350 ja alama salmilaulja palgaks 250 rbl. määratud) Üleseda saawad nad weel kokku 400 rbl. korteri raha. Tartust. Lastele aabitsa õpetamise pärast, ilma kooliivalilsuse lubata, oli 71-aastase monakcse Tsooru walla liikme Helene Osbergi pätile kaebtus tõstetud> mis 6. septembril ringkonnakohtus harutusele tuli. Nimetatud eidekene oli, nagu „PoSt." teatab, oma korteris Fortuna uulitsas nr. 14 mõnele lapsele armu järele kuni 12, 7 kuni 12 aastat manad, algu Lõpetust andnud, mis pärast politsei ja rahwakoolide inspektor tema pätile kaebtusc vliwad tõstnud. Kohtu ees seletas kaebtusealune, et tema häda pärast lapsi hakkonud õpetama, et sellega enesele eluülespidamist teenida. Tema kolm poega olla õnnetut surma saanud ja siis olla ta ülemõpetaja palwele läinud, et temale luba antaks lapsi õpetada.  Õpetamise eest olla ta 6 rbl. poolesaastas wõtnud ning tema õppijad olnud waeste inimeste lapsed. Pääle selle seletas kaebtusealune, et kui tema oma poega kooli olla wrinud, siis ütelnud kooliõpetaja, et ta lapsi siis mitte kooli wastu et wõta, kui nad mitte aabitsat ei oska. WiimaseS sõnas palus kaebtusealune, et temale lasteõpetamist mitte ära ei keelataks. Kohus karistas Helene Osbergi kahe rubla rahatrahwiga ja mõistis tema kooli kahe nüdali jooksul kinni panna. Trahwiraha läheb nende isikute  eest hovlekadmise kapitali hääks, kellel luba on eramajades nooresoole õpetust anda. Maksujõuetuse  korral läheb kaebtusealune üheks paeivoks kinni. Tallinnamaalt. Saksa keelt on rahivahariduse minister õpetada lubanud mitmes «vallakoolis, aga ainult selle tingimisega, et seda eraajal antaks, ja nii, et see Wene keele õpetamisele kahju ei tee. Riiast. Haruldane wanadus. Grebentshikowi waestemajas on neil päiwil üks mees ära surnud, keS 122 aastat manaks oli saauud. Wcel kahe aasta eest on ta õige kõbus olnud ja kõik omad talitused ise ära toimetanud. Kuuramaalt. Tähtjas otsus. Nerstist kirjutatakse ajalehele „Pet. Aw.": Märtsikuu algul teatas talurahva asjade kommis sar wallawalitsusele, et ta kaks sel aastal walilud walla wolimeeft ametist olla lahti lasknud. Ta andis käsu walla täiskogu kokku kutsuda ja uusi «valida. Isegi teada, täitis wallawalitjus seda käsku. Aga lahti tehtud wolimehrd andsiwad kaebtuse kubermangu  walitsusele sisse, et kommissar nad ilma põhjuseta olla ametist lahti lasknud. Kubermangu walitsuS leidis, et kommissar tõesti süüdlane oli, ja käskis lahtitehtud roolimeestel? teada anda, et nad jälle ametisse  tagasi on mõistetud, sest et 27. sept. 1899 kõigekõrgemalt antud seaduse järele walla poolt walitud usaldusemehi talurahwa asjade kommissar mitte ei wõi ametist lahti lasta. „D--Ztg." Peterburist. Raha saatmist kaartidega tahetakse lihtsamaks ja kiiremaks teha. Sellekohane eelnõu olla ajalehtede teatel postiwalitsuskonnas teoksil. Rahasaatmise kaartidele tahetawat paremale poole weel üht kupongi juurde lisada, kuhu rahasaatja rahasaaja adresfi ka pääle kirjutab. Kui kaart kohale jõuab, lõigatakse kupong küljest ära ja saadetakse praeguse teatelehe asemel adressi järele saajale koju kätte. Pääle selle ei kirjuta rahasaaja wastuwõtmise  kwiitungi enam positiraamatusse järjenumbri järele, waid selle osa kaardi pääle, mis postkontontorisse jääb. Arwatawasti  lcidwat see seadus terwe Weneriigi kohta kinnitust. Tsarskoje Seloost. 28. aug. kiskus keiserliku  perekonna 4 kütipataljoni päralt olew karu enda lahti ja hakkas kasarmu õues tühjasid maalisid edasi ja tagasi «veeretama. Mõned soldatid astuflwad õue, et seda «vaatemängu waadata. Nende juurde oli ka sepa WasM Katshalowi kuueaastane poeg tulnud. Äkitselt lõpetas karu mängu jä kippus poisi kollale, kellest ta käppadega kinni haaras. Poisi südantlõheStawa karjumise pääle tormas üks julge soldat metsikuks läinud looma kallale ja wvttis ta kärmust kinni, mille läbi ta poisi karu käest sai ära kiskuda. Wihane looin haaras soldati jalast hammastega kinnj. Sel silmapilgul kossis soldatite hulgast püssipauk sa karu langes surnult maha. Poiss on raskesti, aga mitte elukardetawalt, haawatud. Soldati haaiv pole kardetaw. Herson ist. Nagu „OdeSs. Now." tcalawad. on 25.074 nekrudi hulgas, kes Hersoni kubermangust wiimase wiie aasta jooksul soldatiks wõetud, enam kui pool, niinelt 13,752, niisugused olnud, kes lugeda ja kirjutada ei mõista. Ja kõige kurwem on weei see, et lugemise ja kirjutamise õpetamise eest hoolekandmine sugugi ei tõuse. Woroshbast. Harkowi kubermangust. Neljikud.  Woroshba maakonna arst Or. A. Klissenko  kirjutab Harkowi kub. ajalehele järgmise teate: 25 augustil kutsuti mind Dotshenkowka külasse talunaese Gubina juurde, kes maha saamas oli. Kui ma sinna jõudsin, oli üks laps ju ilma kunstlise abita ilmale tulnud. Läbikatsumisel leidsin ma, et weel mitu last sündimata oli. Et sündimine loomulikul teel minna ei tahtnud, tarwitasin abinõusid ja tõin esiti ühe ja siis weel kaks poissi ilmale. Kõik see lugu tuuris umbes 20 minutit. Kõik neli last enne mind sündinud laps oli tütarlaps on elus ja keskmise suurusega. Ema olek on wäga rahuloldaw. Enne seda on Gubin kolm korda kaksikud ilmale toonud. Saratowist. Algupäraline linnaisa. «Rusk. Slowo" kirjasaatja teatab järgmist: Ühel ööl augustikuu sees oliwad linna haigemajas kõik magama heitnud. Igal pool walitses sügaw waikus. Korraga, pärast keskööd, kui kõik tuled ju ära kustutatud,  põrutatakse haigemaja ukse pihta. «Kes sääl on?" küsitakse seest, ja wäljast tuleb kare wastus: ~Uks lahti!" «Mis Te tahate?" küsitakse seest. «Sulle öeldakse: uks lahti!" tuli wäljast waStus. «Mispärast  on uks lukus? Mis kord see on! Ma tahan rewiderida silmapilk uks lahti!" Porutamine ukse pihta kestab edasi ja seda saadab wali sajatamine. Haigemaja teenijad ruttawad ukse juurde, uks tehtakse lahti ja ukse taga seisab üks kõige mõjurikkamatest linnawolinikkudest, täis kui tarakan. Ainult suure waewaga suudeti ta nii kaugele saata, et ta oma rewiderimise teiseks korraks jättis, mil sündsam aeg on. Purjus mehele toodi woorimees  ja saadeti ta siis suure waidlemise ja palamise pääle koju. Tscnstohowist. Rahutused. LS. augustil on Tsenstohowi linnas järgmistel põhjustel rahutused olnud: Selle päewa hommikul tõusis turul ühe talunaese ja Juudi soost 'kaupmehe wahel puuwilja ostmise juures tüli, mis peagi kakeluseks muutus, kus juures talunaene maha wisati ja juudid teva pekstwad. Politsei suutis kakeluse lõpetada ja saatis wigastatud talunaese haigemajasse. Sõnum sündinud  100 üle lagunes suure rutuga ja liialdatud kujul neisse linnajagudesse, kus töölised eiawad, ja kell 12 hakkas salk mitmes linnajaos juutide kauplusi ja majasid purustama, mõnes kohas koguni rüüstama. Politsei ci jõudnud rahutusi oma jõuuga enam maigistnda ja sellepärast kutsuti sõjawägi appi. Üks wäesalk, 30 meest suur, kes rahutuste salgale parajasti pääle juhtus, kui need üht juudi rohukauplust rüüstastwad, wõcti kisaga ja sõimusõnadega wastu. Käsule, koost ära minna, pani mässajate salk. umdes 500 isikut suur, wastu ja hakkas soldatid kiividega ja telliskiwitükkidega  pilduma. Kui hoiatust kuulda ei wõetud, laskis ohwitscr püssid kätte wõtta ja salga pääle lasta, mille juures kaks inimest surma ja 6 haawata  sasivad. Kell 10 õhtul oliwad rahutused lõpnud ja pole ennast mitte enam kordanud. Warshawist. Rahwa pimedus. Keegi krahw, nagu „War. Dnewu." teatab, olla mõne aja eest oma mõisatesse isesõitja (auruga) wankri ja tema juhatajaks ühe neegri toonud. Mõlemate külas ilmumine pannud rahwa kihama. Pärast nõupidamist olla taipajad otsusele tulnud, et neeger oma „põrgu" masinaga muu keegi ei wõi olla, kui „wana kurat" ise. Talupojad nõudnud, et krahw nad mõisast ära wiiks, sest et nad ilma rikuwad, ja ühte puhku wihmä sadada lasewad. Ükski seletamine ega abinõu ei wõinud talupoegade otsust muuta. kuradit ära ei saadeta, siis põletame ta ära," otsustafiwad talupojad. Krahwil ei jäänud muud nõuu üle, kui oma lõbuasjasi ära tagasi Warshawi saata. Wäljamaalt. Berlinist. Nüüd on kindel, et Buri kindralid selle kuu keskel Berliin tulewad, kuhu nad wiis püewa paigale jaamad. Politikost hoiawad selle juures nii tulijad kui wastuwõtjad wõimalikult eemale. Kindralite seltsis tulla ka proua Delarey oma tütrega ja wististi ka LouiS Botha proua. Hollandimaalt. TranSwaali endine riigisekretär Reitz, kes, nagu Chamberlain Buuri kindralitele konwerentsil tähendas, oma wabameelsete awalduste pärast, mis ta Jnglisemaa oleku kohta ilmutas, Lõuna- Ahwrikasse tagasi minna ei tohi, on „Frankf. Ztg.'i" toimetajale seletanud, et ta sõnu, mis temale suhu pandud, mitte ei olla tarwitanud. Muidu on ta jälle õige wabameelseid sõnu awaldanud: «Mina ütlesin oma sõpradele, et ma ial Jnglisemaaga rahu ei tee, niikaua kui ülekohus  edasi kestab. Minul ci ole Jnglisemaa  wastu midagi; ma mõistan ainult Chamberlaini politika, tema waled ja need hukka, kes tema sabarakud on. Antagu meile meie maa tagasi ja ma tahan inglaste wennõks saada. Minul on paljude Inglise politika ja sõjapidamise koleduste tunnistused käes ja wõin siis ka järele mõtelda, mis parem on: waikida ja rahul olla, wõi tõtt ütelda. Kindralid ja saatkond on esimese walinud, mina wiimase, ja sellepärast olen nia nendest lahkunud. Nad on minu sõpradeks edasi jäänud ja mina nende sõbraks, aga nad ei küsi minult enam nõuu ja ma ei tahagi, et minult seda küsitaks. Mina seisan praegu üsna üksinda; ma ei ole mitte enam oma maa elanik, sest et ma ennast Inglise walitsuse alla ei heida: kuda wõib siis Chamberlain teisa selle eest waStutama panna, mis mina teen? Reitz läheb lähemal ajal New-Dorki, kus ta kõnesid tahab pidada. Belgiast. ÜksLõuna-Ahwrikast siia jõudnud  buuride politikamees teatas ühele ajalehe  kirjasaatjale, et buurid suure põnewusega sõnumid ootawat kindralite nõunpidamise tagajärjest Inglise walitsusega. Nad uskuda kindlasti, et lubamised, mis rahutegemise ajal antud, Inglise walitsuse poolt täidetawat.  Buuride keskel saada meelekibedus wäga suureks minema, kui nende lootus nii rahalubamistes kui ka Kapimaa hollandlastele  andeksandmises nurja läheb. Kahtlemata  kaswada see kibedus ka juhatajate wastu, kes rahutegemise ajal enestele tarwilist  kirjalikku kindlust ei lasknud anda. Deweti mõte, et suu ja sulega õiglust leida katsutaks, ei leidwat buuride keskel poolehoidmist.  Mis selle kõige lõpp olla, kui kindralite  ettepanekud tähele panemata jäätakse, ei teada keegi ette kuulutada. Belgiast telegrghweeritakse ~Rig. Rundschaule," et Buride kindralid Europas mitte retsisid ette ei wvtwat, sest mitmed riigiwalitsused olla seletanud, et nad Jnglisewaenulisi meeleawaldusi ei salliwat. Buuride meeleolu olla rõhutud. Ainus lootus olla neil kuninga Edwardi pääl. Loodetakse, et kuningas neile rahuloldawa seletuse kaasa annab, kui nad Europast lahkuwad ja Lõuna-Ahwrikasse tagasi lähemad. Lõuna-Ahtvrikast teatatakse, et säSl uus suur kullasoon olla üles leitud. Kullasoon seista Vaali jõe ligidal ja olla 32 kilomeetrit pikk. Kaewamins ei olla sugugi tülikas ega raske. Amerikast. Kiriku ja näitemaja ringkonnad on Põhja-Amerika Ühisriikides ühte astunud, et ühiselt, inimest «parandada" ja paremusele saata. Ühisusel on juba üle kahe tuhande liikme 400 linnas, Ml hulgas üle 300 kiriktzerrat. .N 3 8 Saarl a n e, 1902