kätt hoidma. Kitsa koha pääl, kus teine mööda ei pääse, peab kergem wanker ümber pöörama, kuni möödaminek wöimalik  on. 2) Wooriwedajatest ei tohi rohkem kui kaks koos olla. Koorem ei tohi laiem olla. kui pool roobaste laiusest. Palkifid ;a laudu ei tohi mitte risti koorma pääle panna. -j) Keelatud on palkide wedu ainult esimeste telgede pääl, mille juures otsad tee pääl lohistatakse. Niisama keelatud on ükkede, atrade ja teiste raskete asjade lohistamine, mis tee ära rikuwad-4)  Teel ei tohi hobust sööta ega kaupa maha laduda. 5) Loomi ei tohi tee ääres ega kraamides  sööta. 6) Prügi, mustust ja pühkmeid ei tohi tee pääle wisata, AlewiteS peawad naabruses  seiswate majade omanikud kõrtsi, poodide jne. esist puhastama. 7) Kohtades, kus kiire kihutamine keelatud,  tuleb seda ka kiwiteedel meeles pidada. Lõpmata palju puid Saaremaalt on tänawu suwel wülja weetud. Saaremaa rannal on tänawu suwel 10 suurt aurulaewa  puid wõtmas käinud. Pääle aurulaewade  oliwad weel paarkümmend purjulaewa  puuwedamisega ametis. Purjulaewad kannawad igaüks 60 —170 sülda puid, kuna aurulaewad igaüks 250 sülla ümber kannawad. Wiimati tulewad weel weiksemad  rannasõidu laewad, mis enamisti titsi ja liipri puid Pärnu, Riiga ja Windawisse  weawad ning kannawad igaüks 10—40 sülda. Nii wõib terwet tänawust titside ja liiprite wäljawedu Saaremaalt 4000 sülla ümber arwata, nende wäärtus umbes 75,000 rubla. Omast kohast toob puutööstus saarlastele  ka kaunist körwal teenistust, sest puude laewale wedamiseks tarwitatakse paadimehi, ja maksetakse sülla weost 4—6 rubla, laewadel maksetakse töömeestele 10—15 kop. tundis, kuid see teenistus  on mõne nädalaga mööda, aga mets tarwitab kaswamiseks aasta kümneid ja kohati ei kaswagi ta enam naljalt. Olgu .. õis«omanikkudega lugu kuidas tahes, aga arusaamata on see, miks ka weikepõllumehed oma metsasid nii armuta laastawad. Selles aSjaS peaks wähcgi tulewikku meeles  pidama, kus see nüüd weel wõimalik  on. „Kodu." Pöide kihelkond saab wift peagi enesele  Põllumeeste Seltsi. Neil päiwil saadetakse  uue seltsi põhjuskiri kinnitusele. Oma wiljarikkuse poolest kuulsale Pöide maale saab Põllumeeste Seltsi tegewus küll hääde järeldustega olema—  Reine mõisat tahetakse Põllupangale ära müüa. Põllupanga ametnik käis neil päiwil sääl. Tartust. Teises walimisekogus on EeSti rahwameelse eduerakonna kandidadid wöitnud. Hääli oliwad saanud: Eesti kandidadid: Peeter Põld 473, Konstantin Konik 473 h. Saksa erak. kandidadid: Peeter Parth 349 häält ja Johann Anderson  343 häält. „Birsh. Wed " teadustatakse Tartust, et ülikoolis prohwessoridest suur puudus olla. Pooled õpetoolidest olla tühjad. Usuõpetuse  jaoskonnas olla ainult 3 prohweSsori. Tallinnas samad Saksa kandidadid esimeses liigis 7? häälelise enamuse. Teises lugtS saiwad Eesti-Wene kandidadid  Bilbassow 1326 ja Rabisson 1869 häält, Saksa kandidadid Barchow 6ö6 ja Daugul 639 häält, nõnda et siin eestlased 1170 häälega wõitsiwad, Paides sai esimeses liigis Saksa kandidat  mõA. Brasche 40 häält, Eesti kandi dat Johannson 14 häält; teises liigis sai eestlaste kandidatToffelmann 43 häält poolt, 26 wastu, sakste kandidat Embeck 32 poolt ja 42 wastu. Rakweres sai esimeses liigis sakste kandidat  Andrejew 38, eestlaste kandidat Alamets  36 häält Teises -liigis sai Eesti kandidat  Niinas 64 poolt ja 53 wastu, kuna Saksa kandidat ümberpöördult 53 poolt ja 64 wastu sai Pärnus wõitsiwad saksad mõlemates liikides:  Esimeses liigis sai nende kandidat linnapää  Brackmann 178 häält, eestlane Linde ainult 49. Teises liigis sai Saksa kandidat Schmidt 140, eestlane Lesment 73 häält. Wiljandis sai esimeses liigis Saksa kandidat R. Schmidt enamuse. Wõrus sai Saksa kandidat Beik walitud,  kuna eestlane Tiganik wähemusesse jäi. Walgas on cestlased esimeses liigis wöitnud: walitud sai linnapää Mürtson 105 häälega 39 wastu. Haapsalus wõitsiwad eestlased esimeses ja teises liigis. Esimises liigis sai eestlaste kandidat, esimese riigiwolikogu liige Paptschinski  43, Saksa kandidat Hörschelmann aga ainult 17 häält; teises liigis sai teise riigiwolikogu liige T- Jürine 41 häält, Saksa kandidat 11 häält. Lätimaalt. Riiast. Ajutine sõjakohus mõistis 22- aaslase Karl Pohlise, 20 aastase Adolf Kannabcrgi ja 30-aaStase AndreS Sarringi rööwimise pärast poomise surma. Kaebtusealune Karl Wahpe kaotab kõik õigused ja läheb v aastaks sunnitööle. Baltimaa kindralkuberneri juures olew nõuukogu. (Järg.) Mis õpejõuududesse puutub, siis seisab kooliõpetajate nalimise õigus nende asutuste käes, keS koolisid ülemal peawad. Kooliõpetajad  saamad riigiteenistuse õigused. Iseäranis huwitawaks muutusiwad waidlused  küsimuste üle, kas kooliõpetajale palgas  alamäär kindlaks määrata tuleb, ehk mitte. Kuuramaa projekti esialgses wormis  oli see kindlaksmääramine sisse wõetud,  kuna uues kokkuseades sellest mööda minnakse. Burkewitz juhtis selle pääle tähelpaneinist.et  palga stadusliselt kindlaks määramine  soowitaw on. Maamarshall baron Buxhöwden  protesteris eelkõneleja wastu. Tema täheudas, et kooliõpetajad Saaremaal üleüldse  ainult 100 rubla saada, kuna Kuuramaa  projekt 350 rubla määrab. Tõepoolest  aga saamad kooliõpetajad Saaremal praegu suuremas jaos koolides (108), ainult 50 rubla. Zuba 100 rubla saaks sellepärast 100°/°wõrd parandust tähendama, 300 rubla selle wastu aga koolide kinnipanemisele  wiima. Sellepärast peaks selle küsimuse otsustamist tingimata kohaliku omawalitsuse otsuste hooleks jätma. Burkewitz tuleb meel kord selle pääle tagasi, et 1875 aasta seadus alamäära kindlaks määramist nõuab; Saaremaa tarwis wõiks ju ka teist summat määrata. Edasi oli eelnõus ära määratud: Rahwakvoli ülemjuhatus seisab kubermangu  ja kreisi-koolikomisjonide käes, kes maaomawalitsuse-, waimuliku- ja walitsuse asemikkudest ning kaswatuseteadliselt haritud  liikmetest kokkuseatud on. Saaremaa saab ühe kubermangu-koolikomisjoni õigustega  iseäraliku kreisi-koolikomisjoni. Esimeseks  walitsuse asutuseks on kihelkonnakoolikomiSM,  kes waldade poolt walitawatest  kooliwanematest, waimulikkudest, ühest mõisaomanikkude asemikust ja kooliõpetajatest  koos seisab. Kuuramaal ei ole kihelkonna - koolikomisjonisid plaanitatud, waid igal koolil on oma enese walitsus. Koduõpetuse kontrolli peawad kooliwanemad õpetajatega ühiselt. Nende määruste juures tõsiseid mõtete lahkuminekuid ei sündinud. Kolwapäervasel, 29. septembri koosolekul, mis kooli küsimuse projekti teistkordsele lugemisele oli pühendatud, wõeti Äuuramaa  projekt ühes nimetatud eelnõuupidamisel  kokkuseatud täiendustega ja nõuukogu istumistel tehtud muudatustega wastu. Õpekeele küsimus sünnitas elawat waidlust.  Rahwakoolide direktor Wiljew astus riigikeele eest wälja, mille wastu jälle barou Fõlkersahm, Weinberg ja nimelt maanõunnik baron Pilar kindlalt proteSteerisiwad.  (Järgneb.) Riia õpekonna keskkoolide koolijuhatajate  kongressil, mis Riias pühapäewal awati, on järgmised otsused tehtud: 1) Selleks, et kooliõpilased ka wSljaspool kooli ülespidamise kohta käiwate eeskirjade wastu ei eksiks, peawad pedagogika-nõukogud ja klasside eestseisjad oma mõiu maksma panema  ; lastewanematele tuleb ette panna, et nad selles asjas kaasa aitaksiwad; nad ei pea oga muts lapsi karistama hakkama, waid kaswatustcadliselt nende pääls mõjuma  2) Kõige mõjuwamals abinõuks selle wastu, et õpilased tuutusid ära ei wiidaks, arwati õpetamisewnsi parandamist; nad peawad ise aru saama, et nad ilma kooli abita mitte tarwilikku haridust kütte ei wõi saada. Juhtumised, kus pahatahtlifelt kooliaega ära on wiidetud, tulewad klasfikomisjonide  otsustada, millest direktor ehk inspektor ja kõik selle klassi kooliõpetajad osa wõtawad. 3) Kuna sunduslik mundrikandmine  kooliõpilaste ministeriumi tfirkuläri  läbi juba sundusliseks on tehtud, fiis tehti otsuseks weel seda luba paluda, et mitte üksi wiimastd, waid ka mõlemad eelwiimased  klassid oma erariided ära tarwitada  wõikfiwad. Kaugemalt riigist. Peterburist. „Standarti" õnnetuse asjas on uurimine lõpetatud. Nagu „St. Ptb. Ztg." kuulnud on, ei tõsteta laewa komandöri ega ka lootsi waStu kaeblusi, waid asi lõpetatawat ära- Omal ajal sai riigiwolikogu liige Sedelnikow iinnawahi käest peksa. Nüüd oli see asi 2. oktobril Peterburi ringkonnakohtus  ees. Selle pääle waadates, et praeguste rahasaate-kaartidega pettust tehtakse, pandakse uued kaardid käima, millede pääle rahasumma  nummer trükitud on. Kaardi pääl on numbrid mitmesuguste summade tarwis trükitud, kuna kupongid sellest numbrist saadik ära lõigatakse, missugune summa saata tahetakse. Selle kaardiga on numbrite  wõltfimine wöimata. Kaardid pandakse 1. oktobrist käima. Kiiewist. 26. sept. Medwini ja Kanewi  waldade talupojad tegiwad otsuseks 71 raisku-läinud wallaliiget Malaja Saltanowaka  külas kordasaadetud rööwimise pärast Siberisse wälja saata. Jekaterinoslawist. 25. sept. õhtul tungisiwad Werhnedneprowski jaama 10 tundmata isikut ja wiskasiwad strashnikutesalga  pääle, kes posti wahtisiwad, kaks pommi. Üks strashnik sai surma, kaks raskesti  haawata; kergesti on haawatud signaliandja  ja telegrahwist; postikandja kaotas kuulmise. Telegrahwist ja telefoni- M öö S aa r l a n e 1907