WaStutaw ja raske zeug meistri amet on peaagu kõik selle terwe aja 1867 1902. hra C. Ockermanni käes olnud, ainult tükati on mõni teine seda pidanud, nagu brandmeister Kantack now. 1880 kuni wehr- 1881. ja lihunikumeister E. Link 1894- aastani; märtsist 1902 saadik pn see amet raamatukaupleja hra T- Liiwa käes. Kassapidaja ametit pidasiwad: esiti kaupmees Loewenberg 1867—1871, siis astus tema asemele Th- Lange 1871— 1894, pärast seda C. Bergmannn 1894 1899, ja 1899 saadik peab seda ametit A. Johännson. Kirjutaja amet on enamisti esimehe ja päämehe pidada olnud, endisel ajal oli ses ametis hra A von Agthe ja 1899 aastast saadik hra K. Frey. Plagu on tulekaitse seltsil 1880 aastast. Esimene plagukandja oli hra N- Ottosson 1880—1833, siis hra E- Büniss asemikuna ja wiimaks 1883 kuni siiaajani maalermeister  hra E- Allimonn. Aastal 1881 asutati weemeistriamet. Weemeistril on üles andeks rveemuretsemist juhtida ja linna kaewude kõlbtuse järele waadata. Esimene weemeister oli hra G- Favre 1881 —1883, siis wõttiS hra A. Freundlich seda ametit oma hooleks luni 1902 ; märtsi-kuust 1902 on hra F. Weidenbaum weemeister ja ühtlasi ka wee jaoskonna ülem. Tagawaraohwitscri amet tuleb 27 aprilil 1878 esimest korda ette- Sel päewal nimetatakse C- Ockermann ja J. Wesberg selle ameti pääle- Mis tähendus sellel ametil on, seda ei ole süäl protokollis >..itte nimetatud, näitab aga wist üks auuamet  olnud olewatsJürg  tuleb) Isamaalt. Kuresaarest. Jahiseaduse täitmise üle walwajateks on Saaremaal järgmised isikud wolitatud: Mõisaomanik Keisrikoja kammerherra  baron Axel Buxh o e wden  Muhu saarde, Ülemtalnrahwa-kohtu  president baron Mathias Stackelberg Pöide ja Jaani kihelkonda, mõisaomanik baron Ernst Nolcken Waljala kihelkonda, rentnik Ernst von Baer Püha kihelkonda, mõisaomanik Odert von Poll Kaarma kihelk., rentnik Ludwig von Güldenst  ub b e Kärla ktyelk., mõisaomanik baron Neimar Nolcken Karja kihelk-, rentnik Karl Holzmayer Mustjala kihelk., mõisaom. maanõuunik baron Aleksander  F r'e y t a g-L o r i n g h o v e n Anseküla kihelk., Heinrich von Sengbu  fch— Jamaja kihelk., mõisaomanik Emanuel von Lingen < —- Kihelkonna kihelk. ja baron Bernhard Buxhoewden  Kuresaare linna piirkonda. Kui pristawi, «valla kohtu ehk politsei ametnikkude poolt wõlglase warandus üles kirjutatakse,  siis autokse see hoiu pääle, cuamisti wõlglase enese kälte, mille üle allkiri «võetakse. Rohivas aga arwab, ei hoiu pääle «võtmine suurem asi ei olegi, ja et «varandusi siiSgi tarwitada ehk ära pruukidagi wõib. Hoiu pääle antud «varanduse ära raiskamine on aga suur süütegu, mida seadus kuni ühe aastase kinni istumisega karistab. Ka neil piiluni mõistis Saareinaa 2 jaoskonna rahukohtunik ühe «võlglase, kes tema kälte antud üles kirjutatud warandusest muist ära raiskanuv oli, k o i m e k s kuuks kinni. Olgu see rohivale hoiatuseks, et nad sarnastes asjades ette waatlikumad oicksiwad. Kui küll rahwas  selles oma arwamise järele kurjategu ei näe siis on sarnane tegu seaduse järele ometigi kuritegu ja see on pää asi. AnsetÜlast. Lemmala taadi jutu järele kurtis „Sörulane" muu seas, et L. koolimajas nooremad üksteist nõeltega soskides palwe rahu rikkuda. Kohase kooliõpetajaga selle üle jutustades kuulsin, et Lemmala taat selle jutu olla tuulest wõtnud. sest kooli õpetaja pole kordagi nooremate poolt palme „rahu rikumist" üksteist „nõeltega foskimise" läbi näinud. Koolmeistrite palga asju korraldades, lisas Abroka wolikogu Lemmala koolmeistrile  8 rbl ja Salme koolmeistrile 5 rbl. palka juurde. Tiirimetsa koolmeistri palka alandati aga selle wastu 5 rbl. wõrd. Wolikogu wõiks weel asja hästi järele mõtelda! Koolmeistril on juba kord küll odaw palk, sellepärast pole küll mingusuguft põhjust seda alandada. Hiljuti oli Abroka wolikogus asi harutamisel, kas wõiks Mäe-küla (Käeslal) Kärla külge jääda. Kohane soow oli Kärla poolt ette pandud, sest et Mäe küla kohase wallamaja külje all on, kunas ta Abrokast 12 wersta kaugel seisab. Asi jäi aga endiseks. Üleüldse on mitmelt poolt soowisid kuulda, et wallad uuesti korraldataks. Mitmed külad seisawad üsna ühe walla külje all ja peawad pitka teed teise wallamajasse käima. See on raske. Et mitmed külad nii kaugel on, tuleb sellest, et endised wanad wallad tcrwelt ühe walla külge liideti. Soowitaw oleks aga, 1) et iga küla selle walla külgcs oleks, mis talle ligem on, 2) et wöimalikult üks kihelkond ka üks wald oleks, kus see iganes wöimalik. See teeks walla ametnikkude tööd märksa kergemaks, oleks ainult ühe kiriku maksusid jagada; ka walla kassakal oleks lühemad käigud. Tartust. Kohaliku ülikooli nõuukogu on „Rusk. Wcd" järele krahw Leo Tolstoi ning Kroonlinna preestri Joanni ülikooli auuliikmeteks nimetanud. Wõrumaalt. Sääl olewat nõuuks wõetud kihelkonna kooli juurde tütarlaste kihelkonna-kooli asutada. Selle hääks tahet Kse suwel Nigulas suuremat laulupidu toime pauna, millest kõik ümber-kaudsed laulu- ja mängukoorid on kutsutud osa wõtma. Liiwiniaalt. Liiwimaa talurahwa asjade kommission nõuab, nagu „Cesti Post." teatab 1. detsembriks ivallowalitsuste käest kindlaid teateid selle üle, kas ptaks rahwal kcwadel seemnewilja puudus tulema, sest et kommisfionile leadawaks on saanud, ei seda puudust karta on. Nimelt peawad wallawaiitsused kohe walla woiikogud kokku kutsuma, keS oma otsustes ära peawad näitama: 1. kas walla maapidajatei on tarwilik osa suwewilsa kewadese külwi jaoks; 2. kui ei ole, kas on siis rahwal wöimalik oma abinõuudega tarivilikku wilja muretseda, wõi on selleks abi maja; 3. kui peaks abi waja olema, kas siis sellest wiljast küll saab, mis wilja magasideö on ja 4. kui magasi tagaivara arwamise järele selleks ei ulata, kuda arwab siis wolikogu seda nõudmist täita. Et kubermangu walitsus malmis on wilja Wene sisemaalt muretsema, siis peawad woiikogud  kindlasti ära määrama, missugust wilja ja kui palju nimelt malda waja on ja kuhu raudtee jaama wili saata tuleb. Kubermangu walitsus palub toodama wilja jaoks alandatud wcohinna, nii et siis wili odawam tuleb. Wilja ostetakse magasi-kapitali rahaga. Pääle selle peawad wallawaiitsused teada andma, kui paisu walla magastaitades kõlblikku wilja olemas  on. Riiast. Greeka-õigeusu Riia piiskopkonna  waimulikkude konwerents kutsutakse „Rish> W." järele 23. now. s. a- kokku. Liiwimaa kubermangu põlluasjanduse puuduste harutamise komitee istumised alganud Riias 30. nowembril. Liibawist. Nagu „Post." kuuleb, on neil päiwil Liibawi Eesti Hnätegewa Seltsi põhjuSkirjad  sisemiste asjade ministeriumilt kinnitatult tagasi tulnud, Peterburis, 16. now. Arstiteaduse doktor Sander on Keisri Majee-lecdi ihuarstiks nimetatud.  Moskwas kõlistati kellegi Salowi perekonna korteri kella. Kui emand Salow ukse lahti tegi, seisis ukse taga tväike tüdruk, kellel kiri käes oli. Kui lapse käest küsiti, mis temal tarwis on, ei lausunud  tema sõnagi, maid andis kirja emand Salowi kätte. Kirjas oli kirjutatud: „Laps on 2 aastat mana, nimi Ewgenia; olge hääd, ärge jätke teda maha, ma palun Teid." Abielupaar wõttis lapse oma hoole alla. Moskwas. 14- now.  Linnawalitsus  kinnitas elektri uulitsa raudteede celnõuu ja määras selleks otstabeks 390,000 rubla. Odessas, 14. now. Ülikoolis pääsis tuli lahti. Ühes saalis leiti talitaja Shaikowi surnukeha, kes joomise pärast ametist lahti lastud oli; selgesti wõis kindlaks tehtud saada, et tema tule süütaja oli- Mitmed saalid on rikutud ja mõned kallid kogud hukka läinud. Osaw kunstnik. Odessa linna elanik Gerih Gershmann on, nagu „Odes. Now" teatab ühe ainsa wiljatcra pääle terwe Wene rahwahümuse graweerinud ja selle kis Keisri Majesteedile saatnud. Keisri Majesteet on, nagu Keiserliku Majesteedi kabinet Odessa linnapüäliku läbi Gershmanniie teatanud, temale Kõigekõrgemaks auupalgaks kuld taskukella riigi kulli ja kuld Mohiiewist. Põllutöö saadustega kauplejad on, nagu „Birsh. Wed-" teatab,  sisemiste asjade ministeriumisse Mohilewi  linnawalitsuse pääle kaebtuse sisse andnud, et linnawalitsus senati seletust tähele panemata jättes, igaühe käest, kes turu pääle põllulöö-saadufi müüb, Loogaraha"  wõtab- Loogaraha wõtmine on Mohilewis wäga halwaSti mõjunud. Maalt tulejad ei taha hää meelega loogaraha maksta, sellepärast lähemad ülesostjad teede pääle wastu, ostawad fääl maameeste käest kauba ära ja ajawad linnas hinnad ütlemata kõrgeks- Soomemaalt. Soomemaa elanikkude arm oli 1901. aasta lõpul kirikuraamatute järele 2,744,952 inimest suur. Nimetatud aastal on elanikkude arw 32,390. inimese mõrd kaSwanud. Soome raudtee ametnikud saada, nagu Wene lehed teatawad, niisamasugused ametiriided nagu Wene raudtee ametnikkudelgi on. Soome passitoimetuse poolest antakse teada, et keisririigis 39,909 soomlast passi pääl elab. Pääle selle armotakse Wencriigis wee! 14,000 soomlast elawot, kes end passitoimetusesse mitte üles ei ole andnud. Seega elab siis üleüldse Wencriigis 50,000 soomlast. Wäljamaalt. Londonis, 18. now, Schalk Bürger, Wolmarans ju Devillier sõitsiwad Lõuna-Ahwrikasse  tagasi. Saladuslins juhtumine. Nagu Londonist „St. Pet. Heroldile" teatatakse, sünnitada noore luuletaja Lionel Johnsoni saladusline surm sääl õige palju kõnet. Tema surma armutakse ühe majaga ühenduses olewat, mille kohta räägitakse, et sääl «viirastusi peab nähtama. Arwata poole aasta eest mõttis „Daily Mail'!" toimetaja selles majas uurimise ette. Ta tegi otsuseks oma sõbra seltsis terme öö tühjas majas, kust kõik inimesed maimude kolimise pärast mälja oliwad läinud, mööda saata. Nad mõlemad keerasiwad kõik uksed lukku, riputastwad kriiditolmu põrandale, panimad piibud põlema, waatasimad enne meel läbi, et kedagi inimest majas ei olnud, ja jäiwad mõõrastekambris ootama. Warsli läksiwad uksed iseenesest lahti ja maja põrandal nähti jala jälgi, õigem ütelda küünte jälgi kriiditolmu pääl. Selle juhtumise üle awaldati spiritistlaste ringkondades mitmesuguseid mõtteid. See lugu läks laiali ja huwitas noort luuletajat Lionel Johnsoni, kes selle maja omale üüris. Mõni päew pätile selle leidis politsei ta selle maja lähedalt mõistusetalt maast. Term S aar l a n e, 1902