töö meie praeguse gümnasiumi maja kallal ette. Muu seas pidada mõlemad majad ühe suure saali läbi ühendatud saama. Sabaga täht, mille nähtawaletulemisest  juba ennem teatatud, oli möödaläinud  kesknädalal „Noole" ja „Herkulese" tähtede wahel enam esimese ligidal ja temast lõunaõhtu pool palja silmaga kui kahwatu uduplctk näha- Hariliku operiklaasiga waadates  paistis see uduplekk natuke pikerkune, wäikese pikksilmaga wöis ka sabagi ära tunda. Nüüd tuleb seda juba „Kotka" tähekujuft otsida. 3. nowembril on ta .Mao' Lähekuju sabas. Otsekohe lõuna poole minnes jõuab ta 16- nowembril .Kotka' tühekuju h ja g tähtede kohale, .Sobieski kilbi" tähekuju piirile. .Õig.' Eesti rahwasaadikud Teras ja Schulzenberg  on Läti rahwasaadikutele ettepaneku reinud üheskoos alalist seaduse - tundjat palgata, kes Baltimaadesse puutuwad seaduse-eelnõud  wolikoguSse sisseandmiseks ette walmistaks, wolikogus harutusele tulewad eelnõud läbi waatakS ja need muudatused wälja töötaks, mis neis EeSti ja Läti rahwaSte seisukohalt ette wölta tuleks. Ettepanek ei ole aga Läti saadikute poolt waStutulekut leidnud: nende talupoegade saadik ci arwa sellest midagi wälja tulewat ja ei taha sellega tegemist teha; Riia linna saadik kui äärmine pahempoolne oleks ainult siis nõus, kui kõige radikalsemad jeaduse-eelnõud, mille maksmapanemine praegu wõimata, wälja töötataks, kuna Kuuramaa linnade asemikku juutidesse puutuwad küsimused rohkem kui Baltimaadesse  puutuwad huwitawad. Eesti on sellepärast nõuks wõtnud kahekesi eestlaSse puutuwate üksikute  seaduse-eelnõude wäljotöötaanseks, mida wõimalik praeguses wolikogus läbi wiia on, asjatundjat palgata. Pääle wäl;a-töötamift  saakfiwad eelnõud Tartus ja Tallinnas kohaliste asjatundjate poolt läbi waadatud, nende poolt tehtud märkustega täiendatud ja pääle seda riigiwolitogusse sisse antud- „Pet. Teat." Pühast. 20- skp., kui nekrutid liuna tulewad, wõlfiwad kaks nendest nõuks midagi karutükki ära teha. Selleks ronis üks nendest teise abil ühe könetraadi (telefoni) posti otsa, mis hr. Schlupi maja Pihtla mõisaga ühendab, kiskus traadi lahti ja laskis poSli otsast maha. Linnast tagasi tulles wõtsiwad nende saadikud mahalastud  traadi ühes. Politsei uurimise! on selgeks tehtud, et IKK sülda traati ära on wiidud. Kahju 20 rubla suur. Selle kurjateo toimetajad oliwad wennakscd W. ja L. ÜiS nendest L- sõitis Ühes nekrutitega Riiga, kuna W. kodusse jäi, kelle käest üks jagu ära wiidud  traati kätte saadi. W. on oma süü üles tunnistanud ja istub juba puuris. Asi on kohtu-uurija käes. Muhust, 22. skp. Suures wäinaS Pater-NoSteri tuletorni ligidal seifis Pärnust S. Blumbergi purjulaew ankrus. Tõusis torm. Laewamehed katsufiwad laewa merde juhtida, aga ülestõstetud puri käristati tormist lõhki ja laew aeti kalda poole. Ehk küll laewamehed hädaplagu üles töstfiwad,  ei tulnud kusagilt abi. Torm ajas laewa randa, mille juures laewa põhi kalju otsa juhtudes fisse murdus. Laew on 2500 rubla wäärt. Saaremaalt wvttis ta 250 rubla eest kartulid pääle, et Riiga sõita. Inimeste ohwrid ei olnud. Tallinnast Eesti Kirjanduse Selts pidas teifipäewal, 21. ott, realkooli saalis üleüldist koosolekut, millest rahwa osawõtmine  elaw oli. Esimees õp. Reimann awas kell 12 keskpäewal koosoleku ja pidas püälkirja all: Miks Tallinn ial ei tohi malmis saada", pikema kõne, pääasjalikult .Tallinna" sõna tähendust seletades. Dr. J. Luiga kõneles .põhjamaa rahwaSte  iseloomust," pääasjalikult nimetatud rahwaste, nende seas ka EeSti rahwa kaldumust  müstika, üliloomuliku poole selgitada püüdes. A. Busch kõneles esimesest Eesti suuremaaomanikuft,  Wahakoorma Andresest. P. Põld kõneles .Eesti keele sõnade muutmiStesse jagamist." A. Jürgenstein rääkis .Eesti rahwa manadest mängudest." M, Kampmann pidas .Eesti ilukirjandusest  Tallinnas 100 aasta eest" kõnet. Kõigile kõnedele järgnefiwad läbirääkimised.  Koosolek lõppes kell V-9 õhtul. .M. K." Lätimaalt. Riiast. Baltimaa koolide asi nii teatab »Rig. Zeit." huwitawat wäga rahwahariduseministrit. Selle pääle waatamata,  et tõsisel salanõunikul Schwartzil kui endisel Riia õpekonna kuratoril Balti» maa kooliast hästi tuntud on, Sratawat selle poolest meelgi kõige wähemad asjad tema tähelepanekut. Baltimaa kindralkubcrneri poolt on uued sunduslikud määrused wülja antud. Muude punktide hulgas seisab nendes määrustes, et isikud, kes Baltimaalt wälja saadetud, aga omawoliliselt, ilma et neil selleks õigust oleks, tagasi tulewad, sVVrublalise  rahatrahwi ehk 3-kuulise mängis» tuse alla langemad. Riia sõjawäeringkonnakohtu poolt Behneni lossi põletamise asjas surmamõistetud  5 isiku kohta muutis kindralkuberner otsuse sellega ümber, et tähendatud isikud eluajaks sunnitööle lähemad. „Õig." Maajagamine kroonumöisateS. Läänemeremaadel  mõõdetakse wiimasel ajal kroonu mõisates suurel armul maid osadesse, et neid maapuudust kannatajatele talupoegadele kas rendi pääle anda ehk ära müüa. Nagu „Rig. Zeit." uStawast hallikast kuuleb, on juba ligi tuhat sarnast maatükki wälja mõõdetud ja rendi pääle antud. Läbisegi on need maatükid V -1t) tessatini suured, kuid rohkesti on ka 15 dessatini suuruseid maatükkifi. Need maatükid renditakse 12 aasta pääle isesugustel tingimistel wälja, kusjuures aga rentnikul õigus on ka enne seda tähtaja lõppu maad koguni päriseks osta. Kui aga maatükk niisugune on, mis rentnikule palju kulu ja tööd sünnitab, enne kui ta wiljatandjaks muutub, siis jäetakse  esimeste kolme aasta rent maha. Ainult talupojad wõiwad maad rentida. Niisama on aga ka tarwilik, et rentnik selles wallas wähemalt 2 aastat elanud on. Niisugust maajagamist on iseäranis Liiwi- ja Kuurawaal rohkesti. Niisuguseid maatükkifi tahetakse ka Eestimaal maata inimestele rendi pääle anda. Et aga Eestimaal  kroonumöisaid wähe on, siis tahetakse Rakwere maakonnas olemast kroonumetsast sarnaseid maatükkifi jagama hakata, mida siis kaS ära müüakse ehk rendi pääle antakse. AsjakorralduS maamõõtmises ja määramises  on iseäralise kommisjoni käes, millest pääwalitsuse ametnikud, talurahwa kommissarid,  mõisnikkude ja talupoegade asemikud osa wõtawad. »Pwl." Riia kreisist. Iseäraline wargus. Ühel kohaperemehel Pinkcni wollas, teatab „Ri§h. West.", waraStati minewal nädalal 19 lammast ära. Kolme päewa pärast tuliwad 18 lammast tagasi, kuid kõikidel oli will ära niidetud. »Õig." Kaugemalt riigist. Peterburist. 2õ. oktobril wõttis politsei  riigiwoliniku KoSforotowi, keS päew enne seda päälinna oli jõudnud, riigiwoliniku  Woronini korterist kinni. Wangidtatud  rahwaasemik toimetati politseijaoskonda. WarSti tuliwad sinna riigiwolinikud KuSnetsow ja Saharow ja küsifiwad, miks Kossorotow wangi on wõetud. Selle pääle wastaS pristawiabiline, et Kossorotow prokuröri  käsu pääle ainult ajutiseks on kinni wõetud ja warsti jälle wabakS laStawat. Kossorotow laSti ka kohe wabaks. Wangiwõt» mise põhjused on senini teadmata. „Õig." WennaSte Kowalenskite uulitsa-wägitöö  asjus teatatakse, et neid esialgselt äkilisest  meelest ja üritusest tõusnud tapmise katses süüdiStawat, kui aga keegi haawatutest  ära sureb, siis süüdistatawat neid tapmises.  Asi tulla warsti Peterb. sõja-ringkonna  kohtus harutusele. Kammerpashe Kowalenski olla pashede korpusest sõjawäe hulka arwatud. „Poöt." Kroonlinnast. Peterburi ja Kroonlinna  wahel on laewade liikumine lõppenud.  Oranjenbaumi wahel käiwad laewad weel jäelõhkuja abil. Lahe on kaunis paks» Mõrraga kaetud. Uulitsalapsed. Mõne päewa eest leiti Tutschkowi silla alt 6 last. Neid leidis jäält üks politsei koer üles. Politsei ise pidi laste asekoha juurde käpuli roomama. Lapsed magafiwad. Ühes elanikkudega toodi politseijaoskonda ka nende „korteri sisseseade": weelähker, tikud, paberossid, niit, nõelad, tükk seepi, paar rubla raha, kolm nuga, 2 lusikat, kahwel, 2 keedupotti ja wähe pesu. Lapsed ei tahtnud mingi hinna eest oma nime nimetada, ütlesiwad, et nad silla all juba paar kuud elanud on ja oma wane« maid ei tea. Ülespidamist on nad enestele kerjamise läbi muretsenud. Ainult ühe tütarlapse nimi saadi teada. Kõik teised on enestele warjunimed omandanud. Ühe 9-aastase poisikeke suust tuli kange wiina hais. Tütarlapsed pidasiwad  endid wäga wabalt ja hübematalt ülemal. „Jsam." Kiietvist Kolm sõjariistus kurjategijat tungisiwad ühe magasini kallale, tapfiwad kaupluseomaniku naese ja ärijuhi ära ja haawasiwad raskesti omanikku ja ühte kaupluses  olewat kaupmeest. Tagaajamisel tuli wastastikune tuleandmine, kusjuures kurjategijad  ühe laiernasüütaja ja 2 linnawahti maha laskfiwad ning siis ise ära põgenefiwad. Woronejhist. Wend ja õde. Kaks talupoja  seisusest waestlast wend ja õde saiwad kaastundlikkude inimeste poolt kaswatada wõetud. Hulgal ajal ei näinud wend ja õde teineteist. Kui saatus neid teineteisega kokku saada laskis, ei mõistnud kumbgi sugulase sidemest aimatagi. Noored inimesed hakkawad üksteist armastama ja aStuwad unimaks sugulisesse ühendusesse, mille tagajärjel laps sünnib. Last seaduSliselS  tunnistada soowides tahawad noored inimesed abielusse astuda, kuid dokumentidest  selgub, et nad lihased wend ja õde on. Noormees on nüüd Woroneshi waimuliku  konfistoriumile palme sisse annud, et talle luba antaks oma õega abielusse heita. „Äsam/ 79 Saarlane 1908