Kroonu metsad talurahwa  karjamaaks! Vlustjalast, Wõhma ja Urise mehed saatsiwad  hiljuti põllutöö ja ktvonumaade mini?- teriumisse palwekirja, et neile luba antaks krooumuetsades loomi sööta Selle pakvekirja  päüle kuulutab nüüd nimetatud ministeriumi  metsadepartemang 14. januarist s. a. M 985 all, et tema kohalisele põllutöö za kroonumaade walitsuselc käsu on andnud  kõiki Saaremaa talupoegi kroonumetsades  m aksuta oma loomi söötalaSta. Raiesmaadele peawad talupojad, kelle loomad  kroonumetsas käiwad, ise aia ümber tegema. Aiamatcrjal antakse kroonu poolt maksuta. Kes seda õigust  kroonumetsades  loomi maksuta söömas pidada tarwitada  soowi peab selleks, metsaherralt pileti mõtma Üleüldiseks hädaks on Saarerahwal maapuudus  ja maa kchwus. Esimene samm selle häda kaotamiseks on riigiwalitsuse poolt astutud. Maad rahwa tarwitamiseks on laiendatud. Ülitähtis on meie Saaremaa kohta kroommnetsade talurahwa karjamaaks awamine. Sest määratu hulk loomatoitu, mis siiamaani iga aasta kasuta kaduma läks, läheb edaspidi rahwa majanduSlise elukorra tõstmiseks. Kui ka maad rahwale laiendatud on ainult pruukimiseks, aga mitte omanduseks, nagu rahwas soowib ja nõuab, siisgi wõime sellega esiotsa  wäga rahul olla. Midagi suurt ei saa korraga kätte, ja et suuremad parandused  tulemata ei jaa, selleks on meil küllalt põhjvst loota. Kahtlemata saab aga seda uut õigust igaüks, kellel kroonumeis ligidal, tarwilama, iseäranis aga Vabadikud ja wäikcSlc maatükkide  pidajad, kelle! omal karjamaad ei ole. Kodumaalt. Ksresaarest. Uutelinns wolimeeste wali«iseSle  Nrjvwb H.v. S. K«esaare Saksakeelses  lehes, et see kord nõndanimetatud „sakste" partei taielikult ja hii l ga walt wõitvud olla. Nagu »rie juba mine- Wal korral tühendostme, pole siin seekord SkSti parteid olnudgi, MalimiStt aSjaS põle eestlaste poolt mingisugust kihutust tööd tehmdgi, waid partei oli ese oma äranägemist järele neid isikuid, keda mõnede eestlaste poolt linnavolinikkudeks soomiü püL? uhc — oma kandidotide mmekirjaSst pannud. Seega ei ole EkSti ja ..sale.e- parteide Wõitlust olnud ja selleparast ei wöigi siin wõidust mingisugust juttu teha. Sest luS w ö i t I u st c i ole, süü! eiwvigi mõttu olla. Kui seesugustel aSjaolckutcl imel wõidust räägitakse, siis ei sle see mitte õige. Ühte kasu toob oga sar» nane sakste parrci LkgewtÄ: ts sütitab eestlasi cdaSpidisele isetegewuscle!  Eestlased, mslke sellest õpetust linnaS ja maal Z - Nualt toodi 20. januaril HZSti rohkesti  MsWdära. Mustjalast kõige rohkem ISO tükki. Rahwas kardab, et ka siin Möfid ürs hawitoiaZie, nagu Ülemal mõnel pool sündis. Kuda aga kuuleme, antakse Saaremaal püssis parast tagasi. Lonw. Aaarmall. lUs' võ kirikus. EsmoSpscWÄ  16. j lckt Kaarmo kriis kellsmees krikvt k.lõiiilmbnsse mmnes ftmdis hoiuidar-. ra.: : ~tr -chmolama, SäA lame! r .l, .. st-.i: m mrlmr kogu. Jõreie rroalüm' r. üc m::"v kirikusant oli. Ks pührpõu-rai :r„cmam irmbel kirikusse jää- nud ja nii süäl ös üle oli elanud. Nagu ta ise ütelnud, polnud tal muud wiga, kui ainult külm tahtnud näpistama tulla. Oma saa! olemisest pole ta, kartes, et teda keegi selle öösise kange tormiga ci kuuleks, märku püüdnud ondagi. Ka mõisa oleks ta pääsenud, kui katset oleks teinud, sest küljeuksel olnud seespool mõti lukkus. Kohaliku õpetaja eestvõttel walmistatakse  siin jälle näitem tiigi waStu, mida tulewnl suwel kiriku uue oreli hääks ära pidada tahetakse Asju tuuakse kuigi kä mitte just rohkesti juba kokku. õpetaja igal kesknädalal Kai lal kiriklisi asju toimetamas käima. Kinnimõtminc. Saarema «volitika" süüdlaste  kinniwötmiue keStab nagu näha ikka edasi. Teisipäewal 17. saniiaril wüsimad neli politsei kordnikku Häiklast pärit olema talumehe, keda Loonawalla täiskogu enne pühi talitajaks walis, wangina ära. Põhjused kinnimõtmiscks mis! selles, et teda mitte-seaduZlÜuit talitaja anu osaliseks tehti. 17. jan. trehwaS Kaarma külakubjale saadetud kuulutus, milles sõjariistade äraandmist nõutakse, nende ridade kirjutaja näppu. Sääl pole mitte öeltud, kaS ka isikud, kellel politseist sõja riista kandmiseks luba on, need nüüd ära peab andma. Paijud elanikud on selle tõttu kohewahel. Ja wõib olla langeb mõni selle läbi päris ilma süütalt trahwi alla. Toim. t S h. Ka need, kellel politsei luba on, peamad püssid j. m. sõjariistad  ära tooma, ehk enncseie sõjamäe ülemalt uue loa muretsema. Haamss küla peremehed L. ja P. waatasimad möödaläinud sügisel kahekesti oma odra põldusi. «Ime, „üties P.," et sinu põldudel  tänamu nii wähe põldmarju on, ning oder ise ka hää matjamaad pikcm kaSwanud, kui minul ehk teistel külameestel!" TealawaSti oli mullu kuiw suwi ja niisugusel ajal siginewad mariwarred iseäranis lopsakalt; põua pärast oli ka miljakasw kchw. L. aga haris oma põldu juba mõni aeg sahaga, kuna P. seda ikka isa-isa musi Saaremaa  «sea-ninaga" (adraga) soskis. Muidu saamad  L. põllud wähem rammu, kui P. omad, sest et P. kohal isas! päritud kõwcm „järg" käes on. Sahaga kündes saab oga muld jügawam ja põld sulam, mis kuiwale rohkem wastu peab, sellepärast oliwadgi L. põllud nägusamad. P. nägi saha tulu siis selgesti ära ja tõi omale kõrrclünni ajulS linnast ka saha. Uus eltewõlc ei õnnestanud aga temale päris hästi, sest sahk juhtus liig järsku pööramisega olema, mis kruusa ehk mullascma maale kohane, kuna aga Saaremaa põldudele kui sawise ja kiwilise  maale õieti libomise rinnaga sahk passib; wastosei korra! on ta liig raske medada, nagu ka P. oma oli. Poest ostetud juhtudel ongi see suur wiga, et nad juhtumise kaupa on malmislotud, põllumees peaks aga omale j-äiud tarbekohase riista muretsema. Wiga on siin ka meel see, et oma leppasid ei ole, kes lahku teeksiwud, ehk kes ka teemad need ei oska sahka maapinna olude järele malmistada. Tartus elab ja on saa. ümberkaudu  kuulus sepp Lõoke, kelle tehtud sahaga ma paari aasta eest Ükmoal kündsin, ja mõin tunnistada, et ta oma otstarbel, kõigiti hästi täisis.  Just sarnase maa see!, iragu meie oma, lõikab ta L'/, —3 tolli sügamusei kergelt ja magusalt läbi, et päris lust moadata; seesama sohk löikaS ko ristikheina sööti I'/« tolli paksuselt ütlemata hästi. Sahaga kündmist pecljiwad ka Saaremaa taluperemehed rohkem tarmüusele wötmo, sääl juures asjakohaseid sahkand muretsedes, i Elme walla talurentmkud on Zaarej  maa laudratti loUegiumile kvrgcmaale poole kaair.nscks järgmise palwe läkitanud: I) et landrathi maa talurentnikkudele kroonumaa  oStuõiguS antaks 12. juni. k. p. . 188 K a. seaduse järele ja 2) et rendiraha, j mis pärast ILM a. maksevü», talupoega- dele maaostumaksu osaks määrataks. Soowitakse,  et kõik landrathi mõisate talumaade  rentnikud ennast sarnase palwe awaldamiseks ühendaksiwad. Sarlaki haigus ei taha siit taganeda,  maid nõuab palju ohiörid. Sääl kus haigus lapsi pääaju põlelikugä tabab, kustutab ta laste elu paari püsivaga Kärla walla kirjutaja hr J Wõõb S'ile on Kõigekõrgemalt > poolt hõbe asüraha antud päälkirjaga: „usinuse eest." Äiustjalast. Õiendus. „Saarlase" 1. nrs. s. a. kirjutatakse Mustjalast, et siin kroonu wiinapood  on kinni pandud ja et mässajad tahtnud ka metsaraiumist kinni panna, mida aga töölised ei lasknud sundida. Gxx sõnum ci ole sellel kujul õige. Kroonu wiina pood ci ole mitte hoopis  kinni pandud, maid ainult pühdpäiwiti ja walla koosolekute ajal. Otsus, et miinapood hoopis saaks ära kadtatüd, lehti wõlikogu poolt alles 4. januaril s. a. Millal jä kas seda täidetakse,  on alles teadmata. Soowida oleks seda küll. Pühapäewadel on kord sellest saadik nähtawalt paranenud, kui elürohtu enam saada ei ole. Teiseks ei ole siin mitte «mässajaid", keda sõna tõsises mõttes selleks wõiks nimetaba ja pole metsaraiumise kinnipanemiseks midagi katset tehtud  ega seda ka takistatud. Mõne isiku rvahel on sellest pärast Kurssaarc tormikat koosolekut küll kõnet olnud, et kohalisest mõisa metsast õigel wiistl ei ole puid müüdud ja et selle waStu abinõuusid  tuleks otsida, aga muud ci ole selleks midagi tehtud. —lläl.— Mustjalast kirjutakse meile: Ehk meie küll edu poole püüame, fiisgl jääme wägiwaldsetc abinõuude pruukimisega tagurlasteks. Meie eestlased, oleme kannatlikuks loodud. Kannatame siis, kuni meile ka meie õigused kätte antakse. Wägiwallaga ei saa midagi ära teha. Armas wcnd! Meie ei iaha mitte tagurlaseks  sääda! Edu pole püüame. Jätame siis pahad abinõuud selle püüde kättesaamiseks maha ja wõtame teise abinõu, mis meile tõcöti kasu toob. See on haridus! Meil on koolist küllalt, aga aja kohasid on wähe. Niisugust kooli meil weel ei ole, mis rahiva kohta oma ülesannet täidaks. Meie koolides  on õpekeeleks Wenckeel, aga kes jõuab kolme nelja taimega s. a. 3. kuni 4. saja päewaga wõöra keele selgelt ära õppida, kuna meie aaSta kümned oma emakeele sees kaswame ja seda õpime ning stisgi teda selgeks ei saa. Mina käisin ka koolis ja sääl õpetati ainult Wene keelt. Pean tähendama,  et ma mitte nõrk õppija ci olnud, oga koolist wätja tulles 4. taime järele ei mõistnud mina Wcne iga ka Eesti keelt. Nõnda tuli wälja, et mul loolist wälja tulles mitte palju tarkust ei olnud. Wenckeeit niipalju ci saanud, et sellega ka emakeele tundmine oleks laiendatud. Ainult see natuke, mis enne kooli kodus õppisin ja see, mis pärast kooli juurde olen õpinud, on mu! hariduseks, olgu teda pisut ehk palju peab rahul olema. Sellega ei laida ma mitte Wcne keelt iga kiida Eesti keelt, aga õpime enne oma pere inimesed tundma ja siis alles wõõraid. Sellepärast siis wennad hüüan weel kord: edasi hariduse poole! Püüdkem omale aja ja asja kohaseid kaolised muretseda! Haridus on see, mis meile päikese pilwe tagant wälsa toob ja udu wahel! ära kaotab. Nõuame esiti haridust, siis saame kõik kätte, mis msit praegu weel marjul J. P. Poidelt. Nagu teada, jäi Pöide Ew. Luthcruse kihelkonna kook minswal aastal seisma ja nagu näha, saab ta ka jäävamalt seisma jääma. Pöide Em-Lutheruse kogüdüS mi rikas ei ole, et jõuaks omale otstarbekohase  koolimaja ülcS ehitada. Pöide elanikkustd peetakse praegusel ajal Saaremaal kõige mässumeelsemateks inimesteks, mis aga sugugi õige ei ole. Poide olude kohta tahaksin selle pärast mõne sõna öelda. Plsidt rahwas ei sle oma meeleolu poolest ssgugi mitte IMb M 4 Saarlane