ilusal kogul H. LaaS wälja pannud, kes nende eest ka esimese auuhinna, Kci>erl, Wene aiapidamise seltsi höbe-auuraha sai. Ka põllutöö-masinaid oli mitme äri poolt. Ülikooli rektoriks on nelja aasta pääle, 2õ. juun. s. a. arwates, professor riiginõuunik Filippow kinnitatud. - Nord. Z. teatab, et Jurjewi turule -viimasel  ajal sagedasti meega segatud wõid on müügile toodud. Pea igapäew on niisugust wõlsiiud wõid müüjate käest ära wõetud ja keemialiseit läbi kat- Wiljandist. Kohtukojast. Wiljandi kiriku-eestseisja paron Ungern-Sternbcrgi teotamise  pärast oli, nagu teada, „Sakaia" toimetajal  Aadu Peet'il Peterburi kohtu-palali otsust mööda 4. webruarist m. a. 14 päewa arresli ära istuda. Pärast selle karistuse ärakannatamist on A. Peet Wiljandi kiriku-eestseisusele kirja läkitanud, millest paron Ungcrn-Sternberg enese kohta jälle teatawaid tõendusi leidis ja A. Peet'i pääle uuesti kaebtuse tõstis. Ringkonna-kohuS mõistis A. Peelsi neil päiwil jälle 1 kuuks arresti. Paron Ungcrn tahta selle otsuse üle Wiljandi õpetaja praost Westrsn- Tolli lahkumise kohta kuuleb „NiStir. p- l." ustawalt poolt, et kogudusel ikka weel pisut lootust wõib olla hingekarjase jäämise pärast; sellekohased palwekirjad on möjuwal kohal tähelepanemist leidnud, nõnda et kohtuotsuse muutmist ja trahwi wähendamist kindlasti loota on. Palwekirjade wastust jääb auustatud õpetaja ülemate loaga Wiljandis  ootama. Wirumaalt. Kadrinast kirjutatakse „ Postimehele ": Neeruti wallas wedas talumees sõnnikut linnu-aiast mööda. Mõned mesilased pistsiwad wahel hobust, aga sest ei olnud suuremat wiga. Ühe korraga lendasiwad mesilased hulgani hobuse kallale, keS jälle sõnniku koormaga mööda oli minemas.  Hobust rakkest lahti teha oli mesilaste tigeduse pärast wõimata. Ka tarudest lendasiwad  mesilased wäl-a, nagu pereheitmise ajal, hobuse kallale. Pärast saadi küll waewalt hobune lahti, aga kahe tunni jooksul oli ta juba paistetanud ja surnud. W õMitt st Mincwal pühapäewal, 29. juulil, pääle lõunat juhtus Nasina maldas  hale õnnetus. Keegi taluperemees läinud, nagu „PoSt." teatab, oma uut kahe rauaga püssi õue pääle proowima ja seadnud märgilaua üles. Paale seda läinud  tema märgist eemale, pannud püssi palge ja hakanud sihtima, pole aga omaks suureks õnnetuseks tähelegi pannud, et tema 2V2 aastane poeg sihtimise ajal oli märgile  ette tulnud, ja alles siis, kui pauk kõlanud, näinud õnnetu isa, et tema oma pojale laengu oli pähe lasknud. Waene poisike heitis teisel päewal hinge, ehk küll tohtri abi warsti juurde tuli See hale lugu näitab jälle, kui ettewaatlikult peaks püssidega ümber käidama. Riiast. Uue tulekindla materjali, mis ka weele ja kõiksugu hapnikkudele wastu paneb, on üks herra Jmanow Riias leidnud.  Selle materjaliga tehti sääl hiljuti awalikult proowi. Oli umbeS 6 jala kõrgune  hoonemudel ehitatud ja seest ning wüliast uuest materjalist tehtud tahwlitega üle löödud. Hoonekese ümber laoti kuiwi puid ja pandi need põlema. Kui puud põlenud, leiti, et hoone täiesti terwe oli. Uus materjal, nimega „iwanit," on siis oma „tuleproowi" hiilgawalt läbi teinud. Hoone seeS oliwad siidist kardinadgi tulest puutumata. Ruutsüld seda materjali tuleb umbes 2 rbl. maksma. Sõidumoorimehed ei tohi enam piitsa tarwitada. Mõned -voorimehed on teda kurjaste tarwiianud, sellep. keelati piitsa pruukimine täielikult  ära. Peterburist. Wäljamoa lehed teatawad, et Wene Keiser ligemal ajal Saksa- ja Prantsusmaale  säilivat. Peterburi ümbrus seisab paksu suitsu sees. Turbasood, metsad, rohi ja -viijad põiewad. Jan?- buri maakonnas ja Oudoivas on lugu niisamasugune.  Suits tahab inimesed ära lämatada. Tsarskoe Selo hospidalis on üks iseäralik haige. See on Eestimaalt pärit olem Mai Pikkalein  kes juba 1S päewa raskeste magab. Umbes  nädal aega enne magama jäämist hakkas haige jampsima ja rääkis iseäranis usulistest küsimustest. Jambnrist, 6. aug. Täna ööse on meie Keisri herra, Keisri proua, Suurwürsti  herrad ja prouad oma kaasaliste hulgaga siia jõudnud ja hommiku Narwa linna sõitnud, kus Eestimaa ja Peterburi kuberneri herrad, linna ja maa ülemad ja alamad saadikud Kõrgused mastu wõtsiwad. Sadamast läksiwad Kõrgused mälestuse samba juurde, mis neile ülesehitatud on, kes Narwa linna wõitmise juures surma leidnud, ja pärast kiriku-paradi pidamist jälle Jamburi. kus neile mõisnikule ja linna poolt soola ja leiba toodi. Keisri heura auustas Jamburi ja Narwa linna tuletõrjuja seltsi ja lõi oma käega naela nende lippu sisse. Witebski linn põleb! 24. juulil pääle lõunat kellu 2 ajal hakkas tuli kahest kohast keseSse tuli, et seal natukene juttu ajada ! ja aega lõbusasti wiita, ja oli seda kawalaSti  ettearwanud, et tema teda just sel ajal leiab luurawat. Ja tõesti, ei tuurinud  kaua, kuuni tema tugewaid mehe sammusid  ja ühte tuttawat häält enda järel kuulis: Preili Randau, mikZpärast teie nõnda ruttate? Kas tohin teid wast natuke saata? Wastus tuli natuke pitkaldasclt, aga mitte keelates ja warsti käis herra von Selden tema kõrwal, ühte tähtsuseta kõnet alustades, millest mõned sõnad kui wärisewa häälega vlelsiwad öoldud. Äkitselt jättis tema jutu pooleli ja ütles ärntult: Mikspärast ei pea mina siin lahtise taewa all, kus keegi inimene tunnistaja ei ole, püsti mülja  rääkima, mis minu südant raskeks teeb. Preili Klaara Randau, kas ei ole Teie juba ammu märkanud, kuidas lugu minuga on? Kas teate - et mina teid armastan? Neiu laskis oma ilusa pää rinnale, nõnda kaugele, et lai kübar tema näo kinni kattis  ja mees wõidu läiget, mis tema silmis paistis, näha ei wõinud; peened sõrmed purustasiwad  mõned kirjud lilled ja neiu wastaS  armsasti: herra von Selden olge armuline  ärge tehke mind õnn. tuks mina seisan üksi ilma kaitseta ilmas ja lootsin siin ühte warjupaika leida; nüüd aga pean jälle wälja maailma minema. Ei, seda ei pea ega saa teie tegema, Klaara, armas, kallis Klaara! Mina pakun teile südant ja kätt, jääge minu juurde kui minu armastud naene. Ta oli wõitnud see ilus nõid; üks pool tundi hiljem sammus tema oma kihlatud peigmehe käe all õnnest ISikides armsasti lossi poole. Elutoas seisis Edith üksikult oodates ja waatas imekSpannes ligene. wat paari. Kui preili Klaara ennast wäljaminemisele walmistas, oli tema kartlikult  küsinud, kas ehk tohiks saatma tulla, oli aga tõrelema wastuse saanud: Oh ei, arwad Sina, et minu ennast kõikse päewa pean sinuga waewama ja mitte wahest ci wõi oma ette üksi olla. Noor tütarlaps läks ilma sõnalausumata oma tuppa, et sääl ülsi oma kurwastust pisaratega lahutada; tema ei tohtinud kcllegile  rääkida mis tema südaut waewas, kõige paalt ei oleks tema isa kaebtust ilusa kaswataja  üle kuulda wõtnud. Nüüd waatasiwad nutused tütarlapse silmad  imestades mõlemaid ligcnewaid, kellel nii pahu üksteisega tegemist oli; oli see ette aimamine, et Edith käe oma peksma südame pääle pani? Kohe pääle seda astus isa preili Klaaraga käsi käes tuppa ja kutsus tütrekese oma juurde. Edith, ütles ta liigutalt, tule oma uue ema juurde! Mina olen ennast preili Randauga kihlanud ja loodan et sina temal üks truu ja armas laps saad olema. Editha kohkus wäga, üle tema lumiwalge huulte ei tulnud kõige wähemat heli ja laskis  ilusat pruuti masina kombel enesele armsaid meelitusesõnu ütelda ja ennast musutada- Minu armas, minu ingel! Mina tahan sind wäga, wäga armastada, sosistas see, aga nõnda, et Selden muidugi sõnadest aru sai ja wäga rõõmus, oli oma õnne üle niisuguse armsa neiu peigmees olla. (Järg tuleb.) Möndasugust. Neil põimil saanud „Olewi!" weidra kirja, mis sõna sõnalt järgmiselt käib: „Aulik Oiewiku toimetus! Palun, andke minule  selget teatust, kui palju on ühel mcesterah- wal kummalgi pool küljeluid. Kas on see tõsi, et Jumal naise lõi mehe külleluust ja sellepärast peab mehel teisel pool üks külleluu wähem olema. Palun mulle õige pea selle üle teatust saata, sest et meil selle üle on suur protsess. Kui saadate, siis saatke Auru laewa Mariega. See ei tule midagi maksma ja mina saan pea kätte." Et küsija oma adressi ei ole teada aimud ja ivasluse aurulaewoga ära saata palub, siis ei olnud „Olewiku" toimetajatel muud hääd nõu, kui omas lehes küsijale wastata, et ta oma protsessi"  ei kaotaks. „Oiewiku" wastus selle pääle on järgmine: Inimesel on üleüldse Külleluid on kumbalgi pool 12, kokku 24. Et mõnel mehel naise pool kulles külleluid wähem on, ei ole nähtud, küll aga on tähele pandud, et mõnel  mehel peas mõni „?ruwi" puudub. Puudulik mälestus. Londonist teatatakse  ühest noorest tütarlapsest, kes Homikul  jalgrattaga kodust ära sõitis, kuid õhtul tagasi tulla enam ei teadnud; ta oli oma elukoha ja üleüldse kõik, mis asjasse  selgust mõis tuua, ära unustanud. Keegi Londoni leht oli sarnast mälestusewõimu  kadumist uurima hakkanud ja imelikka  lugusid kuulda saanud: Dr. Forbes Wislow jutustab ühest mehest, kes palawiku järele enam tähtesid F ja P ei tundnud, nõndasama ka ühest soldatist, keS 5 ja 7 wahel mähet teha, koguni tundagi ei wõinud.  Keegi naesterahwas olla kaardimängu ajal rabanduse saanud ja kolme päewa pärast, kui tal mõistus tagasi tuli, olla ta esimine küsimine olnud: „MiS on trump?" Mis temaga mahe ajal sündis, sellest ei teadnud ta midagi. Keegi mees ekspressi (teenijate) kontorist, olla oma joobnud olekus  ühe paki, mis kale ära wiia anti, wale koha pääle wiinud. Kui ta kaineks Saarlane 1901 -N 33,