taSkudest leidsime 7 naela 13 shillingit niisama- Siin on wcel weike raamat, selle kaane püäl on nimi Joseph Stongcrson ja kaks kirja: üks Drcbberr nime pääls ja teine Joseph Stangerjom nime paale. Kuidas adrcjs on? Amcrika börse „Strand", xosts restants. Mõlemad on aurulaawa seltsi „Qmon" poolt saadetud, mille laewade ära sõitu Liverpoolist teadustatakse. Nagu näha, on õnnetumal nõu olnud New-Aorki sõita. Kas olete selle Stangerjom üle ligemaid teateid saanud? Mci mitte, aga ma olen igasse ajalehte kuuluwsed saatnud ja üls menu agentidest läkS börse püüle, kust ta we.l lagast ei ole tulnud. Aga Ckv landi ci ole midagi saatnud? Telegrahweerisime hommikul. Mis telegrohweerisite? Seletasime lihtsalt ära, kuidas asi on ja palusime misgi teateid anda- KaZ ei ole teie nnSgi iseäranis punlti üle, millel Teie arwamne asja kohia suur tähendus on, palunud teateid saata? Ma palusin Stangersoni üle teateid. Ja muud midagi? Kas ei oie siin misgi asi olemas, mille ümber see terwe lugu keerleb? Ehk tsiegrahweeriksite weel kord? Ma olen kõik teinud, mis lärmis aimasin  olema, wastaö Grcgjon kibedal toonil. Holmes naeratas mait olles ja pidi weel wift ühe küsimise ette panema, kui korraga Leftrade tuli, keS enne weel ette tuppa oli jäänud. Ta hõõrus käsu ja ta palgel hiilgasimad rõõm ja naeratus. sees ülemale poole palwe, et temale luba antaks Kuresaares õhtuseid hariduslisi kursuseid awada, kuS kolme aasta jooksu!  Eesti keeles umbes linnakooli kursus läbi wõetaks. WistiSti ei jää luba tulemata,  nii et juba oktobris kurjusid awada wõib. Esiotsa awatakse aga ainult järgmised  kursused: Wene, Saksa ja Eesti keel, rehkendus geometri  aga, fü sik a, i luk ir ijajo o ni stamine,  kahes jaoskonnas tarwiduse korral. Õpetuse andjateks on tuntud kooliõpetajad.  Osawötta wõiwad nii hästi meestekui  naeetcrahwad. Ettelugemised peetakse õhtuti, kellu 8V- kuni 10. Maks õpetuse eest pooks aastas kõikide kursuste päält 2 rubla, üksiku õpeaine eest 50 kop. ja 1 rubla. Et wõimalik oleks õigel ajal kohalist ruumifid muretseda, palutakse wõimalikult kõiki kursustest osawötta soowijaid ennast juba nüüd Üles anda- Ülesandmist wõtawad wastu seltsi kirjatoimetajad, T. Liiwa raamatukauplus ja «Saarlase" trükikoda. Pääle selle teatab Hariduse Seltsi eestseisus,  et Selts on „Lyra" ruumides, Plikas  uulitsas Eichfutsi majas uue Eestikeelse raamatukogu arvanud, kust kõigile raamatuid  kesknädalal ja laupöewal kell 9 10 õhtu wälja lugeda antakse. Kogus on juba mõnigi -väärtusline kirjanduse  toode- Maks raamatute LarwitaWise eest on järgmine: pooles aastas maksawad seltfiliikmsd  30 kop, wõõrad 75 ja kuu paalt 20 kop.; paüle selle maksawad seltsiliikmed wsel salogiks 50 kop. ja wõõrad 1 rubla. Lõpuks pöörab Selts kõikide poole pmwega,  mille täitmine meie seltskonna -vajadus  on aidaku igaüks raamatukogu  täiendamijetskaasa. Igal Ühel on mõni raamat, mida ta cnam ei tarwita, olgu see jutu- wõi teaduslik  raamat. Ja just kõiki neid raamatuid,  mis kellegilgi tarrvitamata seisawad, palub Selts raamatukogule annetada. Raamatu wäärtus, ta ilu ja ka see, missuguses  keeles ta kirjutatud, kas Eesti, Wene, wõi mõnes muus keeles, ärgu kohutagu  annetamast kedagi tagasi. Kõik wöetakse  tanuga waStu. Annetusi wõib raamatute wüljaaudmise püewal kogusse, ja muul ajal T. Liiwa raamatukauplusesse, „Saarlase" trükikotta, ehk seltsimajasse ära anda. Kui meie kõik oma jõu kokku paneme, siis saame omale raamatukogu, millest meil senini nii suur puudus oli. Saaremaa Hariduse Seltsi Eestseisus. Liiwimaa kubermangu aktsisi walitsuse  renndcnt hr. Arjenjew rewideerib praegu Saaremaal kohase aktsisi waliksuse kantseleid, moonopoli poodisid ja teisi joogi asutusi. septembril waliti Saaremaa waldade poolt riigiwolikogu walijameestekS järgmised isikud: Uuemõisas Stepan Lulla ja Johan Põld; Laimjalas Georgi Tamkivi ja Juhan Estorn; Hellamal Timofci ObuSkoppel ja Mihail Pallasma; M u h u - S u u r e s w a l l a S Maksim Nõu ja Andrei Werendel; Maasis Aleksei Sesma ja Aleksander Russ; Kogulas  Mihail Uoow ja Georg Tamm; Pihtlas Andrus Pahtmann ja Priido Lember; Pärsamas Mihail Wagane ja Juhan Rohi; Leisis Kirill Puusepp ja TomaK Rand; L oonas Mart Härg ja Karl Eduard Sepp; Mustjalas ThomaS Palk ja Aleksei Rapper; Kärlal Peeter Prei ja Joonu Smit; Kihel- konnal Aleksander Kütt ja Karl Rehi; Lümmadas Jaan Kilk ja Rein Lang; TorkuS Leemet Wapper ja Peeter Must; Abrokas Jaak Snkkur ja Kusto Kuusk ja Kaarma-Suureswallas Otto Lember ja Martin Umber. Ainult neljas «vallas on tarwiline arw «valijaid kokku tulnud, nimelt: Mustjala, Pärsama, Kärla ja Torgu waldades. On wäga wõimalik, et teiste waldade «valimised  kreisi-kommisjoni poolt kinnitamata jääwad. Hr. Mihail Trull, kes 1905 a. liikumisest osawõimise pärast kohtu all on ja kinni oli, on nüüd 700. rublase salogi wastu wabaks lastud. Homme, 16. sept. kellu 6 õhtul peetakse gümnasiumis koolilaste «vanemate koosolekut. Muu seas «valitakse uued saadikud ja wanemate komitee esimees 1907/1908 kooliaasta jaoks. Eile läks ühe talumehe hobu eeslit nähes kargama, kus juures ta mehe maha «viskas ja rattad ära purustas. Öösel 12./13. septembril tunginud «varas Kauba uulitsas hr. Koschemjakini majasse ja «viinud mütsitegija G. korterist naesterahwa riideid 40 rubla wäärtuses ja 10 rubla raha ära. Säälsamas olnud hebeasjad on «varas puudutamata jätnud. Õhtul enne seda oli õhuaken lahti ununud  Säält on «varas sisse tunginud. Kärlalt. Minewal nädalal peeti siin kirikukonwenti uue õpetaja walimise asjas. Kaks kandidati oliwad walimise all, kuid nccd ei saanud mitte mukitud. Paljud, rohkem poolosa, saadikutest tahta endist õpetajat hr. Kergi tagasi. Kuid õpetaja K-erg ei tahta ennast praegu mitte «valida lasta. Iga tahes on Kärlale uue õpetaja saamine praegu raske. Uue õpetaja palk on wäikene, sest palgast läheb endisele Seda ja teist. Naeste nuhtlus. Nagu endisel  ajal kõik nuhtlused enamasti tooremad ja raskemad oliwad kui meie päiwil, nii oliwad nad sedaj mitmetes maades ka nende naeste wastu, kes oma mehest paha rääkisiwad  ehk mõnel muul wiisil mehe auule kahju tegiwad. Kui Inglismaal keegi naene oma meest oli löönud ehk temast paha juttu oli rääkinud, fiis ei olnud niisugusel „ õrnemal  poole!" enam hüüd toota, kui aga karedam  pool asja kohtule awuldaS. Kohus mõistis  niisugusele ikka järgmise nuhtluse: Saal linnaS ehk külas, kus süüdlane elas, pandi tiigi ehk jõe kalda pääle üks pukkjalg  üles ja sellele üks paras jäme poom pääle, mille teise otsa külge pink oli kinnitatud.  Poomi pingiga ots ulatas pukkjala püült wee kohta. Seda pukkjalga ja poomi pingiga kutsuti kastetooliks. Oli nüüd kohtu ees tõeks tehtud, et keegi naene oma meest laimanud ehk löönud, siis mõistis kohus temale kaStetooli nuhtluse. Ta wiidi kohtuamc  tnikkude saatusel kaste tooli juurde, seoti poomi otsas olema pingi pääle istuma ja stis astusiwad neli meest poomi teise otsa juurde. Need keerasiwad õnnetu naesekese poomiga wee kohta, laskstwad tema fiis ülepää mette ja tõstsiwad ta jälle ruttu üles. Kui süüdlane natuke oli nõrgunud, lasti ta jälle ül-pää wette, tõsteti jälle üleS ja laöti jälle warsti ülepää wette. Nõnda kasteti ja õetsutati teda tükk aega, kuna küla ja linna rahwaS suurel hulgal kaja pidafiwad- Oli kaebtusaluse süü wähem,  stis kasteti ta umbes S-6 korda wee alla; oli ta mehe wastu suurem süüdlane,  siis pidi ta pääle paarikümne korra wee all käima, nõnda kudas kohus oli mõistnud- Kastetooli karistust peeti häbistamaks  asjaks; kõik ümberkaudne rahwas põlgas selle nuhtluse saajat. Kohtu kirjade järele olnud wiimane kastetooli nuhtlus 1634 aastal. Ka Amerikas ja Saksamaal on naesterahwa nuhtluseks kastetooli tarwitaiud.  Saksamaal oli pääle kastetooli nende naesre karistamiseks, kes oma mehi löönud  ehk pilganud, weel muid nuhtlust. Neid pandi ka tagurpidi eesli selga ja wceti nõnda linna ehk külatänawat mööda edasi tagasi, neid pandi ka nõndanimetatud „häbi korwi" ja „häbitulpa", mis wäga teotawad nuhtlused oliwad- Rahwa haridust ootaks ma kõige enne ema käest, sest elutuba on inimese üleüldine kool. Ei tüli ial kaua kesta, kui ülekohus ühel pool. Õrn südametunnistus. Sohwia-tädi on wäikesele Kaalule, kes tema juures wöõrusel, shokoladi keetnud. Sügamas  meeleliigutuses lubab Kaalu tädit naeseks wõtta, niipea kui ta suureks on sirgunud. Koju jõudes tuleb temale aga meelde, et ta sedasama neljale teisele tädile on lubanud. Südametunnistuse sunnil ruttab ta Sohwia-tädi juurde tagasi ja ütleb: „Armas tädi, ma ei wõi siud naeseks wõtta,  see läheb mulle paljuks." 1907. 50 Saarlane