rahwaS oma ilutundmust on awaldanud; korjame need asjad kokku, õpime nende iseäraldusi tundma, katsume mitmesuguste kirjade ja täppide wõrdlemise teel kindlad  laadi leida ja katsume seda mitmel  wiisil ka praeguses elus tarwitada Weel rohkem: kellel annet, see töötagu rahwa poolt ettemärgitud sihil edasi Ta wõib siis julge olla, et ta tööd sel wiisil kõige paremini rahwa sekka laiali lähemad. Ka meie, nende teadmistega, mis meile sellekohane eelharidus on jaganud, peame oma kohuseks rahwa sekka astuda, et temaga  ühes töötada. Meie ei taha seda mitte kunsti enese jaoks, waid rahwa edendamiseks. Et sellel teel wõimalik oleks edasi töötada, peab meil aga suur kogu rahwa kirjasi ja tarbeasju käepärast olema. Ise ei jõua meie neid, nagu seda katsed näitawad, kuigi palju muretseda,  ega pole meil ka aega neid otsima minna, sellepärast palume awalikult kõiki meid selles asjas toetada. Põllumeeste  seltsisid, ajalehtede toimetusi ja kõiki neid, keda asi huwitab, palume meile Eesti wanu asju muretseda. Meie paneksime nad niisama kirja, nagu muusikamehed lauluwiisidega teewad. Ka päewapiltnikkusi  ja neid, kes wähegi joonistada möistawud,  palume meile joonistus rahwa riietest  manadest asjadest ja kõiksugustest rahwa  kirjadest saada. Teadustage meile ka kirjalikult, kui wanad umbes asjad on, kust maanurgast, kudas neid tarwitati ja mis kirjade nimed on; millest ja kudas seadisiwad eestlased enne oma wärwisi kokku. On meil juba küllalt materjali uurimiseks  käepärast, siis alles on selle põhjal wõimalik midagi luua, mis rahwa oma on ja millest ta aru saab. Suurte rahwaste  juures on seda korjamisetööd wõimsad  teaduse- ja kunstiseltsid aastate jooksul  teinud, meie peame aga seda ühisel jõuul tegema. Igaüks, kellel manu tarbeasju  on, hoidiu neid alles, sest wnrSti on ometigi see aeg käes, kus nad pikkamisi ära kaowad Nende asemele peawad aga uued tulema, mis paremad on ja edenenud  aega meelde tuletawad. Antagu manad  asjad neile, kes neid edasi sinna saadawad. kus nad teadusele alati käepärast  oleksiwad. Meie loodame kindlasti, et meie ettewõte toetajaid leiab; iseäranis  loodame aga selles asjas meie naesterahwaste  pääle, sest neile tahame meie ka appi tõtata. Soowitaw oleks, et ka teised ajalehed selle kirja ära trükiksiwad wõi wühemalt tema sisuga oma lugejaid tutwustaksiwad. Parun Stieglitzi kunstikooli õpilased ja priikuulajad: Marie Kuller, K. Misuapuu, R. Triik, A. Kiwi, K. Mägi, R. Rymauu, Wold. Pats, Osw. Jungberg, A Promet, Parun Stieglitzi kunstikooli õpetaja: H. Kuusik. Peterburis, 14. oktobril. Kirjast ja saadetust palume järgmise adressi all saata: üapouu lllrui'.i»ua. L. llkiro^. Aruanded käsitöö üle saamad ajalehtedes ilmuma. tööd mõistis teha, mis teda õnnelikuks tegi, sest ta ei olnud mitte üksi oma kõhtu täitnud waid oli mõned kopikud ka tagavaraks  korjanud. Kui ta käsi ka wõõral maal hästi käis, si wõinud see ta südames ialgi kodumaa aset ära täita. Ta tundis igawust ja igatsust kodumaa järele, kus ta oma lapsepõlwe  päevad ära oli elanud. (Järg tuleb) Naljaks. Troost. Naisluuletaja: „Ob kuda ma seda jumalikku meest armastan! Kui ma teaksin, kuda temale läheneda võiksin, sest seni olen temale ainult toimetuse trepi pääl waStu juhtunud; tema luuletab  ju ka !" Sõbranna : „Noh, siis on sul mähe mast see troost, et sinu luuletused tema luuletustega  ühcs paberikorioiS puhkavad." Armastuse vääriline abikaas. „OH, kuda ma ennast sinus petnud olen. Ma arvasin sind julgeks meheks." „Ha, see oli vist siis, kui ma sinu kätt palusin?" Tormiga. „Jrma, jutusta ometi, mis tundmus sul oli, kui leitenant sinult ühe musu röövis?" „AH Klaara, ma ütlen sulle, see sündis nii ruttu, st mul aega punaStadagi ei olnud." Toimetusele saadetud raamatud. Õhkrd LlaSlscl. G. Kojok. NarwoZ. kuluga. ISO3. Hind 20 kop. S 0 lhk. Poolkuu pähkled. Tvimelonud T. M. Frvnzdorf. 12 lhk. hmd S kop. Isamaalt. Kuresaarest Hiljuti käis läbi linna kohutaw jutt, et Saaremaa rahwakoolide inspektor herra Dubrowin elukardetawalt  haigeks olla jäänud. Õnneks ci olnud see jutt mitte õige põhja pääl. Inspektori herra on jälle oma terwefi juures ja töötab tema kätte ustud tähtsal põllul edasi. Inspektori herra terwekssaamise üle tunneb küll igaüks südamelikku rõõmu, kes teda isiklikult tunneb. Iseäranis rõõmustawad  küll tema terwekssaamise üle Saaremaa  rahwakoolmeistrid ja rahwakoolide kaswandikud, sest kõikide nendega käib inspektori  herra isalikult ümber ja sellepärast on koolmeistrite ja kaSwandikkude auustus ja armastus tema wastu piirita sest armastus sünnitab ju armastust. See oli juba teine kord, kus Saaremaad inspektori herra Dubrowini kaotamine ähwardas. Pakuti  ju inspektori herrale mõne aja eest parem ja kõrgem koht, aga soow Saare rahwa hariduse tõstmiseks töötada ei lasknud teda Saaremaalt lahkuda. Ja nüüd tahtis teda elukardetaw haigus sellelt tähtsalt tööwäljalt ära kutsuda! Õnnilikult on aga mõlemad meilt kahjuta mööda läinud ja Saaremaa wõib inspektori herra juhatusel ka edeSpidigi weel hariduses edeneda. Liiwi kubermangu sõjamäe kommisfioni  poolt antakse teada, et kõik tänawu sügisel esimese järgu maakaitsewäesse arwatud noored mehed (punase passi mehed) 1904 aastal neljaks nädalaks söjawäeliste harjutustele peawad minema. Harjutuste alguseks on Saaremaal 1. september. Balti ja Riia-Pihkwa raudtee walitsuS on „O ji lia" aurulaewa seltsiga kokku leppinud ja müüb Peterburi, ToSno, Gatshina, Narwa Rakwsre,  Tapa, Tartu ja Tallinna jaamadest otsekohe sõidu piletid Kuresaare, Haapsalu ja Kuiwastu sadamateni. Maakonna sõjowäeülemad on, nagu ajalehed teatawad, wallawalitsustelt nõudnud,  et nad 1. nowembrim kõigi nende manade soldatite üle neile teatust saadakstwad,  kes kuni 8. septembrini 1859 teenistuses  olles SsWastopoli kaitsmisest osa wõtsiwad ja siiamaani Aleksandri komitee poolt meel mingisugust abiraha pole saanud. Andku siis kõik need, kes niisuguseid wanu soldatid tunncwad, nende nimed teatatud ülematele teada. Muhust. Kada kuulda, tahetakse Muhusse ka Pöide elanikkude eeskuju järele Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi haruseltfi  asutada—  Siin tahetakse tulewal aastal põllutöönäitust  toime panna. Lubaküsimine on ju ära saadetud. Kaarmalt. Kaarma! on nõuu tulewal  suwel näitemüüki pidada uue oreli ostmiseks, mis otstarbeks õpetaja igal ajal andeid wastu wotab; on ju seda ka õige hädasti tarwis, sest et orel enam kudagi mängija sõna ei taha kuulda- Olge siis hoolsad enda õpetajat tema tegemises toetama! „E. P." Tallinnast. Majaomaniku Soe mõistis rahukohtunik 25 rubla trahwi maksma eht kaheks nädaliks aresti, sest et ta ühelt üüriliselt, kellele ta korteri üles ütelnud, kes aga olles 5 päewa pärast tähtaega ivälja kolida wõis, selle aja eest tcrwe kuu üüri 7 rubla nõudnud ja, kui üürnik sellega rahul ei olnud, teda wäljaminemast 2 päewa oli takistanud. Tartust. Nagu „Olewik" kuuleb, saadetud  tänawu kewadel Tartu ümbrusest mitu palwekirja mitme saja allkirjaga põllutööja  riigi waranduste ministeriumi, et kroonu- ja kirikumõisad kui ka kwootemaad kohalistele maata elanikkudele ära jagataks  ja osturendile antaks, mille tarwis uus sellekohane seadus tuleks wälja anda. Paari nädala eest tuli Ropka wallast saadetud palwe pääle, millele 101 inimest on alla kirjutanud, riigimaade departamendist  waStus, milles teatatakse, et palwe on tagajärjeta jäetud, sellepärast et Balti kubermangude kroonu talupoegade maade sisseseade kohta seaduste andmisel ja täitmisel,  wõimalust mööda, kroonu waldade maata talupoegade tarwitufion silmaspeetud. Peterburis, 27. oktobril. Keiserlikud Majesteedid ühes Oma Kõrgete Lastega on Hesseni suurhertsogi ja printsess Elisabethi  seltsis eila wäljamaalt Skernewitsesse jõudnud. Hariduse ministeriumi kuluarwe suurendamine- Hariduseministerium palus tulemaks aastaks 8 miljoni xbl- enam kuluarwesse wõtta kui see enne ole. Leiti wõimalik olewat ainult wiis miljoni lubada Jaapani walitsus tahta kõigis Wenemaa suuremates kaubalinnades konsulist  ametisse seada, kellel ülesandeks on Wenemaal Jaapani kaupade tarwituselewõtmiseks  töödada. Eestlased Peterburi kubermangus.  Selle päälkirja all kirjutatakse  „Düna-Zeitungile" Peterburist muu seas: UmbeS poole aasta eest mõis selle lehe kaastööline Peterburi ja Novgorodi  kubermangus olewate lätlaste üle teateid tuua, milledest selgus, et lätlast jääl umbes 7000 elab (linnas umbes 5000—K000, maal umbes 1000). Kui palju sääl eestlasi elab, ei teadnud kirjasaatja  ütelda, armas aga, et nende arm lätlaste armust 6—B korra suurem on. Eestlast leitakse päälinnas ja mujal selle lähedal seiswates linnades ja ümberkaudu maal õige rohkesti. Üksi Peterburi Jaani koguduse all on enam kui 20,000 hinge. Pääle selle on Peterburis meel umbes 4000 hinge õigeusulist eestlast. Ka maal on eestlasi rohkesti, iseäranis palju aga Oudowas- See Emangeliumi kogudus ükfi M 4S Saarlane 1903