ta seda wähem. Päris orjaks, ühe toore hiinlase kätte, see oli hirmus mõte i Kuulge mehed! hüüdis Willemann, wiige mind tagasi Lord Hildeberti asutuse pääle, siis tahan seda teile rikkalikult tasuda, aga ärge müüge mind selle wercimeja kätte, kes muidugi ihnus on ja teile minu eest mähe maksab l Wait! hüüdis esimees, Hie-Hung olema auuS mees, kcS hästi maksab, parem kui teie lord Hildcbcrt: ma tundma juba inglase  pettijad, ega tahtma nendega midagi kaupa sobitada. Nüüd edasi, kui põgenema, siis surnuks, nagu teisid kõik! Willemann nägi ära, et wastu rääkimine  enam midagi ei aitanud ja ta pidi ilma tahtmata teistele kaasa minema. Paksu pimeda metsa all läks nende teekond,  waewalist teerada mööda edasi. Pea kuulus siit ja säält hüüancde ja shakalide hulumine ja ahmide kiunumine neile körwa. Sõnalausumata astusiwad kõik edasi sa ka Willemann teiste wahel: temal näis iseenesega  Niipalju tegemist olcwat, et ta midagi ümberringi kuulda ega näha ei wöinud' Viimaks hakkas wäheawalt walgcmakS minema ja üksikased tähcd kadunwad kerkima  koidu kuma eest. Tuur lindude kisa käitis nüüd õhku ja sundis Willcmanni ümber waatama. MetS, kelle marjul nad edasi aStusiwad, oli kõrge ja maga kena. Ilmatumad jämcd tüwid sirutasiwad oma uhkeid ladwu märatuma  kõrgusesse ülesse ja ilusad lindude karjad köigutasiwad ennast puude oksadel, ehk hulkusiwad uhkelt puude wahel maas. Iga põesa tagant kuulus isesuguseid hääli ja kisa ja tiiwade lagin Mis õhku. Päike kerkis kõrgemale ja läks iga minutiga ikka palawamaks. Seda mõõda waikisiwad ka lindude hääled ja wiimaks oli kõik waikne. Ühe eedeni puie salga marjus puhkasiwad  soldatid paar tundi ja wõtsiwad hommiku  suurust; ka Willemannile anti tema osa ja siis läks teekäik jälle edasi. WaSta lõunat jöudsiwad nad ühe suurema  jõe äärde. Soldatid lasksiwad seda nähes rõõmu hüüdmist kuulda. Warsi sai ka Willemann mõista, mis see tähendas, sest nad ei olnud meel weerand tundigi jõe kallast mõõda edasi läinud, kui soldatid kraamid seljast maha paniwad ja lähemast pöesastikust ühe pika paadi wölja wedasimad.  Paat lükati mette, pandi enne kraa!  mid sisse, siis astusiwad kõik paati ja ! kasti ka Willemann seda teha. See oli ! ka temale õnneks, sest et ta jalad raskest teekäigust wäsinud oliwad. Üks tosin hindust  wõtsiwad aerud kätte ja kerge paat libiies kiiresti alla mett edasi. ! Jõgi osi mõneS kohaS wäga kitsas, aga sügam ja wäga must ja mudane. Niisugused kohad on krokodillidele kõige armsamad asu paigad ja sagedasti tuli ka niisuguse eluka kole pää wee pääle nähtawale, mida hindulased  püssi paukude ja aerude löökidega püüdsiwad eemale peletada- Jõe kaldad oluvad inölemil pool määratuma puude ja mõjudega kaetud: Mõnes kohas oliwad puu ladwad mõlemilt poolt nii tihedasti kokku kaswanud, mis nagu wõlwitud näitas,  nõnda et päikese kiirt mitte kuskilt läbi ei paistnud ja jõe pääl widewiku sarnane  pimedus walitses. Ohk oli niisugusel  kohtadel paks ja lämmataw ja jõe sumbunud  hais kippus hingamist raskcndama. Sääl juures oliwad weel arwamata hulk kurje sääska (moskiitod) alati inimeste kallal ja nende määratu hulk täitis õhku suminaga. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Jalgrataste pääraha maks on nüüd „Sciv.Kurj." teatel walitsuse poolt seaduslikult kinnitatud. Maks on kõikides linnades ühe suurune 5 rubla  määratud,  ning nõutakse iga ratta eest, mille paale number antakse, sisse. Peterburg loodab omale aastas umbes 15 tuhat rubla jalgrataste maksu saada. UuS seadus  pandakse wist tulewal aastal maksma. Selle läbi saab siis ka Kurcsaar paarid sajad teenima. Kerla kirikumõisas peawad, nagu „Ar. Wochenbl." kuuleb mõned Eesti sugu õpetajad,  keS ühtlasi tublid kecletundjad on, kommissioniks kokku astuma, et Uue testamendi  ümberpanekut Eesti keelde läbi katsuda  ja parandada. Kihelkonnalt. Tuttawa tsemendi wabriku ehitamisega pole Kihelkonnal meel mitte alustust tehtud. Arwatakse, et asjaga ehk tulewal aastal nii kaugele saab, et tööga alustust ivõib teha. Siisgi pole wabriku asutajad mitte ilma tööta olnud. ! Nad on juba lubja watinistamise wabriku j asutanud, kus juures praegu kohane rahwas ! mõndagi teenistust leiab. Sääl malmis- tatud lubi on wäga hää. Esimene saadetnS läkitati neil päiwil Peterburisse.  Kihelkonnal  on oma sadam, mis selle poolest tähtis, et sinna alla suured lacwad wõiwad tulla ja et see taimel kinni ei külma. Selle tõttu oleks Kihelkonnale wabriku tööde ärasaatmisega wäga mõnus. Läheb aga asi nii kaugele, et Kihelkonnale tsemendi wabrik asutatakse, kus tuhanded tööd lcidwad,  siis tõuseb Kihelkond üheks tähtsamaks kohaks Saaremaal. Praegu on juba Kihel- konna elu kaunis edenenud. Sääl on mitu poodi, apteek, pagar, lihunik j. n. ed. Siis wecl juurepüraline ehitus ministeriumi kooli tarwis. Ühte asja oleks aga wecl wäga soowida. Kihelkonda seatagu ka kihelkonna arst ametisse. RahwaS hakab juba siin soolapuhujate tarkuse lollusest aru saama ja tarwitakõ juba häämeelega paremat abi, aga kelle juure sa siis lähed, kui pole, kelle juurde minna. Ainuke, siin kes haiguste juures nõuu wõib anda, on apteegi pidaja. Aga palju siis üks inimene jõuab. Kihelkonnale oleks arsti sisse seadmine seda kergem, sest et sääl juba apteek asutatud on. Karjast. Kewade põllutöö on lõpul. Põllumees waatab rõõmsa silmaga wilja wäljade päälc, sest suwe wilja oras on enamisti ilus- Ka rukis näitab paiguti ilus olewat, ainult kohati on tühjad lapid seaS wist kewade külma wiga. Kalasaak  on nagu see aasta igast Saaremaa nurgast kuuldub kehw, nii et mitmed, iseäranis  waesemad inimesed, ilma kaladeta on. Annete korjamine sel suwel toime pandama basaari hääks, mille sissetulek meie uue surnuaja ilustuseks peab minema on ammu alganud, aga kuida kuulda, minna see wäga pikkamisi edasi, nii et teadmata on, kas sel suwel saab basaari toime panna, wöi ei- Hääle ettewöttele oleks rohkem osawõtmist tarwis, sest kui inimese süda ka oma wiimase puhkepaiga wastu külm on, siis ei jäe wist enam midagi üle, mille wastu süda soojust wõikS tunda! —md— Jaanist. Uppumise surma leidis siin R. külas hiljuti üks 14—1 S aastane poisikene.  Ilus ilm meelitanud poisi suplema, mille tarwis tema rannast lodja wõtnud, et kõrgemasse meresse sõuda. Lodi olnud aga wana ja lasknud wett sisse. Kaldalt oliwad inimesed näinud, kuidas poiss kord lodjas püsti tõusnud ja selle pääle kõige lodjaga kadunud. Wanemad jäiwad oma ainukest poega leinama, kelle surnukeha kuni siiamaani wecl üles ei ole leitud. Halwa paadiga on ikka kardetaw merele minna, iseäranis oskamata poisikestel, kellest juba mitmed on selle läbi enne aegset surma leidnud. -—md— Jurjewist. Jurjewi Eesti põllumeeste selts peab 5., 6. ja 7. Augustil Jurjewis põllutöö, karjakaswatuse, aiatöö, mesilaste pidamise ja käsitöö näitust. Näituse ajal peetakse nüitlikka kõnesid, seatakse põllutöömasinad  käima ja pannakse wõidukünd toime. Riiast. Kubermangu walitsuse seletus. Üks kihelkonna eestseisja oli waldadelt wallakoolide  rewideerijate jaoks küüdimehi nõudnud.  Sellepärast annab kubermangu walitsuS  teada, et kihelkondade eestseisjatel ai« nult õigus on kihelkonna teede rewideerimiseks  küüthobuseid nõuda, kuna hobuste muretsemine teiste inimeste jaoks nende kohuste piiridest wäljas seisab. Liiwi kubermangus tuleb arwamise järele iga 222 inimese pääl 1 nõdrameelne. Peterburist. Kwantungi maakonna tagawarawäelised kutsutakse Keisri Majestedi  käsu järele tegemas se teenistusesse. Kroonu wiina monopoli sisseseadmisega  tuleb igolpool, kus wiina monopol maksma pannakse, see halb nähtus ilmsile, et inimesed uulitsatel ja mujal awalikkudel kohtadel wiinapoodide ligikonnas jooma hakkasiwad. Et uulitsal joomist ära kaotada,  pannakse lehtede teatel ligemal ajal uued seadlused maksma, millede järele rahukohtunikud niisuguseid isikuid, kes ühes- Möndasugust. Himu hiina sõtta minna. Tagawara  wüe meeste poolt on „Birsh. Wed." teatel Peterburi sõjamäe ringkonna maakonna  Väeülematele hulk palwekirju tulnud,  milles soowi awaldatakse wabatahtnikkudena  Hiinas olewasse sõjawäkke tegewasse  teenistusesse astuda. Kõik sarnased palwed peawad aga tähelepanemata jääma, sest igaüks, kes wabatahtlikult Hiinas olewasse  sõjawäkke teenima astuda tahab, peab oma kuluga senna sõitma ja sääl kohaliku maakonna sõjawäeülema juures isiklikult paluma, ennast sõjamäe tagawara osasse wastuwõtta. Neiuna ja naesena. Nii kena, nii puhas. Nii armas ja wiks, Nii tore, nii waikne, Nii õrn ja nii kiks. Nii meelitani magus. Nii sulaw- hää ka. Nii helde ja lõbus Nii neiuna ta. Nii ninakas kuri. Nii käre ja külm. Nii tige kui muri. Nii kade ta silm. Nii sõimab ta mossis, Nii pirtsakas ka Kui toa kass passis Nii naesena ta. M 26 Saarlane. 1900,