mits'i ja Nikolai Nagle, keS „Warjagi" Ml langenud, wõib meie maa meesteks arwata. ' — „Warjagi" pääl oli, nagu ajalehtedest Näha, rohkesti EeSti madruseid teenimas. Nii peab arwama, et „Warjagi" eestlased, pääle ülemal nimetatud, elus ja terwed on. Nagu üks telegramm teatas, toodakse „Warjagi"  mehed kõik Wenemale tagasi ; sõjast ei wõta nad enam osa. Inglise lehe „Daily Telegraph" kirjasaatja on Nagasakis olnud, kui Jaapan  oma ratsawäge säält Koreasse" ära saatnud. Ta ütleb, et ta nii wiletsaid hobuseid, nagu Jaapani ratsawäel olla, mähe olla näinud. Nad ei maksta wedu ära. Isamaalt. Kuresaaregi. Liiwimaa kuberneri herra ei ole Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsile mitte luba andnud Poidele aruseltsi asutada, sest et Selts alles noor olla. Kuresaare 11. matmise kassa liikmele koosolek  on otsustanud nimetatud kassa iegewust lõpe. tada, sest et kassal wähe liikmeid on ja endise kassa pidaja L. J. läbi pääle 3000 rbl. ära on raisatud. Nõnda jääwad Kuresaares nüüd kaks Matmise kassat töötama: I. Kuresaare matmise kassa ja Saaremaa matmise kassa. Wiimaste kassade seisukord on praegu wäga hää, ja kolmandama  kassa lõppemisega saab nende tegewus meel kindlamaks muulina. Selle pärast ei ole rahwal tarwts lahendatud kassade kohta mingisugusele kahtlasele aimamisele maad anda. Kuresaare saab enesele edaspidi uue tapamaja ja iseäralised sunduslised määrused tapamaja ja loomade tapmise üle. Wene talurahwa priikslaskmise mälestusepäew oli neljapäew, 19. webr. Koolid oliwad sel päewal kinni. Walla-magasiaitade ärakaotamist ja selle asemele tagawarakapitalide asutamist lubatakse edaspidi Läänemeremaade waldadele.  Sellekohane seadus on 19. januaril Keisri Majesteedi poolt kinnitatud, ning see määrab kindlasti ära, missugustel tingimistel waldadele luba antakse magasi wilja ära müüa ja selle asemele rahalist tagawara-kapitali asutada, millest wallaliikmetele  puuduse korral elutarwituste muretsemiseks abi ja laenusid antakse. Niisama tähendatakse sää! ka magosiwilja äramüümise kord ligemalt ära. Muhumaalt. 15-mal webr. oli Muhu Karskuse  Seltsi «Kewade" üleüldine koosolek. Koosoleku  awas seltsi esimees preester hr. Allik kõnega, milles ta pilgu seltsi mööda läinud aastate tegewuse  pääle heitis ja koosolejatele praegust riigi rasket seisukorda meelde tuletas. Kõnele järgnes  Riigi laul, mis waimustawalt laulti. Koosolekul  oliwad järgmised asjad arutusel: aruande kinnitus, eestseisuse liikmete walimine, uute liikmete woStu wõtmine ja mõned teised asjad. Mööda läinud aasta algusel oli Seltsil 3ö. rub. 74 kop., aaSta sissetulek oli Sl) rub. Sl kop., -väljaminek 68 rub. 46 kop., sellega jäi siis Seltsi kassasse 20 rub. 20 kop. puhast raha, pääle selle oli mööda läinud aastast 7 rub. 10 kop. eest markisid järele jäänud. Seega on siis meie Seltsi warandus 20 rubl. 30 kop. suur. Eestseisuse liimeteks waiiti kõik endised tagasi, s. o. esimeheks preester hr. Allik, kassahoidjaks jaamaülem hr. Dekiau, kirjatoimetajaks «-allakirjutaja hr. EbrauS j. n. ed. Uusi liikmeid -võeti neli tükki wastu. Pääle selle tehti otsuseks Seltsi kulul kümme eksemplari «Uudiseid" tellida nende külade jaoks, kuhu ajalehti  sugugi ei käi, et sel kombel rahwa sekka lvaimuwalgust laotada ja armastust ajakirjanduse wastu äratada. Muhumaale käib saja eksemplari ümber ajaiehto, mis ligi taheksma tuhande inimese kohta liiga wähe on, selle pärast peame karskuse seltsi otsuse kohta aina rõõmustama. Lõpuks pantivad kokku tulnud seltsi liikmed enda keskel korjanduse Punaseristi Seltsi kasuks toime, selleks samaks otstarbeks otsustati ka waimuük kontsert anda. Riiast. NaeZterahwaS püssi a l I. Riia Wme näitemaja kassapidajanna, polkowniku Makfimow » Kondurowi tütar, mehe nime järele Puusepp, andis ülemale poole palwe sisse, et teda kauge ida sõjawäesse  soldatina wastu wõetaks. Nüüd on proua Puusepp sõja-ministrilt teate saanud, et ta palwet täidetakse. Proua Puusepp nimetati Keisri Majesteedi 1. kütipolku teenistusesse ja ta sõidab neil päewil söjawäljale.  Liiwimaa piiskop G. Oehrn on, nagu Läti lehtedest loeme, ülemale poole palwe saatnud, et kauplustele, kes pilta ja kujutusi müüwad, ära keelataks niisuguseid  pilta j. n. e. akente pääle nägemiseks wälja panna, nns kudagi wiifi rahwa kombelist tundeid haawawad. Tallinnast. Kohtukojast. Peterburi  kohtupalat mõistis 18. webr. proua Marie Hanseni kõigi õiguste kaotamisega üheks aastaks ja 17-aaStase gümnasiumiõpilase  Andrei Malini kaheksaks kuuks mangi, sest et nad wäikest 6-aastast lapsukest  Elli Teimanni Tallinnas oliwad piinanud ja peksnud. Tallinna ringkonnakohus  oli mõlemad kaebtusealused süüst wabaks mõistnud. Peterburist. Annete arw sõjahädaliste hääks kaSwab iga püewaga suurel wiisil. Kingiwad linnad ja maakonnad, seltsid ja erainimefed suuri summasid ja kopikaid, riideid jne. 300 puuda sooje riideid on kaugele idasse juba ära saadetud. Ka Wene laewastiku suurendamiseks ei tule mähe raha kokku. Peterburis andsiwad kaks üliõpilast oma kuldauurahad, mis nad gümnasiumi kursuse lõpetamisel saiwad, häätegewaks otstarbeks. Keiserlik Kõrgus Troonipärija on oma rahast 100-tuhat rbl. sõjalaewastiku suurendamiseks annetanud. Keegi würst Kotschubei saatis „New. Wremja" toimetusesse 10 tuhat rbl. ja palus uute sõjalaewade ehitamiseks korjandust awada, mille hulka ka tema kingitud raha jääb. Wene sõjalaewastiku täiendamiseks on annetena juba 12 miljoni rbl. kokku tulnud. Ka buurid va Wene sõjahädaliste hääks rahakorjanduse toime pannud. Wenemaa olla Bulgariale teatanud, et ta sel korral, kui Balkani poolsaarel sõda peaks tulema, Bulgariat Türgi waSta ei toeta. Meie mere-seaduses on paragrahw, mille järele laewade komandöridel neil juhtumistel, kui lahingus waenlasi nii palju on, et wõiduks lootust ei ole, õigus on asjata werewalamise ärahoidmiseks alla anda. Aga ainult üks juhtumine on teada, et Wene laew waenlastele alla andis. See oli söjalaew „Rafael," mille ta kapten Stroinikow Warna ümberpiiramisel  türklaste kätte andis. Türklased wõtsiwad  laewa oma laewastikku ja paniwad talle „Fasli-Dshellah" nimeks, see tähendab „Jumala saadetud." Keiser Nikolai I. andis siis ukaasi wälja, milles äraandline laew kättesaamisel kästi põhja lasta isegi siis, kui see rahu ajal juhtub. Ta komanderil keelati ära abielusse  astuda, et „kõlwatuid isamaa teenijaid rohkem ei sigineks." Pärast, Sinopi lahingus, langes „Rafael" wenelaSte kätte tagasi ja põletati selsamal korral terwe sõjamäe nähes ära. Moskwast. Suured annetused sõjatarwituste  pääle. Nagu lehtedest näha, on Mõskma kubermangusemstwo maawalitsejale Aleksejewile isamaaliku telegrammi saatnud ja otsuseks teinud 200,000 rubla langenute leskede ja waestelaste hääks, 00,000 r. sõjalaewastiku suurendamiseks, 25,000 r. soojade riiete ja 25,000 rubla raskesti haawata saanud meeste toetamiseks annetada. Moskwa mõisnikuseisus tegi otsuseks, lubatud 200,000 rubla järgmiselt ära jaotada: 20,000 r. laewastiku, 20,000 sõjameeste perekondade ja 160,000 terwisekohase  rongi ja ühe hospidali muretsemise pääle. Laenu-ühisuse iseäraline kommisjon tegi otsuseks wäljaantud 500,000 rublast pool laewastiku suurendamise ja teine pool haawatule põetamise tarwis määrata. Rõbinskist. Wäike sõjamees. RõbinSkis wõttis üks neljateistkümne-aaStaye gümnasiumi õpilane Inglise telegrammistd lugedes nõuuks hirmsate jaapanlaste wastu sõtta minna. Ta muretses paar rewolwrit ja mõega ning läks Jaapani poole teele. Wanemad ei olnud sellega aga sugugi nõuus ja lasksiwad ta kinni wõtta ja kodu tagasi saata, kus noor kangelane nüüd reisikirja kirjutab. Habarowskist. Taga-Baikali raudteewalitsus  on 28. januaril kõik hiinlased ja jaapanlased, kes selle raudtee teenistuses oliwad, teenistusest lahti lasknud, sest et neid usaldada ei wõinud. Lodfist. Wabriku omanik ja töölised. Ernst Leonhard, Dombrowa suure wabriku kaasomanik, kutsus kõik wabriku  ametnikud ja töölised kokku, kes tagawarawäe  meeste kirjas on, et neile soojade, südamlikkude sõnadega teatada, nemad mingu, kui neid sõjawäljale peaks kutsutama,  rahuliku südamega isamaa eest wälja, sest et tema, nende leiwawanem, neile wõiwat  kinnitada, et nende tagasi jäänud abikaasadel ja lastel millegist ei saa puudust olema. Tööliste sõtta mineku korral saawat  tema, Leonhard, ise oma kulul nende abikaasasid ja lapsi ülewal pidama. Irkutskist. Kuidas rikkaks s aadakse.  Üks Irkutski kaupmees teenis paari päewa jooksul 200-tuhat rbl. See terane mees hakkas sõja algul Irkutskist ja mujalt wilti kokku ostma ja maksis 60 —70 kop. arshinast. Warsti pääle selle tuli Irkutski sõjawäewalitsusele ülemalt poolt telegramm, määratud arw wagunisi wildiga üle lüüa, et neid sõjawäe wedamiseks tarwitada. Rutati Irkutski poodidesse wilti ostma, aga üht arshinatgi ei olnud mujalt saada, kui ülesostja käest, kes arshina eest 150 kop. wõttis ja paari päewaga 200-tuhat rbl. kasu sai. Wladiwostokist. „Rew. Jswestijale" kirjutatakse Kliima WladiwostokiS on külm: nüüd on siin alati 10 —2O kraadi külma lõikama põhja tuulega. Lund ei ole ainult. Detsembri-kuu algul oli 5—6 päewa saanitee. Hiinlastega ümberkäimine jätab siin palju soowida. See torkab kõige päält uulitsal silma. Sõites ei panda uulitsal paremat ega pahemat poolt tähele, woorimehed kihutawad korratult läbisegi, piitsadega süüta Hiina woorimeestele, keda siin rohkesti liikumas on, hoopa andes. Waesed Hiina woorimehed, wee- ning pakikandjad ja pudukaupmehed kannatawad nurisemata, imeStamisewäärt rahuliselt kõik nendele osaks saawa ülekohtu ära. Kui kiusakas linnawaht hiinlase kauba laiali pillub, siis korjab hiinlane waikideS omad asjad kokku, waikides warjab ta oma nägu joobnud Wene naese löökide eest, waikib, kui ülekäte läinud Wene poisikesed tema kallal oma «nalja" teewad, waikib ja tõmbab enese kühma, kui Wene kojamees teda patsi pidi kisub. Hiinlase wagune, alandlik nägu ei muutu millaSgi. Hiinlane teab wäga hästi, et kui ta oma piinajat sõrmsgagi puutuks, kõik hiinlased 9 Saarlane, 1904