Peterburist. Peterburi kubermangus Nowoladvshski  kreisis on naismöitsukate salk, mis 7 inimesest, kõik ühe küla naesterahwad, koos seisis, kinni wöetud. Juba waremini tuti kreisis milu mõistatuslisl kuritööd ette, kuna kursategijod ikka ülesleidmala jäiwad. Tapetud  oiimod meeöterahwadz nad leiti ikka poolhalasti sa tihti oli surnukeha nii ära wigaLtatud, et õnnetut raske ott ära tunda. Wiimane ohwer oli ük« rikas kaupmees.  Selle kuritöö uurimisel täks oga politseil korda üht kuuri küla sees üles leida, mille põrand merega läbi leotatud ja kus mitmesuguseid meesierahwa riidctükkisid  ja wüärtasju oti. Terme küla otsiti läbi ja pea igast talust leiti wõõras! kraami. Mõrtsukate salga juhataja  on omai ajal kahtluse all olnud, et ta oma mehe ära on tapnud. Kõik 7 naesterahwast, k«S mõrtsukate-salga  liikmeteks oiiwad, on mangi pandud. Surnu leiwataignas. Peterburis suri pagar Dwortsom 6. aprilli ööl hirmsal wiisil ära. Mees oli joobnud ja tuli hilja koju. Töökoja keskel seisis suur küna ieiwataignaga. Pääle oli õhuke laud pandud.  Sellele lauale heitis Dwortsom magama. Laud libises ära, ja joobnud Dwortsom, kes raskesti magaS, kukkus taignasse. Hommikul tuliwad teised pagarid tööle. Nad waatasiwad tainast ja nägiwad, et inimese  jalad wälja paitlawad. Mees tõmmati wälja, aga ta oli juba surnud. „PoSt." Moskwast. Jala ümber ilma. Pühapäewal zõudis Moskwasse prantslane Aude» nes, kes 100.000-rublalise kihlmco pääle möödaläinud  asStal 1. aprillil Porifist wälja oli läinud, et jala ümber maailma rännata-1. aprilliks 1912 а. lõpetab ta oma reisi. Lõuna-Wencmaalt läbi rünnates oli AudeneS ühe Wene neiu omale naeseks «võtnud, kes nüüd mehega Ühes ründab. Astrahanist. Siin lastis postiljon, kes 8.000 rbl. kroonu raha ära oli waraStanud, enese maha. Asja awalikukStulemiseni oli ta б.SKO rbl. ära raisanud. Tifliftp. Asewalitjcja oli sõjawägesid saatmas, kes ära Djhulfasse lähemad. „Wir." Wäljamaalt. Kvnstantinopolist. Noor-Türgi söjawägi tungis 11. aprillil Konstantinopolisse. Sõjawöge on üleüldse 30,000. Sõjamäel on 80 suurtükki.  Kõige ägedam lahing löödi kasarmu juures, mis Peruse püäuulttsal on. Seda lahingut  juhatafimad kuulsad Noor-Türgi juhid Schefket-pascha, Enwer>bei ja Niw-bel. Mõlemalt  poolt on rohkesti haawaluid ja surnuid. Noortürklased wõtfiwad ka suurtükid tegewusesse. 12- aprilil. Rehkendatakse, et kahju 2000 meest on. Komitee mägi on kasarmutesse asunud, mis ta wõitluses ära on wõtnud. Enam kui S tuhat wangiwõetud kaardimäemeest on Kjöthani kaudu Dsharwut-pajha kasarmusse saadetud. „Wir." Perfiast. Wene- ja Jnglisemaa asemikkude  nõudmise püüle Teheranis lubas schah 7. aprillil oma mägede juhatajale Ein-ud-Doulele käsku saata, et- ta 6-päewase rahulepingu teeks ja piiratud linna söögi Avona wiia laseks. Weve konsulilt Tabrites on oga telegramm saadud, et sellekohase luba pääle «vaatamata, Ein ud-Doule meel käsku pole saanud. See on Wene ja Inglise  konsuli wäga raskesse seisukorda ajanud, sest nad on rahwale schahi lubamisest juba teatanud. Wäljamaa konsulitel ja alamatel on jällegi karta, et neile Tabrises näljased pärismaalased kallale tungiwad. Sellepärast on Wene walitsus nõuks wõtnud  Tabrifi küllalt tugewat wäesalka saata, et wäljomaalaste julgeolekut kaitsta, söögimoona linna wiia ja Dshulfaga läbikäimist lahti hoida. Kaukafia asemalitsejale on kohuseks tehtud Tabrifi  wäesalka saata. „Jsam." DshulsaU. Kaks kasakate svtnjat ja küttide rood, keS siin oliwad, lälsiwad Persiasse. Kasakad  läkstwad Tabrise teed, kütid wõtfiwad Persia-Dshulfa  ära. 13- aprillil jõuawad muud wäed (kaks bataljom) fiia ja lähemad üle piiri. Uuemad sõnumed. Kuresaarest. „Pet. Tel.-ag." teatel kuulutati Kõigekõrgem «kas walitjewale senatile  selle üle wälja, et Liimi», Kuura- ja Eesti kubermangudes üleüldine walitsusekord jälle maksma pandakse ja 15. apr. 1909. o. Vallimaa  kindralkubcrneriamct ja niisama ka tema juurde kohalise walitsuse küsimuste harutamiseks asutatud iseäraline nõukogu ära kaotatakse. Hartwig baron Sasti matmisel minewal  kesknädalal Ew. Lutheruse kirikus, mida ülemõpetaja hra Blostfeldt toimetas, pidas la gümnafiumi ülemkooliõpetaja hra A- Nagel Kuresaare Saksa seltsi nimel kõnet. Matmisest wõttis suur rahwahulk osa. Pärgasid oli surnukirstule  rohkesti pandud. Laewade päewaraamatud, mis senini kohalikkudes  keeltes pidada lubati, tulewad r. maist sel aastal hakates riigikeeles kirjutada. „Wir." Möödaläinud aastasada nimetatakse sagedasti ouru-aaSrajajaks, sest aur oli see, mis edu hiigla sammudega edasi tõukas auru-jõu masinad teemad ju enne kuulmata tööd. Kuidas aur töötab ja miks tvl nii suur möim on, mil wiisil aurumasinad on ehitatud, ühesõnaga mil wiisil on „soojuS töötamas", sellest kõneleb kooliõp. hra H. Piip homme Kuresaare EeSti Seltsi Hariduse Osakonna awalikul rahmalisel ettelugemisel- Algus on punkt V-9- Osawõtta mõiwad kõik. Maks harilik S kop. Kõnet selgitawad katsed, pildid ja joonistused. Jäälõhkuja „Kindral Surowzew" on teisipäewal Suurel wüinal jää läbi lõhkunud ja weab nüüd posti. Talurahwa kommissar tahab Kuresaare linnale ette panna, maale arstikohtade sisseseadmiseks  1500 määrata. Nende päewade sees puhus siin kange tuul, mis jää mere äärest ära ajas. Loode silla juures on suured jäälademed seismas. Abroka tagune on jääd täis. Millal Konstantinil  wõimalik on siia jõuda, see on alles teadmata. Hawi nael maksab praegu 6 kop. Niipea aga, kui „Konstankin" stia jõuab, tõuseb hind 3 kop. pääle. Eile püüti Toris 40 külimitu näidikuid kinni. Wiidiku külimit, meie maarahwa armsam pidude kala, maksis 60 kop. Säinaid püütakse Toris wäga wähe. WastuS „A"-!e. „Saariase" 25 astub keegi N. kaarmaiaste pidu kaitsjana wälja ja tahab lugejatele  näidata, et nimetatud lehe kirjasaatja —d wäga käreda ja mitte kõigiti õige arwustuse kaarmalaste pidu üle on teinud. A. juhib tähelepanemist selle pääle, et paljud näitemängijalest pääle raske päewase töö, kümmekondade  werstade tagant, porisid teesid kaudu praamidele  ruttawad ja et kõike seda silmas pidades, neile sarnast käredat arwustust ei pruugiks teha. Sarnane tung seltsielu järele teeb kaarmalastele auu, kuid igatahes  ei oleks nad pidanud etleaslumisega ruttama. NäilesaaliS ei küsi mina mitte, kui palju waewa on neil proowide tegemine maksma läinud. Ma pean ainult seda silmas, et nad mitte spetsialistid, maid wabatahtlised  mängijad on, kelledelt seda küll just ei wõi nõuda, mis esimestelt. A. ütleb, et maamängijatelt seda nõuda ei wõi, mis linnalastelt, sest wiimastel olla, kuigi raskustega, siisgi maa omadega wõrreldes, kergem proowidel käia. Kui meie proowide pääle pilku tahame heita, siis pean ütlema, et linna mängijad mitte käed wahelili ei istu, maid terwed päewad waimlist tööd teemad; meie teame aga, et waimline töõ inimest enam kurnab, kui fiisikaiine. Inimene, kes päewase töö pääle waatamata, meel pidudest tegelikult osa wõtab, on üleüldist  tänu ära teeninud, kuid arwustamata me' teda jätta et wõi, kui seda tarwis on. Sest kui ta näitemängus  ette tahab astuda, siis peab ta ka katsuma oma oja hülgawalt läbi wiia ja kui ta seda ei tee, siis ei pruugi tal ka nuriseda, et teda arwustatakse. A. nimetab  aga sarnase arwustuse käredaks, mis sellest, wõib olla, tuleb, et ta Saaremaa pidude üle ainult HSäkSkiitmist  on leidnud. Nagu ta kirja toonist näha on, soowib tema, et kaarmalaste pidu pSSie enam pääliskudselt  oleks waadatud ja et mängijate puudused üleüldisesse  rahulolemisesse ära oleksiwad uppunud. (Lõpp t.) Konstantinopolist, 14. aprillil. Sultan Abdui-Hamtd on aujärjelt ära heidetud. Kell 2 ja 12 minutit lOl pauku, et uus sultan aujärje pääle on aStunud. Uus sultan Muhamed V. wanduS põhjusseadusele ustawust. Kell 4. pääle lõunal  läks tema suurtükkide tervitusel mereteed StambuliSse. Teel andfiwad tale sõjamäed au. Rahwas ja sõjamäed terwitastwad teda soojalt. Saarlane ISO9 27 r. Z.S Ivc» x. ?isW. «»?. Mmlkmküti».. MojkiÄ. IS. Kõigile, kes meie armsa poja ja weniia Albert Kaube matusest sügama kaastundmisega osa wõtsiwad, iseäranis aga tema ametiwendadele, kes lahkunu mälestust kauni pärjaga auustasiwad,  ütleme oma s üdamelittu täuu. Teaillllttlilmillt. Saaremaa landrati kollegiumi poolt antakse teada, et teisipäewal, Sl. aprillil, IVOS a. kellu 12 lõuna, Kuresaares, mõisnikkudekojas,  puuaia ehitamine ajutise mõisnikkude  soost preilite asutuse aia ümber awalikult lõpulikult wälja pakutakse. Eelarwet ja lähemaid tingimisi mõib mõisnikkude kojas koosistumiste  päewadel näha saada. Kuresaares, mõisnikkude kojas, V. aprillU, 190 S. 345. Teadaaudmised. haigeid wastu Sõidan ka maale haigete juurde. Dr. msä. Ohms. 30 desiatini Kõljala mõisamaad Reeküla talukarjamaal antakse karjamaana  rendi pääle. Lähemaid teateid annab Kõljala möisawalitsus. Säälsamas  on ka meel tööliste majasid ära anda. SGHGOGGHOGGOG L. VMUUM päelvapilhi töökoda Kuressaares, Lossi uul. Nr. 8, (Wene Õigeusu kiriku kõrwal), walmislab kõige odawamim igas suuruses päewapiltifid. Sõidan ka maale üleswõtma. GHGAGGGGGGGGG Müün alandatud hindadega kõiki riide kaupasid; iseäranis tväljamüük meeStesa  naeSierahwa willaicd ülikonna riided 2v°/<> odawamait kui enne. Aupaklikult A. Tomweli. ««SOOKGHGGWWS Kikmete VastWiwiU Saaremaa matmise kassasse ~Saarlase" trükikojas kcStab edasi. KsstssisUS. GGOVOGGDWOOOG HA. SMH magasinist on saada kõige uuema moe järele malmis kewade ja fuwe meeste-ja naesterahwa riided Hinnad odawad. 'MU Risti kerjasid (silusid) w»lawd tähtedega odawale hindadega ÄR, a lukulsPa töötuba, Lantrathi aul. Nr. lk d. Jalgrattaid parandatakse odawaSti ja rutusti LÜt-Hsni juures, Kohtu-uul. 15. Säälsamas on ka gummi», kui ka kõiki jalgratta jagusid wabriku hinna eest saada. Kuresaare kiriklikud sõn. Pühapäewal, RS. aprillil. Eestikeele jumalateenistust kell V-12 peab õpetaja Drechsler. Laste-jumalateenistust kellu 3 peab ülemõpetaja Biohfeldt. Igat pühapäewa õhtul kellu V»ö Eestikeele piiblitund msesterahwaötel kiriku käärkambris.