Wäljamaalt. Austria parlamendis peetakse nüüd wäga käredaid kõnesi uue wali«ise  seawse poolt ja wastu. Wastaste arw näib esiotsa suurem olewat, mispärast uue seaduse wastuwõtmine alles kahtlane on. Wastaseid  on niihästi sakslaste kui ka slaawlaste seas. Kuna sakslased nurisewad, et nende saadikute armu ei ole rohkendatud, nurisewad teised jälle, et sakslaste saadikute arw wõrdlemisi  weelgi suurem on kui teistel. Esimesena  kõneles keegi sakslaste ninamees, walitsust  wäga käredasti süüdistades. Poolakas krahw CzieduSzycki kõneles asjalikumalt ja näitas,  kudas uus seadus poolakate saadikute arwu, mis sakslaste omast ennegi Võrdlemisi wähem oli, ülekohtuselt on wähendanud. Ta ütles: Walimise muudatusega hüütakse mittesakslastele  lihtsalt: teie olete alamad, teie olete poolikud kodanikud. Kui sakslaste ja mittesakslaste  arwu wõrrelda, siis on näha, et sahStaft muulasest kaks korda kallimaks peetäkse.  Kui mitte-sakslased nüüd enese alanda./  miseks seaduse poolt healeStawad, siis häbistawad  nad iseendid ajaloo ees. Tshehlane, krahw Sternberg kõnele» seaduse ettepanekust ka laitwalt, peaaegu pilkawalt, mispärast ta mitu noomituse hüüet sai. Muidu on arwata, et tshehlased oma healed uuenduse poolt anna»ad,  niisama ka rutenlafed; tõigi teiste rahwasie  kohta ei ei tea aga praegu midagi ette kuulutada. Kaewanduse õnnetus Prantsusmaal. Courrieres'i mäekaewanduseS sündis neil yaiwil nii suur õnnetus, nagu seda sarnastes tööstusekohtades maailmas enne ei ole kuulbud.  Courrieres on 3000 elanikuga küla Lens'i juures PaS de Calais departemangus. Kõik töölised oliwad hommiku kell 5 alla läinud; kell V«7 sündis kolmandas kaewanduse kihis gaasi plahwatus. Tuluke tungis sealt teisfesse  kihtidesse ja tegi ligipeaSmise wõimainmaks.  Naised ja lapsed tungisiwad karjudes kaewanduse sissekäigu ümber, kuna wäga tülikaid  peaftmise töösi alustati. Lõunaks toodi 11. kaewanduse kihist 120 töölist wälja, kell 3 ajaks oli 650 inimest peaStetud, kelle riided lõhki ja põlenud oliwad ja kes ehmatuse pärast kõneleda ei suutnud. Siis alles peaseti päris õnnetuse paiga ligi ja hakati surnuid wälja kooma. Õnnetuse põhjuse kohta teatatakse Parisist, et kolmandas kiyis mitu päewa tuli lahti olnud, mis õnnetuse päewal üleüldise plahwatuse sünnitas Gaasi wool kiskus käikudel  tued alt ära, uil et mitmel pool maa sisse langes. Woolawa gaasi pärast oli abiandmine  wõimata. Keegi insener läks alla, aga teda oli waja warsti wälja tõmmata, et ka ära ei lämbuks. Südant lõhestawaid etendusi sündis kaewanduse suu ümber. Riigipresident FalliereS saatis ühe ohwitseri õnnetumate omastele kaastundmust awaldama. Awaliste tööde ja sisemiste asjade ministrid reisifiwad isiklikult kohale. Hilisem telegramm,  mis Lillest saadetud, teatab, et 1193 töölist surma on sannud, kuna peastetutest umbes 400 elusse jääb. Tallinna päewauudised. Uus Eestimaa kuberner, tõsine rüginõuunik  Bashilow, wõttis teisipäewal, 28. «ebruaril, kubermangu walitsuse ametnikud lossis jutule. Tutwustamise järele pidas kuterneri  herra koosolijatele järgmise kõne: Mina olen maga õnnelik, mu herrad, et Keiserlik Majesteet just Eestimaa kubermangu minu walitsuse alla usaldas, kus mina kuus aastat rahaministeriumi all teenisin ja kus mul wõimalik oli rahwa majandussist, õiguslift  ning hariduslist olukorda põhjalikult tundma  õppida. Suurem osa teist tunneb mind juba ammugi, ja ma ei usu mitte, et teie nende kahe aasta sees, mis meie lahus olnud aleme, ära oleksite unustanud, et minuga Võimalik on heas läbikäimises elada. Kuid nüüd on minu seisukoht siin kubermangus muutunud, ja see nimetus mõis ka mitmesugustele  arwamistele ja kuulujuttudele põhjust anda, nende küsimuste asjus, missuguse lipu all mina seisan, mis mina enese juhtsõnaks ja rahwuslise kohalise küsimuse asjus • ketle poole ma hoian: kas sakslaste wõi eeftlasÄ poole ? Et tulewikus mingisuguseid ekfiarwamisi tekkida, ei wõiks, pean mina oma kohuseks kohe ametisse astumise juures waljusti ning awasikult kõigi nende küsimuste peale wastata.  Mina seisan kõigist politikalistest erakondadeft  eemal, minu lipp on kolmekarwasine Wene lipp, minu põhjusmõtteks on ikka õiglane olla; minu juhtsõnaks jääb: seadus, südametunnistus ja töö. Selle järele wõite teie otsustada, et mina ka kohalistesse rahwastesfe  puutuwates küsimustes lihtsalt nende poole hoian, kellel õigus on. Minu arwateS on inimesel õigus sellepärast, et temal õigus on, ja mitte sellepärast, et ta selle ehk teise rahwa liige on. Mitte ilma põhjata pole ka minu kolmas juhtsõna: töö. Mina arwan kindlasti, et meie raskesti haawatud ja kurnatud  kodumaa just üleüldisest, korraldatud rahulisest,  püsimata tööst peastmist leiab. Kõrge walitsus on juba seltskonnaga ühise töö tegemise  teed kindlal sammul käima hakanud. Sedasama peawad ka maa ülemad endi kohtade peal tegema. Sellepärast astun mina ka teie ette, mu herrad, kubermangu, kogukonna ja unna Valitsusasutuste asemikud, palama, õigm*  teeme üheömeeles tööd, tee«!  puhata laskmata." järele astus kuberneri herra »te murde ja terwitaS kõiki üksikult. Ä?, 9 i-n- juures awaldas kuberner " haiglane -l-k temale -warsti wastata. V°°>t teatatakse, et (sisemiste asjade minlstri rinakiria võbial 28. M. s. a. nr. 8/1184) sõjateeniskusesse  Võetud tagawarawäeliste perekondadele abirahast alles sellestpäevast  andma hakatakse, mil abi palutud, kui tagawarawäelise perekond tõesti abi tarwitab. Selle aja eest, mis enne palwekirja sisseand- Mist mööda läinud, abiraha ei anta. Wanema wozhrituinspektori kant- selei on l. märtsist saadik Toompeal, Kooli uulitsal, nr. S. Kõnetunnid jääwad endiseks. n Liiwimaa maapäewast, mis 3. märtsil Riias kokku tuleb, «õtab Eestimaa maapäewa saadikuna maanõuunik krahw Zgelstrom  osa. n Linnawolikogu koosolek «ila, l. märtsil. Koosolekut juhatab asemline linnapea Erbe. Minewakordse koosoleku protokoll jääb ettelugemata, kuna ta weel malmis ei ole. Linnapea Erbe teatab, et eelarwe harutamisel  wiga juhtunud. Wolikogu kustutas  lesk proua Heinrichsenil pajuki maha, kuna see surnud olewat. Nagu nüüd selgus, olewat surnu keegi teine lesk Heinrichsen,  kes ka abiraha saanud. Pajuk wõetakse arwesse üles. Man esi pidaja Drõeger oli jällegi dragnnite korterispidamise edst 26. januarist kuni 26. webruarini tasu nõudnud.  Lubatakse. Konetraadi rendi peale wõtmise tingimiSte uurimiseks seatud kommisjon pani tähele, et kõnetraadi pidamine linna omawalitsusele  wäga tähtjas on. Aga ettepandud kontrahiplaan annaks linna posti ja telegrahwi peawalitsuse täielise mõju alla. sellepärast soowitabtakontrahi  eelplaani tingimisi tagasi lükata ja paremaid tingimisi nõuda. Linna-amet on sellega nõuuS. Lw. Poska toonitab, et linnawalitsus peab kõnetraadi oma kätte wõtma ja siis hoolega küsimust harutada.  Kui linn tõrgub, siis kroonu annab teistele ja linnal pole midagi saada.  Linnapea  Erbe awaldab kahtlust, kaS kõnetraadi pidamine linnale kasu, wõi otse kahju tooks. Peale ajutise wastuwõtmise et saa linn enam kõnetraadist lahti. Lw. Kooba tuetab lw. Poska ettepanekut; waja asjaga tutwustada, praegu ei tea ju, mikspäraft tagasi lükata. Teised linnad on ümberkaudu kõnetraadi oma kätte wõtnud. Ajutiselt kõnetraadi enda kätte wötteS ei köida linn ennast kudagi, tal pole ka mitte miSgit kahju kartust. Lw. Hörschelmaun  toob Peterburi lugu eeskujuks, kus kõnetraadi asi palju tuli ja kulu teeb. Linnapea Erbe tähendab, et kõnetraadi peajaamas seisukord hoopis wilets; wõrt hoopis köl b mata; aparatid wanad  ja nõuawad uuendamist, nii et kohe waja suuri ümberehitusi ette wõtta. Siis ei wõi meie koormat igal silmapilgul ära heita. Wõrgu ümberehitamine nõuab 120—250,000 rubla. Lw. Poska hoiatab nende arwnde eest kartmast,  kuna see alles tulewiku asi on. Tuetab oma ettepanekut. Lw. Trakmann tähendab, kui erainimesed wõiwad wastu wõtta, kautsjoni  makstes ja linna käest uulitsate tarwitamist  üürides; miks siis linn ei wõi, kui kautüjoni  ei nõuta ja uulitsate kohta kulusi ei ole. Lw. Poska lisab oma ettepanekule  juurde, et kõnetraat täielise nimekirja järele wastu wõetaks. Lw. Demin toonitab,  et muist apparatisi kõnetraadi keskwalitsufe  omanduseks ei ole. Lw. Poska ettepanek  wõeti suure enamusega waStu.  Linn wõtab siis kõnetraadi kohe oma kätte. Tallinna linnawalitsus oli mullu aastal Jüri kiriku patronati õigusest taganenud,  seda kogudusele lubades. Eestimaa  Ew. Lutheruse konsistorium seletab, vagu ei oleks linnal patronati õigust olnudgi. Lw. Trakmann seletab, et konsistorium saab ainult need õigused, mis wanal magistratil kiriku asjus olnud. Patronati õigust ei olnud mitte magistratil, waid ainult Rae mõisa omanikul. Mõisa müümisel, millel patronati õigus wõib omanik seda õigust kellele tahes anda; praegusel juhtumisel kas wõi Rae wallale,  sest osa mõisast on müüdud. Lw. Poska toonitab, et rüütelkogud patronati õigust  kautada püüawad, siis ei sünni linnal praegu õigust kellegile anda, kui ta seaduseandmise  teel kaub. Soowitab, et linn patronati  õigusest lahti ütleks; aga teistele mitte kellegile anda. Ühel healel otsustati, patronati  õigust nime järele liuna kätte jätta. Maksuta rõugepanemist toimetati pritsimajas ja paljudes koolides; rahwale jagati  seletust; peale selle seati kolera-haigemaja rõugehaigete jauts korda. Toimetamas oliwad tohtrid Hoffmann ja Haller. Haigete wedamist  toimetati linna kulul; samati haiguseidude  häwitamist. See ja muud nöudsiwad kulu. Linnaameti ettepanekul lubatakse 2000 rubla. Heategewa seltsi „Tänn kassa" rewiderimiseks  seatud kommiszon on seltsi asjad korras olema leidnud. „Tänu kassa" aruanne  kinnitatakse ära. Tsellulose wabrikn juures olema tiigi wälja rentimine anti iseäralise kommisjoni hooleks; mille liikmeteks lw. Ritter,  Trakmann, Kooba, Dr. Köhler, Uferbach, Rotermann ja Poska waliti. Linnapea walimine. Lw. Poska wõtab koosoleku juhatamise oma peale. Lw. Mickwitz nimetab eestlaste kandidatidena lw. Kartsani, Mändi ja v. Ritteri; sakslaste poolt Erbe. Mänd taganeb; v. Ritter samati.  Lw. F. Karlson sai 27 healt poolt, 25 wastu. Karlson palub protokolli panna, et ta Valimisest osa ei wõtnud. Seniajane  asemline linnapea Erbe sai 22 healt poolt, 30 wastu. Seega on F. Karlson linnapeaks walitud. Linnanõuuniku ajutise asemiku walimine. Lw. Trakmann küsib, kas asemetäitja  palka saab. Linnanõuunik Erbe seletab, et asemetäitja samasugust palka saama peab, kui see ametnik, kelle aset ta täidab. Palga määramine lükatakse edespidiseks.  Kandidatideks on lw. Ritter ja Hörschelmann.  Lw. Ritter sai 29 healt poolt, 22 waStu. Lw. Hörschelmann taganeb Valimiselt.  Seega on lw. Ritter ajutiseks linnanõuuniku kohuste täitjaks walitud. %• Dr. Helmut Ackermannilt, kes enne sõtta minemist Hageris tohtriks oli ja kellest wiimasel ajal enam midagi teada polnud, tuli nüüd Samarast telegramm, et tema 2. märtsil Tallinnasse jõudwat. Nsmvabaduse asjus saab „R. Beob/ Peterburist rõemustawa teate. Nimelt olla usuwabaduse maksmapanemiseks tähtjas samm astutud, kuna riiginõuukogu otsuse järele wanemaid  ja waimulikka, kes ametitalitufi wõerausuliste  juures toimetanud, »itte enam was- tutusele ei wõetawat. RiiginSuukogu otsus olla ju Kõigekõrgemale poole kinnitusele saadetud. Kuulipildujate root, mis Oranienbaumist  siia tuleb, pandawat, nagu „Rew. Ism." kuuleb, Nanva maanteele Mürkese majasse korterisse. Surmanuhtlus. 1. märtsil lasti talupoja  seisuse liige Tammik, keda siinne sõjakohus  omal ajal surma mõistis, maha, nagu „R. Ztg." teatab. Tammik mudi tähendatud  paewal kella 11 ajal enne lõunat mangimajast  soldatite wahel wankriga Rahumäe surnuajale, kus kohtuotsus taide saadeti. Nuheldataw  ei wõtnud enne surma õpetajat wastu, niisamuti ei lasknud ta ennast posti külge siduda, ega oma silmi kinni katta, maid seisis wabalt soldatide ees, kellele ta natukene aega enne laskmist „Jumalaga" hüüdis. Surnukeha  pandi puusärk; ja maeti surnuaiale maha. V Kohtukojast. Meie külmawerelistele põhjamaa poegadele haruldane romantilik looke tuli 28. webruaril ringkonnakohtus harutamisele.  Süüpinkis istus wähe kahwatanud näu ja sirge kaswuga noor 20 aastane talupoeg Kare! Rakmann. 30. nowembril 1904. aasdal  oli ta Kadrintali puiestikus enese ja oma kallima elu rewolwri kuuli läbi lõpetada püüdnud  kuid, nagu enamasti ikka niisugustel juhtumistel,  oliwad kuulid neid armuheitmatalt elusse jätnud. Rakmann oli realkooli õpilane ja elas õe juures weikeses kambrikeses, tihtilugu puudust  kannatades. Juba lapsest saadik oli teda mõttetarkus huwitanud, sellele teaduse harule pühendas ta oma waba aja ja, kahjuks, ka pooled öõd. Uneta ööd sünnitasiwad aga alalõpmata  peawalu ja rikkusiwad termist. Tema armsamad meistrid oliwad Nietzsche ja Schopenhauer,  nende töõsi uurides omandas ta mistitfismuseni ulatama pessimistlise ilmawaate. Ta leidis, et Jumalat olemas ei ole ja maa peal elada ei maksa, ning wõttls nõuuks oma elu lõpetada, kahtles aga kaua selle täidesaatmise  juures. 1904. aastal märtsi-kuu algul sai ta 16-aastase Helene von Sieverfiga tutawaks,  kes kohalises kõrgemas tütarlaste koolis  õppis. Tutwusest kaSwaS armastus igapäew saiwad nad kokku. Omast ettewõttest kõneles ta Sieversile; kellega ta, oma üteluse järele, waimlises ühenduses suguluses wiibis.  Wiimane ütles, et ta tema surma üle elada ei suuda. 29. nowembril 1904. aastal kell 4 pärast lõunat saiwad nad Kaarli kiriku juures kokku ja läksiwad Kadrintali jalutama, kus hommiku kell 5-ni wiibisiwad. Neil oli küll nõuu olnud waremalt kodu minna, Sievers  aga kartnud kodu kauase ärajäämise pärast  etteheiteid, tõrelemist ja nad jalutanud edasi. Kauane jalutamine külmal talwe-kuu ilmal oli neid wäsitanud, nerwid Võimaluseni pingule tõmmanud ja tulemi? tume. Sievers  oli isegi üleliigsest wäsimusest pingi peale magama uinunud. Hommiku kell 5 aegaö oliwad  nad otsnsele jõndnud, eluga lõpuarwet pidada. Rakmann oli tahtnud ennast küll üksi maha lasta, tütarlaps aga palunud ja nõudnnd  teda enne maha lasta. Tütarlaps istunud  pingi peale, noormees põlwitanud tema ees lumes ja lasknub rewolwriga, pähe sihtides,  kaks pauku tema peale; millest üks pead riiwanud, teine mööda läinud. Selle peale löönud tütarlaps palitu hõlmad lahti ja palunud  enesele südamesse lasta. Rakmann lasknud  kolmandama paugu tähendatud kohta, siis hüüdnud tütarlaps „küllalt" ja langenud maha. Nüüd kihutanud ka noormees omale kuuli pähe, mis ajudesse tunginud ja langenud  niisama märkuseta maha. Mõne aja pärast  toibunud mõlemad ja leidnud enestel weel nii palju jõudu olema, et Wiljandi waksali  juurde minna wõisiwad, seal woorimehe peale Lstusiwad ja diakonissi majasse sõitsiwad. Kuul sai õnnelikult noore enesetapja peast wälja  tõmmatud ja ta termis paranes jõudsasti. Tütarlapse, kellel kolmas kuul üksnes riietest läbi tunginud, wiisiwad wanemad Kuresaarde, kuhu ta ka seni jäänud. Missugune põhjus neid just elu lõpetama sundis, jäi ka kohtu ees saladuseks, sest kaebtusealune ütles, et ta ise midagi ei mäletada ja üksnes sellest kõneleda  wõib, mis teiste käest selle asja kohta kuulnud. Sievers oli esialgsel uurimisel niisama  selle kohta waikinud, kohtusse ta ei ilmunud. Wist tuleb ka siingi põhjust armastajaid  nii tihti tülitawatest seisuste wahefeintest  otsida. Üksikult ülekuulatud asjatundjad arstid Kügelgen, Weis ja Hirsch seletasiwad, peale kaebtusealuse järelkatsumift, et wiimane, kes kauemat aega enesetapmise mõtet südameS  kannud, süüteu tumestatud meelel (noaiyx- Htuie paseyAKa) korda saatnud. Sügama hingeteadlase osawusega kujutas kaitseja adwokat  Weiner nooremehe meeleolu õnnetuse paewal, teda wabakö mõista paludes. Kui ta wähegi meelemõistuse juures oleks olnud, kas ei oleks ta siis, kui juba kaks pauku lasknud oli ja tütarlaps kolmandat lasta palus, mitte eneselt küsima pidanud: mis sa teed sa tapad oma kõige kallimat olemust, ja, tõesti, ta oleks, arusaamisele jõudes, rewolwri maha pillanud ja mitte kolmandamat pauku lasknud, siin aga wiibis ta täielikus meeltesegaduses, tähendas adwokat oma hiilgama kaitsekõne lõpupoolel. Kohus mõistis Rakmanni süütaks, teda Vanemate hoolekandmise alla andes. F. Sissetungimine. 27. webruari õhtul  tungisiwad 6 sõjariistus meest kohalise kodaniku Karl T. kauplusesse sisse, mis Baltiski  maanteel majas nr. 44 on ja nõudfiwad raha. Õnneks aga nägiwad maja. elanikud kurjategijaid ja tõstsiwad kisa, mis peale rööwlid  oma teed põgenesiwad, selle järele kui nad 5 rubla raha ära riisunud oliwad. Jauskonna ülewaatajal Jakobsonil läks korda ühte rööwlit  kätte saada. Kahjukannataja tundis kelmi ära. F. Margused. Politsei teate järele warastatud  28. webruari õhtul Wõrgu uulitsal (l. linnajaus) maja nr. 11. õuest tünder heeringaid, mis 20 rubla wäärt oli, ära. õõssel wastu 28. webruari murdsiwad margad alaialiste kurjategijate parandusekoha teenijate korterisse sisse ja wiisiwad sealt 227 rubla eest riideid ning pesu ära. Selsamal öõl murdsiwad  wargad Lõune uulitsal maja nr. 24 kuuri lahti, tapsiwad seal kaks lammast ära ja läksiwad  siis oma teed. Uurimisel, mis hommiku ette wõeti, selgus järgmist: Werejäljed wiisiwad  Wiljandi uulitsale maja nr. 22 juure. kus Juhan K. juurest kaks lambanahka, maud, kopsud jne. leiti. Juhan K. pandi kohe mangi. Rahwaliikumise põhjused Läänemeremaadel. Wiimane liikumine meie maal on Wene rahwa tähelepanemist tublisti enese peale tömbanud. Peterburi kõrgemates ringkondades on palju inimesi, kes nende wärwitud kõnedega,  mis siit poolt liikumise üle laiali saadetakse,  rahule ei jää, maid sellewaStu püüawad tõsiseid põhjuseid otsida, mis liikumise elusse kutsus ja tale hoogu andis. Sakste juttu Läti ja Eesti wabari igist, mida Saksa lehed ja ka Wene wanameelsed lehed edasi kõnelesiwad, nimetamad arusaajad ringkonnad Peterburis libtialt rumalaks luulejutuks. Mõjukas ja seal juures ka mõetupidaw Wene leht „Birsh. Wed." harutab nüüd pikemas  kirjas neid põhjusi, mis Läänemeremaadel liikumise käima paniwad. Meie toome kirja sisu. Praegune liikumine Läänemeremaadel on põllutööline liikumine, kuna seal ka suurt osa linna tõörahwas etendab. Kõikidel mõisnikkudel  on Läänemeremaadel iseäralised eesõigused, mis raske koorma laudiselt talupoegade peal rõhuwad. Sildade, teede, koolimajade ehitused, kooliõpetajate, wallawaNtsuSte ülespidamine jne. kõik see seisab talupoegade õlal. Peale selle ei ole talupoegadel jahi, kalapüügi õigust, nad ei tohi weskisi ega teisi tööstuse asutusi ehitada, jne. Maa rendi ja ostu hind on ilma piirita kõrge. Kõiki seda wõib ka kroonuwalla talupoegade  kohta ütelda. Maa owd on sim miwiisi  korraldatud, miS põllupidamist suuresti raskendab, näituseks on talupoegade põlluosad tihti werstade wiisi eemal laiali, ja kohapidajad  langemad wõlgade sisse. Niisamasuguses seisukorras on ka küla proletariat. Näituseks wältab mõisate teumeeste  töö päew suwel kella 3 hommikul kuni kella 10 õhtuni ja päema palk on wäga weike. Elumajad on oma ehituse - poolest elamiseks hoopis wiletsad, meeste- ja naisterahwab magawad kõik ühes ruumis koos, wahest kuni kümme täiskaswanud inimest, lapsed peale selle. Talupoegade teenijate käsi ei käi mõisa omadest ka paremini sugugi. Ainult wiimaste aastate jooksul wõib tähele panna, et nende palk tublisti on tõusnud. Kõige rohkem on weikeste maatükkide omanikkudel,  ehk jälle rentnikkudel oma seisukorra üle nuriseda. Maa puudus ja kõrged maksud surnumad neid alatistele rahutusteks. Ka rahwa hariduse asi ei ole korras. Koolid seisawad kohaliste kihelkondade koolikommisjonide  ivalwuse all ja kommisjoni liikmeteks on peaaegu ainult parunid, õpetajad  jamuud sellesarnased isikud Õpetajad seisawad sakste mõju all ja nad ajawad koolides nendest ette määratud politikat, mis rahwa hariduse püüetele wastand on. Kuni nmmase ajani walitses Läänemeremaade  koolielus orja maim. Õpetajad ei jäänud mitte ainult kooliga rahule, maid nad tegiwad ka kirikute kantslid oma politikalisteks kõnetoolideks, kust nad igale wabaduselükumisele pikset ja wälku kaela saatsiwad. Nõnda läks wahekord koguduse liikmete ja pastorite wahel õige terawaks ja see sündis, mida juba wöis oodata. Nõnda on üleüldistes joontes Läänemeremaadel  elanikkude majanduslise ja õiguslise korraga lugu. Sellest paistab, et niisugune seisukord talupoegade waimlist ja majanduslist edenemist suuresti kammitsas hoiab. Algasiwad streigid, mis ainult põllutöölised oliwad. Töölised  nõudsiwad tööaja lühendamist, palga suurendamist  ja teisi parandusi omas olukorras. Iseenesest mõista, et nendele nõuetele ka koosolekute,  trüki ja kõne wabadnse nõudmised juurde tuliwad. Ja see tõi Läänemeremaadele ivalju sõjaseaduse ja karedad nuhtlused. Telegrammid Peterburi telegrafywMalltufe poolt. Peterburist. (Ametlikult.) Kuulujutud on liikumas, nagu oleks käesolew sukruwalmistanüse  aeg õige wilets ja et ligemas  tulewihis elanikkudele sukrunälg ähwardab,  kuid et siisgi ükslugu sukkurt wäljamaale  saadetakse, rahwa tarwitusi tähelpanemata  jättes. Selle wastu on seletada, et käesolema  talwe jooksul Wene sukruwabrikutes 65.922,891 puuda suKurt walmistatakse. Sellest  hulgast on sisemisele turule 54 miljoni puuda määratud; peale selle on puutumata tagawaras 4 miljoni puuda sukkurt, mida fiis müügile saadetakse, kui sukru hind seaduses määratud summast kõrgemaks tõuseb. Seega on Wenemaale tarwituse 58 miljoni puuda määratud;  tarwituse suurust wõib selle järele armata,  et minewal talwel (19y4/5) wabrikutest 53Vs miljoni puuda müügile saadeti, aga seda hulka ei müüdud täiesti ära ja tähtjas osa sellest jäi (peab eelpool nimetatud 58 miljoni puuda) käeöolewaks aastaks, ladudes ülejäägiks.  Wäljamaale saadetud on 1. septembrist 1905 kuni 19. webruarini s. a. umbes 1 miljon  puuda sukkurt, kuna eelmisel aastalel sama aja jooksul wäljawedu 6 miljoni puuda oli. Tamarast. 28. webr. Suurtükimees Wlassow, kes kindral Sergejewi elu kallale kippunud, mõisteti 15 aastaks sunnitööle. Londonist. ) Alamkojas harutati küsimust, miks Wene jooksikuid Inglisemaale  ei lasta. Herbert Gladstone seletas,  et walitsus püüab Väljarändajate kohta käiwaid kitsendusi Võimalikult hõlbutada: iseäranis  hoolitsetakse isikute eest, kes neist riikidest  tulemas, kus praegu mäss Valitseb. Küsimuse peale, kas Saksamaal on Wenemaaga  lepingut jooksikute Väljaandmiseks,  seletas wäliste asjade riigisekretär, et niisugust lepingut küll ei ole; küsimus pöhjeneb  wist ajalehe sõnumi peal, et Saksamaa kaudu tulewaid jooksikuid, keda Jnglisemaale sisse ei lastud ja tagasi aetakse. Saksamaalt wälja antawat. Wasfilkowist. 28. webr. Eila õhtul tungisiwad wiis meest kaupmees Poljanski korterisse ja rööwisiwad 300 rbl. raha Ara, rewolwritega ähwardadeõ. Berlinist. Keisri käsn peale fnleblda- AsLa prigad Saksamaale tagasi. Hiinasse jääb ainult üks Saksa nnUfalf, 26 ohwttseri 700 soldatiga. Peterburist. 28. webr. hommikus pidas Keisri Majesteet Tsarskoe Seloos ihukardewäe  sappöridele ja 18. sappöri-pataljoutte  ükewaalust. Maakorralduse ja põllutöö peawalitsnse juhatajakohuste täitjaks on senine rLigihoink>ssade jchotaja A. P. Nikolski nimetatud. Romnõist. Kaupmehed ühinejad Saratowi  kaupmeeste-sel lj i palwega. et riiginöuukogu liikmete armu suurendataks  ja walimise korda mu:detcks. vii et kõik Wene kanpmeded wa.imiateft o-a mölta saaksiwad. Sellekohased telean»wl«id on krahw Wittele, kui ka sisemiste aszade, raha ja kau banduke ministritele saadetud. Minski st. Wägede ülemjuhataja on politseimeistri elu kallale kippujal  Oksenkruqil snrnmnuhtlnse 15 aastaseks sunni lööks muutnud. WarSsawist. 27. webr. Peawangimajas hakkasiwad kuus wangi mässama, woo disi, töölisi, uksi lõhkudes. Wahid simdisiwad mässajad rahule, wiit meeft haawates. Peterburist. Keisri Majesteet wöttis 23. «ebruaril wailakohtumeeste, külamanemate  ja 21 küla wolimeeste saatkonna Dolshanski wallast Tnla kubermangust wastn. Adressi ja pühakuju wastu mõttes, oli Keisri Majesteedil arm, saatkonnale ütelda: „Tänau Teid awaldatud tundmuste, pühakuju ja adressi  eest; teatage kõigile oma malla talupoegadele  minu südamlist tänu nende armastuse ja truuduse eest Minu wastu, mis Mind südamest  rõemustawad. Talupoegade õun teeb Mulle iseäranis rohkelt muret; annan neile õpetuse, et nad korra waenlaSte kihutust ei kuulaks; need käiwad külades ringi, segadust külwamaS ja talupoegi üles kihutamas, aga ärge neid ise nuhelge, maid andke walitsuse asutuste kätte, keS nendega seaduse kohaselt waljult talitawad. Minge siis rahuga kodu. Tänan Teid meel korra." Noworossiiskift. Asewalitseja on määranud,  ei ülesandmist riigiwolikogusse  walimistest osawõtmiseks kuni 24. märtsini wastu maetakse. Kalishift. Katoliku waimulikkude kongreSsil  harutati ülemptistopt juhatusel mariawitide  usulahu küsimust. Otsuseks tehti, weel kord manitsemise abinõuufi tarwitada; seati kommmisjon, kes peab seletama, et mariawitide  raamatud katoliku usu õpetustega kokku ei käi. Preester, keda mariawitid eemale  tõrjuda tahawad, ei tohi ametist lahkuda, kui teda wägiwallaga ei sunnita. Kõige wiimasel  puhul mõteldakse kirikuümstusi tarwitada.  Mofkwast. Semstwo-amet jäi semstwokogu  paiwe peale ametisse tagasi.  Töölised,  kes esiotsa walijatemeeste walimistest osa wõtmast tõrkusiwad, paluwad nüüd walimisteks uue tähtaja määramist; walitsus heitis nõuusse. Bakust. Asewalitseja saatis kõigile kindralkuberneritele  käsu, neis maakondades, fus armenlaste ja 'tatarlaste wahel kokkupõrkamist juhtuda wõib, kõiki kallalekippujaid  ja röõwijaid ilma rahwusest hoo limata waljuSti nuhelda, ja ametnikkude järele waadata, et nad ühte rahwust teise kulul ei hõlbutaks; erapoolikult talitajad heidetakse ametist ära. Peterburist. Ministrite komitee on lm banud, et Siberi mõiwalmistuse ühisustele ja artellidele kroonu poolt jälle abiraha wSib anda. Sukru walmistamise hulk on 1906 —07. aas taks 70 miljoni puuda peale määratud. Moskwast. Raudtee tööliste ärewa meeleolu pärast on Nikolai raudtee maksal söjawäe kaitse all. Siberi ja Mand shuria raudteedele saadetud weduriteft on 1500 parandusele antud. Harkowist. 28. webruaril segasiwad se minari kolme wanema klassi õpita sed õpetuseandmist, läksiwad siis rektori korterisse  ja nöudsiwad, et 23 waremalt wälja heidetud õpilast tagasi «aetaks. Rektor tõrkus läbirääkimisi pidamast, siis hakati majariistu lõhkuma ja wääwlihapuga ülewalama; mõned tilgad sattusiwad rektorile näusse, seda põletades,  aga silmad on tõigata. Kuberner, prokurör  ja arhierei tuliwad seminari; dragunid ja kasakad pürasiwad maja ümber. Peterburist. Wöidulaeuu paberite  loosimine 1. märtsil tangesiwad paewõidud  järgmiste pilettte peale: tn. pil. 200,000 rbl. 5,181 43 75,000 „ 16,353 37 50,000 „ 14/273 46 25,000 K 10,896 41 ZOOOO „ 10,335 13 6,725 45 5,847 40 8000 rbl. fcr. pil, fee. pil. fer. pil. 11,040 31 11.719 28 9,934 43 18,918 44 15,142 28 5000 rbl. fev. pil. fer. vil. ser. pil. 10/216 43 3,128 24 4,715 12 6,831 24 3,505 42 15,997 2 12,138 40 305 2 1000 rbl. fer. pil. fer. pil. fer. pil. 3,776 32 4,230 26 16,497 3 14,791 12 12,508 10 655 5 8,482 23 6,925 4 17,416 22 7,580 45 12,332 27 18,470 31 2,648 49 18,774 34 11,818 2 12,008 16 6,911 15 9,391 30 19,688 49 2,664 1 Peterburist, l. märtsil. Riiginõuukogu on kohtuministri ettepanekul lubanud, et abieluta  sündinud kast, kelle ema teada on, wöib ema soowi peale selle usu kombete järele ristida, mida ema tunnistab. Sisemiste asjade ministerium olewat, nagu ajalehed teatawad,  agrar-rahutuste läbi sünnitatud  kahju Emopa-Wenemaa 20 kubermangus  3lVs miljoni rubla peale armunud; aga tasumakSmise komitee, mis Golulnwi juhoiusel  töötab, leidis wõimalikuks kõigest 10 miljoni rubla tasu lubada. ftt* 84# P»e»«leht. ffKMJ. I&tftulaw toin<ttaj« ja P. OSrüiTfcl^t.