Saarlane „S«<»rk<»No" maksab: tr»»»»p»otig«i aaStaS S r. kop V. . I.SS . V. - -.76 . maapostiga: . !.Sv „ V, . - . '/. „ -.s« „ ükstk anmber 3 kop. ^— Ilmub kakskorda nddalaS, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus iiur-saar-S, Pitl-S »ul. Kuulutuste p-tit-rida g kop., lehe eesotsas sv kop. Fi° 80. Kesknädalal, 5. nowembril 1908. XXIV. aastakäik Seltskondlik elu. s Saaremaa Eesti Põllumeeste TeltS. Teine abinõu, seltsist gsawõtmist äratada ja seltsi waranduslist külge tõsta, oleks: scltS katsugu wähemalt ükskord aastas  ühe näitemüügi, kontserdi wõi näitemängu,  suwe- wõl talwe-pidu, ehk „kabarett"  õhtugi toime panna, ja wähemalt paar sada rubla nuruks ikkagi kokku. Kaarma meestel oli keedu- ja kudumisekursuste  hääks raha-abi tarwis, ja 2. nädala  jooksul oli ligi sada rubla niisuguse suwepidukefe läbi koos. Kas siis Põllum. Selts seda järele teha ei suudaks, kui ta aSja tõsiselt ette wõtaks? Usun, et Põllum. Selts wäga kcrgeSti mitmesugust pidufi korda saata WõikS, kui aga asjast kinni hakataks. Kui omal selleks jõud ja tegelased  puuduwad, siis wöikS tegelasi «väljastpoolt  jeltsi selleks paluda. Kuresaares on häil näiteseltskond, mängukoor, hääd lauljad,  osawad juhatajad jne. Need tulekfiwad  tõesti appi, kui Põllum. S. raha-abi tarwitab. (Wähe lootust, sest neil omalgi on raha „S." t.) Siis ei maksaks seltsil ka liikmete wähese arwu üle kurta, waid 20—SO liiget teeks sellesama töö ära, niis muidu 200 —LOO oma liikmemaksuga  suudakfiwad. Põllumeeste Seltsi koosolekud tulekfiwad pühapäewade pääle määrata, nagu see Ülemaal  ja ka wüljamaai igal pool wiisiks on wõetud. Sellel nõudmisel on oma kindel põhi: Tööpäewadel on põllumees oma töö kölles kinni. Ehk km ta sellel päewal ennast ka wabaks leha wõtb ja linna koosolekule  sõidab, ei saa ta ikkagi kõige hingega  koosoleku! ettetulewate asjade juures olla, sest tol on linnas ühte ja teist toimetada,  aeg napp, ja nii iStub ta paar tundi küll koosolekul üra, ei ole aga ei arutatama küsimuse algusega ega otstarbega tuttawaks saanud. Ta kuulab sellepärast sagedasti tuimalt jä osawõtmatalt seltsi seletusi, läheb niisama targalt, kut tulnud, jälle kodu tagasi, ja siunab, et seltsis ainult  „t Ü h j a juttu aetakse!" Sagedasti  on maamees oma asju ajades juba enne koosolekut nii wüsinud, et ta paljudest  küsimustest, mis seltsis harutatakse, sugugi osawötta ega arusaada ei suuda. Sellepärast on niisugused argipäewased koosolekud sagedasti wäga tuimad, eluta ja igawad. Siin on parandust tarwis. Koosolekud tulewad pühapäewadel pärast lõunat kella 4—5 ajal määrata, kui wöimalik, pärast koosoleku lõppu wäikene  „j«tu-õhtu" sellele juurde jätkada, kus soowijad theelaual üheskoos paar sõbralikku  sõna juttu weSta wöikfiwad. Kasu oleks pühapäewaStest koosolekutest mitmeti: 1) Koosolekule saaks ka need ilmuda, kes nädala sees oma töö juurest ära ei pääse, ehk tööpäewi raisata ei wöi; 2) Koosolekule tulekfiwad inimesed, keda pölluasjandus tõesti huwitab ja kes nädala waewa pääle ka «välja puhkanud  on ning mürske jõuga asju harutada wõtwad; S) Koosolekud saakfiwad  sisurikkamad, asja enese pärast peetud, mitte ainult „kauduminneS" ära tehtud. Kui põllumeestel mõnikord rvõimalik on mõmft pidu-õhtust linnas ehk maal pühapäewiti osa wõtta, siis on neil ammugi wöimalik üks kord kuuS ka tõsisemast  koosolekust pühapäewal osa wõtta. KeS pühapüewal koosolekule ei tule, sellest ei ole ka argipäewal osawõtjat loota, sest niisugune  mees oleks tuim, ja tuima inimest  ei saaks isegi wägifi koosolekule tuua. (Järgneb.) Riigiwolikogu. Koosolek 29- oktobri!. Koosale! algab kell 11,12 min. Juhatab  Homjakow. Wümasel lugemisel wõetakse  Väikesed eelnõuud, mis riigiwolikogu endistel koosolekutel häüks kiitnud, lõpulikult  wastu. Ministrite loshes on sisemiste asjade ministri abi Lõkoshin. Harutusele tuleb 9. nowembri seadus. Würft Wolkonski I. (paremp.) seletab, et hingemaa uuesti jagamise wiis. rahwa eneste poolt wälja töötatud ei ole, waid Väljast poolt talle kaela seotud on. 9. nowembri  seaduse päähäädus on selles, et ta talupoegadel nende õigust eraomanduse pääle teoks teha laseb. Pääle selle aitab ta maa sigitawust tõsta. Rahwal on eraomanduse  järele suur igatsus. See on juba nüüd näha. Ta tungib kogukonnast wälja. S. nowembri seadus on woolawa wee eest paisu ära tõmmanud, nüüd ei saa enam wee woolu takistada. Ei tule ka küsida, kes paisu eest ära Võttis ja kaS tal selleks õigust oli. Nüüd tuleb kõike Nelja märk. 21 Eonan Doyle jäntt eestistanud J. Piki ep. Sähke, ütles ta naeratades ja ulatas mulle ajalehe. Ettewötja JohneS ja läbinägija  ajalehe sõnumesaatja on aSja enda vahel ära otsustanud. Aga Teid on see lugu juba vist ära tüütanud. Sööge enne. Ma võtsin lehe ja lugesin lühikese tähenduse,  päälkirja all: .SaladuSline sündmus Ülem-NorwoodiS" läbi. Öösel, kellu kaheteistkümne ajal on herra BartolomäuS Scholto, kes Ülem-Norwoodis, Pondicherri Lodgh'is elab, oma toast surnult  leitud. Asjaolekud lasevad aimata, et sääl mõrtsukatöö on ära tehtud. Nii palju, kui meil teada on, ei ole herra Scholto surnukeha juures ühtegi vägivalla mürki leitud, kuna kaunis suur kogu India kallid kivisid kadunud on, mis kadunu oma isalt pärandanud. Esimestena leidfiwad surnukeha herrad Scherlok HolmeS  ja Dr. Watson, kes kadunu vennaga, hra TaddeuS Scholto'ga seltsis sinna sõitsivad.  Õnnelikul juhwmisel oli herra Atelmy JohneS, tuttav salapolitsei agent, just sel ajal Norsoodi politsei valitsuses, kes juba poole tunni pärast õnnetuse paigale  ruttas. Oma harjunud osavuse ja läbinägemise tõttu läks tal kohe korda süüdlasi üles leida ja võttis kohe sääl- samas kadunu wenna Taddeus Scholto, perenaese proua Bernstoni, indianlase Lille Rao ja wahimehe Nox Murdo wangi. WaraS wõi margad on maja sisseseadega  hästi tuttawad olnud, sest herra Johnes on oma uurimiste abil tõeks teinud,  et nad mitte uksest ega aknast läbi tuppa ei ole tunginud, maid katuse sees olema luugi läbi, kust Bartolomäus Scholto magamise tuppa mõis pääseda. See asjalugu  näitab, et meil siin mitte paljalt lihtsa wargusega tegemist ei ole. Politsei agendi rutuline ja sihikindel teguwiis näitab  kõige paremini ära, kui palju säärastel juhtumistel kindlat ja otsustawat mõistust tarwis on. Loodame, et Scholto tapmine salapolitsei wastastele liig nõrga kaardi kätte on annud. Tarwis aga meie salapolitseinikkudele  wõimalikult abiks olla, et nad nende asjadega ligemalt tuttawaks saaksiwad, mis nad oma ametikohuste täitmise  pärast sunnitud on uurima." Wäga tore, eks ole? ütles Holmes naeratades.  Kuidas Teie arwate? Mina arwan, et endid õnnelikuks wõime lugeda, et ära oleme pääsenud! Sest kui kergesti ei oleks wõidud meidgi wangi wõtta! Mis siis! Ma ei waSta meel praegugi  selle eest, et meie täiesti julged wõime olla : sest kui pea wõib talle korraga otsustaw  mõte pähe tulla! . . Selsamal silmapilgul helises ukse kell all ja eestoas hakkas meie perenaene, proua Hudson kiruma. Tacwake, HolmeS, ütlesin ma toolilt üles iargades, meie järele tullakse juba. Ei, niikaugele ei ole meel asi läinud. See on Bcckeri uulitsa korraldamata sõjawägi. Trepi päül kuuldufiwad paljaste jalgade plaksumised, waljud hääled ja kaksteistkümmend  närus riides, räpast uulitsapoissi tormafiwad tuppa. Niipalju oliwad nad juba haritud, et nad kohe endid ritta seadifiwad  ja waikselt käskusid ootafiwad. Üks neist, kõige pitkem ja nähtawasti ka kõige wanem, astus ettepoole wälja ja tal nähti oma seltsiliste Üle kaunis suur mõju olema. Sain Teie telegrammi kätte, herra, ütles ta, ja tõin terwe salga siia. Olge hääks, andke piletite raha. Sähke, ütles Holmes ja andis poisile mõned hõbe rahad. Teised andku omad aruanded Teile, Wiggins, aga Teie mulle; kõigil ei ole tarwis tuppa tulla. Ehk, hää küll! Kuulate nüüd kõik! Minul on tarwis teada, kus pool praegu aurulaew  „Aurora" on, mis Mordekai Smithi päralt on. Laew on must, äärte pääl kaks punast kriipsu, korsten must, walge kriips ümber. Ta peab kusagil jõe pääl olema. Üks «vaadaku Mordekai Smithi