wiinapood kiriku lähedalt kõigeenam käidawama koha päält ühte teise kohta sisse seatakse, kus ta awaliku elu pääle mitte nõnda pahasti ei mõjuks. , Jurjewi ülikool pühitseb l 2. detsembril 100-aastast kestwuse pidu. „Postimees" annab nõuu, et Jurjewi linn selle sündmuse mälestuseks ühegi alguskooli katsuks juurde asutada, sest et praegu palju lapsi koolide puuduse pärast ilma wühemagi kooli-hariduseta üles kaSwab. Riiast. Meetri-mõedud. Kohaline linnawalitsuS  saatis 2. septembril palwe ministeriumisse,  et talle lubataks Wene mõõtude kõrwal meetri-mõõtusid tarwitada. Nüüd teatab „Prib. Kr." et sisemiste asjade ministerium selleks luba on andnud. Riia töölistel, kes Hamburi linna Saksamaale  asjaajajate läbi tööle läksiivad, olcmat, nagu „Düna-Ztg." kirjutakse, mäga raske seisukord.  Saja töölise hulgast ei oie kiimmentgi tööle torwiliku leitud vlewat, olgu küll et nemad terme sume juba tööl olnud. Need peawad nüüd kodumaale tagasi tulema, ilma et neil reisiraha oleks. Wolmarist. „Nishki Westniku" teate järele on kooliõpetajate seminari maja neil päiwil Wolmaris malmis saanud. Päähoone all seista 412 ruutsillda maod ja temas oleivad ruumid olla õige lahedad. Suur saal olla 10 sülda ja turnimisesaal ligi 11 sülda pikk, kuna klassitoad umbes 12 ruutsülda suured olla. Ühes kõrwaliste hoonetega, õuega, aiaga ja puiestikuga olla seminari all umbes 5 dcssatini maad. Ümbrus olla ilus ja asukoht terivisele kasulik. Ehitus tulnud 110,000 rubla maksma. Peterburist. Rohwariduse ministerium tahtmat,  nagu „Nowosti" teatab, koolide hulka riigi piirimaadel suurendada. Rahwahariduse miuisteriumist minna warSti ettepanek läbi ivaadata, et mallawalitsustel mitte õigust ei olla selle kohta otsust tcha, missugusesse liiki nende kulul awatawad algkoolid tulla arwata. Kroonlinnast. Protohierei Joann Sergisew ja usulahklased. Käesolcwa aasta algul tekkis Kostroma kubermangus üks usulahk, kes preester Joanni nime kurjasti tarwitas. Kui wiimane mai-kuu lõpul sellest teatust sai, saatis ta usulahu asutajale Iman Artamonowile ägeda kirja ja needis tema õpetused ära. Sest ajast saadik on neli kuub mõõda läinud, aga Artamonow ei jäta järele. Nüüd peab 73 aastane preester ise Soligalitshi maakonda sõitma, et sellelt usuhullustusele  otsa pääle tcha. Rarwa linn on suure kingituse saanud. Kinkija on siinne endine wiinakaupleja ja wabrikant S. A. Lawrchow, kelle tänuivaäriline pakkumine «viimasel wolikogu koosolekul, 2. skp. wastu wõeti ja nüüd wist marsil teoks tehlakse. Nagu kohalik Wcne leht teatab, on asjalugu järgmine: „Herra Lawretzow ehitab linna poolt antud maatüki pääle, mida tema ise ja linnawalitsus PctrvwSki mõi Narma alewis selleks wälja walib, haigemaja, ehk ambulatoriumi ühes sünnitamiseruumidega, kus waesem rahwaS wastuwõimist ja arstiabi leiab, ja annab sellele asutusele tormilised mööblid, nõuud, pesu ja arstiriistad. Maja ehituse pääle annetab ta umbes 25.000 rubla ja tarwiliku sisseseade muretsemiseks meel 5000 rbl. Pääle selle ohwerdab S. A. Lamrctzow linna puutumata kapitaliks 10.000 rbl., et selle protsendid tulewiius  nende kulude katmiseks lciheksiwad, mis linnal täh. haigemaja ja selle teenijate ülespidamise pääle kuluwad. Kinkija oivaldab oma ettepanekus sovwi, c haigete wastuwõtmine ilma maksuta oleks ; kui see aga wõimata on, etsiiswastuwõlmisc maks esialgul mitte üle 10 kop. ühe korra ees! ei oleks: Täheipanemisc-wäärt on see iseäralik hool, millega herra Laivretzow oma eitewõtct püüab'teoks tcha! tema ei ohwerda selle häa asja pääle mitte ainult oma kapitali, maid wõtab asutuse plaani ja «lärme kokkuseadmisest isiklikult osa, mis juures ta nagu linnawaiitsus awalikult  tunnistab - ka- kõige- wäheniad asjad, mis haigete olukorra, kergitusesse puutuwad, hoolsalt siimas peab. Kinkija jätab ainuit selle osa ehituse murest linna arhitekti hoolde, miv ehituse reeglitesse  puutub, kõik muu jääb tema oma mureks, kuni maja linnale kätteandmiseks! täiesti malmid on. Seda tähtsust silmas pidades, mis ühei haigemajal.  iseäranis sümutamise-asutusei on ja päälegi meel Narma», tuleb S. A. Lawretzowi kingsiust Abti tanumäänliseks pidada. Linnamajitsusi j- wolikogu poolt sai see pakkumine ühel häälel ivastu wõetud. Linnawalitsus oli kinkijaga ka selle poolest ühes nõuuS, et haigete wastumõtmiue ilma maksuta oleks, kuid „igapäewasest elust on ära näha, et neisse kohtadesse, kus maksuta arstiabi  antakse, liig palju rohivast kokku tungib, tihti ka neid, kellel sarnast abi sugugi waja ei ole, misläbi arst tõsiste abitarwttajate pääle tarwilist aega ja tähelpanemist ei saa kulutada;" sellepärast wõeti nõuuks arsti-abi ja nõuu küsijate päält 10 kop. matsu nwtla ja 30 kop. sünnitajate ülespidamise ja rawitsemise maksuks öö ja püewa kohta .määrata. Haigemaja ülespidamise pääle määrati üks osa linna kassast, teine osa Nasarowi kapitali protsentidest/ mis „häätegewate asutuste ja haigele olukorra kergituste pääle" on kingitud, kui ka see 1000 rbl. abiraha, mis Narma linn siinsele Jamburi maakonna haigemajale iga aasta maksab." Leht lõpetab seda rõemsat sõnumit, öeldes: „Nõnda siis jääme ühes linnawalitsusega lahket kinkijat tänades lootma, et ettewõetud nõu Jumala abiga õige peatselt teoks saab ja neile nmestele kergitust toov, keda puudus arstiabist ilma jätab, kui ka neile naeslerahivaötels abi annab, kes kehwuse pärast ennast kõiksugu «vanaeitede  ja posijate hoolde peawad usaldama." Peufast. Kole lumetuisk on, nagu Tallinna Saksa lehtedest loeme, 26 sa 27 septembril Pcnsa kubermangus möllanud. Mõnes kohas on tuulispask nii äge olnud, et ielegrahwipostid katki murdunud ja manad tugewad puud kõigi juurtega tükkis «välja kiskunud. Raudteerongid jäänud i2—l6 tundi hiljaks ja mitu rongi libisenud rööbastelt «välja, sest et rööpad jääga kaetud olnud. Põllud ja heinamaad olla paksu lumekorraga kaetud, nii et loomapidajad hädasse sattunud. Muidu tulnud lumi sääl alleS nvwcmbrikuu keskel, nii et loomad oktobrikuu läbi meel karjamaal ivõinud käia, kuna see nüüd wõimatuks tehtud. Loomatoitu olla mähe ja loomade hinnad langeda sellepärast wäga. Ka linnades olla lumetuisk möllanud ja kahju teinud. Samarast Pensasse jõudnud reisijad räägiwad, et lumetuisk terwel teel kuni Samarani olla ulatanud. Wäljamaalt. Berlinist. Piirita ja kirjeldamata suur on waimuslus olnud, millega Buri kindralid Berlinis waStu on wõetud. Meie ruum ei luba sellest pikka kirjeldust, awaldame ainult ühe kõne, mis Votha ~PH«iharmonie" seltsis pidas: „Mul on kabpi, et ma Teie keelt ei oska ; meie ahwrikalased, oleme ju rumalate" tiigist, kes palju keeli ei õpi. (Naer.) Meil on kergem «vaenlase seisukoha kallale kippuda, kui nii suure rahwahuiga ees kõneleda! (Mürisew kiiduawaldus.) Ma tänan teid selle, ma wöin tõeSli ütelda, suurepäralise ivastuwõlmise eest, inis meile Berlinis olete «valmistanud. Meie täname teid kõige eest, mis te «neile olete teinud, sõpruse läbi, annete läbi. Nüüd tohiine meie nende nacSterahwaste kätt pigistada, kes meie eest on töötanud. See oli meile iseäranis ülenda») silmapilk. Tänu kõigile! Ma mõtlen täna ka sakslaste pääle, kes meie ridades meie eest on «võidelnud ja ineie eest ennast haaivata, surnuks lasta lasknud. Saksamaa ivõib nende pääle uhke olla. Nad on ennast kiiduivöäriliselt üles pidanud ja meil oli kahju, et me neile rahutegemise ojal mitte reistrahagi ei saanud anda. Täna on nii sõbralikult president Krügeri pääle mõeldud. Tema on sõja läbi raskesti kannatanud. Ta ei «võinud ineiega tulla, ta pidi Europasse tulema. Ja mis seisis ajalehtedes? Tema olla miljonitega plehku pannud! (Hüütakse elawalt wuih!) Mina kui «valitsuse liige wöin tõendada, et need jutud täiesti «valed on. (Elaiv kiiduawaldus.) Krüger on meile «veel 40,000 naela laenanud, mis ta oina talu eest sai! Paraku ei ole seda «võlga riiguvõiaks tunnistatud ja tagasi makstud! Wuih!) Ja siis öeldakse «veel, Krüger olla miljonitega plehku pannud? (Wuih!) Mina ei taha wägeivamat sõna tarwitada; aga see on ebatöde! (Elaw kiiduawaldus.) Kui ma Krügeri juurest Portugalis rajalt tagasi läksin, leidsin ma ju tevtusekirjad eest: Pange sõjariistad käest; sest Krüger on riigiivarandusega plehku pannud ja Botha on ühes Inglise haigemajas raskesti haige! (Naer.) Noh, mina ei ole «veel ial meie «vastaste haigemajas olnud. (Mürisew kiiduawaldus.) Teie olete ka president Stcini nimetanud. Tema on sõjamees, sõja riigimees olnud, kes lõpuni kindel oli ja kindlasti seisma jäi. Ja kui Teie rohivast kiidate, kes wahwuse imctcgusid tegi, siis ütlen mina teile: mees, keS seda kuulsust põhjendada aitas, on president Gteijn I (Mürisew kiiduawaldus.) Stsijn on sõja ohwriks saanud. Kui ma tema pääle mõtlen, müriseb mu süda walu pärast. Sõda on asju päewaivalgele toonud, mida üksgi haritud riik pole oodanud. Aga meie rahwas on kõik ohwerdanud selles wvitluses suure ülewõimuse ivastu. Ilma et kiidaksin, mõin ma küll ütelda: meie tegime kõik, mis wõisime, et rahwast päästa. (Mürisew kiiduaw.) Aga meie oleme selle juures ka kõik kaotanud, mis meil oli. Wahest oleks asi meel pikemale läinud: aga sääl tuli naeSte ärawiimise poiitik. (Wuih!) Ja 20,000 naist ja last pidime meie maha matma ! Meie oleme hinge põrutamaid kirjusid näinud. (Hüüd: tapjad, põletajad!) Sääl pidime enestelt ometi küsima: on see meist õige, kui oma terme rahwa ära surra laseme? Nõnda tuli wiimane raske samm, mille juures isegi mõõrad rahmad küsisiwad: Kuda oli see mõimalit? Meie pidime ta astuma. (Mitu minutit kcslew kiiduawalduS. Botha peab ühtelugu tänama.) Nüüd oleme Europasse tulnud kõige selle -viletsuse ivastu abi otsima. Meie kui soldatid ei mõinud teisiti, kui oma kohuseks armata, wenvade eest, kes hauas puhtamad, edasi wõidelda, mitte sõjariistadega, maid sõnaga. Aiuuit nende eest astume meie mälja, kui me siin seisame kui kerjajad oma rahwa hääks! Wõi peawad meie mehed mee! kaua ühe teise rahma weekandjad ja puutõhknjäd olema? (Mürisew: ei!) Nii tuleme meie teie juurde: Aidake meid! Meie rahmas on kristlik rohivas, kes oma käsa mitte sülle ei pane täis meeleheitmist, maid ta tahab elada, temal on elujulgust. Jumal tahtis seda rahuotsust. Meie oleme ta teinud. Keegi ei wõi meie poolt loota, et meie ühele dokumendile alla kirjutasime, mida meie pidada ei taha ehk mida meie nii pole mõtelnud. Meie täidame kui mehed oma kohustust. Ja nüüd aidake meid edasi. Minu süda jääb wait auukartuse pärast kõige selle wastu, mis te juba olete teinud. Lootes, et see sõprus er lõpe, lõpetan ma! (Mürisciv kiiduawalduS.)^ Berlmis, 6. okt. Õhtu sintrs Botha Haagi ja Delarey Brüsselisse. Wannusiatud rahivahulk saatis neid. Londonis, 4 okt. Barbadose saarele on St. Bincendi saarelt tuul uil palju wulkanilist tuhka ajanud, et läbikäimine lõpetatud on. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewalx s?. yktobril. Eestikeele jumalateenistust ja lauarahwa waStuwõtinist  kellu peab ülem õpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäeival kell S pääle lõunat. 42. Saarl a n e. ISOZ. Puhta raha eest! AM" müüb alandatud hindadega kui ka Riide-kaupasid MU" 251» alla pärishinna "WW I.6(ZMÄ l3L3g6^.