Kuu. Kõne peetud 2. webruaril ISO! Kuresaare linnas Kärla kihelkonna koolimaja kasuks. Kõneleja J. Kerg. Sinisel taewa wõlmil põleb üks lamp, mille walguS kõikidele wäga armas on. Imeilusaid maakoha piltisid maalib ta öö ajal meie silmade ette, teekäijat rõõmustab ta, üksi oma teerada astudes, meremehel on ta juhiks laenetawa wce pääl. Sellest laulikute ja luuletajate armsamast sõbrast tahan Teile auuStatud kuuljad, paar sõna jutustada. Muidugi ei taha ma siin kordama rkata seda, mida igaüks juba isegi koolis on vinud, ehk igast kooli geograhwia raamatust lugeda b, maid minul oli nõuu sellest pikemat seletust mis astronoomid ehk tähetargad kuukera sipidisest ja scestpidisest olust ja näost õpeta- Nende õpetus on järgmine: . ei ole meilt mitte wäga kaugel, paljalt eenikoormat. See on maailma ruumis visikens samm. Suuretükikuul lendaks r. , emaga kuu pääle ja kõige kiirem raudtc,  'ks ö kuuga sinna. Kui sülda maa pm > irde teha, siis ci kuluks mitte möga pai, 'i ära. 30 kiwiga saaks süld malmis,  icaksiwad nii suured olema, kui maakera  30 maakera suurust kiwi ületsiti ladude tuks ülemine kiwi juba kuu külge. Ei jõu i ra suurusid laduda, siis kuu suurused,  ui 0 tükki ära läheks. Tahaks keegi seda tee. ' akata, siis ei tuleks see reis 49 wers! ks 20 aastaga peroie. Palju mõrra ' d, oleks aga teed ees olewat. Päike . korda kaugemal kui kuu ja kõige ! , luht 100,000 korda meite maast kaugemal, kui kuu. Kuu on siis nii ligidal, et seda omaks maaks wõime nimetada. Wõtame siis tähele panna, missugune ta paalmine  kord, ehk maapind on. Et kuu mitte üks sile ühetasane kuu ei oie, ega juusturatta  surune ratas, seda on juba manast ajast oru saadud. Meie näeme palja silmuga kuul selgemaid ja tumemaid kohti ja ci tea, mis need tähcndamad. Kui neid ühe hää pitkasilmaga läbi katsume, tunneme warsti ära. et kuu üks suur tükk maad on, meie maa sarnane; päälmine kord on 688,635 penik, nii suur kui Amerika. Ümbermõõt kui Asia maa kõige pitkemalt kohalt läbimõõt 468 penik, selgemalt  paistwad kohad on kõrged mäed, tumemad kohad on orud ja madalamad lagendikud. Põhjapool otsas kuu külleS on suured laiad tumemad kohad näha; neid nimetatakse mereks (mare) ja arwati ennewanast, et sääl suur mesi on olemas. Nüüd on ammugi selgeks tehtud, et kuu pääl mett ei olegi ja need suured mercsarnased  kohad ei ole muud, kui madalad lagendikud. Kuu on mägesid täis kui taewas tähti. Neid jaotawad täheuurijad kolme liiki: 1) suured wal li lagend i k u d; 2) rin g w a lli d, ehk ringmäed, nagu meie Eesti maalinnad, suured kausi kujused orud, kõrge sõrwadega, 2—3 peenikoormat  laiad; 3) tulekuristid, kõige laiemad 2 pcenikoormat laiad, neid on otsatu palju, orwata 50,000, ja igal pool üle kõige kuu. Üle selle on meel 2 suuremat meie maakera pääi oiewote mägedega ühesugusid mägcstikku: Ap eminid  ja Alpi mäed. Pitki mäe selgi, nagu maa pääl, on kuu pääi õieti wähc, kõik mäed on sõõrikud ringwallid, mida wäljastpoolne külg kaunis ühesugune langeiv, aga seestpibine külg järsku ja järk järgult (järguti) alla poole läheb. Kui üht ainust nendest ligemalt tähele paneme, näeme warsti, missugused nad enamisti kõik on. Üks neist kõige ilusamatest ringwallidest, mis kuu pääl on, nimetakse Kopnerkus. See on iiks ilmatu suur ringiline kaus, mille ääred maast 12,000 jalga kõrged, aga mille läbimõõt ühest äärest  teise 12 peenikovrmat 86 werSta, kaust põhja mööda saaks nii kaua sõita, kui sõrwesääre otsast, wäikese wäinani. Kui see kaus riisipudru täispanna, siis wõiks julgesti kõik 400 milljoni hiinlast 2 nädalaks wõõraks kutsuda. Niisugustd kaussisid, ehk ringwallide wahel olewaid sügamaid orgust, on kuu päälne täis. Reisijal ku» pääl oleks alatine ronimine ühte malli külgemööda üles ja teist jälle alla, tükk maad mallide lagendiku pääl, siis jälle üles. Mallide wahel lagendikus on ka mõned mäekuhjad, aga palju madalamad. Üleüldse ulatab kuumägcde kõrgus kõrgemale, kui maapäälgi, arwata 2S kuni 30,000 jalga. (Suuremad ringwallide  moodi mägestikud on ja i?lato, 8 kuni 1200 jalga kõrged mallid.) KudaS need mäed kuu pääl on sündinud? Maa pääl on mäed ja küngad mitmel wiifil sündinud. Künkad, mis peenikesest tuisk liiwast, kus kiivi ega sau sees ei ole, on tuul aastasadades kokku ajanud, mäed mis jämedast rihmast, ümarguste kiwidega segatud sõmer liiwast, on meel kokku aetud, nõndasama ka saue mäed, nagu meil Saaremaal JrmuSte mägi ja Sõrme mäesälg. Kõr g e d Al p i mäe d, mis liiwa ja lubja kiwtst kokkupandud, on suure weeuputusc ajal meest kokkuaetud. Raudkimi mäed, nagu Rootsis ja Soomes on algmaterjalist,  mis tuli maasüdamcst on wälja sulatanud ja kange auru jõuuga üles ajanud. Tules ü l l itajad  mäed, nagu Jlalias Vssu? ja Ltns. on sündinud poolwedelast, püdelwedelast materiest, mis tuli maapõuest üle Sajab ja laamaks kutsutakse. Nende tulcsüllitaja mägede sarnatsed on kõik kuu pääl olewad mäed ja mallid. Kuulus täheuurija Kepler -j- IS4O armas nüüd, et need kõrged ehk wöit õiguse teel. Kirjutanud —en. ?T nonu oli kõikidele meele järele ja tehti kohe teoks. Mr. Gloorben as-3  kohe puiestiku, et Mariat ülesfe otsida, M teised läkfiwad ümber aia-ringi künni -agumise jalgwärawa ette, mis metsa poolt puiestikku sisse läks. Nad iStusiwad senna, puude alla ülesseatud pinkide pääle ja waatasiwad seda suurt looduse ilu, millega Looja Wallingtooni mõisa ümbrust ehitanud oli. Tükk aega oliwad kõik waikselt paigal  ja mõtlcsiwad selle pääle, mis uudist lähem silmapilk kõigile jälle tooma pidi. Korraga kõlas aga puiestiku poolt üks inetu häda kisa, mis nagu üks pool lämmatand  appi hüüdmise heli kõrwu kõlas. Ruttu oliwad kõik pinkidelt ülewel ja torinasiwad lahtisest müramast puiestikku. Wärawa taga jäiwad nad seisma ja kuulasiwad uuesti. Säalt kõlas ka häda helin tõesti meel, aga nõrgemalt kui enne ja senna sekka kostsiwad tasased aga tigedad sajatamise  sõnad. Püha tacwas, süül on keegi inimene jälle ühe hirmsa kurjategija küüsis! hüüdis lord. Ruttu sõbrad, et roeel appi saame, enne kui see hiljaks jääb! Nende sõnadega tõmbas ta omale püssi minna, tormas kõige ees helina juhil edasi ja teised tihti tema kannul. Kesket puiestiku,  ühe pingi juures nägiwad nad kohutawat  pilti: Muru pääl maas laamas ühe inimese kogu, kelles mcie sõbrad kohe Mr. Gloorbenst ära tundsiwad; tal oliwad käed ja jalad kõwaSti kinni nööritud ja topp suus, mis tema häälitsemist ja praegu hingamiftgi kinni lämmatas. Tema eeS seifiwad kaks kurja näoga meest, kellest Willemaui! teise tundis oma esimise õnne rössli Warello olewat. Siin ei olnud ühele teisele mitte aega seletama hakata, mis neil tarwis teha oli, waid seda seletas asja seisukord ise. Mr. Duulmann, kes ka enne Flarello't tundis, kargas ilma ajawiitmata selle kallale, kuna Willemann teise kurjategija pikali wirutaS. Kelmid ei olnud niisuguse häkilise päülelangemisele  ennast mitte ette walmiStanud ja sellest tuli siis, et nad üsna kerge waewaga  wõidetud saiwad. Wähe aja pärast oliwad neil käed, ncttdesama nöörikatega, millega nad ise enne Mr. Gloorben'r sidunud  oliwad, nii tugewaSti kinni nööritud, et neil lahti pääsmise lootustgi enam ei olnud. See oli üks rutuline abi, minu kallid sõbrad! hüüdis Mr. Gloorben, sügawalt hingetõmmatcs- Hilisem tulek oleks tõesti minul elu maksnud, sest need häbematad fidusiwad minul suu nii tugewaSti kinni, et tõesti ära läkastanud oleksin. Nüüd aga waatame ruttu järele, mis asi senna riide sisse mässitud on, mida need isandad kahe wahel parajalt minu piirist pidiwad wälja taösima. Lootuse järele muidugi üks inimene, kes mitte priitahtlikult neile ligi ei tahtnud minna! Waatame järele, enne kui sellega hiljaks jääme! Sääl ei ole muud midagi, kui üks poisike,  kes meie käest ära jooksis ja keda meie siin jälle kinni tabasime! hüüdis Flarcllo, kes Willemannsi ega ka Mr. Duulmannsi mitte enam ei tundnud ja ka sellega mitte ei aimanud, et tema seisukord juba awalik oli. See herra tungis siin meile wägisi wahele ja et ta muidu järele ei jätnud, siis pidime teda siduma ja tema kisa mähe taltsamaks tegema. Ma loodan kindlasti, et herrad nii mõistlikud saamad olema ja meid, meie jooksikuga minna tasemad ja mitte selle tühja asja pärast seadust tülitama  ei haka, mis meile küll palju tüli, teile aga mitte kriipsu wäürtgi kasu sisse ei Loo. Mr. Duulmann plahvatas selle kõne päüle suure häälega naerma; Willemann aga ütleS: Teie muretsete meie kasu pärast ilmaaegu  kallis seaduslik inimese waras, hulgus,  rööwel ja mõrtsuk! Minul on, teie jooksikute kinni püüdmistega omad ise mõtted ja arwan, et selles asjas ju korra Hamburgi  linna ligidal, ühe õpetaja Ouswald'i juures tutwust tegime. Teil ei pruugi aga sugugi mitte pahaks panna, kui teie jooksikut korra tema mähkmetest wabaks wõtame ja järele waatame, mis sugust kasulikku  kunderbanti Leie siit Indiast endale kaasa wõtta tahate. Mr. Gloorben, näidake meile, kus see ilus pakikene on! Siin lähema põeja taga - tulge aga siia mu herrad! hüüdis Mr. Gloorben. Ma arwan, et meie selle ilusa musta koti seest palju ennemalt ühe kena naesterahwa, kui poisi, leiame. Ühe nacsterahwa jah! kisendas nüüd Flarello tulises wihas, kui nägi, et maletamine  enam ei aitanud. Nüüd on minu lugu laultud ja pagan wõtku mind, et ma nüüd teda kohe ära ei kägistanud! Selle aja sees oliwad teised koti lahti wõtnud ja jäält seest tuli Maria Helm'i pää nähtawale, kes niisamuti seotud ja topp suu ees oli. Teda päästeti kohe wallali ja Mr. Gloorben ja lord Hilderbert  hakkasiwad teda, mitmesuguste katsete waral jälle minestusest elusse äratama. Waata nüüd, sa häbemata lurjus! hüüdis  Willemann wihaselt Flarello ette astudes,  kes ennast muru pääle istuma oli ajanud. Sa tahtsid jälle minu pruuti warastada, aga see kord oled sa hoopis parema tabajate käes, kui kapten Flokke oli! Nüüd on su kurjategude mõet täis ja maailm wõib kord jälle hõisata, et üks wõllaroog jälle kaelast ära saab! Selle aja sees oli Mr. Gloorben'il ja lord Hilderbert'il korda läinud, minestand Mariat jälle elusse äratada. Ta waataS imestades ümber ja km ta Willemann'; .U 12, Saarlane, 1901