See on ette ära näha, et tema näimaks järele andma peab! Ning, kai fee wiimaks sünnib siis siis Ärge tehke lollusi noormees. See on siis päris kindel, et h.rra Tartineau seda miljonäri enesele wäimeheks himmustab? See on täieSti kindel, kui Gilberte mitte nõnda wastu ei puikleks, oleks asi juba ammu joondeS olewat. Tema ütleb ikka, st tema meest, kelle pääl mõrtsukatöö kahtlus  seisab, enesele abikaasaks ei wöita. Aga tema ei seisagi ju enam selle kahtluse  all, tema on ju hiilgawate tunnistuste marul selgeks teha wõinud, et tema ilmasüüta  selles asjas on, õiendas prokurör. Jah, seda tema kül on aga siisgi Noh? Gilberte kinnitab, et nõnda kaua künni õige mõclsuk kätte ci ole saadud, temal ikka ilmärawõitmata hirm herra Kammaso ees on, sest nõnda kaua. kuni selgusele saadud si ole, olla ikka weel wõimaluft kahtlemiseks. Herra Varrot naeratas. See on aga MriS lapsik üteluS. Kui üks inimene teatud ajal ühes teatud kohas on olnud ja mitmed suusad inimesed teda kindlasti sääl näinud, ei wöi tema ometi selsamal ajal teises kohas ka olnud olla, õpetas prokurör oma kaaslast. Ning, see on ülepää ülekohus, inimest, keda korra ilmsüütult kahtlustatud, edespidijes elus, kui tema ilmsüütus juba awalikuks on saanud, weel põlgada. Wõi usute teie mõlemad, et herra Tartineau walet on mandunud? Ei, mis tema ka ilma wandeta räägib, oa niisama kindel tõsi kui teiste manne, kinnitas herra Emmeri elawalt. Auusameelelisemat  ja tõsisemat meest kui herra Tartineau, on üsna raske leida. Sellepärast rvõib preili Gilberte selles aöjas fiiS üsna rahuline olla. Ükselle soowin mina aga südamest, et ka teie elus tõsine armastus wiimaks kõik takistused  wõidaks, ja teie mõlemad wesl wiimaks  õnnelikuks wõiksite saada. Prokurör ulatas herra Emmerile jumalagajätmiseks kätt ja pööris ühte kõrwalisesse uulitsasse. Tema tahtis segamatalt praegu kõneldud asja üle järele mõtelda. Mõlema noore inimese saatus oli tema südame pääl, aga wvimalik neid aidata ei olnud temal koguni mitte. Nõnda oleks see kül korda läinud, kui tema herra Kammasot süüdlaseks tunnistada  oleks saanud, aga see oli ju ilmwöitmata.  Imelik oli see ju igatahes, et mitte kusagilt mujalt kurjateo jälgi ülesse ei olnud leida. Kellel teisel pidi ka ülepää põhjust olema, noort prouat äratappa kui tema omal iwhel, kes teist kosida tahtis! Kui just herra Tarlineau wandega tema ilmasüütust kinnitanud ei oleks, poleks tema seda mingit hinna eest uskunud. See oli temale õnneks, et temal kaks nii uStawat  tunniStusmeest oli. Ühe tunnistus ei oleks sarnase! korral ka weel aitanud. Sarnaseid mõtteid iveeretadeS jõudis herra Barrot oma koju. Juba ukse ette kuulis tema wöõrast häält oma majas. Temale oliwad külalised tulnud. Uudishimuliselt astus tema sisse. Tema ülikoolisõber, herra Bccres istus tema toas. Tormillkult teretasiwad wanad sõbrad üksteist.  (Järg tuleb.) panlaSte raha otsa lõpeb. Siia ajani on Jaapanile laenamise korral roha mitu korda rohkem pakutud kui waja oli. Jaapani  rahwas on sõja poolt, Wene rahwas aga ei taha. Scllep. ei ole Jaapanil mingisugust põhjust rahu teha. Singaporest, 22. apr. Nebogatowi laewaStrk 11 laewa suur, sõitis kell 5 hommikul Singaporest mööda ja waheldaS Inglise sõjalaewadega signalisi. ..Postile", teatatakse Peterburist, et fäülseS mereministeriumis RoshestwenSki teadetega rahul oldawat, sest Roshestwenskil olla korda lüinud oma plaanisid jaapanlaste  eest warjul hoida. Waenlasel olla teadmata, kus koha! Balti m>re laewaStik miibib. Admiral RoshestwenSki olla ühe saarestiku juurde läinud, kus ta 3. Balti mere laewastikku ja WladiwoStoki ristlejaid ootab. Ta tahta ennast nendega ennemalt  ühendada ja siis jaapanlastega Võitlusesse  astuda. Nemirowitsh-Dantschenko paneb „R. Slowo's" imestusega küsimuse ette, mikSpärast kloostrid harimata munkasi tõsiste jumalateenistuste toimetamiseks kaugele idaose saatfiwad. tõrkuS munk teatab kirjanik nürimeelstlt ja wisalt ivaStu, Vanausuliste ja raskolnikute juurde minemast,  kui need surres, teda palwet pidama ja Jumala armu andma kutsusiwad. Nad soowimad ju ometi, meiega ühineda! ÜkStäis puha! Las' põleda palamas põrgus. Elasiwad ilma meieta ja surcwad ka nagu koerad. Teda bakati noomima. Tean isegi, ei häü ei ole, waStas munk, aga ma ei wõi; ja matma ei lähe kah! Siis oga, nagu ennast wabandadeS, Lltes ta: Sellepärast, et raskolnik on halwcm, kui pagan. Paganad usuwad ometi jumalaid aga raskolnikud sõimawad pappifi ja munkasi- Las' nad nüüd katsulvad, kudas nad ilma meieta teise ilma pääsemad. Küllap ma juba näen, kuidas nad sääl hõiskawad ja rõõmustawad! Teised mungad läksiwad meel kaugemale. Need kihutasiwad soldatist, hiinlaste elumajast  purustama. Mis neid, paganaid haletseda! Aga neil on ju ka perekonnad, kuhu need siis peawad minema? Aga miks nad ei usu Jumalat? Wiimaks sattusime ühte külasse, kus mansad kristlased olid. Näen aga, et sääl muSta wati mees püha wiha täis oli. Need usuwad ju ometi Jumalat! Aga mikSpärost nad katoliklased on? „Amcrika Eesti Postimees" kirjutab Port-Arturi allaandmisest järgmiselt: Port-Artur on nüüd langenud. Kindluse ära andmise juures andsiwad 878 ohwitseri  ja 32,000 lihtsöjameest endid jaapanlaste  kütte wangi. Pääle selle langesiwad  jaapanlaste kätte 50 üksikut kindlust, 546 suurtükki, 82,760 suurtüki kuuli, 30,000 kilogrammi eht ligi 75 000 naela püssirohtu, 35,252 püssi; 1920 hobust; 4 lahingu laewa ilma „SewaStopolita,", mis täiesti wee alla on wajunud, 2 ristlejat,  14 torpeedo laewa, 10 aurulawa kõik suuremal mõõdul ära purustatud ja 35 pisikest aurulaewa, mis wühe wiga on saanud. Mispärast kindral StöSsel kindluse nii suure warandusega jaapanlastele  ära andis, selle üle on asjatundjate arwamised mitmesugused. Mõned nimetumad  Port-Arturi äraandmist üheks suureks „häbi teoks." Mõned ütlewad seda otsekohe  wälja, et see sugugi imeks panna ei ole, et StöSsel Port Arturi, mida ta weel oleks wõinud umbes 3 kuud kauemine pidada, (?) mõne temale ehk ta omastele kasu toowa põhjuse pärast, mis weel teadmata  on, ära on annud, sest ta alewat ju kord oma wanematega ükst seepärast oma Ewang. Lutheri kirikust lahti ütelnud ja Wene-Greeka õige usku läinud, et see läbi omale „ajalikufi häüdusi" saada, ehk nõnda ütelda „ paremini edasi saada." Meie omalt poolt ei taha ühtegi kohut kindral Stösseli üle mõista, aga niipalju tahame siin teiste asjatundjatega ütelda, et Wene esimese idamaa laewaStiku wõitlused  ja wiimse ära bäwitamine Port- Arturi sadamas ja Port-Arturi kindluse ära andmine saamad „mustad häbi plekid" Wenemaa ojaloos olema ja jääma. Möndasugust. Berlini nõndanimetatud „Wäikeses teatris" etendadi 22. aprillil Maksim Gorki näite mangu „Pöhjas" (Öömaja) wiietsadandemat korda. Sellesarnase pole ühegi teise näitemänguga süäl wee! ette juhtunud. Isamaalt. Kuresanreft. Teisel ülestõusmise pühal etendasiwad kohalise Karskuse Seltsi näitlejad  kodanikkude klubi saalis Minna Canthi kolmewaatuslist näidendit „R oinila  talus." Tükk ise oma mõtte kui ka kokkuseade poolest ei pakku peaaegu midagi algupäralist ega huwitawat: pildid on paiguti otse igawad, essekll waesed; mitmed nähtused näiwad põhjuste puudasel õhus rippuma, kuna sellewastu palzudel sündmustel loomulik tagajärg puudub. Igapidi  tuleb ette, nagu ei oleks kirjanikul nimetatad näidendi loomise juures pooligi osa sellest meistri osawusest aine matmises, kui ka wälja töötamises olnud, mis tal „Murd w arg use" juures nii hiilgawalt  silma paistab. Kõiki eeltähendatud asjaolusid tähele pannes, astusin teisel pühal klubi saali kindla eelarwamisega, et õhtu igaw saab olema ja sain päris röömustawalt petetud. „Roinila talus" ettekandmisega  näitasiwad Karskuse Seltsi näitlejad,  et ka wiletsa mõitugi tükk teatud mõõdul huwitust pakkuda ja hääd mõju awaldada wöib. kui ta aga ysawatesse kätesse antakse. Lehe ruum ei luba ettekannet üksikute kaupa arwustada ja wististi ei ole seda wajagi: üleüldine otsus ei kannataks  ka kõige muljuma kriitika all põrmugi. Sest „Roinila talus" mängimisel awaldas ennast suurema hulga näitlejate juures nii palju meisterlikku oma osast arusaamist, loomutruudust ja hingeelu tundmist, nagu seda ainult elukutseliste näitepõranda kangelaste  käest nõuda wõib. Köigipidi jättis õhtu enesest kauni mälestuse järele ja jääb ainult soowida, et Seltsi näitekunsti armas-, tajad tulewikuS oma jõudu paremate tiikide  kallal proowiksiwad, kui „Roinila talus." Iribon. Meil on mõndagi korda kartust awaldatud,  nagu tahaks rahwaS laatade ajal mässu tõsta. Kuid fiiaajani peetud laadad on näidanud, et see kartus tühine on olnud. Sest laatadel on rahuline ja eeskujuline kord walitsenud. Ja seesugust kartust ei wõiksgi meil sugugi olla, sest Saare rahwas on selles asjas hästi waikne ja rahuline, ja meie loodame, et see hää omadus ka edespidi Saare rahwa ehteks jääb- Juhtub ju küll mõnikord ka korratust ette tulema,. M 18. Saarlane 1905