maha. Sees elawa mõisa aidamehe, tallipoisi  ja kubja kraam päästeti suuremalt jaolt kõik üra. Omaniku kahju muidugi suur. Tule hakatus teadmata. Kahekümne aasta jooksul on ta juba kaks korda üra põlenud. „E. P." Piiritust. Tööliste streik on lõpul. Sindis ta ei alganudgi. Arwati fiisgi, et ka sääl töölised streikima hakkawad, ja saadeti muist sõjawäge, mis Pärnu oli toodud, Sindi wabrikut kaitsma. Wiljandist. Ka Wiljandis on, nagu „Düna-Z." teatab, tööliste tõrkumine käimas.  Nimelt on sääl Whishowi linnaaida töölised, enam kui 100 meest, tööpaiga körgendust nõudnud, ja töö seisma jätnud, sest et palka kõrgendada ei lubatud. Ka Lepiku katalsepa töökojas on töölised hiljukeSti  soowi awaldanud, et nende palka kõrgendataks. Rahu ei ole rikutud. Jurjewi ülikool on ajutiselt kinni pandud, niisama ka loomatohtri inStitut wiimane kuulu järele kuni 20. webruarini.  Ülikooli walitsus oli ise otsusele jõudnud, rahwahariduse ministrilt ettelugemist  lõpetamiseks rahutumate aegade pärast luba küsida, ja ülikooli kinnipanek näitab, et luba selleks on andud. Ülikooli rektor LewitSki on ametiasjus Peterburisse sõitnud. Kaasani ülikool on teadmata aja pääle kinni pandud. Ka loomaarsti inStitutiS jüeti õpetuse andmine seisma. Tallinnast. Tööliste streik on lõppenud,  teatab „Rew. Jsw." 28. jan. hakkafiwad  töölised ka metalliwabrikus tööle, kuS leppimine kõige wisam oli Tööliste ja tööandjate wahel peetakse lümrääkimifi ja peaaegu kõikides asjades lepitakse kokku. Rüütlikogu maapäcwa istumisel on laupäewal otsuseks tehtud „Eestimaa põllutöö  seltsile" 500 rubla abiraha anda, et seda talurahwa põllutöö toetamiseks ära tarwitataks. Ka otsustatud „ Eestimaa põllutöö seltsi" paluda, et ta talurahwa põllutöö instruktorile sisseseadmise korra wälja töötaks. Rüütlikogu-kommisjonile anti luba selle eelnõuu üle lõpulikku otsust teha ja instruktorite ametisse panemiseks raha anda, nagu „Rev. Ztg." teatab. Riiast, 29 jan. „Nig. Rundschau" kirjutab, et tööliste meeled weel mitte waikinud pole; weel neil päiwil on mitmes  wabrikuS teisel pool Düna jõge töö jälle seisma pandud. Politseid toetawad sõjawägi ja kasakad. „Nowoje Wremjale" kirjutatakse et MoskwaS see teate, et Bulõigin sisemiste asjade ministriks nimetadi, rõõmuga wastu wõeti. Oma ameti ajal oli Bulõigin wali seaduste täitmise nõudja- Õiguseteaduslist  haridust saades, laialist ametlist tööpõldu kohtu miniSteriumiS läbi käieS, niisama «vangimajade pääwalitsuses, rüütlikogu  walimiste järele ja sisemiste asjade ministeriumis, kõikide wavtu lahke, rahulik ja ühtlane, oSkas Bulõigin alati raskematest  oludest pääseda, ilma kellegile kahju tegemata. Oma meelsuse poolest walju wanameelse sihiga inimene olles, ei surunud ta ometi isegi Plehwe waljudel aegadel milgi wiifil linnade ja maakonde omawalitsust  ja toetas alati nende püüdeid, mis seaduslise põhja pääle olid rajatud. Aleksander Grigorjewitfh Bulõigin oli alati inimesearmaStaja, ja awaldas alati sügawat asjatundmist, mida ta aruldase hoolega uuris. Iseäranis lugupeetud oli ta MoskwaS oma walju seaduse armastuse ja kõikide wastu rahuliku oleku pärast. Peterburist. 28 jan. Ametlikult antakse  teada, et Kalischi, Sieltse ja Radomi kubermangud Poolamaal rahutuste pärast sõjaseaduse alla on pandud, niisama ka slutais'i linn ja maakond ning Osurgeti ja NowosenSki maakonnad Kutaisfi kubermangus,  KaukafiaS. Peterburgist kuulub, et Wene walitsuS aprilli kuu algul ParifiS uue 800 miljoni frankilise, 5 protsendilise laenu saab tegema.  Laen on seitsme aasta pärast tagasi maksetaw. Preester Gaponi asjus. Nagu Peterburi kindral-kuberncr Trepow Pariisi „Figaro" kaastöölisele olla seletanud,  ei teadwat ta praegu mitte, kus preester Gapon wiibiwat. Wististi olla ta kusgil Wenemaal peidus, kust Trepow teda peagi kätte lootwad saada. Preester Gapon. Ametlikult teatatakse  : Peterburi wangimaja preester Georgi Gapon on wangimaja preestri ametist lahti lastud ja talle on ära keelatud, et ta enne jumalateenistust ei tohi pidada, kuni selge ei ole, missugusel wiifil ta wiimasest liikumisest ja tööliste streigist 12. jan. osa wõttis ja tegewust awaldaS. Preester Gapon on wangikojast, kuhu ta saadetud oli, ära karanud ja, nagu kuulub, Soomesse läinud. Politsei otsib teda hoolega taga. Pääle Jurjewi ülikooli on kõik teised Wenemaa ülikoolid kinni pandud. Nagu „Russ" teadustab, nõuab Peterburi kindralkuberner  Trepow kõrgemate õpeasutuSte ülematelt, et nad 15. webr. õpetust jälle algaksiwad. Politehnikumi direktor würst Gagarin  tähendas, et tema hooleks usaldatud  SpeasutuS siis soowitawal wiifil edasi wõib töötada, kui ülikoM tegewuS walitsuse  poolt puutumata jääks. Teised ülikoolijuhatajad  oliwad sellessamas arwamises.  Würft Swjatopolk-Mirski lahkumine. Endine sisemiste asjade minister jättis 26. jan. sisemiste asjade ministeriumi ametnikkud jumalaga. Lahkumine oli iseäranis  südamlik. Sandarmide ülema koduses  kirikus peeti jumalateenistust. Kirikus oliwad pääle muude ametnikkude ministeriumi  departemangude direktorid ja ministri abid. Preester Rahmauow õnnistas ministeriumi  ametnikkude nimel würSti ja ütles: „ÜheS teie kaaSteenijatega palub terwe Wenemaa, oma südamega tundes, et teie see inimene olete, kes eluwee hallikat, mis juba ammugi maa all keeb, wabalt wälja woolata laseb. Sellest hallikast woolafiwad  elustama niiskuse jõed üle Wenemaa. Wägilasele pühale Wenemaale läheb hing sisse ja ta ärkab. Missugune jõud wõib seda woolu kinni pidada? Ei ole niisugust jõudu, sest et seda woolu kõige ülem jõud armastus päewawalgele on toonud." Kõne läbi liigutatult jättis würst ministeriumi  ametnikud jumalaga. Kõige enne sõidab würst oma mõisa Harkowi kubermangu.  Moskwas on streikimise liikumine kill soiku jäänud, aga täitsa kustunuks ei wöi seda weel koganigi pidada. Iseäranis  äge on see liikumine praegu elektri ja hobuse-raudtee teenijate keskel. Odessast. Ettepanek. Linna wolikogule pandi mõnede linnawolinikkude poolt ette, 5000 rubla nende peterburilaSte hääkS määrata, kes 9. Jan sündmuste tagajärjel puudust kannatawad. Mohiletvis, 29. jan. Eila õhtu laSti politseimeistri Rodionowi pääle, kes ühes oma tätrega uulitsal sõitis, kolm pauku. Politseimeister ei saanud wiga. Laskjad jooksiwad laiali. Warschawist. 27. jan. Kaewanduvte tööliste streigi pärast on siin kiwisütest suur puudus. Süsa ei weeta fisse, nende hind on 60 kuni 70 prots. wõrt tõusnud. Ametliku teate järele on rahutuste ajal 9 politseiametnikku kergemalt ja raskemalt wiga saanud. Haigemajad on haawatuid nii täis, et sinna haigeid enam waötu ei wõeta. ÕllewabrikuteS on töö jälle pääle hakanud, sest et tööandjad töölistega kokku leppisiwad. Tapamajades on selle waStu streik algamas. WarSsawiS on ametliste politsei teatcde järele rahutuste ajal 57 inimest tapetud ehk oma haawade kätte surnud, nende hulgas 6 naeSterahwaft ja 3 last. WiimaSte rahutuste ajal tapetud üliõpilase Dsribitsk matmise ajal, millest suur hulk rahwast ja iseäranis palju üliõpilast osa wõtmaS olid, wõeti palju isikuid kinni. Linn on rahulik, ajalehed ilmuwad jälle ja suurem osa töölist pöörab wabrikuteSse. Sosnowitses on streikimine praegu weel täies hooS; umbeS 40,000 töölist peawad püha. Pärast suurt koosolekut läksid 12 000 töölist kõige eeSkujulisemaS korras DombrowoSse, kus nad säälseid töölisi enestega ühendama sundifiwad. Rahurikkumisi  pole ette tulnud; koolid on kinni; sõjameeste salgad sõidawad läbi linna- Poolakate nõuded. SoSnowitseS ja DombrowaS, Wene-Preifi piiril, walitsewad  ägcdad tööliste rahutused, nagu juba teatatud. Need tööStusepaigad on sõjamäe wõimu alla pandud ning Peterburist on käsk tulnud sõjariistu tarwitada, kui seda maja on. Oli uimelt teada saadud, et töölised käfigranatidega tahawad wõidelda, kui sõjawägi neisse puutub. Neist asjadest kirjutades lisab „Berliner Tagebl." kaaS« tööline meel järgmist juurde: Siinsete tööliste wõitluS ei olla mitte ainult palga pärast, maid seejuures ka wäga Poola rahwuslift laadi. See selguda ühest lendlehest,  mida tuhandete eksemplaride kaupa igal pool wälja laotatud ja milles nõutakse: Poolamaale iseseiSwat walitsuft; maakondadele  omawalitsuft, Poola maapäewa WarshawiSse, Poola oma sõjawäge, keS ainult Poolamaal teenib, ja lõppeks kõigi ametikohtade andmist ainult poolakate kütte. Lodfist. Lodfis on wabrikute omanikud tööliste tõrkumise puhul otsuseks wõtnud tööliste seisukorda parandada. Selle tõttu on tõrkumine lõppemas. Kõige püült teatas  kergitustest aksiaselts Karl Scheibler oma töölistele. Selts määrab oma töölistele  I) 10-tunnilise tööpäewa wõi kui walitsus lubab, koguni 9 tunnilise; 2) töölised, keS siiamaani 2 rbl. 75 kop. saiwad, saamad edaspidi 5 rbl. nädalis: keS aga B—l 2 rbl. nädalas palka saiwad, ka nende palka kõrgendatakse; 3) wabrikukool  tehakse kewade poole suuremaks; 4) töölise haiguse korral antakse tema perekonnale  pool palka wälja; 5) tohtrid ja rohud on töölistele ja nende perekondadele ilma hinnata; k) üüriraha wabriku majades alandatakse 18 —20 rbl. pääle üksiku toa eest aaStaS; 7) tööliste jaoskonnad waliwad  omale asemikud, keS iga nädal ilma mingisuguse wahemeeSteta wabrikuomanikule enesele tööliste tarwitufi teada annawad; 8) naiStööliöte jaoks seatakse naisarstid ametisse; 9) peagi ehitatakse uued elumajad,  terwisehoidlisi nõudmisi tähele pannes.  Kuna herra Scheibler neid parandusi teada andis, walitses kuulajate tööliste tuhandate  hulga juures haua waitnS; mitte ühte S Saarlane, 1905.