BencdiktuS Wätsri nime pääle. Pakk näis kahtlane olewat ning ta awati kohalise kordniku poolt. Paki s est leiti kümme naela jämedat seltsi saharini, mille kordnik ära wõttis. Kohtus ei tunnistanud süüdistataw, Wilna linna kodanik B. Wäter, ennast süüdlaseks ning seletas, et ta pakli wastu ei oleks wõtnud, kui saatja nimi mitte M. A. Wäter poleks olnud.  Tõepoolest oli aga paki saatja aptegi» magasini omanik E. Nieländer, Tallinnast. KohuS mõistis Wäteri 229 rubla 70 kop. maksma ehk maksujõuetuse korral 6 nädalaks aresti. - Algupäralisel» postkaardid oli keegi Kuresaare supelwõöras wäljaarwanud, milleks La ära kuiwatud sisti tarwitanud. LeStade sileda külje pääle oli adress kirjutatud ja mark pääle pandud. Sel teel pidiwad lestad Mittawisse  minema. Ka postitemplid oliwad juba pääle muljutud, kuid lestast postkaardid jäiwad siiSgi ära saatmata, sest et kardetud, et need teised postikirjad ära rikuwad. Jamaja köstri maapääl oli kaupmees hr. Kotiesen omale maja jä aidod ehitanud.  Maja ja aidad on puust. Necd ehitusid müünud hr. Kotiesen kaupmees hr. Lingile 2000 r. eest ära, ilma et maaomaniku käest luba majade koha püüle jäämiseks saanud oleks. Wiimasel rahukohtukogu istumisel mõisteti, et hr. Ling peab nimetatud ehitused kahe kuu jooksul  ära wiima. Kuresaare Saksa Seltsi poolt pannakse 17. julil linnaparkis suur ü leüldine lastepidu  toime. Kuna enne Saksa seltsi pidud ainult selle seltsi liikmete tarwis peeti, wõiwad tähendatud pidust kõik osa wõtta. Kihelkondlased kiidawad, et neil sel suwel palju supelwõõraid elutseda. SM olla ka kõik odawad: korterid, toiduained jnd., kuna Kuresaares kõik kallist hinda maksta. Miks ei peaks siis supelwõõcad sinna mitte minema? Supeluse aSjus loodetakse selle tõttu Kihelkonnale  suurt tulewikku. Ehk meie küll kihelkondlaStele  kõigeparemat edu nende ettewõtetes soowime,  fiisgi ei wõi meie sääl ei tea kui suurt Seda ja teist. „Dailt) Telegrvfi" järele teatawad ajalehed,  et AmcrikaS petroleumi (lambiõli) jSrel- Mnuteft wõid tegema hakatakse. Ka tahetakse petrolcumist piima teha, millel rohkem raswazagufid  sees on, kui lehma piimal ja mis juustutegemiseks  kõlblik olla. Amerika lahutus teadlased  olla kindlad, et see uus üleSleidus igal pool tarwitusele wõetakse. Hiljuti pidanud petroleumi  kuningas John D. Rockefeller oma 70. aastast sünnipäewo. Paljude kingituste seas olnud ka üks pakk 8. naela petroleumi wõiga, mille üle jubelar iseäranis rõõmustanud. Oma arwamist uue wõi maitse ja hääduse üle ei awaldanud aga ta mitte. Amerika on küll imede maa ja jäält teatatakse uskumata asju uute leiduste üle, milledest paljudel tõsidus puudub ja sellepärast ei tea ka mitte, kui palku  sellel teatel tõtt sees on. Kiriku ühe ainsa laulatuse tarwis laskis Clevelandis, Ohio riigis (Ilmerikas)  miljonär Charles G. King ehitada. Tema tütar Edna läks miljonär Martvn Howardile mehele. Oma tütre pulma päewa tahtis rikas isa seega iseäranis austada, et ta tema laulatuse  tarwis oma maa pääle paksu metsa stsse kiriku ehitas, mis 10,000 marka maksma tuli. Päpost laulatust lõhuti kirik jälle ära ja tema asemele seati marmori post ülesse. Km sa räägid südamest, kallist EeSti keelekest, fiis sa oled minule kõige armsam eestlane. A. Gr. Usud tegu teise kätte, ei see sulle õnne loo! Ise seisa oma ette, is e tõde wälja too. Koidula. Üks loomade kaupleja saanud kord laadalt oma sõbra käest järgmise telegrammi' „Homme tõik sead raudteel, ootan ka teid, wõi« alles homme sõita, sest et täna wafikaid rongi ei moeta. Halb taat; loomad kallid, km härgi tarvitate, mõtelK »m» Mle. tulewikku ette ära näha. Praegu on Kihelkonnal  wähe pääle 10. perekonna supelwõõraid. Et need edaspidi 100 ehk 1000 wõrdjets kaswaksiwad,  seda oleks raSke uskuda. Inimene ei ela mitte ükspäinis leiwast ja „patisaks" ka mitte üksi „lammist", s. o. mudast. Ta tahab ta lõbu ja muud paremust saada. Seda aga Kihelkond anda ei jaksa. On küll mõned, kes ainult waikust metsatukas armastawad, aga suurem osa ihaldab ikka lõbu. Ja hakkab Kihelkond  ka lõbu eest muretsema, ja niisuguse lõbu eest kui KuresaareS, siis lähed supelusclu sääl weel kallimaks, kui siin. Sellepärast ärgu kihelkondlased  wäga suurt rõhku oma „patimaja" pääle pangu. Aga ärgu kuresaarlased ka selle mõtte pääle tulgu, nagu oleks neil Saaremaal „patisakste" kohta monopol olemas. Paljude Kuresaare majaomanikkude juures on see suur wiga, et nad ainult raha wastu wõtta tahakstwad,  aga supelwõõrastele midagi pakkuda ei soowi. On supelwvõrad majasse saadud, siis ei peeta nendega sagedasti mitte enam suuremat tegemist, isegi mitmed mõtte wahetuscd ja tülid tulewad eite. Sagedasti annawad selleks küll supelwõörad ise põhjust, aga wäga sagedasti ka majaperemehed- Tahame, et meie supeluSelu õitseks,  siis peame supelwõõrastele lahkesti igalpool  waStu tulema ja nende elu igatpidi mõnusaks  teha katsuma. Ansekülast. Kes meie talupoega tunneb, see jäksab ka talu inimese wiletsast seisukorrast, tema madalast olekust waimu kui ka ihu poolest, mõnda ütelda. Ihu on waimu tempel. Kelle waim kõrgemale püüab saada, alt madalusest ära ihkab, see on päästetud kõigega, mis tal on. Kuid kes meist hariduse pääle tähelepanemist  pöörab? Mitte keegi! Päälegi weel praegusel,  suwisel koolide waheajal ci tule seda sugugi meele. Kõik töötawad wiletsal Saaremaa põllul ehk jälle heinamaal. Tuleb siis sügise jälle oma „tüütawa kooliga talupojale kaela", siis pole enam rahu: „aetakse" koolimaja parandama  ning korrale seadma, nõutakse kattematerjali koolimaja jaoks jne. Ja tööd oleks küll olewat,  aga selle wähese ajaga ei jõua enam midagi ära teha. Luba esimene koolipäew, aga üks maja sein on weel üsna küljele, lagi ka sisselangenud. Pääle selle puudub weel tahtmine,  kindel teadmine, milleks seda kõike tarwiS läheb. Pandakse laele, seinale toed alla ja aitab küll l Jah, aga arusaaja inimene ütleb ka, maenitseb sõbralikult, murelikul toonil: kui meie kooli ei toeta, paremaid koolimajasid ei muretse, paremaid, igapidi lahedamaid, ruumikamaid,  ühesõnaga otstarbskohastd kooliruumisid  ei ehita, nii kaua annab see selget tunnistust,  et meie kooli suuust tähtsusest mitte aru ei saa. Niikaua on meie elu wilets, kõlbltselt madal, warandusliselt wäeti. Niikaua keStawad  mustad päewad meie eluS. Kuid niisugustd arusaajaid mehi on wähe. Millal paneme käed tööle täie arusaamisega hariduse kasust? KaS ei ole selleks juba paras aeg käes! Juba ammugi  oleks tarwis olnud, seda tööd algada waimustusega. Mispärast teeme weel kahtlase näo! Miks wiibime? Muhust. Õnnetused. Hiljuti kukkus üks K. küla noormees suwplaesa äärelt meresse. Hulk aega kulus äro, enne kui ta meelemärkusetalt  wccst wülja tõmmati. Kauase uhtumise tõttu ärkas noormees uuesti elusse. Minewal pühapiiewa! sai üks K. küla laps ussist salwatud. Et ta liiga hilja omast õnnetusest  rääkima hakkas, fiiS ei aidanud enam kodune arstimine. Haige wiidi Orisaords arsti juurde. Praegu hakkab paistetus wähehaawal alanema. Pühapäewal 21. junil oli Hcllama kihelkonna koolimaja ruumides Muhu karSkuseseltst  „Kewade" pidu»öhtu. Ettekantawad laulud  ja näitemäng ,Wargad" läkfiwad hästi korda. Wähese rahwa tõttu oli ka sissetulek wähene. Jaanipäewal pani Muhu noor Hariduse selts miniSteriumi koolimajas pidu-õhtu kontserdi ja näitemänguga toime. Laulud oliwad needsamad,  mis Saaremaa Eesti laulupidul laulti. ,Terme wald sai kokku aetud" korrati rahwa tungima soowi pääle uuesti. Näitemäng „Wa»a-poifi  kihlus" läks niisama ilusasti korda. Kõige toredamini sai oma osaga hra Ballasuma toime. TautS ei puudunud, teadagi, kummagi! pidu!. Tallinnast. 24. junil oli Tallinna sõjakohtus  järgmine asi ees. 27. detsembril tuliwad Wõnnu kreisis Koseni wallamajaSse mõned re« wolutfionärid kokku, et kahe talumehe Kaditi ja Hawarini üle kohut mõista, keda salakuulamises süüdistati. Rewolutstonärid mõistsiwad talumehed  surma. Paari päewa pärast lasti Hawarin  wallamajas ja Kadit maanteel maha. Süüpingis oli seekord ainult Peeter Schmidt, 19a. Riia tehnika kooli kaswandik, teised „kohtunikud"  oliwad osalt ära põgenenud, osalt on nad juba kohtu poolt nuheldud. Schmidti alaealsust  tähele pannes mõistis kvhuS ta 20 aastaks sunnitööle. „Wir." Lätimaalt. Liitimaalt. Treidenist. Kohases wõõraSte» majas heitsiwad kaks tugewat talumeest Peterson  ja Wsch int selle üle kihla, kes neist tugema  m on. Hakkafiwad maadlema, kus juures W. P. õlast nii tugewasti kinni haaras, et selle õlakont katki läks. P- wiidi haigemajasse- Kaugemalt riigist. Peterhofist. 29. junil kell 10 õhtul jõudis  Keiser ühes saatkonnaga Peterhofi tagasi. Pimeda kandidatur riigiwolikogu liikmeks.  Peterburi uulitsatele ilmus huwitaw tüüpus. See on pime haritlane, toredas ülikonnas,  kes igaühte lahkesti lugeda laseb, miS tal rinnale ja selga kirjutatud on. Ees: „Andke mulle kuuldesaall" Taga (ligikaudne sisu): Panen ette wäljaaStunud riigiwolikogu liikme Koljubakini asemele wolikogu liikmeks Peterburist kunstnik W. P. Nctschajewit walida. (WoSnesenski pr. I.) Ma luban kõikide olemas olewate erakondade?  üheks gruppeks kokkuleppimist elusse kutsuda, kõikide Wemmaal elawate rahwuöte ning haridusliste jõudude kokkuleppimist l . . . RahwaS jääb pimeda juurde seisma, kõnnib  temaga ühes, loeb kumargili ja läheb rahulikult laiali. Kuid huwitaw oleks kunstnik Netschajewi lubamiSte wilja näha: Markowiga ära leppinud  Miljukowi, parempoolsetega ühiselt hääletawaid  sotfialdemokratistd jnd. Ujuw puusärk. WaStu Bolotnaja uulitsat, Smolnaja kloostri juures asub järsul kaldal Schtschitowi parwe sadam. IS. junil kell 12 läks sellesse sadamasse ühehobuse surnuwanker,  kelle juhiks keegi poiss oli. Sel ajal, kui wankcr sadamasse sisse sõitis, tuli parw „Fortuna"  nühtawale. Hobune kohkus ja kargaS kõrwale. Silmapilgul oliwad kõik wee alla kadunud.  Minuti pärast ilmus surnu kirstu kaane seeS ja ujus rahulikult mööda jooksu. Poiss sattus parwe alla ning teda saadi waewaga päästa, kuna tal pää raskesti wiga sai. Hobune, keda wanker alla wajutas, sai hukka. Ligunenud  surnu püüti warfi kinni ja saadeti määratud  kohale. Kloostri elu uuenduseks kutsutakse 5- julil Troitsko-Sergiewi kloostris üle Wenemaa' line munkade koosolek kokku. WologodSki piis' kop Nikoni kätte oli koosoleku päevakord kokku seada antud. Piiskop Nikoni peab kloostri elu köigepahemaks warjuküljekS rohke kaugete jookide tarvitamise. Et selle asjas parandust tuua, nõuab ta munkadelt vande võtmist, et need ennast nende jookide tarwitamiseft täiesti ära ütlekfivad. Piiskop Nikoni peab ka tarviliseks, et munkade kloostris naisteenijaid, ja nonnade kloostrites meesterahvast teenijaid pidada ei lubataks. Paljude munkade poolt on piiskop Nikoni ettepaneku üle wastuwaidlusi saadetud. Tähendatakse selle pääle, et niisugused tingimised  paljusid mungaks heitmisest eemale tõrjub, sest et „liha nõder on". Ostrotvetfist. Elavalt maetud. Kole kuritöö  tuli siin neil päewil päevavalgele. Ühe maja alt keldrist leiti noor neiu, keda ta sugulased  sinna juba kolme aasta eest kinni oliwad pannud. 14. aastane Sofie KeStenberg nii on õnnetu neiu nimi pidi täieealiseks saades  6000 rubla kätte saama, mis vanemad talle oliwad pärandanud. Seda raha aga ihkafivad  ka neiu vennad ja ta abielus olev õde 46 Saarlane ISO9,