Wõru, Wõnnu. Karista ja O ori sa are metsa«ahi kohad. Seega ei tule Saaremaal  mõisaid mitte jagamise alla. Mis wõiks küll selleks põhjuseks olla? Talurahwa põllupank awab oma tegewuse ligemal ajal nüüd ometi ka meie maal. Sellekohane rüginõuukogu hääksarwamine  on Kõigekõrgemalt juba kinnitatud  ja selle järele ulatab põllupanga tcgewus  nüüd ka Eesti-, Liiwi-, Kuuro- ja Saaremaa pääle. Kaarmalt. Nagu juba minewastz numbris teatatud, peetakse Kaarma kiriku juurcS pühapäewal 4. jun il kiriku oreli HSäkS nättcmüüki. Suurt abi uäitc.iiüüglle tooks meel temast rohke osawõlmine. On ju Kaarma üks ilusamatest kohtadest linna ligidal, kuhu liuiialastd sume! tihti ainult lõbu pärast wälja söidawad: Maalinn on kiriku ligidal jõe ääres, omade kui wõõraSis armsam jalutust, lõbustuse ja naljatase koht. Kaarma metsas on kõrged hiic-mäed oma pühade pihlade, tammede ja mändadega;  mägede otsa ja ka metsa ilusate puude alla ja põõsaste wahele on pingid ehitatud, kuS wäga armas on siibida. Surnuaed on jällegi kiriku ligidal ja üks ilusamatest Saaremaal, iseäranis oma puude  ilu poolest, ja wümaks näitemüügi plats, kirikukoppel, kase, lepa ja haawa mets, on ka lõbuS paik. Pääle selle on Kaarmal wcel oma pasuna-ioor, kes juba wööraSteS ühilkondadeS on käinud pidulist lõbustamas. Ka laulukoor, mis häStt edenenud,  saab oma lauluga osasötjaid lõbustama. WiimaStel pidudel on siin ikka .suupiste" poolest puudus tulnud, iseäranis saiadest, nii et selle poolest nurinat kuulda oli ja mõned selle mõjul enneaegu pidult pikimad  lahkuma. Sel aastal saab loodetassSti  ka selle asja eest rohkem hoolt kantud,  nii et kõiki küllalt saab olema. Soonukas  on koigepidi rohke osavõtmine, et siis aaSta pärast, kus Kaarma kirik oma SVV aaStast sünmpäewa (mudeli) pühitseb, pidu seda suurem wöikS slla ja uus orel ehk mana parandaiuit üleS wõiks seatud saada. Siin ei tobi asja jaksus ega eestlus lahutada, on ju kirik mõlcmite tarirutada. Kui 4. junil -vihmane ilm juhtub olema, siis peetakse nüitemüüki järgmisel pühapäewal.  L.. Pühas tahetakse Jaanipäewal uäitemängu  „Kroonu Onu" mängida. Mängijateks  on Püha ümbruses clawad nooremad.  See on wist esimene kord, et Pühas näitemängu etendatakse. Waljainst. Wana- Löwe mimSteriumi kooliS oli esimesel nelipühil lastepidu Lauldi, mängiti paar lastemängu, loeti ette. Pidu oli kõigiti lõbus ja kaswataw. Siin oliwad kooliõpilased ja õpetajad üksteisele  liginenud Üks ei olnud isand ja teine käsualune, waid tõik oliwad täieõiguslised  piduosalised Kooliõpetajad oliwad  esimesed oma sarnaste seas ja mängisiwad  õpilastega kõik kaasa Rühmast oli «nlu ilma pääle waatamaia rohkesti kokku tulnud Soowitawad oleksiwad niisugused  pidud iaaS koolis, selle pääle waatawata,  et nende toimepanemine kooliõpetaja käest mitte sugugi mähe puudu ei nõua. Kuid kooliõpetaja ei tohiks oma waewa pääle Nabata : kool oma õpilastega pole mitte selle tormis, et kooliõpetaja palka saaks, waid ta saab ülespidamist sellepärast, et tal -võimalik oleks kõike oma jõuudu õpilaste kaSwatamise pääle kulutada. Selle tõttu ei tohi ka kooliõpetaja mitte laste walt ülemus olla, maid nende lahke seltsimees Karju kihelkonnast kirjutatakse ,PätMleheie": Me on meie maal rasked ajad alganud, sest mai-kuu alguses algasiwad  uurimised uue Muga, Eandarmide ülema ette kutsuti meie pool, see on Leisi wallaS, nii mitmedgi isikud, keda, nagu näib, walekaebtuse põhjal uurimise alla on wöetud. Nagu teada, waliti Leisi wallaS wallawanemat, kelleks M. Männik ühel häälel sai. Siiamaani ei olnud sellest asjast midagi kuulda, aga häkitselt kutsuti nimetatud isik sandarmiülema ette, kus temale üteldi, teda olewat samal korral, kui Leisi wald endale wallawanemat walis, Saaremaa wabariigi presidendiks walitud, millest aga üksgi saarlane ega Leisi walla liige ial undgi ei ole näinud- Kust seesugused  põhjuseta kaebtused ja uurimised wälja juurduwad, see on siiamaani weel arusaamata. Sel päewal oliwad ka Karja ja Parasmetsa mõisa Leisi wallamajaS sandarmide ülema eesmis neilt uuriti, on teadmata. Põidelt. Meie Karskuse Selts ei taha enam mitte edeneda. Lukmeid, t>S selle aaStase liikm? maksu Ära oleksiwad maksnud,  ei ole peaaegu sugugi. Ka muidu Köetakse sekist asjust wühe osa. Muhust. Ronkade häwitumisekS palustwad  siinsed elanikud püssitupidamise luba, aga kommiSsar seda ei andnud ja seletas, et nad kasulikud linnud olla ; et aga oma põldusid hämitamiie eest hoida, kogusiwad mitmed külatümnikud nöuupidamiseks kokku ja muud nõuu ei leitud, kui ronkade  pesast ära käivitada. Iga pesa häwitamise  eest makscii 2 kop; ühel päewal häwitati siinsest kroonumetsaft pääle 500 rongapesa ara ; nüüd on maru linda sääli pal>u ära randunud. Pärnust. UuStalurahwa asjade  ko m miSs a r. 11. jaoskonna kommiSsar  M. M. Wladimirom on 10 mail siin sma ameti maha pannud, kuna baron Roderich Feeitogh- Loringhov n ta asemele on astunud. Hr. Wladimirom on rahmas.eeine  mees. Teede äärest metsad maha. Pärnu maakonna metsade omanikkudele on ülemalt poolt ettekirjutatud, teede äärest 15 sülla kauguselt miilamata metsad maha raiuda. Metsapuud wõüsimad ülemate arwamisel wistist kahtlasi isikuid ja kurjategijaid eneses  marjata, keS nägemata kombel rahulisi teekäijaid tülitada wöiksiwad- Ka on käsk antud, et metsawahid ennast püewapiltlikult üles peawad wõtma ja siis oma ametitunnistust  enesega ühes kandma, kus nende nägu pääl oleks, nagu see püssi- ja jalgratta  tarwitajate juures maksma on pandud, Tartus on koit politika mängid, pääle Lb-', lahti lastud. Tullunlnsl. ..Postimees* ilmus Tallinnas  lk mail esimest korda N. baron HoyningewHucne kohtu all. Enne J-ulut andis Matsalu baron N Hoyningen- Hucne üh- lendleht malm, mii paülkirja „Amalik kiri Eesti rahwale" kandis, Selle ladus ta EcSti rahwale kõiksuguseid  süüdist kaela ja ee jätnud Wene walitsusc-ametnitkusigi puutumata, sääl juures sakslaS.e tegusi, nui nad siiamaani teinud, taewani ülendades. Raamat anti „Walgusega" kaasa. Prokurör wõttiS aga baron Hüene sellepärast kohtu alla ja nagu nüüd kohalikkudest lehtedest näeme, on ta eSmaSpäewal Haapsalus sellepärast kaheks kuuks mangi mõistetud „Päcmaleht." Lätimaalt. Riiast. JSrelkÜstmine milnSisriumist. Mgiwolikogu ringkondade kömldakse, e: lühemal ajal pidada «inistriumile karistufe- salkade tcgcwuse kohta järelküsimine sisse antama. Esimeseks tulla arupärimine kindral Orlowi tegewuse üle Läänemeremaadel. Lätimaal olla lehtede teatel karistuse salgad järgmiselt toimetanud. 1. weebruarini on 11 inimest üles poodud, 621 maha lastud, sõjamäega kokkupõrkamist? juures surma saanud 320. Mahatapetute hulgas on 2 rahwakooliõpetajat (üles poodud). 11 kooliõpetajat (maha lastud,) 4 kirjutajat, 2 üliõpilast, apteeker, 1 raamatukaupmees, 29 kohapidajat. Teised on teomehed, käsitöölised  jne. Ihunuhtlust anti 251 inimesele,  Nende seas meeste-, kui ka naeSterahmaid.  97 lalumaja põletati maha, pääle seda 4 koolimaja, 2 Vallamaja ja 3 seltsimaja.  Wäikestes linnatuS on 21 maja maha põletatud. See järelküsimine on juba nüüd ministeriumile sisse antud. Riia õpekonna kurator on Riia ajalehtede  teatel hariduseministrile soowitanud,  et Läänemere kubermangudes koolidel  täieline omawalitsuS peaks olema ja õpetust kohalistes keeltes peaks antama, mida maa rahustamiseks tarwis olewat. Riia koolilonna kuratoriks on kollegi» nvuunik Lewschin nimetatud. Riia linna sadamas läks aurulaew „Wilma" ümber. Surma saiwad 11 inimest. 8. mail tuli ajutine Läänemeremaade  kindralkuberner Sollogub Riiga tagasi ja asus endisesse ametisse. Nagu „Piibalt- Krai" kuuleb, lahkuda  Riia kuberner Swegiutsew ligemal ajal oma ametist. Kohalikult Läti surnuaialt leiti neil päewit hauakiwi alt 1.100 laskepadrunit  ja kaks kotitäie keelatud kirjandust. Surmanuhtlused. 11- skp. on Baltimaa kindral-kuberner kaheksa rööltse surmanuhtluse kinnitanud, keS sõjakohtu poolt politseinikkude tapmisest osawõtmise pärast surma mõistetud. Kaitsejatele ei lubatud surmanuhtluse tühjakstegcmiseks kaeblusi edasi saata. OesuZ on juba täidetud, ehk küll rügiwolikogus praegu surmanuhtluse ärakaotamist nõutakse ja selleks ühel meelel südisti töötatakse. Niiest Linna haigemaja sünnitamise  jaoskonnas on üks töölise naene kolmikutega mahasaanud. Kolmikud on t rwed ja prisked poisikesed, kes ühtekokku 19 ja pool naela kaaluwad. Esimene kaalub  7 naela, mõlemad wiimased umbeS 6 naela. K u uram aalt Kirikuõpetajate elu kallale kippumised. Erwaaleni kirikuõpetaja Friedrich  Albert Grühn tahtis „Rig, R/ teatel  11. skp. abikirikusse sõita leerilapsi õnnistusele wõtma. Lulbeni metsast läbi sõitmisel kostis püssipauk, mis tema hobuse maha wöttis. Kirikuõpetaja jooksis teed mööda edasi ja püüdis eelsõNwa talumehe wankrile pääseda. Tema järele lasti aga weel mitu pauku, mis teda silmapilk surmasiwad.  Õpetaja Grühni tapmine arwatakse ässituse niitjaks. Põgenejad politika-süüdlased. Kuura kubermangu ajalehes awaldatakse põgenenud  politika süüdlaste nimekiri. Sääl on 54 isikut nimetatud; nende seäs on 6 kooliõpetajat, 1 kirjutaja, 4 taluperemeest, 10 peremehe poega, 19 põllutöölist, õ sulase  poega, 6 käsitöölist, 1 metsawaht ja üks Saksamaa alam.» Saksa lehtede arwamise järel ei ole see nimekiri täielik, waid põgenejaid olla palju rohkem, keS nüüd Kuuramaa metsades elutsewad ja ümberkaudu rööwimaS käida. Irbeni öpemja Fuchs on 8. mail õhtul „D.-Ztg." teatel Ksndavgemst kvjs M 21 Saarlane 1906