elutöö, mis palju waewanägemist on nõudnud  ja wähe tasu toonud, awalikult ajalehes  maha laidetakse. Need mehed mõiksiwad  mõnelegi uue aja mehele, kellel unustaja  pää ja süda, lihtsal ja südamlikul sõnal meele tuletada, mis 4. ja 8. käsus seisab. Ja kui kirjasaatja waewaks oleks wõtnud  inspektori herra ja õpetajate käest järele kuulata, siis oleks ta imeks pannes teada saanud, et mõne noore „jöim" töö, keda armatakse ja kes mast ise arwab ennast „moodiS" olewat, manade tööst maba jäänud on. Poidel, 30. juulil 1003 a. Pöide õpetaja C. Sitzka. ema poole. Sest ajast oli ta mitmed pikad õhtud ema juures mõõda saatnud, kõneledes sellest lõbusas: ajast, kui isa alles ja nemad kõik meel ühes elsfiwad. Oma iväikese hoolealusega sai Liisa ka wäga hästi toime. See oli loomu poolest bää ja waikne poiss- Ainult üks inimene kellega Liisal ühtegi sõbralikumat läbisaamist  ei olnud, see oli krahrvi proua ainuke poeg Adolf. Noor krahw oli mõne aasta eest gümnafiumi  lõpueksami teinud ja pärast seda ilma kaudu palzu reisinud, cga ülikooli astumiseks ci olnud tal iseäralikku soowi. Ta armas, et ta Ml ometi midagi paremat  ei õpi. Oma ema poolt ei olnud tal ka mingisugust sundimist. Krahwi proua oli ennem weel selle wastu, ta kartis oma pvM eest, sest oma mehe oli ta kaksik wöttlusts ühe teaduse jüngriga kaotanud. Et moor krahw küll ülikooli ei aStunud, sellepärast ei sõi sugugi ütelda, et ta teaduste waStane oleks olnud. Ei, ta armastas kõiksugu teadust, iseäranis aga keelte teadust. Selle tarnas oli ta enesele  tubli raamatukogu muretsenud, milles kõige rohkem Hommikumaa keel» raamatuid oli. Km ainuke poeg oli ta lapsest saadik juba ivaga ara hellitatud. Suurem osa uiisugusust, kui nad juba meheks on sirgunud, soatsmd oma aega pillamise, priiskamise ja praSstmisega mööda. Noore krahivi juures oli asi aga otse ümberpõõrtud  ; ta oli oma õrna ist loomu ja rohke rahtvaklrjonduse lugemise läbi palju lihtsamaks  läinud, koguni rahwa sõbraks PWLd. Sõprus madala seisuse liikmete wastu ei olnud tal ainult mõtetes, maid see tuli sagedasti ?a teos ette. Teda kiideti igal pool alama rahwa seas südame hääduse  poolest, aga ta suur hool ja püüdmine teadustes ikka kaugemale jõuda, äratas igas ühes auukartust tema wastu. Teda peeti õrnema soo põlgajaks ja tõepoolest, see oli ta ka. RaeSterahivaid wõis La kül ka auustava ja tegi seda, aga iga kokkupuutumine nendega, mis kõlbliselt täiesti puhas ei olnud, oli talle wastik, ta pidas seda peaaegu kuriteoks. Esimene neiu keda ma suutlen, peab täiesti minu omaks saama, tules ta kord ühe sõbrale ja seda lubamist tahtis ta täita. Mõnikord oli tall kül raske kiusatustele  waSlu panna, aga kui need ahwardasiwad wäga raskeks minna, siig põgenes ta tuppa raamatute juurde ja tegi tööd nende kallal, nõnda et vea auras. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Kuresaare gümnasiumi direktor annab teada, et 1874 a. rahwahariduse  ministri poolt gümnasiumids tormis  walsa antud eeskirjade järele peab isikutel, kes oma juures korteris ehk sööma paal neid gümnasiumi kasmandittuiid pidada tahtwad, kellel linnas wanemaid ega ligidaid  sugulasi ei ole, selleks gümnasiumi -valitsuse luba olema. Endine Saaremaa krcisiülem, F. K. KoSsatSki on, nagu „Now. Wremja" surmakuulmusest näha, Peterburis  3. augustil pikalise raske haiguse järel ära surnud. Endine Kuresaare poliiseijärclcwaaloja Perlaschkewit jch on nüüd haiguse tõttu MMi oma ametist lahti lastud ja tema asemele on hr. Gorodetzky kinnitatud, kes liia ajani Kuresaare politseiklewaataja kohuseid MM. Kuberner j a m a I t a w a n e m. Wcne leht «Birsh. Wcd." jutustab huivltaiva 100 endise Riia kuberneri kindral Sinowjewi rewidecrimlsest. Kuberner olnud Saaremaal maldasid rewidecri- inas; ta tutwuStanud ennast kõige esiti Abroka walla asjaajamise korraga ja leidnud, et sääl kõik korras on. Sääit sõitis ta Kärla watda, kuhu teda ühes teistega ka Abroka wallamanem saatis. Wiimases wallas paluti kuberneri ja ta kaaslasi lõunale. Lõuna-ajal tahtis Abroka wallamanem  koju sõita (ta ei olnud muidugi ühes teistega lõunale kutsutud). Ilma pikema järelmõtlemisela  astus wallamanem tuppa, kus lõunat söödi, sirutas kubeuerile käe mülja ja ütles wiimasele  Weue keeles: npomaü!" Kuberner pigistas mehe kätt, käskis aga talle reisipassiks napsi wiino kallata. Mees jõi ja tänas. Kuberner  aga tähendas teistele naeratades, et see tubli wallamanem olla. Seesama wallamanem sai pärast hoolsa teenistuse eest raha rinnas kandmiseks  Hiljuti mängiti Kuresaares näitemängu,  „Wagaduse katte all, ehk kihlused metsas" kus „palwelisi" kaunis teotawalt kujutatakse ja nendest niisugust pilti antakse. et nad sala joodikud, margad, ja iga kurja töö pääle malmis olla. Kui ka meie palweliste  usu selsi waStu oleme, sest et see praegustel oludel perekonna õnne häwitab ja üleüldise seltskondlisele hääkorrale kahjulik  on. siisgi peame tõele auu andes ütlema, et tähendatud näitemäng mitte tõe põhja pääl ei seisa. Sest oma auususe poolest on suurem osa palwelistest eeskuju- likud- Muidugi juhtub ka nende keskel huntisid lamba naha sees olema, aga see ei ole mitte nende üleüldine tundemärk. wõ i d"u"sõit olema, kuid kange tuule pärast jäi wõidusõit pidamata. Ka Riiast oliwad mõned paadid selleks siia tuinud. Wõidusõiduie oli ka 9 kalameeste paati üles antud. Kuid need ei pidanud tormist lugu sa lõksuvad wõidusöidule. Nendest ivõitis esimese auuhinna 10 rbl. Torrist F. Klaasini oma. See on wäga kiiduwäärt,  et ka kalameeste paatisid wõidusöidule lubacnam  osawõtmist meresõidule, mis siinse meresõidu paremale järjele tõusemiseks hääd hoogu saab andma. On ju manast siin meresõit suures tähtsuses  ja kuulsuses olnud. 23. juulil lõi wälk Kuresaarcs Holdekopi majasse. Maja pääl olem plekist korsnoröõr oli wälgu külge tõmbunud, kust ta traati mõõda, millega röör kinni on pandud, katusele läinud, sääl papi sisse augu käristanud ja siis loest kahest kohast läbi tunginud: tuppa ja kööki. Kõökis on ta müüri ära lammutanud. Tuba olnud kanget wääwli suitsu täis. Wälk ei ole aga mille kahju sünnitanud. Ka pole sisselõõmise ajal inimesi loas olnudgi. „Arensb. Woch," teatab, et 36 aasta seeS see ainult neljas kord olla, kus wälk Kuresaares sisse löönud. Sellest olla näha, et meri wälgu wõimu «vähendada ja enesesse tõmbuda. Kärlalt. Saarlane on paar korda Kärla Kihelkonna koolimaja ehitusest juttu teinud''ja asja nõnda seletada püüdnud, nagu oleks see ettcwõle  ja kordasaatmine üksi minu waem ja wili, tegewus ja töö. Saarlane ülendab mind oma 29 numbris sellepärast liiga heldest südamest, mis minule meel rohkem meeltwastu on, kui kassile waStakarwa silitamine, nii et ma sellepärast pean nurisema hakkama. Mina ci soowi ennast sugugi wõõraste hilpudega ehtida, ega teiste legemuse läbi oma auu ülendada. Sellepärast palun auuStatud Saarlase toimetust asja õienduseks ja seletuseks järgmisi ridasid trükki panna. Kärla kihelkonna koolimaja ehitamine on õieti selle kihelkonna rahwa algmõte, ettemõte, waew ja milj. See ei oie minu, ega ühegi muu üksiku  inimese pääst üleswõelud. RahwaS ise on arusaanud,  et kooli niisuguses ruumis pidada ei sünni, mis nooresoo terwise tingimata ära rikub ja lambalaudaks kohaliseni oleks kui õpetuse ja laste kaswatuse asepaigaks. Rahwa saadikud wötsiwad kiriku konwendii ühel häälel ehitamise nõuu ette. RahwaS on suure õhinaga püüdnud maja walmisjaamist edendada, on hulga asju wecl ühtelugu rahaandeid kooli emad, pojad, tütred, rikkad, waesed, kõik sirutawad  oma käe kooli hääks wälja. Tõotuse rahad, trahwirahad, lepituse anded, jootude korjandused, wanad wõlawekslid ja mõned üsna kentsakad rahasovned on hakkanud kovliehituse kassikSse kokku jooksma. Paljude koolisõprade nimed on mitu korda annete raamatusse ütes märgitud. Isegi Tululikud juhatused. Kurkide s ootamise st. Kõige uuem abinõu, kurkist pehmeks minemise eest hoida on, kui enne fissetcgemist nõuu (keha) põhja püüle maarjajää pulwert puistatakse. Purkide ja pottide jaoks on mõnest theelufika  täiest küll, kaheksandik tonni jaoks wöetakse natuke rohkem- Kui wedelik liimiseks on muutunud, siis tuleb see päält ära walada ja uut asemele kallata, enne peab kurgid ära loputama. Palju haljaid lehti, nagu kirsi ja sõstra lehti pole sisseugeinijc juures tarwig pruukida, sest et need soolwee ruttem liimiseks teemad: loorpcri lehti, tilli, würlfi, mädarõigast  ja muud wõib ka, kui soowitakse juure lisada. Soolwefion nõnda walinistada: kaheksandik tonni jaoks wõetakse 6 toopi kaewu wett, mis keemalt ühe naela soola pääle .'valatakse ja jahtuda lastakse: kurkide wahele riputatalse 10 kop. eest wiinakiwi; on foolwefi külm, fiis walatakss talle kaks toopi toidu äädikat hulka ja kallatakse nüüd kurkide pääle. Kõige parem on, kui tonn nüüd weekindlalt püält kinni lüüakse ja keldrisse wiiakse, kus teda iga 3—4 nädala tagant ühe otsa püült teise otsa pääle pöördakse. Palju tungalteri (Secals eornutum) olla sel aaSta! rukkis, nagu Tartu Eesti päewaleht teatab. Põllumehed peaksirvad oma rukkid sellepärast iseäranis hoolega puhastama, sest et tungalterad niihästi  inimeste kui ka loomade terwisele wäga kahjulikud on, kuna nendes kange kihwt peitub. Maha wisata tungalteri aga ei maksa, sest et apteegid neist mitmesuguseid  häid rohtusid walmistawad. Sellepärast  korjutagu tungalterad hoolega kokku ja müüdagu apteeki ära, kus nende eest umbes 20 kopikat naelast makstakse. Püüdku igaüks kaasinimest tungalterade eest hoiatada. Mõtteterad. Kus kolme kopikaga läbi wõid saada, sääl ära neli wälja anna; ära sääl kahte sõna tarwita, kus ühega läbi wõid saada. Keegi ei ots nii pime, kui see, kes näha ei taha. Inimese hää käekäik ei põhjene mitte mõistuse, waid kõlbluse pääl. 32 Saarlane. ISO4