop, seltsi otstarveteks kmkmud. Ka seltsi kaubaäri tegewus on kaswanud ja 146 955 rbl. eest kaupa ära müüdud, kus juures puhast kaku 2978 rbl. 92 kop. saadi, see on 683 rbl. 82 kop. enam kui aastal waremalt. Puhtast kasust arwatakse 15 "/» ehk 446 rbl. 94 kop. osarahade hääks, nõnda et enne arwatud juurde meel 3<sty tulewad arwata, nõuda et osalised oma raha eest Mst, saamad. Liikmete poolt ostetud kauba kohta tuleb puhtast kasust 60»/o ehk 1787 rbl. kopikatega, mis ligi 3 rbl. 100 rbl. eest ostetud kauba kohta wälja teeb. Aastakoosolek  määranud aga ostjatele liikmetele 2'/» o/ tagasi maksta. Liikmete arm oli Miitawi põllumeeste seltsis läinud aastal 419. Seltsi warandus on aasta jooksul 655 rbl. mõrd suuremaks kaswanud ja oli see aasta lõpul 3247 rbl. 90 kop. suur. Eeskujulise majapidamise ja katsepõldude sisseseadmiseks on selts omast warandusest  500 rbl. möödaläinud aastal maksnud. Seltsi esimees  on agronom J. Bisseneek, abid agronom J. Berg ja J. Brasda. -kx- Sewastopolist Krimmi ilmad, wiljasaak,  puuwi li, w i i n a m a r j a d j. n. e. t ä n a - wusel aastal. Kuna põhja pool, nimelt Balti mere ja tema lahede ligidal ja naabruses, läinud talwel palju lund oli ja suwel liig palju wihma sadas, walitses  meie lõunamaal. Krimmi poolsaarel, iseäranis tema lõunapoolsetes maakondades, suur lume ja kibe wihma puudus, —suur põud. Jaila mägedes, orgudes ja metsades oli liig wähe talwift niiskust (lund) ja sellepärast  juba kewadel wähe mett. Wihma sadas kewadel ja sumel üleüldse liig wähe. Hallikad ja jõed kuiwastwad  üksteise järele ära ja mee puudus tuli inimestele ja loomadele siin ja sääl kätte. Isegi „lõunaranna" hallikates, mis ikka weest rikkad olnud, wähenes west nii suurel mõõdul, nagu nimelt Liwadias, et sääl mitmes kohas kibe puudus kätte tuli. Lagendikus wähenes  west kaewudes kord korralt ja kadus nii mitmes ja mitmes kohas täiesti ära. Tehti küll siin ja sääl kaewud  sügawamaks, aga west kadus neist siisgi jälle ära. Inimesed ja loomad peawad nii wäga mitmes ja mitmes kohas kibedat weepuudust kannatama. Ainult õhtupoolses Krimmis, nimelt Gupatoria maakonnas ja tema naabruses, nn km ka Kertshi linna ligidal, on paiguti wihma sadanud, üleüldse aga ka säälgi mitte palju, waid parajal ajal. Sügis on meile juba kätte jõudnud, aga ikka weel walitseb meil kibe wihma puudus,  suur põud, nii laialt ja laialt. Kanged tormid, marud, on üle meie poolsaare käinud ja paiguti nii mõndagi kahju teinud. Jgalpool on palju tolmu. Kõik maapind on kangest põuast nõnda ära kuiwanud, lõunamaa päikse kuumast nõnda ära kõrwetatud, et midagi rohelist näha ei ole, kõik lagendik näib nagu kõrb olewat. Jaila mäed, orud, metsad näitawad igal sammul kange põua kurbi tagajärgesid. Põua woim ja järeldused on suured Rohi, mis talwise niiskuse puuduse pärast üleüldse kõhnasti kaswas,  kuiwas suuremal jaol juba kewadel ära, iseäranis  lagendikus, ja kariloomadele ja tööelajatele tuli kibe toidu puudus kätte. Neid kohte ei ole mitte wähe, kus kuumal suwel karja wana nisupõhuga pidi söödetama,  sest et muud toitu ei ole. Wana nisupõhk loomade toit kuumal lõunamaa smvel ja wee puudus weel päälegi! K einasaak jäi üleüldse koguni kõhnaks: heina saadi wähesel mõõdul ainult säält, kus muidu rohukasw  wäga lopsakas on. Wiljasaak oli wäga kirju. Nisukasw oli ainult neis paikades hää. kus parajat ajal wihma sadds, kui ka säälgi wähesel mõõdul, nimelt mõnes kohas Eupatoria maakonnas ja tema naabruses, osalt waewalt keskmine, laialt kõhnapoolne ja osalt koguni kehw. On neidgi kohte, kus nisu täiesti ikaldas. Üleüldine  nisusaak on selle järele läbistikku alla keskmise saagi. Suuremal jao! on põllumehed leiwa ja seemne tarbeks nisu saanud, sest ct seda wilja üleüldse laialt haritakse, aga neid kohte ei ole mitte wähe, kus müümiseks peaaegu  midagi üle ei jää. Raha on aga majapidamises ka kibedasti waja! On aga ka neidgi kohte, kus põllumehed  mitte seemetgi tagasi ci saanud. Suwiwili jäi suuremal jaol üsna kõhnaks ; on neidgi kohte palju, kus ta täiesti ikaldas. Kartohwlitega oli seesama lugu, ainult mõnes orus, kus wöimalik oli kasta, kaswasiwad nad. Meloonid ja arbus id ikaldasiwad täiesti Wiljapuude annid on enamasti wähesed. Kange põua wõimul kuiwas palju wiinamarj u ära; mis järele.jäiwad, need on kokku kuiwanud. Nõnda on ka selle lõunamaa wilja and tänawu kõhn. Tubakal on seesama lugu käes. Korralisel ajal annab Krimmi poolsaar töölistele hääd teenistust, aga tänawusel aastal on tööd ja teenistust wähe leida. Oleme Gesti mehi näinud, kes kodumaalt siia tulnud kõrgema palga eest tööd otsima, aga seda ei ole nüüd wähesegi palga eest leida. Kes kõrgemat palka lähemad mi kaugelt otsima, need peaksiwad  enne teadma, kas seda säät ka tõesti saada on, muidu wõiwad nad kergesti häda sisse sattuda. Seemendamise aeg on käes, aga maapinnas ei ole idanemiseks mingisugust niiskust. Nii mõnelgi sügisel kaswab uus rohi, maapind läheb jälle haljaks, kui suwe lõpul wihma sadab, aga praegu ei ole sellest weel midagi näha. Kirjawastused. d. op. paraku ilmumata, sest esimene  teetus sünnitaks paksu >verd ja teine on IÜK üleüldine. - /V. K. v. „ Uinu testament" on küll oiZe raamat. llind 125 kop., saatmise kulu 23 kop. Kui soonite, saatke raüa siia. 8. Kavaldame podjusmottelikrilt ainult käid luuletusi. vviilimissks  pole meil lusti sZa asxa. N. ?r. Isle olete selle ümker pannud, kuid - trükl-musta ta ei salli. —d. U. Olete selle laulu raamatust „Oitsevat onne!" ära kirjutanud ja oma sodra nime alla pistnud. Klsie niisugust talaari ei talia. Toimetusele saadetud raamatud. Uus kiriku lauluraamatu wiifiraamat, kus uute ja manade kiriku laulude jaoks musid leida. Tallinnas, 1902. J. Ploompuu kirjastus 53 lehekülge paks. Neli postkaarti: J. W Januseni, C. R. Jakobsoni, Koidula ja D. Wirkhaust pildiga, ü 6 kop. J. Ploompuu kirjastus. Kodupoolist. Lugemised olewikust ja minewikust. Kirjutanud M. J. Eisen. Tallinnas, 1902. J. Ploompuu  kirjastus. 170 lehekülge, hind 30 kop. Ho3öollvllo uosoxpmo. -- Npi.M'o, 17. OouiKõpK 1902. M 2. esti postimees. 473