siu lv, et ta kümne püeum jooksul K>osM>lisse tuleb, kt peatse Bulgaria-Türgi lepingu tlle aru pidada. Verbia peaminister Pajitsh on omia poolt ühe ajalehe kirjasaatja wttstu amaldanud, et BWchrk lepingu ilmalesündimine mitte mvimata ei ole, eht Küll leping praegu «eel teokfkl ei ole. Hepmg. miq ainult majanduslifi kasust kaitsma peab.- tahab LM- Ne-Europa riikide sööstu ainult kaitseleping olla. Alu-» Menia riik ei hoolida lepingust suuremat midagi, aga juba olla Rumeniaski hääli kuulda, kes lepingut joomi  wat. Makedonia i kohta ütles peaminister, et jerblased  Makedonia küsimuse korralduse täitsa Turgi- Snaa hoold'e jätta taharvpd. Wene riigist. SBemmmlt TRNBs QQHMtae. Tänamu aasta juunikuust kunk ndVembrini m. Vabrikute inspektorite ametliste teatele järele 89 stresti olnud, millest 26.246 inimest osa wötstload. Töölisi oli nendes Vabrikutes, kus streigist, kokku 34.424 m.. selleZärele on streikijate arw üleüldisest tööliste armust 53 protf. StreikHad kaotastwad töö seismise pärast 136.620 tööpäewa, KeKmsett tuleb iga streikija kohta umbes päiewä. Kõige enam oli strelstst põUa-lWne kubermangudes,  tenvelt 34; teistes Maakondades oli juba Vähem: muu seas oli Baltimaal selle aja sees 9 streiki. Streõkijjate  arwu järele on kõige ees Kefk-Wenemaa kuberui  augud, kus Ühes ainsas wäbrstus 6.741 töföllfstl streikksiwad. Kõige rohteM stveikist oli kiutööstuses jtentil), nimelt 49.- sellele järMewad mehanika wabrikud.  Meskid,- puutööstus j. t. Suurem hulk kiutööstuses ettetulnud streikisid' tekkis  majand uslistel põhjustel, peaasjalikult nõuti tööpalga  suurendamist, kuid ainult 10 korda 49 streigist täideti tööliste nõudmist f. 0. umbes 26 prots. ja seegi peaasgalikult Väikestes Vabrikutes. Ka teistes töösituseharudes ott hulk stteikksid majandusilistel  põhjustel testinud, kuid ainult üksikutel juhtumistel ott nad tööliste kasuks lõpenud. Teisteks põlgusteks on tööpäewa pikendamine, palga maksmata jätmine kaastööliste lahtilaskmine j. m. olnud. Kuramaal  hastasnvad naha- ja teistes Vabrikutes töölised Zolera kartusel streikima, sest töökodades ei olla terwishoiu  peale sugugi mitte rõhku pandud. Nende streM» dega ei saanud töölised oma kasuks mitte midagi kätte. Oma iseloomu poolest teistes lahus on ühepäd- Väline streik Eestimaal 1965. a. sündmuste mälestusek.  Sellest streigist wötskoad 1.450 tAÄist osa. L«WKStiLu?WMMS>. R& tänamu 71 vudis meretninisteviuM HuM sM- Muslaemads ehitamiseks riigiwolikogult Miljonist. Wp-- likogu riigikaitse- ja eelarwe-komisjon lükkasrwad sellk nõudmise tagasi. Seda on wolikogu nüüd juba ZÄdN aastat ühte järge teinud. Mis on aga wvlikogu selle läbi wõitnud, kas ta keelul foowitaioaid tagajärgesid on olnud? Kõige paremat wastust wõib selle peale meremö-- nisteriumi euese aruandest saada. Sellest selgub, et miiiisteriumi nõudmised wolikogU roisa tagasilükkamise  peale waatamata iga aasta täitmist oN leidnud. Nõnda sai ministerium laewads-ehitamffeks 1907. aastal 300.090 rubla, 1908. aastal 14 milj. ja 1909. aastal 7\/ 2 Milj. rubla. Kõigil kolmel aastal koAu 22 1 /? miljoni. Sellest summast pidi 15V;j miljoni rubla uute soomuslaewade ehitamiseks  minema. Nõnda on ministerimnt foow wolükogu  wastuseismffe peale waatanmta täitmist leidnud, kuid nüüd tekib küsimine: mis on ministerium selle aja jooksul tähendatud summaga Jorfckt saatnud? Nagu teada, ei ole soomuslaiewu ühtegi! malmis ehitatud ja isegi nende plaanid on alles kinnitamata. Ehitusega on küll algust tehtud, soe vn tõsi. kuid see algus on nii maike, et see suure ettewõtte kohta kahe silma wahele ära kaob. Sellewastu on aga mlnistenum  kättesaadud 22 miljonist juba 14 miljoni rubla ara kulutanud. Kui oiatusest meel midagi näha  pole. mille peale see raha siis kulutati? Kindlat wastust on selle peale raske anda. Aru-- annetes on muidugi näidatud, et teatud summa laewakerede  ja muude osade wahnistanii.se peale ära on kulutatud, kuid kõigest sellest pole midagi näha. Wivmaks  selgub, et sellest rahast ainult manu armeid on tasutud. Nõnda nõuab mercministerium ..uute soo- Muslaemade" ehitamiseks iga aasta määratumaid summajid.  mis ka wiimase kopikani äva kulutatakse, kuid ..uusi soomuslaewu" pole ikkagi naha. Neid ei wõlgi olla, sest esiteks ei jaksa praegune ministerium kadagi  ehitatawate laewade algkuju wälja töötada ja! teiseks on laewaehituse töökojad sedawõrt wiletsaÄ korras, et nad oma ülesandega waewalt Zümnq äasta jooksul malmis saaksiwad. Selle aja jooksul wõib aga aja- ja otstarbekohane soomuslaema algkuju 11 iv, palju muutuda, et need laewad, mis siis malmis saaksiwad,  jällegi küldmatad oleksiwad. Kuid raha nõutalle  ja saadakse, isegi parlamendi otsuse wastu... 'Tänama mõtles w oli kogu enamus lacwaehitajaid kõmaste ..kätte wõtta" ja neid sundida oma tegemast «malikult ära näitama. Kas see praegusele wolikogule korda läheb, wõi leiab ministerium ka sel aastal abinõusid, mille abil ta ilma wolikoguta nõutud summa  kätte saab? See on küsimus/ mille peale praqgu ükski eitawat wastust ei mõlaks anda. PetecbPrisk Tõ ö-llhisuse litt tu panti. Ko-- pe.atiro seltsi ;,Töõ-ühisuse" esimehele anti Peterburi linnapealiku poolt teada, et sisemiste asjade minister toit tormiliseks arroanuÄ Llemal tähendatud feTtTt tegetoust  lõpetada. Sellel põhjusel pani linnapeälik eestseisusele  ette liikmete koosolekut seltsi asjade lõpetanuseks  kokku kutsuda. Ühisuse kinnipanek tuli täitsa ooiamatalt ja kinnipanemise  põhjused ei ole ka kellegile teada. Töö ühisus osutati 1907. aasta Ija ta kasmas oma liikmete armu poolest ruttu suureks Ta arvas kogu Ininas 19 poodi, ja liikmete arm ulatas 80.000 peole. 1908. aasta lõpul hakkas ta langema. Langemiseks audsiwad ka osalt sisemised põhjused hoogu, aga kõige pealt muidugi, nagu „sKeifh" ütleb, walAsuse kitsendused.  ~Töö-ühisuse" kiire kasroamme oli põhjuseks, et walitsus ta peale kahtlaselt hakkas waatama, olgugi et ta poliitikaga mingit tegemist ei teinud. 1903. aasta sügisel sai selts esimese löögi, sest talle keelati iüo linnaline nõukogu ära, mis põhzuskirja järele oli rvailituZ». Warsti kirjut aiti talle ette, et ühisus peab Väikesteks osadeks poodide arnm järele jagunema. Olgugi, et Valitsusele Ära Näidati, et nSue-seaduslisel pöhfal ei ?eisa, ei aidanud! soe midagi ikka pidi käsule  alla heidetama. ÜM tähendatud poodide hulgast  tuli 11 kwni panna, kuna kõigest 8 alale jäiwaU. Praegu ulata»! jelMkikmÄe arm mõne tuhande peale. Pea matmine. Gilewitshi ohmrh üliõpilase Podlutski pea, mis siiamaale oilai on hoitud,' maetakse Nüüd sellessesamasse hauda, kuhu surnukeha enueMaltki pandi. Kernad-el tahawad omaksed haua üles korraldada  sa ta peale mälestuse samba panna. Elanikkude a?rw. Peteeburisi oli rahrnvlugemine  wiimaft korda 19l?6. aastal 5. nowembril. Selle järele oli pealinnas siis, sõjamäed' mahaarrnatud, 1>162.600 sa alemiosades 262.672 inimest. Wiimase kolme aasta jooksul on aga elanikkude arm suureste kaswanud. Linna arwustSu osakond arwab. et elanibkude  arm Nüüd juba 2 Miljoni peale ulatab. Arwuststu osakonna walitsus paneb linnaametile ette uut rahmalugemist  nüüd jälle ette roStta. Tungimine raudteedel. Kõigis Peterburi  jaamades Valitseb ?,Retshi" teatel kange tungimine.  ses! Peterburist ärasõitjale arm on suur. Ri° kolai ja WarssaM raudteedel on piletid kurje» ja Miirsõitude jaoks juba kahe nädala peale ette ära müüdud ja praegu nrüüdaye piletist weel reisijateja  segarongide ioofe. Kolmandasse klasst sissetungimisel  on alaliselt täieline mõMus ja mitmed pearoad päemade kaupa järge ootama. Waksalides on lihtinimesed  ööseti,- kes seal järge ootaroad. Et rahwaft roäga suurel mõõdul kokku tuleb, sellepärast on teedeminister  rongide liikumise kiirust käskinud suurendada  ja reisijate- ja kiirrong isid lisaks juurde panna. Kui palju reisijaid raudteejaamade peale sõidab, Võib sellest näha. et Voorimehed tundide kaupa ootama pearoad,  enne kui reisijate kraami ära saamad anda. Wene Keiserlik MUuMa-selts pidustaz 16. dets. oma 50-aastast juubelit. Mereroäe-sktzakohtus lõppes Wladiwostoki sadamakalda  ehttajo, insener Nikulitfhi protsess peaks wnepäewalist harutamist. WladiwostoL jadamakallas oli mõni päew peale ehituse lõppu 46 sülla pistuseA kokku langenud. Kohus otsustas NikulitMe noomituse teha ja kulud tema peale panmk. Kohtupalat mõistis mõisnikuseisusest naisterähma  Baranowa sotsialreroolutstonäride erakonna liikmeks  olemise pärast nahaks aastaks sumrttSölie. iMängutaarWe Valmistamise kulude suurenennse  tagajärel otsustas hoolekandjaaiõukogu mõne liigi kaartide hinda tõsta. KamwrM. Kohalikul Viljatuni! on tegewus slaw, talupoegade poolt tuuakse igal päjewal umbes 1566 koormat linna. Paremat jeltst nifrh puudast  maksetakse 95—125 kop., Wene nisu eest 92 —96Vz kop., kuna rukiste hind 76 —78 kop. jon. Paaril Viimasel päeroal möllas meie linnas suur lumesadu ja tuist, mis raudtee sõitu suureste takk' tab, nri et rongide hiljaksjäämised harilikud on. Joh. L—rnei ZWmrW. Edisvni uuem ülesleidus. Et Hersoni kubermangu semstwvl lähemial ajal suurem koolimajade ehitamine ees seisab/ siis palus tal kuulsa Amerika ülesleidja Edissoni käest seletust/ kui palju teated tema uuenta ülesteiduse, tsemendist majade walwnise  kohta Põhjendatud on. Nende päenmds sees tuli semstuwie Edissoni käest mastus, et ta praegu oma ülesleiduss tegeliku teokstegemise kallal ametis olla: raudsed wormid ja tarwilikud masinad olewat juba wvbrikutes walmistufel. Uue ülesleiduse abil olla Võimalik termet maja 17 tunni jooksu? Valmis M- Mm. Kuue pSewa pärast on maja juba täitsa kuiro, nõnda et sisse Võib Mida. Majawalamise roforlitf maksab 25 tuhat ja masinad 15 tuhat dollarit. Suurel  hulgal majade wa.lam.ise juures olewat kasulik kuus maja korraga walada. Ühe wvrmi abil osewat wõrmalik ka kuus maja walada/ millest igaüks isesuguse  suurusega ja ehitusewiisiga on. Ühe ja sellesama «normiga wõib aga lõpmata arm majasid walaidat Oma uut ülesleidusi ei tahtwat Cdisson snitte rahateenimise otstarbeks tarwitada. Ta anda seda igale ettewõtjale maksuta tarwitada. lootes, st ka need sellest üleliigset kasu ei hakka püüdma. Oma ettewalmistustöödega loodab Edisson 1910. äastal lõpule jõudma. TfWM. Surmaotsuse täidesaatmine. Sõssakohtu otsuse peale poodi D. Jwanow üles. Ta oli kaks korda poomise smma mõistetud. Kodumaalt. lm. Narmast. Juhkentali ka nalisatsi on Narma wolikogus. Eestimaa kuberneri poolt oli 3. dets. 1909. a. nr. 1094. all küsimine Lsu,h?Äd-> tali kanalisatsioni asjus Narroa linnamalitfiU'elc ette pandud. Nagu teada, puudusirviad Narma Mlje alusel perekal linnajaol Juhksntalil solgiwrud mustawee  jaoks täieste. Solguoesi roirutati HommKumaa  linnade eeskujul lihtsalt uulitsale. Nüüd on ryivmasel  ajal aga solgirnee-torusid Ikanalisid) kaewatud. Mis solgüoee edasi pearoad saatma. Aga kuhu? Jõkke, ikka jõkke! Wiimasel kolera-ajal äratas see lugu aga tähelepanemist, sest linn ammutab oma joogi mee altpoolt  Juhkentali. Otsiti abinõusid, ludas sellele hädale  rohtu saaks. Leitigi, Kõige pealt tõmniati kuub sale ..solgirennile", mis kahe kubermangu rajal oma haiswat kihwti jõkke saadab, kurnad tõkked kilpidest  ja pulkadest ette. Need pümoad siis solgi nännil Virtsa niiroõrt selgitama, et narma la ne seda jälle joo-- giks mõiks tarmitada. Uute kanalide otsa teW puhastusekaemud  (ooaAonuuik noavMui), mis sedasama otstarvet pearoad täitma. 16. dets. oli see asi ka Narma molikogirs kõne all, kus tohter Kreutzerit paluti vma armumist nende kae mu de kohta awaldada. See seletas/ et säärased puhastusekaernud midagi ei puhastawat ja oma ots-- tarbet ei täitivat. Meil ei ole see tähtis, et mõni puuraasukene  raõi priigr, jõkke ei pääseks, maid see. et tormisele kardetumaid pisielukaid, keda kurnad ometigi ära ei jõua hoida, jõkke ei Mäseks. Meile öeldakse ehk seda. et ega teil enestelgi jõlK jooikswatest muslamee  torudest puudust ei ole! See on tõsi/ kuid need tehti manal heal ojal-nüüd uusi torusid ja vealegi moel peale poole linna meepumpa lisaks teha ei ole sugugi kõlbulik. Need karmud (kurnab) ei iet muud head, kui muudanurd maakoha oma ümber haiswaks sooks. Keegi linnaelanik tähendas omalt poolt/ et luhkental Narmale unkidugi parasidiks ehk söödikuks on ja tasuks oma solki meile juua annab... Wokikogu oli terrnelt säherduse Juhkentali kanalisatsioni  wasta ja ei luba musta mett jõkke lasta. Seda hullem on Juhkentali meeste lugu, et neil kanali»- satsion juba Valmis on ja mõnedki head rublad Maksma tuli. Teiseks, kuhu taha road Juhkentali mehsd  oma musta wee juhtida? Ikkagi jöAs, mujale Ä ju ei meere. Kohalik elu. Walitsus. BMzW« HWK. Riigiwvlikogu liikmed M. jSjchulzenberg ja! A. Terras annawäd ;,Postimehes" teada, et nemadi xMmäss koosoleku päewal riigiwoltkogule Baltimaa ZVootsehk  kuuend ikumaa seaduse eelnõu sisse on andnud.  Lähemal ajal loodaroad nad sisse anda wöi- Vai: laudrati mõisate ja kroonumõijate maademüümise,  põllutöökoolide ja EwangeZiumi-Luteruse usu kiriku omawalitfuse seaduse eelnõud, SüdameomniisHHe seadus» SkSiM, mis riigiwolikogu  poolt Vastu wöeti, ähwardab nüüd riiginõukogu  poolt hädaoht, läbiwaatamffeks Valiti 3 komisjoni, nendest algas aga ainult üks, nimelt wanausuliste komisjon, oma tegewust. Kahe teise lomisjoni  liikmed mötawad selle istumistest nöuaudwa häälega osa. Wiimases kahes komisjonis wõib stis alles töö algada, kui esimene oma tegewust ära Wpetab. Kuna see aga sünnib, ei tea keegi ütelda. Wanausuliste  komisjoni Viimasel istumisel, mida K. Durnowv  juhatas, otsustati tööd kuni jaanuari SSipmtf seisma jätta. Arwatakse aga, et see wahpaeg kuni suwekuudeni Võib kesta..- Ja teiste komisjcmidje tööd?. MsWWrMs nMgikohM Tallinna posti- ja telegrahwikontori  ülem annab teada, et tema järgmistele  isikutele postmarkide müümiseks luba on annud. 1) St. J. Luksep, Suure Pärnu maant. nr. 21. 2) K. Kert, Wäike-Pärnu maant. nr. 23. 3) J. J. Kert, Nunne uul. nr. 12. 4) Jüri Jäme, WBtenhofi  uul. nr. 34. 5) I. A. Cabo Suure-Pärnu M. nr. 26. 6) M. St. iLaam, S.-Pärnu m. nr. 7. 7) M. T. Weinberg, Sadama uul. nr. 5. 8) 3. T. Süit, Puupapi uul. nr. 12. 9)' A. K. Rochi, Liiwalaia uul nr. 43. 10) T. T. Mdorf. Sl°Juhkentajli Ml. nr. 22. 11) J. A. Weisßerg. Liiwa uul. nr. 9. 12) M. N. Lewinthal, Wiru uul. Demini maja. 13) J. A. Wihmalik S.°Pärnu M. nr. 32-ä. 14) K. H. Rubkn, Uus uul. nr. 43. 15) A. 3. Rebane. Salongi Ml. nr. 9. 16) A. J. LohKakas,- Raua uul. pr. 10. 17) J. J. Eichna. Narma maant. nr. 26.18) A. J. Maripuu,  Suurel Tartu tn 1 , nr. 32. 19) A. St. Tshutshelow,  Jnstiitubl ja Liiwalaia uul. nurgal nr. 5/45, 20) E. T. Korschunow, InstÄudk ja Liiwa .Ml. nurgal nr. 30/43, 21) M. J. Allik Kopli uul. nr. 23, 22) A. A. Salmbera, Kullassepa uul. nr. 3,, 23) J. St. Danielson, Wrttenhofi uul. nr. 2, 24) M. Soonberg. Suurel Arewjemi uul. nr. 42, 25) J. J. Wulmann, Lutheri-WaeÄekooli uul. nr. 38, 26) A. H. Ilfer, Nunne uul. nr. 7,- 27) Tarwitajataühisus,  Kopli uul. puumillawabrikus. Kool. WsinÄOWW lemdtaMie festtmiÄfeb® LKkoolbfcesfc  asjus on hariduseminister seletanud, et järgmisel õpeaastal .mid seminaristisid ülikoolidesse  wastu wõetakse, kes peale seminari kuue klassi lõpetamise weel täienduseksamid matematikas sinikas. Saksa ja Prantsuse keeles, gümnasiumi kurjuses ara teemad. Pidud ja koosolekud. Kapten poolt toimep<md«d koosoWW  lPritsirnajas 20. skp.) oli umbes 300 pealtkuulajat  tulnud. Kaoliöp. T. Kuusik kõneles..Laste pühapäewast puhkuse seltsi" üle. Selle järele näidati  lastele udupilta. Puhas sissetulek ettelugemisest on 10 rbl. suur fd läheb maksuta jõulupuu heaks, mis lastele 3. jaanuaril kell 2 p. I. s.Pritsimajas" tehtakse. Piletist mõib sealtsamast 27. detsembril kella 2 p. l. kuni kella 3 õhtul saada. ÄooWMMatK pütti pandakse 27. dets. kella 2 —f pritsimajas toime. Pääsetähed maksaroad lastele 9 kop. ja täiskasmanutele 20 kop. Selsamal päewal on pritsimajas kooliõpilaste kontsert kella 7 —12 õhtul.  Pääsetähed 28 kop. Seltsielu. „Pö«patesho" taMÄsts Võetakse lapsi ..Laste pühapäewast  puhkuse seltsi" liikmeks wastu. Tööstus ja kaubandus. 0. KimitSöliste LHWO põhius-kirt on ülemalt poolt suba wiks korda tagasi saadetud. Ükskord leiti põhjuskirjas mõni roäline wormiwiga olewat. teinekord oli jälle mõnda põhjuskirja paragrahwi tarwis  muuta. Wiimasel korral, selle aasta märtsikuul, jäeti põhjuskiri sellepärast kinnitamata, et põhjus-- kirjas tähendus puudusi ..ühisuse liikmed möiwad tööstuse ja kaubanduse asutustes ftti ka Vabrikutes töötajad töölised olla." Niisugust nõudmist ei ole teistele tööliste ametiühifustele ette pandud, maid nende pöhjnskirjades on ainult öeldud, et ..ühisust liikmeks selle ja selle ametiharu töölised wõiwad olla." Arusaamata on. missugustel põhjustel seda kiwitöölistelt  nõutakse, sest nende hulgas on Vabrikutes ja tööstuse- ning kaubauduseasutustes töötajate protsent  õige Väikene. Suurem osa töötab ehitusatööde juures, paemurrus jne. Kui põhjuskirja niisugune nõudmine sisse jäetakse, siis Võib fee kiwitöölists ühinemisele  suurt raskust teha. , > Nüüd on asutajate liikmete poolt põhjuskiri muudetud  ja ligemal ajal saadetakse ta kuuendat korda kinni! amistle. Saab näha, kas kinnitatakse seekord põhjuskiri ära kuna ju nüüd ka eelpool tähendatud nõudmine põhjuskirja on üles Võetud wõi peawad käsitöölised  weel kaua oma ühinemise-wõimaluse peale ootama jääma. n. ..DVtMhott" maKMust jäeti töö lalipäewal, 19. detsembril seisma ja seisab kuni 11. jaanuarini tulewal aastal. Nõnda peawad töölised lterweit 22 päewa ilma tööta olema, mis nii mitmelgi mäga raske saab olema, sest et tööd ennegi mähe oli ja töötasu elutarwiduste kallidusega Võrreldes kaunis wäike on. Tööle jäärvad ainult parandust-osakonna töölised, sest waheäjal Võetakse masinate ja muude sisseseadete juures parandused käsile. Kohtukoda. m. LnmeiNS hooketnso läbi. Mmemal suwel ehitati Toom-Waestekooli uulitsal maja ur. 11 ümber. Ehitusetõö  oli Chr. Rotermanni käes. Trepi kõmale oli üks 4-siUlane talas halwaste maa sisse pandud ja ülemalt teiste külge kinnitamata jäetud. Palk kukkus hoowi peale ümber ja lvi si-aastase Elfride Aturmanni jalaluu kalli. Thr. RotermÄnn wõeti karistuseseaduse par. 12A põhjal Vastutusele ja rahukohtus mõisteti temale 10Y rubla trahwi ehk 1 kuu aresti. Sellega polnutz Rotermaun rahul ja kaebas rähukohtukogusse edasta kus see asi 19. skp. uueste harutusele wõest. Kuulati kaks tunnistajat üle ja kinnitati rahukohtu  otsus. m. Whds «pGi. Möödaläinud sügisel ostis laewa ..Anna Marie" madrus August Wellmann sadamast Mihkel Uunami poest leiba. Kodus leiti leiwa seest küpsetatud hiir. leidja teatas oma leidusest poliiseÄe. ÄÜrÄduÄmnisel seletas kaupmees, et ta tä- Henidatud leiwa lewategija Karl Puskowi käest o« vstnub. kes Wladimiri uulitsal nr. 10 elab. Puskow wõeti Vastutusele ja asi tuli 29. oU tobril 6. jaoskonna rahukohtus ette. .Puskow ei tunnistanud  ennast süüdlaseks ja seletas,- et kaupmees ka teise leiwategija käest leiba ostwat. Järgmisel korral kutsutakse Uunam tunnistajaks ja ta seletab, et mõlemi  leiwategija Duskowi ja Weinbergi käest leida wõtab, sellepärast ei teaidioat ta õieti.- kumba leuM sees ..hirreküpsis" oli. Rahukohtunik tuletab kaupmehele politseis antuG .tõendust meelde, kuid see jääb oma seletuse juurdtz kindlaks. Kaupmees Mihkel Uunam wõetakse toiduks kölbmata  leiwa müümise eest Vastutusele. Leinmtegijaj Karl Puskow mõisteti õigeks. Uunam aga 40 rubla! trahwi maksma, eh? maksujõuetusel 2 nädalaks oxa resti. Uunam ei olnud otsusega rahul ja afk tuli rahW kohtukogus nnnewal nädalal uueste harutusele. Kaebtusealune seletab, et leib olewat ikkagi Pnskowi  juures tehtud, ta on teise palwe peale asja" ära seganud la rahukohtus teisiti rääkinud, kui esialgsed ülekuulamisel. Põlle teadnud, et trahw nst kõrge mää-i ratakse. Kohus tõreleb Uunanrrga, et ta rahukohtus teöstti  on rääkinud. Selgus weel, et teise T-eiwtOegW Weinbergi leiwadeil kõömlid sees on, Puskow! oma* del aga köömel puudub. «Mihkel Uunamiile kinnitati rahukohtu otsus. m. ja koMrollpatati tiudrall." See oli 4. detsembril sel aastal. Melldorfi piimapoodi Suurel Karja uulitsal nr. 23 astusiwad kaks nöörimeest. Ühel on tärniga müts peas, teine ilma. KüsiwaÄ ühe mõõdu piima, tahawad sealsamas ära juua. Kaupmees wõtab Viimaselt ostjalt raha wastu !ja läheb sits herradele teisest ruumist nõu! tvioma. Poesvlew naisterahwas korjab oma kompsud kolli® ja astub uksest wälja. Ta er ole weel jõudnud kojast wälja minna, kui poest kõlm kuuldub. Naisterahwas pöörab poodi tagasi, ka kaupmeeq ruttab takka toast wAja. ..Mis on juhtunud?" Nooredmehed seisawad akna lähedal wastu letti, waateaknal on kilupurgid segamine, mitmed maha kukkunud ja laiale Veerenud. „Ma, ma müksasin nalja pärast teist, see puutus, wastu letti", seletas üks noormees. Kaupmehele ja Võõrale naisterahwale näitab fee seletus kahtlane olema. Waatawad ringi. ..Ei tea. ehk on midagi ära Võetud",- tähendab naisterahwäs kaupmehele. ..Mina olen salapolitseinik!" kärkis ilma-tärnita noormees Aleksander Sagor naisterahwa „Kiidas julged mind teotada k Mul on rewolwep taskus, ma lasen su rewolwriga maha." ..Waadake. see on kontrollpalati kindral!" hüüdis, ta edasi ja näitas tärnimütsiga nooremehe peale, „me laseme Teid wangi panna." Noormees kärgib edasi. „Ma hüüan gardawoi siia. lasen teid kinni na". lLiüab Sagor ja astub rutuga õue. Teine noormees Gepfert taga järele. Kaupmees ei lase ennast kohutada. Kargab minejatele järele ja kutsub omalt pooli linnawahi. Mi»idakse politsei jaoskonda. ..Salapolitseinik" jaj ..kontrollpalati kindral" ei suuda oma ..suuri isikuid" selgeks teha. Üks on Aleksander Sagor (ta tekne M iha il Gepfert: mõlemad Tallinnast pärit. Sagor, kui ähwardaja, antakse rahukohtu kätie^ Asi oli 21. skp. 4. rahukohtu jaoskonnas ves< Kaupmees Melldorf ja naisterahwas Krosing kuula-! takse tunnistajatena üle. Need kinnita road eelpool f Mdatud juhtumist. Kaebtusealune Sagor on täbaras seisukorras, tal xi saa kuidagi ennast wabandada. Pealtkuulajate hulgast astub talle keegi noormees appi. ..Aga kes Teie olete?" küsis kohtunik. ..Mihail Gepfert!" x x ..Aa. Gepfert! Seiske seal!" Ja kohtunik luges otsuse ette: Gepfert on skandaki tegemise eest ka Vastutusele wõetud. Mölemile mõistab rahukohtunik 5 rubla trahwi eh? maksujõuetuse puhul 3 päewaks arresti. m. Lltepocs wiõM müünud. Luijentalr ja Alimanni  uulitsa nurgal olewa õllepoepidajat Aleksander Schmidti süüdistatakse Viina müümises. Kaebtusealune  ei saa oma süütaust selgeks teha. 3 jaoskonna rahukohtunik mõistis Sehmidtile 30 rubla trahwi ehk 2 kuud aresti. iii. Hobuse piiitzalinise pärast on Voorimees Kark Jlwes wastust andmas. Ta oli hobusele ränga koorma! peale pannud ja siis weel löönudki. 3. jaosk. rahukohtunik  on seda ise pealt näinud ja protokolli wõita lasknud. Woorimees seletab, et hobusel olnud nüridnd rauad all, aga tee olnud libe. Mõisteti 10 rubla trahwi ehk 3 päewa arresti. 1906. aasta KveiUHs. 18. detsembril oli Peterburi  kohtupalatis Soomes fct Peterburis laialt tuntud jõumehe August Eduard Alliku asi harutused Allik astus Peterburis .-.Farces" ja ..Nouveau Cirques"  üles,- sõitis hiljuti Moskvasse, kus ta kinni wõett. Teda süüdistati 1906. a. rahutustest osawõtmises.  1. mail 1996 kanti luhkentali Vangimajast seal ära surnud polilikamang Krismann surnuaiale- Puusärgi taga sammus umbes 800-liikmeline rahwchhulk  marseillaiset lauldes ja pikkade ritwade peal punaste paeltega pärgasid kandes. Kui matuserong stllest majast mööda läks,- milles rood 92. Petshorä polgu soldatid sees oli. pandi talle soldatit? poolt tee kinni. Kapten Strischemski nõudis, et rahwas laiali läheks. ~See ei ole sinu asi! Meie ei kuulol soldatite sõna!" hüüti rahwa hulgast. Selle peale? aeti meeleawaldajad püssipäradega laiali. Nüüd algas  rahwahulk soldatist kiividega pilduma. Ähel soh datil löödi kiiviga püss käest Maha. teine langeZ haamatult uulitsale. Pärast selgus, et majahoidja Av Mt. 294 WBtMm f t H i 1909.