Port-Arturi kalla lekippumisest osa wõtta. Arwatakse, et tormijooks seekord otsutaw on. Juba paar nädalat on Ljaojani lahingust saadik mööda läinud, ikka aga on see lahing weel ajalehtede sõnumite keskpaik. See tuleb jaolt sest, et pääle lahingut muud suuremat tegewust sõjawäljal  ette ei ole tulnud, millest rääkida maksaks, jaolt aga sest, et Ljaojani lahing täiesti suur juhtumine selles sõjas oli, milles esimest korda mõlemad mäed täiel arwul oma jõudu katsustwad ja selle juures mõlemilt poolt niisugust waprust üles näitasiwad, et päältwaatajad mõlemate üle ainult imestust awaldada wõiwad. MceltäraheiteS  tormasiwad Jaapani mäed meie kindlate seisukohtade kallale, ikka ja ikka jälle uusi wäevsafid ette saates, kes üle oma wendade surnukehade hooiimatalt edasi tungisiwad. Niisama meeltäraheites wöitlcsiwad  meie mehed jaapanlaste ikka wärSkedele  jõududele wastu pannes. Kui mitte taganemise  käsk ei oleks antud, siid oleks Laojani lahingu lõpp see olla wõinud, et mõlemad wäed waStastikku üksteist ära häwitanud oleksiwad- Kaoljani sees püüdsiwad jaapanlased  end sagedasti nii ligidale meie seisukohtadele,  et meie mehed nende püSsiraudasid  nägiwad. Tapmine oli siis ka hirmus. Kuna Jaapani poolt kahju arw (17.500 meest) teada on antud, ei ole meie wäejuhatuse poolt weel mingisugust üleüldist armu kaotuste üle awaldatud. Wäljamaa kaudu tulnud arwed, mis luni 50 ja isegi 60.000 ulatasiwad, on liialdatud. Nüüd kuuleb, et kuni siiamaani kindlaks on tehtud, et Ljaojani lahingus 100 ohwitseri ja meest langenud, 442 ohwitseri ja 12.000 meest haawatud olla. Surnute huikas on 3 kindrali ja 1 polkownik,  haawatute hulgas 2 kindrali ja 5 polkownikut- Wõitlusewäli oli surnutega üle külwatud. Kui juba kõik surnukehad ära koristatud, maha maetud wõi ära põletatud oliwad, siis oli weel 31. augustil lahinguwälja pilt kole küllalt, nagu üks pääitnägija kirjutab. Wäljade fees on sadanded kraamid, mis wõitluse ajal küttide kaitseks olema pidiwad. Tuled, milledega langenud ära põletati, ei ole weel mitte ära kustunud; otsijad leiawad ikka weel surnukehasid. Haudasid on igal pool näha. Kõrges wiljas (kaoljanis) on palju surnukehasid peidus, mis haisema lähemad ja õhu ära kihwtitawad.  Wareste parwed lendawad söjawälja  kohal ja suured karjad Hiina koeri otsiwad säält omale saaki. „E. P." Jaapanlaste kaotused Ljaojani all arwatakse 30.000 mehe pääle, mis wäga wõimalik on. Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa I. jaoskonna rahukohtunikuks  on tõsine riigi nõunik hr. Petrowski nimetatud. Ringkonna kohus tuleb siia 25. septembril asju harutama. Jurjewi Eesti Põllumeeste näitusel on Marienthali wabrik oma tehtud rehepeksu masinale eest esimese auuhinna brongSauuraha  saanud.  Marienthali rehepeksu masinad on ju oma kerge käigu poolest kuulsad. Tänawu suwi on kuresaarlaStele Eesti näitemängu poolest uudist pakkunud. Siinsed näitemängu armastajad on nimelt Põhjalast muinasjutulikka näidendeid etendanud  „Loreidat" ja „Leenit". Iseäranis wiimane leidis ootamata suurt tähelepanemist  ja ssawõtmist, nõnda et teda koguni kaks korda etendati. Seda wõib tõesti edafisammuna Kuresaare EeSti näitemängu armastajate juures terwitada, sest sarnast näitemängu niipaljude tegelastega, nii mitmesuguste näitelawa wahetamistega ja wäljaehitamistega ci ole Kuresaares küll wecl mitte Eesti jõududega korda saadetud. Siin astub nimelt esimest kord ka püüd nähtawale näitelawa ilustustega ja kostümide iseäralduStega publikumi pääie mõjuda: waataja ette ilmub kord kalamehe tuba käsikiwl ja wõrkudega, kord nõia elukorter koldel rippuma katlaga, kord mets ja järwe kallas. Enam kui 40 tegelast wõtawad näitemängust osa, nende seas näkineiud, metsawaimud, salakütid, kalamehed, kuratid; kõiksugu wanad Eesti paganausu kombed ja ebausu pruugid tulewad nähtawale, nagu sõnajala õite püüdmine Jaaniööl, rahaaugu otsimine, nõiajuures käimine, põrgusse wiimine.  Me ei wõi muidugi salata, et näitelawal  ettetoodawate kohtade, iseäranis metsa, järwe, nõiatoa loomutruu kujutamine, nagu seda suurtes theatrites tehakse, siisgi weel palju soowida üle jättis; kuid siin oliwad selles puudislikud abinõud ja Kurhausi  näitlema lihtne sissesead süüdi. Näituseks ei wõidud walgustuse muutusi pimedamaks ja heledamaks ette wõtta, mis mõju muidugi wähendas. Nõia tuba oleks tingimata pidanud pimedam ja koledam olema. Üleüldse aga oli tehtud, mis olewatel  tingimistel teha wõis. Kostümidega wõib täiesti rahul olla. Mis mängimisesse enesesse puutub, siis oli see üleüldse rahuloldaw ja tükati otse meisterlik. Rollid näitsiwad ofawasti ja iseloomukohased wälja jagatud olewat. Iseäranis  hästi ja loomutruult etendati wõõraema,  wana kalamehe, Leeni ja nõia osad. Ka upsaka meheleminemise himulise peretütre  osa etendati ilusasti. Hästi mängisiwad  ka metsawargad. Sarwik oma abilistega  oli suurepäraline ja sünnitas iseäranis suurt lõbu publikumis oma saba ja sõrmedega. Meeldiwad nägiwad ka Wirwe ja metsapiigad wälja. Teist korda mängimise juures oli palju edu märgata: endised wead ja eksitused ei ei kordanud ennast kordagi enam. Uudiseks oli põrgu pilt katlaga, mille ümber sarwikud harkidega töötasiwad. Palju tänu kõikidele, osawõtjatele ja toimepanijatele soowides, loodame, et Leenit Kuresaares weel mängitaks,  kui mitte ennem, siis tulewal suwel. Ansekülast. Meil on see aasia üks kehwamatest.  Heina kasw oli wähene. Rukis ou wiieis. Kõrre poolest on ometigi rukki ikka ka, aga „otsa poolest möga kerge". Ainult 3—4 kordse seemne annab meil tänawune rukkis. Kartulid  on muidu praegu kenad, kuid kipuwad mädaks minema. Odrad on ka kenad, aga on alles weel põllal, ei jõua Praegu pole ilmasid kiiia. Wiimasel augustil sadas koguni peenikest rahet, mis küll suurt kahju ei sünnitanud. Merepüüd  oleks muidu peaaegu hää, aga alatised tormid ei lase püüda. Ka oliwad „seaste" kalad kuulmata odawad, ainult 4—B kop. sada. Nüüd, kui kalu enam saada pole, on wastaiisi rannas küll, aga mis see ikka aitab. Ime, kodu enne ei wõctud, aga nüüd rannast tahetakse. Wii katad wastalistele koju kätte, siis lingitakse ja otsitakse kaladele -viga, aga oleks nüüd rannas anda olewat, oleks kõik hää, aga seep see on, et ei ole. Ka paljud püüdjad on ise kala puuduses.  Ka „merepüü" poolest on siis kehw aasta. Ktlupüüdi on ka „wähe pärast", aga seimini puudusiwad  soolajad. Nüüd kuuldub, et üks Tallinna soolaja „WahassooS" on ja oodetakse ka weel teisi tulema. Õnnetusi on ka tänawune tuul meie meremeestele ikkagi toonud. Ka ühe Easte mehe Jüri W. on tuule jumalus merele ohwrinud.  Leinama jäiwad lesk ja lapsed. Kadunu olnud üksi kala püüul, nagu ta ennegi harilikult üksi wõi mõne teisega kahekest käinud. Harilikult  käiwad meie räima püüdjad kuus mehega ühes paatis, mida nad ise kuuemehe l a ewa  k s nimetawad. Kilu püüdjad aga käiwad enamisti kahe ja kolme kesi; lestatised ainult kahekesi. Ka räime püüul käiakse „kahemehe paadigk". Siin suri häkitselt üks wana mees Tiinuselt  heinamaale ja üks noor naene, ka Tiinuselt, heinamaal heina koormat pääie tehes. Sigade surma swist katku haigusega) on siin pool üsna rohkesti kuulda. Wargaid kuuldub ka jällegi siin liikumas olewat. Nii warastati neil päiwil Salmelt T. wabatiku noorikult kõik ta riided ära. Olewat küll ka Sõrwe targalt käidud nõu küsimas, aga midagi paremat; nüüd plaanitawat Kaarma targa juurde minna, aga wargus jääb ikka warguseks, ei aita sääl tarkade tarkus midagi. Millal kaob ebausk! Pühast. Tuleõnnetusinimeseohwritega  oli 2. sept. Putla külas, kus Möldri talu ühes kõrwaliste ehitustega  maha põles. Sisse jäiwad kaks last üks kahe ja teine nelja aastane. Pererahwas  olnud põllul otre kokkupanemas. Wanem naesterahwas, kelle käes laste eest hoolitsemine, läinud karja wäljale ajama, kuna ta lapsed rehetuppa jätnud. Kui ta koju jõudnud, olnud kõik juba tulemeres. Tule algus teadmata; arwatawasti  on tuli rehetoast wälja läinud, kus lapsed oliwad. „Post." Peterburist. Sõimu kee Id. Linna pääliku asetäitja v. Frisch on lühikese aja sees hulga wäga huwitawaid seadlusi wälja andnud. Üks wiimane on sõimu keeld senati otsuste põhjusel. Ilmalikkudel kohtadel on sellega keelatud sõimusõnu tarwitada, meeldigu ka see kellegile isiklikult. Linnawahtidel  on õigus neid isikuid, kes awalikul kohtadel sõimawad, wastutamisele wõtta. Tähtjas otsus edespidise sõjakäigu kohta Mandshurias on selle läbi tehtud, et meie sõjajõuud kaheks on jaotatud ja kindral Grippenberg teise Mandshuria mäe ülemjuhatajaks nimetatud. Niisamasugust? õigustega nagu Kuropatkingi läheb alles hiljuti kindraladjudandiks nimetatud senine Wilna wäe-ringkonna ülem sõjawäljale. Hulk õ-rublaseid walekuldrahasid on Lodzis liikumas olnud, mis wasest tehtud ja wäga tugewasti kullatud olla. Sosttvwitsõist. Juutide waStu sihitud korratused. „N. L. Z." kirjutab: Kurwal wahejuhtumisel oli 29 aug. SoSnowitsõs aset. Pääle lõunat oli kuulujutt laiali lagunenud, juudid olewat ühe ristiusku naesterahwa surnuks löönud. Warsti selle järel kogus mitu sada ilmatööta töölist kokku, ja kell V2B õhtu hakati juutide korterite aknaid purustama. Selle järel liikus rahwahulk sünagogi juurde, lõi sääl aknaklaasid puruks ja wigaStas sünagogi  teenert raskesti. SMst mitte meel küll, lõhuti meel mitme waesema isiku poodid ära ja wõeti iga möödaminew inimene kiwirahega wastu, kusjuures mõned raskesti, suur hulk kergesti wigastada sai. Politsei astus südikalt wahele, oli oga armu poolest liig wäikene, et meeletut rahwahulka laiali oleks wõinud ajada, nõnda et purustamine ja kiwidega pildumine  kuni kella 10 õhtu kestis. Äki tulnud wihmawaling alles rahustas hullustajate  meelesid, nõnda et rahwahulk laiali läks. Palju isikuid wõeti kinni ja on sellekohane kõma uurimine ette wõetud. Kownos on umbes niisamasuguseid juhtumisi  ette tulnud, nagu „Kurj. Warsh." teatab. 4 aug. õhtul kell k sattusiwad kaks «vabrikutöölist joobnud olekus turu pääl kaupleja Juudi naesterahwaga mõne kopika pärast tülisse. Tüli muutus peagi ähwardawaks kakelufeks, kuna sadanded inimesed sündmuse koha ümber kokku kogusiwad ja uulitsatel karjuma hakkasiwad:  „ Pekske juudid läbi!" Kiwidega ja rattaraudadega tungisiwad meeletud möödaminejate  kallale, murdstwad wägiwaldselt majadesse ja poodidesse sisse, lõiwad sääl 38 Saarlane, 1904.