jõuul on tehtud, kaebtused kubermangu walimise-kommisjoni antakse. 3ö. Kommisjon waatab nimekirja ja kaebtused wõi tähendused läbi ja annab siis kaebajatele oma otsuscd teada. Kõik muudatused, mis esialgsetes nimekirjades ette wõetakse, antakse kohalikkudes lehtedes teada, pääle selle awaldatakfe ka mõnel teisel wiisil, mille läbi neid wõimalikult laialt wõib tutwustada. 36. Pääle nende muudatuste, mis kohalikkudes  lehtedes awaldatud, ei lubata walijate  nimekirjades mingisuguseid muudatusi ette wõtta, ainult need muudatused maha arwatud, mis komiNiSjoni poolt neile kacbtuse  krunnide jooksul sisseantud kaebtuste põhjal otsusteks on tehtud. 37. Kõik need, kes walimise-nimekirjadesse  ei ole üles wõetud, wõi kes enne wakimisi selle põhjuse on kaotanud, mille püäl nende walimise-õigus seisis, ei wõta WalimiStest mitte osa. ka minu käte wahel surema! Olge inimlik, laske ema sureja lapse juurde tõtata, kui te ise üks kord rahulikult surra tahate! Mitte tihti ei olnud kohtuniku körwu niisugused  tõsised ja meeleäraheitlised loomulikud  südame hääled tunginud kui nüüd. Ta oli sügaw hingede tundja ja pidi selle ema lõhkenud südame häälest usaldama. Aga waljut seaduse kaitsjat ei tohtinud hädakisa wankuma panna; naese süütaus pidi enne ta mehe tunnistuse läbi kinnitatud  saama, enne kui ta teda «vabastada tohtis. Seda tunnistust wõis nüüd ehk saada loota. Isa saab ehk tunnistama, mis abikaasa jonnakalt salgas. Oma südame liigutust maha rõhudes, tõstis kohtunik ivaese ema ülesse ja ütles: Teie wõite wahi saatusel tütre surma woodi juurde minna. Aga mitte just kohe. Enne tahan ma weel kord teie meest üle kuulata. Märguandmise pääle läks Poldi, kes emalt nuttes lahkus, minema. Teise märguandmise  pääle «viidi emand Weigel körwalisesse  tuppa ja maht läks ta mehe järele. Mõne minuti pärast seifis Weigel jälle kohtuuurija ees. Wangikoja õhk oli ta roosilised paled ära kahwatanud ;a närtsitanud.  Ta näitas wananenud «välja; napp toidus ja kinnine olek «võttis teda maha. Jonnakas joon, mis enne näha ei olnud, tegi ta näo päris tagasi tõukamaks. Wäljaspidise rahuga astus ta ette ja jäi hooletuma kummardusega kohtuniku ees seisma. Siis aegne wangikojas istumine ei näitanud La meeluse pääle weel «vähemalgi  mõjunud olewat. See näitas teda ainult meel trvtslikumaks teinud olewat. Kõik ta jonn ja trotslik olek pidi aga korraga tast kaduma. Kohtunik oli just Johanna kirja lugemist lõpetanud ja hoidis teda weel näppude wahel, kui Weigel ta ette astus. Ta maajas  uurima pilguga kaupmehe otja ja Ales siis teisel toonil, kui ta teda siiamaani istutanud oli.' Ma lasksin leid elle tuua, et leile ühte kurwa juhtumist teie perekondas  teadustada. Ja siis, natukese peatamise  järel, kui ta Weigeli näos kohkumise tutsatuft nägi ja kudas ta põnewuscga tema silmi waatas, rääkis ta edasi: Lugege seda kirja, milles teie wanem tütar teiega jumalaga  jätab. Ta on katsunud kihwti läbi oma elu wõttu ja lamab nüüd lootuseta olekus haige majaS. Kui pikse mürin kõlas see teatus isa iõrwu, tegi ta mõistuse segaseks ja rööwis talt kindluse. Tumeda hmgamisega tuigerdas  ta tagurpidi ja seifis nüüd jääl, pääd mõlemate kätega kinni hoides, õlad ette poole wajudes, nagu rõhuks neid ränk koorm. Tema Johanna, tema kõige wanem, tema ilus laps, tema toredus —suremas! Ja iseenese käe läbi! Iseenese käe läbi! Miköpürast? oli kõik, mis ta külida Võis. Miks pärast? Kohtunik ulatas talle kirja kätte: Lugege ise! Suure waewaga jõudis mees ennast koguda, et kirja lugeda, milles ta õnnetu tütar teda manitses, oma surma tunni ees wannutas, tõele aun anda ja waest ilmasüüta ema wangikojast päästa ja teda ta mahajäütud lastele tagasi anda. Iga sõna põrutas kui raud haamriga ta südame pihta, murdis ta trotslikku meelt ja iseenese armastust, wapustaS ta südame tunnistust unest ülesse. Kui ta kirjaga lõpule jõudis, oli ta täiesti murtud meeS. (Järgneb.) III. Walimised. Otsekoheste walijatc wa limise d. 38. Neis linnades, mis esimese paragrahv»  punkt b all on tähendatud, asutatakse  otsekoheste «valijate «valimise jaoskonnas  (H 20) oma kommisjon, milleS eesistuja za kaks liiget on, keda linnapää «valijate seast selleks määrab. Walimise kord niisugustes linnades on iscäralistes lisamäärustes kindlaks tehtud. 39. Walija isiku kindlaks tegemine ja nende «volikirjade uurimine on linna «valijate  kogu juhataja (Z 3, 14) wöi walimift-kommlsjoni  käes. 40. Riigiwolikogu liikmed walitakse walijatc-kogus  kinnise kuuli-balloto abil, kuna selle ivastu otsekoheseid walijaid eeltähendatud  linnades kinnise sedeli-balloto abil walitakse. 41. Eelwalimistel (H 14) walitawad wolinikud wõi walijad (K 3 ja 5) wõiwad  ainult nende hulgast olla, kellel enesel  õigus on selle kogu wõi jaoskonna walimiStest osa wõtta, kus eelwalimist toimetatakse. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaal on sel aastal liisu all 416 meest, kellest 226 meest tegewaSse  teenistusesse wõetakse. Terwes Liiwimaa kubermangus tuleb liisu alla 7130 meest, kuna tegewasse teenistusesse  3870 meest wõetakse. Kogu Wene riigist wõetakse tänawu 475,346 meest wäeteenistusesse. Liiwimaa kuberner on walla- ja Wöifa-politfeidele ringkirja teel järgmised eeskirjad andnud: 1. Koosoleikuid ja kokkukogumist, mis seaduse poolt mitte lubatud ei ole, ei tohita mitte lasta toime panna. 2. Kõik süüdlased kohe kinni wõta, kes eraomanduse ja isikliku julge oleku wastu üleastumisi toime pamwad; niisama ka neid pahatahtlisi isikuid, kes oma kõnedega ja walitsusewastaliste üleskutsetega kohakikka  elanikka püüawad üleSäSfitada, ilma et nad aru faakfiwad, et ainult hääkorra põhjal walitsuS ja seltskond wõiwad wiljakat seaduse andwat tööd teha. Kõik kinniwõetud  isikud tulewad maakonna politseisse saata, et süüdlased seaduSlise waStutuse alla langeksiwad. Walla- ja mõisa politsei ametnikud peawad niihästi maakonna politseile kui ka üksteisele abiks olema, ilma et nad walla wõi maakonna piirisid selle suures takistuseks loekstwad. Sunduslikud määrused sõjariistade m ü ügi asjus, mis Liiwimaa kuberneri poolt kangema walwuse korra põhjal 2. sep. maksma pandud, endiste määruste asemele, mis 28. märtsil wälsa anti. l. Laskeriistadega  ja laskemoonaga kauplejad on kohustatud iseäralisi raamatuid pidama, kuhu kõik nende juures saadama! olcwad laskerüstad üles on kirjutatud, ning kuhu üles tähendatakse, missugune riist kunas ja kellele on müüdud; niisama ka laskemoona  kohta. Neid raamatuid näidatakse politseile esimese nõudmise pääle ette. 2. Igasuguseid tule- ja külmast jöjariistu nagu: püssid, karabinerid, rcwolwrid, püstulid, põueodad (kinshalid), Soome pussid ja jahinoad, aga niisama ka padrunid  ja püssirohtu wõib ainult neile müüa, kes nime pääle antud lubakirja tähendatud  asjade ostmiseks kohase politsei-ülema poolt ette näitawad ja päalegi ainult nii palju, kui tunnistuses ära määratud. Need tunnistused hoitakse kaupluses tõendawate  dokumentidena alal. 3. Nende määruste wastu eksijad kangemad ametiwõimu  teel karistuse alla kuni 500 rbl. wõi kolme kuuni kinni. Mustjalast. 7. septembril s. a. pühitses meie õpetaja herra AugustEberhard oma 25-aastast ameti jubileumi, millest pea kõik Saaremaa õpetajad ja suur hulk koguduse liikmeid osa wõtsiwad- Kell 12 oli kirikus pidulik jumalateenistus, kus esiti praost Walter õpetaja ameti tähtsusest ja õpetaja ning koguduse wastastikku kohustest mõnusa kõne pidas. Selle pääle tänas jubilar ise liigutatult ametiwendi ja kogudust tema auupäewast osawõtmise eest, kus juures ta alandlikus meeles möödaläinud 25 aasta pääle tagasi waatas. Jumalateenistust kaunistas kohalik laulukoor oma lauluga, kes jubilari ka hommikul lauluga üles äratas. Kirik oli küünaltega ja roheliste wanikutega nii toredasti ehitud, nagu seda siin enne ei ole olnud. Pärast seda oli kirikumõisas kokku tulnud wõõraStele ja koguduse liikmetele pidusöök, kus lõbusas tujus aega wiideti ja mitu kõnet peeti. Koguduse poolt anti jubilarile suurem kingitus. —näl. — Tartust. Neile, kellel rah w ahariduse  asi südame pääl põleb, awaldab Postimees järgmise kirja: Kõigekõrgemalt 18. juunil s. a. kinnitatud  minisiritekomitee otsuses oli muu hulgas määratud: hariduse-ministri hooleks anda wiibimata Läänemeremaadel õpeasutuste  kohta maksmas olewaid seaduse määrusi minstrite komitee poolt lauakirjas ära tähendatud juhtmõtete alusel lübiwaatamisele  wõtta, millest sisemiste asjade ministeriumi asemiku ja hariduseministri poolt kutsutud asjatundjaid isikuid mõisnikude,  talurahwa ja linnaelanikkude hulgast  kolmest Läänemere kubermangust osa wõtma kutsutakse. Selle küsimuse läbirääkimise  järele paneb hariduseminister oma arwamise riiginõuukogule harutamiseks ette. Sellesinase kõigekõrgema käsu põhjal on hariduseminister otsustanud Riia õpekonna kuraturi juhatusel ittemaltähendatud küsimuse  harutamiseks iseäralikku nõuupidamise kogu kokku kutsuda, kuhu pääle sisemiste asjade ministeriumi asemikkude kutsutakse: Läänemeremaade mõisnikuseisuselt kaks igast kubermangust, linnaelamttudeli Eeslp Naljaks. Ema: „Kuule, Miina, mine ometi nõuusid pesema! Palju hõlpsam on midagi teha, kui istuda ja wahtida." Miina: „Wõi nii I Eks sa pese siis nõuusid, mina istun ja wahin." 38 Saar l a n e 1905.