andjaga Ühes, ning kannatagu halwaSti ümberkäimist  oma enese waranduse eest i Et niisugufid turbast juhtumist ikkagi weel ette tuleb, siis tähendame weel kord, et ülemal nimetatud lepingute tegemise ajal tehtagu maha, et kui waranduse äraandja ühe ehk teise juhtumise tõttu mitte waranduse saaja juures elada ei taha, et siis see nii ja nii palju temale toidu tarwis andma peab- Ligimese armastajad inimesed katsugu seda manadele, kes oma warandust ära anda tahawad, ära seletada, et nendel manades päewadcs mitte walupäiwi näha ei oleks neil juhtumistel, kus tal enesel warandust küll oleks olla wöinud ja see nüüd teise käes on. Kaarm a-S uurewalla kaubatarwitajateühisuse  üleüldine koosolek. (Lõpp.) Ühisuse warondusekS on poeruumid, mis ka minewal .aastal ehitati ja 11l><) rubla alla hinnati, ning 284 rbl. 97 koo, eest muud warandust.  KaubanduSiije tegewuse all on ka 2700 rubla laenatud raha. Sissetuleku ja wäljamineku  eelarwe walmistati 17Vt)<) rbl. pääle ning wõeti waStu, niisama ühel häälel .nagu aaSta aruannegi. Rewisjoni komisjon tegi pääkooSvlekule  mitmed asjalikud ettepanekud, mis aga kõik mitte läbi ei lämud. WaStu wõeti, näituseks, järgmine ettepanek: eestseisusele õigus anda teiste kaubatarwitajateühisuStega kaubaühendusesse  astuda: a) ühtsele kaupast muretseda  ja b) teistele ühijusekaupluStele kaupa müüa, ilma et see eestseisuse poolt müüdud kaup ühisujekaupieja poolt müüdud kauba arwesse tuleks. Teised ettepanekud: et niisugune kwiitungi  raamat fisjejeataks, mis iga sissetuleku üle ühisusele tunnistuse jätaks eht et kaupmehele kohustis tehtals sarnast raamatut pidada, kuhu igapäewane sissetulek üleskirjutatud oleks jne. jäiwad wastuwötmata. Üleüldse oli rewisjonikomisjoni  eestseisuse tegcwustga, seda kõigiti korras leides, täiesti rahul, nii et ta lõppeks eestseisusele, iseäranis aga hrade Puckile ja kirjatoimetaja  J. Tarkpeale tänu awaldas, sest just eestseisuse  nfina ning haalsa tegewuse tõttu on ühisuse asi hääS seisukorras. Ka rtwibjonikomstjoniie awäldati tänu. Liikmete osamaksudiwidendi ja kaubaprümie wäljamakSmist otsustati 1. märtsist kuni 26. aprillini korda saada. KeS aga selle aja «vältusel  oma kasusid wälja ei «võta, selle kasud arwab  eestseisus osamaksule lisaks. Kauba kahanemise kulude katmiseks otsustati  ühisusekauplejale V» protsenti läbimüüdud lauba päält määrata. Eestseisusest lahkus loosi läbi ühisuse esimees  hra F. P«ck. keda aga ühel häälel tagasi «valiti- Sestjeisuseliikme asemikuks hra M- Kitti asemele, kes sellest ametist tagasi aStuS, «valiti hra uurmaaker Z. Maripuu. Rewisjonikomisjom liikmeteks käeSolewa aasta pääle waliti hra Jüri Krull, Jwan Kurgweli, Aleksander Kuum, Otto Lember ja Aleksander Lcmet. Kaupluse laiendamise küsimus jäeti weel lahtiseks, sest ses küsimus on seda wõrd tähtis, et ta tingimata laialisemat järelemõtlemist  ning läbirääkimist tarwitab. Sel juhtumisel, kui ivast ehk keegi ühisuse liigetest wälja peaks astuma, otsustati wäljaasluja  osamaksu ühes kasudega kolme kuu jook. sul pääle aastaaruande kinnitamist wälja maksta. Ühisuse pooleaastast tegewust tähetepanneS peab küll tunnistama, et tema töö hästi edenenud .on. Soowida jääb, et see ka edaspidi nii edasi kestaks. Selleks on maja, et kohaline rahwa» ühisust tublisti toetaks, olgu sus liikmeks astudes  osamaksudega, wõt muidu kauba ostmisega. Oa kuulda, nagu tahaks tähendatud kaubaühisus omale linna sisse weel ka abikauplust asutada. Soowitaw oleks see küll- Selleks on aga tarwis, et ühisuse liikmete arw ning kapitat märksa suuremaks kaswaks, kui praegu. Sellepärast aStugu igaüks, kes ühistegewuje kasu ära tunneb  ning sellest ise osa saada tahab, meie saarekese  eluwõimujama koubaühisuse liikmeks. vmega. 27. jaauaril rshukvhtukogu koosistumine.  (Lõpp) S) Peeter Saar nõudis, et tema poeg Juhan Saar wabadikulohaft, mille rentnik tema Saar sv, »Ajs tõstetaks, Aahnkvhtnkogu kinni- tas rahukohtuniku otsuse, mille järele Peeter Saare nõudmine õigeks tunnistatud oli. Selle asja harutusel tuli awalikuks, missugused tundmused  pojal oma isa wastu ku olla wõiwad. Isa olla waras, ähwardada poega ära tappa jnd. Oma oleku pärast isa wastu sai poeg rahukohlukogu  esimehe poolt manitseda, sest poeg peab isa auuStama. 4) Abroka mõisa rentniku J. Rutowi nõudmine  J- ja P. Lepikute waStu, et neile ära keeltaks mõisa piiridest pääle seaduSliste teede läbi käia, mõisteti tühjaks ja asi kustutati maha, sest et see mitte rahukohtule alla ei käi, maid ringkonna kohtu alla—  Rannaelanikkudele tähelepanemiseks.  (Lõpp.) Karistused wõiwad mitmesugused olla sellejärele,  mislaadiline seadusest üleastumine on. Köigepäält tuleb tähele panna, et wäljomaalt toodud laewakraami üleüldse töötasuks wastu wötta ei tohi. Leitakse aga kcllegilt ometigi laewalt saadud wäljamaa kraami, nagu: riideid, köisi, traatlöifi, plvkkisi jne., ja on need kui salakaup ärapeidetud, siis tuleb neil, keS kraami omondafiwad, tema eest trahwina mitmekordist tolliraha maksta, nagu seda ka kõikidele teiste salakaupade, näituseks wiina ja saharini päält nõutakse. Ka salakaubaks arwatud asjad «võetakse  ära. On aga need asjad, tarwitusele wõetud, ilma et oleks teatud, et nende omandamine  seadusewaStane oli, siis nõutakse ühekordset  tolliraha ja asjad «võetakse ära. Tolliraha arwatakse ikka selle järele, kuidas ta nende asjade  hinna järele uuelt oli. Wenemaalt muretsetud lacwa asju woib päästjatele tasuks anda. Aga järelpärimisel peawad  nende omandajad tõendada «võima, et nad need asjad tõesti töötasuks on saanud ja et need aSjad tõesti Wenemaalt muretsetud on. Ei wõi nad seda tõendada, siis süüdistatakse neid selles, et nad need asjad laewalt «varastanud  on, ja tuleb neil siis sellekohaste seaduste järele karistust kanda. Wäga raske on aga tõeks teha, et kraam waraStatud pole, sest laewameeSte  elukohta pole igakord mitte teada, keS selle kohta kohtulisi tunnistusi anda wõikstwad. SagedaSli tuleb sarnastes asjades palju tülitawat  kohtuskäimist ette, nagu see rannaelanikkudele  enam wähem tuntud on. Sellepärast oleks parem, kui nende määruste wastu mitte ei eksitaks. Tuleks nimelt järgmist tähele panna: 1) kõige parem on alati töötasuks raha wastu wötta, 2) wäljamaalt toodud kraami üleüldse mitte wastu wötta, sest sellega saab pea alati hoopis rohkem kahju, kui kasu saada loodeti, s) Wenemaalt muretsetud laewakraami, mitte aga laewai olewat kaupa, ainult siis wastu wõtta, kui laewa kapten kohe säälsamaS tunnistuse annab, et need ja need asjad just töötasuks antud on. Muidu wõib aga pääStetegelafi pärastpoole  raSke trahw tabada, nagu seda just wiimasel  ajal wäga sagedasti ette on tulnud. M. P." Anseküiast, 9. küünla kuu p. tuleb Pöide õpetaja hra Sitska Anseküla koolisid katsuma. Kohane kihelkonna kool ähwardab sel aastal enneaegu oma tööd lõpetada. Õpilasi on wähe, kooliõpetaja terwiS wiletS. Küttematerjali muretsemine  sünnitab segadust. Lootused parema tulewiku pääle peletawad oga kõik wuStad mure pilwed alles hiljuti elule kutsutud kooli kohalt ära. Hariduse püüdmine on meie juures mäda aia sarnane. Maha wana, uuS kindlam asemelel! Tulewal juwel pannakse siin basaar kiriku parandamise kulude katmiseks toime. Nimetatud basaari otstarbe on tähtis ning wäga rahwuSlist laadi. Basaari laialdane tähtsus kogudust enese elu kphta lubab tema hiilgawat kordaminekut loota. Muude paranduste seas tahetakse ka ahjude muretsemisi kirikuise käsile wõtta. Koguduse liige. Pühast. 1. webruaril pidas kohalik kooliselts  üleüldist liikmete koosolekut. Päewakorras oli aasta aruande läbiharutamine ja kinnitamine.  Liisu läbi lahkufiwad eestseisusest esimees  hra J- Reitag, abiesimees hra G, Jäe ja eestseisuscliige hra A. Laus. Kõik waliti uuesti tagasi. Niisama waliti endised rewisjoni kommisjoni  liikmed hrad M. Koow ja J. Türna tagasi, kuna kolmandaks rewisjoni komisjoni lstkmeks hra Karl Põhk Laadjalast waW. Sest. seisusse waliti wcel hra Niidus Rahnel Palalt. Ülewaade seltfi tegewuse üle nöödaläinud aastal  saab selles lehes warst ilmuma. Piirsamaa kiriku pääle preestriks on Peterburi. EeSti kihelkonnakooliõpetaja Endekson nimetatud. „U. ja E." Tallinnap. 28. januaril algastwad Peterburi  kohtupalati kooiistumised Tallinna ringkonnakohtu  ruumides. Nad keStawad kolm päewa,  harutusel on õige mitmed politiklised süüdistuseasjad,  muude seas Eesti ajakirjaniku Kotsari ja endise „Õiguse" toimetaja Olaki, raamatukaupmehe Ploompuu ja „Wirulase" toimetaja Järwe süüdihtuseaSjad. Esimesel päewal oliwad pääle muude asjade  ees: K a u t s k i „R a h w a p o l i t i k a." Selle  nimelise raamatu wäljaandmiseS süüdistati endist ajalehe ,/Õiguse" waStutawat toimetajat Olakit ja tuntud ajakirjanikku Kotsarit. Mõlemad  kaebealused mõisteti priiks ja raamat aresti alt wabaks. 29. januaril seifis „Wirulase" wäljaandja  ja wastutaja J. Järw kaebealusena ringkonnakohtus  kohtupalati osakonna eeS- Endine trükiaSjade inspektor J. Truusmann oli tema pääle kohtupalatis kaebtuse tõstnud ühe sõnume pärast, mis 1907, aastal 12. märtsil „UueS Wirulases" nr. SS ilmus ja mille eest kaebaja Järwele trükiseaduse 129. paragrahwi põhjal karistust nõudis. Nimetatud paragrahw räägib seisma riigikorra iimberkukutamise püüdest ja määrab karistamiseks kuni 3 aastani kindluse mangiStust. Asja seisukorra ja Järwe kaitsja adwokat Strandmanni seletuse ja ettepaneku pääl; leidis kohus wõimalikuks Järwe pääls tõstetud kaebtust ajutise trükiseaduse 7. parag. alla panna ja mõistis Järwele 300 rbl. rahatrahwi  ehk maksuwõimetusel 3 kuud aresti. Jäämurdja „Jermak", kes wiimasel ajal Riia sadamasse laewadele teed lahti oli hoidmas, sai Peterburist käsu Tallinna sõita. ÜheS sellega, nii tühendawad Riia lehed, on ka laewasõit seekord RiiaS lõpetatud. Wiimane laew, mille „Jermak" sadamasse tõi, oli aurulaew  „Runo", mis BolderaaS jäässe kinni oli jäänud- Saksamaa lehed teatawad, et tünawu mitmes kohas Saksamaa randades, kus 2b aasta jooksul jääd pole olnud, meri kinni külmetanud. „Wir." Lätimaalt. Riiast, Aurulaewa „Käthe* randajooksmisest. Laupäewal, 17. januaril  jõitis Saksa aurulaev? „Küthe" kapten Schuchhardi juhatusel Riiast puudekoormaga wälja, et Rouenisje minna. Teisel päewal tõusis merel kange torm ja laew sattus jääpankade wahele, mis teda Ruhnu saare poole ajafiwad ja wiimaii Norramaa laewa „Olivc' juurde Ruhnu randa kinni wiifiwad. Anti Ruhnu elanikkudele  fignalimärkifid, et laew hädaS on. Kui aga saare päält paatidega appi tuldi, siis oli tuul vaiksemaks jäänud ja abi saadeti ilma tarwitamata tagasi. Warsti selle järele aga märgati, et laew wett sisse laseb, ja mehed nõudstwad, et neid päästepaatides maale lastaks minna. Hoolimata sellest, et kapten waStu sei> fis, tehti see nõu teoks. Teisel päewal tuliwad Ruhnu mehed uuesti paatidega ja wiifiwad ka kapteni, tüürimehe, laewakoka ja ühe reisija, keS Riiast pääle tulnud, maale- Nädalase asjata ootamise järele, et wäljast abi wõik» tulla, läkfiwad  kapten ja laewamehed üheS rnhnlaStcga laewa lahti päästma- Kui lae pääl olem koorem merde oli loobitud, hakkas aurulaev? tõusma ja sai wiimati liiwa päält täiesti wadaks. Wahe pääl oli jäämurdja .Jermak" Tallinnast  Riiga kutsutud. Kui temale Domesnäfi juures kolm Riiast minewat kaubalaewa Riia jäämurdja „Herkulese" saatel waStu tuliwad, kõneles „Heriulese" kapten, et tema Ruhnu all randajooksnud aurulaewu näinud- Kohe selle pääle tossutas „Jermak" Ruhnu poole, ja kui lumesadu waikiS, märgati „Käthe" päält abilise tulekut. Kohe anti laewameestele saare pääle laewale tulemise märki ja seljamai päewal sõitis .käthe", köiega „Jermaki" iSrel, läbi jääde Riia poole tagast, kus ta paranduse alla Nõetakse „Mr-" M. S Saarlane. 190 S