õige! korratumas olekus ja näruselt riides. Waugiwõetud soldatist wõetawat sääl õige hästi waStu. Muldeni juures wangi wõetud wenelaSte rohkust arwatakse 65.000 pääle. Nõgi wägi ?n 35.000 meest, keskwägi  20.000 ja Kurski wägi 10.000 meest wangi wõtnud. 18.000 wenelast on pärast lahingut ettetulnud segaduse ajal ära pääsenud. 47.000 meest, kes jaapanlaste  kätte jäiwad, saadetakse kõtk Jaapannisse.  Nii tõuseb Wene wangide arw endistega kokku 86.000 mehe pääle. Isamaalt. Kuresaarest. Liiwimaa kubermangus on kõwendatud walwusekord maksma pandud. „ Liiwimaa Kubermangu-LeheS" on järgmine  Liiwimaa kuberneri teadaandmine awaldatud: Wiimasel ajal on maatõõlised mõisaomanikkudele  ja peremeestele mitmesuguseid nõudmist ette panema hallanud, üheS ähvardustega,  nõudmiste täitmata jätmise korral elu ja omanduse kallal wägiwalda tarwitusele  võtta. Ühel ja selsamal ajal on mõnedes kubermangu kohtades suuri korratust  ette tulnud. Sellepärast annan üleüldiselt järgmist teada: 1) Need, keS kokkukogumiStest ja wägiwallategudest,  mis istku ja omanduse waStu sihitud, osa wõtawad, niisama ka isikud, keS niisugustele tegudele üles ässttawad, võetakse kangele seaduslikule waötutusele. 2) Karistuste seaduses, mis rahukohtunikkude  poolt pääle pandakse, on öeldud: KariStuseseaduse §5l p. 2, 1902. a. järg: Maatööline, keS tähtajalise koutrahiga kohustust enese pääle on wötnud, langeb tSSIo ilmumata jäämise, wõi omavolilise töölt lahkumise korral, kui tema politsei seaduslikku nõudmist, töö-andja juurde tagasi minna, mitte ei täida, aresti kuni ühe kuuni. 3) Elanikka hoiatatakse igasuguste male kuulujuttude eest, nagu tahetaks tulevikus maad ilma maksuta välja jagada, antaks maa eest makstud maksud tagasi jne., kuulujuttude  eest, mida ässitajad laiali laotawad, keS elanikkude usaldust oma isiklikkude kuriteoliste  sihtide kättesaamiseks kurjasti tarvitavad.  12. märtsil IÜSS. Liiwimaa kuherner kindral-leitnant Pashkow. Kohaliste EeSti seltside lähemaks eesmärgiks on oma liikmetele iseäranis ja seltskonnale üleüldse kõtblist lõbu pakkuda, ning kohaks olla, kuhu meie oma äripäewavtest  muredest, tülidest, vaevast ja väsimusest rõhutud, kokku võime tulla, et kehaliselt ja waimliselt puhata, et mõtteid vahetada, päevaküsimusi arutada jne, paigaks  olla, kus neil, kes nii kaunistes kunstides, nagu laul, muusika ja näitemik»g,  endid vilunud ja osavate juhatajate  abil harjutada soovivad, paraS võimalus on. Lühidelt, meie EeSti seltside  ülesanne on: kohalisele EeSti seltskonnale  vaimliseks keskkohaks olla. Et Karskuse Selts eelkirjeldatud sihil ja mõttel  raugemata püfidusega edasi püüab, selle kohta on K. skp. nim. Seltsis toimepandud  perekondlik aaStapidu otse hiilgavaks  tunnistuseks. Kui tähtsamat osa selle pidu eeskavast võib esimehe kõnet .seltsitegewusest 1904 a." nimetada. Nagu kõnest selgus, on Karskuse Selts läinud aastal mitmeti nii sees kui ka wäljaSpidi kosunud. Tal on korda läinud omale tegelasi võita, kellel jõudu ja julgust ei puudu seltsi elu edendamiseks laulu-, muusika- ja näitemängu põllul mön- dagi ette wõtta, mille üle meie linna „parematelgi" ringkondadel asja oleks uhke olla. Ta on juuremaid ja wühemaid pidusid toime pannud, milledest alati suurel arwul on osawõetud. Ja mis pääafi:  need pidud on selleks mõjuwalt kaasa aitanud, et meie seltskond harjub rõõmus ja lobuS olema, ilma et ta oma pidutuju alkoholi abil töSta tarwitseks. Ja sellega on Karskuse SeltS kaudsel teel oma sihi häüks suure töö ära teinud. MiS aga kirje ldatawast pidust iseäranis kiiduwäärt, oli see perekondlik olek, mis osawõtjate hulgas walitses. Ehk küll siingi ka inimesi õige mitmest kihist ja klassist koos oli, polnud ometi waheseinu, >mis neid kihtifid harilikult lahutawad, siin peaaegu sugugi märgata. Kõik wahekord oli waba, kodune ja Ms oma wahelist usaldust, nagu see ka tõesti ühe perekonna liikmetel omane peab olema. Pidu olgaS waimuliku lauluga „OH «võtkem Jumalat". Kõne lõpul laulti waimuStusega „Jumal Keisrit kaitse Sa". Pidu lõbu kaunistas Seltsi oma pasuna koor. ArwatawaSti jäi pidust igale osawõtjale sammasugune kaunis mälestus,  nagu nende ridade kirjutajal, ja on wist kõikide ühine soow, et Selts omad liikmed ja tegelased peagi jälle niisugusele lõbusale õhtule kutsuks. Tr—u. Ülemal nimetatud pidu tõttu kirjutatakse  meile Kärlalt: Wiimne Karskuse Seltsi pidu oli wäga mu meele pärast- Otse kosutaw ja waimuStataw oli nii peenikest  ja wiisakatEeSti perekonda päält waadata. Tuline kahju on oga, et meie EeSti seltsid selle kõlwatu Wene seltskonna seaduse on omandanud, et oma pidud öösel peawad. See mõjub otsekohe hüwitawalt närwide pääle, et une ajal lustib aldakse ehk kõnesid  peetakse. Mitte kusagil haritud maal ei ole niisugust öösist elu, kui meie juures. Kas siis eestlased linnades ei wõiks mitte oma pidusid nii wara algada, et nemad kõige hiljemalt kellu 11 löpekfiwad, nõnda kui sakslased, inglased, rootslased jnd. wüljantaal  teemad? Eestlase iseloomule on palju kohasem  ja terwem, kui ta oma elukorra nii sisse seaks, et ikka wara magama läheks ja wara üleSse tõuseks. Saaremaa kreisiülema poolt 2. detsembri  k. p. 1904 a. wälja antud ringkirja 11, punkt 4 põhjusel, on ahingaga ära keelatud kalu püüda. Keelu waStu tegijad  antakse kohtu kütte. Baltimaal elab, kudaS 1397. aaSta rahwalugemise arwud näitawad, eestlast ja lätlast 2,000,000, sakslast 165,000, wenelafi 130,000, juutisi 54,000, leedulast  17,000, poolakaid 35,000 ja rootslast  6000. Muhumaalt. 4. märtsi k. p. õhtul põles Kapi mõisa maa pääl olem Greeka õige-usu koolimaja maani maha. Maja oli talumehe  omandus, ja ainult paar aastat mana, kuna kool sääl üüri pääl oli. Rahwast kogus palju õnnetuse paika kokku, aga ei saanud muud teha, kui maja kraami päästa ja kõrwaiisi hooneid tule eest hoida. Oliwad ju kooli maja ja peremehe elatis maja ühe katuse all. Tuli oli wälja poolt seina hallanud,  sellepärast arwatakse süüd koolilaste pääle, kes ehk wäljaS suitsetamas käinud. Maja oli üks neist parematest Muhumaal, sellepärast on tema omaniku kahju ligi 1000 rubla. Koolmeister, keS õnnetuse ajal koduS ei olnud ja oma kraami päästa ei saanud, ütleb oma kahju 30 rubla olewat. Jurjewist. Kohalikus realkoolis on järgmine kuulutus wälja pandud: „Hariduseminister  on luba andnud Jurjewi realkooli»  iseäralise maksu eest EeSti keelt õpetada. Kui EeSti keele õppijate arm selleks ei ulata, et nende käest wõetaw maks õpetuse kulusid kinni wõiks katta, siis wõib mitmesuguste Jurjewi koolide kaSwandikka üheskoos õpetada." Tallinnasse on sotnja (100 meest) kasakaid jõudnud, tcatawad Tallinna lehed. Riiast. Riia linnawalimiscd. Reede õhtul löppesiwad RiiaS linnawolinikkude «valimised.  Otsused ilmufiwad laupäewastes Riia lehtedes, mille järele järgmist teatame: Walijaid oli Riias üleüldse 4259 inimest;  nendest wõtsiwad walimise kaardid «välja 3350 ; hääli andsiwad 3193 walijat Ühendatud Saksa-Wene erakond on ootamata suure enamusega wöitnud, sest Läti erakonna kandidadid on „Rtshsk. Wed." teatel 500—700 häält «vähem saanud. Lätlaste palwe. Reedel olnud RiiaS üle St) Lüti kunstniku, kirjaniku ja teisi tegelase tooS, kus nad „Rishk. Wed." teatel palwekirja waliuiStanud, mis riiginõuukogule  Kõigekõrgema nime pääle ära antakse. Palwes juhitakse tähelepanemist maa puuduste pääle, räägitakse ajakirjandusest  ja talupoegade küsimusest. Palwet tahetakse päälinna Wene lehtedes awaldada. Waljum kaitse-seadus on Liiwimaal maksma pandud. See annab kubernerile woli: kohustawaid määrust anda, majaomanikkudele  kohustust pääle panna, kõiksugu  awalifi ja erakooSolekuid ära keelda, ärist ja töõStuseasutufi ajutiselt ja waljuma kaitse kestwuse ajal kinni panna, üksikutele inimestele neis kohtades elamist ära keelda ja kõiki alamaid ametnikta semstwoS ja linnawalitsuseS ametisse kinnitada ja lahti laõta. Sisemiste asjade ministrile annab see seadus woli: kuritegude eest, mida nuhtluseseaduse järele trahwitakse, süüdlast sõjakohtu alla anda; nõuda, et kohut kinniste uste taga peetaks, kui karta on, et kohtupidamine  äritust wõib sünnitada, jne. Politsei  saab õiguse iga inimest, kes riikliseS kuritöös ehk salaseltsidest osawötmiseS kahtlane  on, kinni panna, 14 päewa kinni hoida ja majade läbiotsimist igal silmapilgul  ette wõtta ning kahtlast aSju ära wiia. Peterburist. Neil päemil wõett salk Wene mässajaid ja anarhiStifid kinni, arwata 12 meest. See salk saadi kolme anarhisti läbi kätte, kes ekspresside ja woorimeeöte näol mitmete ametnikkude järel piilufiwad. Kõik wõeti 17. märtsil uulitsal kinni ja nõuda äkitselt, et nad, pääle ühe, kes ekSpreSsi-riieteS oli, waStu ei saanud hakata. See laskis paugu, aga ei haawonud ühtegi. Kõik ei ole oma nimesid awaldanud. Ühe kinniwõetu juurest leiti lõhke-asjade ladu. Terme hulk paberist on leitud, mis anarhistide salategewusest tunnistust annawad. Selgus, et anarhistide tegewust Wenemaal Schweizi Wene anarhistid  juhiwad. Maksude kõrgenduse aSjuS teab „Torg. Prom. Gaseta" rääkida, et päranduse  maks 50 protsenti saab tõuSma, õlle akfiis 33V- protsenti, tuletiku akfiiS 100 protsenti, kodumaa pärmi aksiis 100 protsenti, wäljamaa pärmi akfis 71 protsenti  ja nafta saaduste päält 60 kop. puuda päält. Ametnikkude palkadest hakatakse  1 maist maha arwama. Teiste plaanitatawate  maksude sisseseadmise tähtajad määratakse edeSpidi. Usu salliwuse küsimuse üle nõuupidamistes  arutatakse praegu roantmate õiguse üle, oma lapsi selle ehk teise usu järele ristida, mida lapse isa ehk ema tunnistab. Tegelikus elu» on kül praegu 13. S aar l a n e. 1905