pääle ta wälja waatama läks. Õueust awadeS nägi ta tundmata isikut, kes tungiwalt  sisse tahtis tulla „ tüdrukuid waatama".  Et peremees seda ei lubanud, löönud  sissetungija temale ühe asjaga pähe. Ehk küll hoop peremeest nõrgendas ja haawast  rohkesti werd jooksis, läks temal teiste  abiga siiSgi korda kurjategijat kinni wõtta, kek ennast Pärsama wallast Aleksander  Waht ütles olewat. Asi on kohtu kütte arutada antud. Hiiumaalt. Minewal aastal kutsuti Hiiumaal  „H. E. Rahwa Hariduse Selis" eluie. Esimesel aastal oli sellsi tegewus õige elaw. Nagu 23. märtsil Kärdel peetud koosolekul selgus,  on seltsil läinud aastal 494 liiget olnud. Juba sarnane liikmete orm on meie seltsides õige haruldane juhtumine. Aasta wältuscl oli selts 1) kontserdi, 2) 2 näitemänguõhtut, 3) kirjanduse õhtu ja 4) basaari näitemänguga loime vannud. Puhast sissetulekut oli seltsil pidudest ja liikmemaksudest  1067 rubla 98 kop., millest 48 rbl. 1S kop. kulusid maha orwates ItNS rbl 82 kop. kassasse järele jäeb. See on aastase tegswuss järele õige kena summa. Hiiumaa noor selts wõiks aga weel rohkem tegew olla, kuid see on suureks takistuseks, et liikmed ja tegelased üksteisest  mitu kümmend mersta eemal elawad ja kooskäimine  selle tõttu sugugi kerge pole. Eestseisusesse  waliti paremad kohatised tegelased. Esimeheks  on Pühalepa õpetaja hra Malm. Teised eestseisuse liikmed on enamasti kooliõpetajad ja «allakirjutajad. Seltsi elulekutsuwise eesmärk oli parema rahwakooli asutamine Hiiumaale, mida wäga tungiwalt tarwls on, sest et Hiiumaa! pääle wallakoollde ja paari õigeusu kihelkonnakooli oinukestgi kõrgemat kooli pole. Loodetawasti jõuab selts ivtimaks oma ette seatud eesmärgile. Hiidlane. Tartust. Laupäewa öösel waStu pühapäewa,  kellu 1 ajal, kirjutab „Elu", wõeti kirjanik J. L>ntrop oma korterist, Tähtwere uul. nr- 32 a, kinni. Et L. laupäewa õhtul „Wanemuises" wiibis, siis leidis ta koju jõudes korteri juba läbiotfitud õlewat. Kuni pühapäewa päülelöunani oli ta ühes mõne teisega, kes ka sel ööl kinni wõetud, maalonna-waNgimajaS, kus ta pärast ülekuulamist  ühes teistega õhtupoole wabaks lasti. Ära wõeti korterist ajaloolist materjali.  Kahtlast midagi ei leitud. Wangistamiseks  on arwatawasti mõni sala kaebtus  põhjust andnud. Riia õpekonna kuratort oodetakse Tallinnast tulles, kirjutab „Elu", meie linna, kus tema ühes hariduse ministeriumi nõuukogu liikme Schildekiga koolisid saada katsuma. Prof. Schildcr saada üleva  ä ntilmel pool riigis, iseäranis aga Baltimaadel,  koolisid rewidenma. Remisjoni Baltimaadel on õpekonna walitsus iseäranis soowinud, et selle rswisioni läbi Wene lehtede päälekäimiseie, nagu ei töötaks siinsed koolid küllalt riigimöttes, waslu astuda- Prof. Schilder olla wSga õpetatud, wali, aga õiglane mees, politiliselt äärmiste parempoolsete seas. Ta oli ennemalt Harkowi tehnika institudi direktor fa fiisika professor. Pillistwerest. Suurema summa rahaga  põgenes Zmawerest noormees K. E. Ta muretsenud, kirjutab «Elu", Pärnu kontorist linade ostmiseks 1200 rubla, umbes sellesama summa osa ka Tallinna kontorist. Et asjale enam walewärwi anda,  teinud K. E. rahasaamise korral Paides  lärmi, nagu oleks saadud raha temalt ära rööwitud. Nagu selgub, olewat terwe raharööwimise lugu wälja mõeldud. Tallinnast Mitmetes wabrikutes on „Elu" järele tööd mähe. Lastakse töölisi lahu. tehtakse lühemate aegadega tööd; teises kohas seistakse päewade, mõnikord nädala susil- Et mõnes Ümbrikus töölised  laupaewadel esialgul omawoliliselt kell 2 lõunal õhtule läifiwad, ei lastagi nüüd rvähese töö pärast laupüiwiti tööd teha. Ehitusetõöd majade juures on alleS algamata,  niisama ka sadamas. Kõige tööpuuduse  pääle waatamata, on kõrtsidel rohkesti tööd. Oktobri kuul 1906 a. oli Aleksander  Aron, 32 a., nagu teda süüdistati, Mustwee  alewis rööwimise otstarbel preester Wesselowi  lese, tema sugulase TroitSkaja ja tüdruku Tammi ära tapnud. Selle kuriteo  eest oli Aron, „Elu" järele, juba mine  wo aaSta nowembri-kuul Tallinna sõjakohtu  ees wastust andmas. Sel korral leidis aga kohus ta ainult mõrtsuka teo kaaSteadlase  olewat ja mõistis ta 15 a. sunnitööle. Selle otsuse pääle tõstis kohtuprokurör protesti, mille tagajärjel ülemsõjakohus otsuse  tühjaks tunnistas ja ta uueSti sõjakohtu  kütte harutada andis, kus nüüd liikmeteks  teised kohtunikud oliwad- Sõjakohus leidis Aroni mõrtsuka töös süüdlase olewat ja mõistis ta kõige õiguste kaotamisega poomise surma. Lätimaalt. Riiast. Kaks suurt tulekahju. Minema!  pühapäewal põles JeSseni portselaniwabriku  päähoone maani maha. Kahju olla 100,000 rubla. 700 töölist on tööta jäänud. Esmaspäewal põles Kulikowi pärijate paberiwabrikus üks kiwihoone maha.  Kahju 40,000 rubla. 22. märtsil mõistis sõjakohus 19 a. Karl Weidemanni rööwimise pärast poomisesurma.  Kohtuotsus on nüüd 12. a. sunnitööks ümber muudetud. 24. märtsi sõjakohtu otsuse täitmine Martin Duhringi, Peter Kowaldini ja Karl Kruhningi kohta rööwimise pärast on edasi lükatud, sest et teist kaeblusi weel nende püüle on tõstetud. Surmaotsus wiimase kohta muudeti 20 a. ja mõlemate esimeste kohta 12 a- sunnitööks ümber. 26. märtsil mõistis sõjakohus Jakob Bruhze ja Ans Ernstsohni tvlesütitomise pärast poomisesurma- Mõlemate kohtuotsused  on 15 a. sunnitööks ümber muudetud. Riia sõjakohtus algus esmaspäewal kaebtuseaSja harutamine 35 isiku kohta, Liibumist, keda üi.? mässulise seltskonna liikmeteks süüdistatakse. Asja harutamine luurida mitu päswa. „Rig. Rundschau" eratelegrammiteatel  olewat Wene mõju suurendamise kohta Baltimaadel tüiendaw määrus wälja töötatud.  Iseäranis suurt rõhku pandawat Wene talupoegade fiiatoomise pääle. Kaugemalt riigist. Peterburist. Uuesti nimetatud Prantsuse  saadik esiteles ennast Keisri Majesteedile  29. märtsil ja andis oma wolitusekirjäd  ära. Käesolewal aastal «võetakse nekrutifid  6000 meest rohkem, kui aasta warem. Nagu „Birjh. Wedom." kuuleb, oleivat  kuberneridele ette kirjutatud, isikuid, kes n. n. „nurga-adwokadi" antetit peawad,  trahwide ja kinniistumisega karistama  hakata. Jääminek Neewa pääl on alganud. 28. märtsil hakkas jäe kõigi Perewosnõi põikuul. ja Borisi ning Glebi kiriku «vaheliste  jalakäijate sildade all liikuma ja kiskus sillad ühes nende pääl olewate inimestega  lahti. Tõusis hirmus kisa. Wajulvate  sildade pääl ringutastwad naeSterähwad,  lapsed, töölised, alamwaelised, ohwitserid,  kokku umbes 120 inimest surmahirmus  käsa- Kaldal olewad paadid lasti wette, appi Mtas tuletõrjujaid ja «. inimesi  bootshaakide, köite ja redelitega. Üleüldse  päästeti 111 inimest ära. Räägitakse, et mõned ära olewat uppunud. Lähedast idast tulewad sõnumed lähemad ikka erutamamaks. Nagu ~Birsh. Wedom." oma Kaukasuse sõnumesaatjalt kuuleb, kirjutab olewat Tark Wene-Perfia piiri lähedale SOO-W--handelise  sõjamäe kokku kogun-d. Ka „Tiflisi Lehele" teatatakse Türgi laialistest  sõjawalmittustest, mis tal Persta piiril käimas  olewat. Türklased awaldawat asjade seisukorra  -varjamises päris jaapanlaste osawust. Ettewalmisluste  järele wõiwat arwata, et Türk õlae kaua sõdida tahab. " Kellega Türk sõdima tahab hakata, selle kohta on rügiwolinik Sagateljan (Kaukasiast) „Russ'i" kaastöölisele oma mõtteid awaldanud. Et Türgil W-ne wastu sõjanõu» on, seda ei pea Sagateljan mitte tõenäoliseks. Palju wõimalikum olewat sõda Türgi ja Persta wahel. Persta on oma sisemiste rahutuste tagajärjel praegu nõrgem, kui kunagi enne. korralikku lahinguwalmis sõjawäge ei ole tal praegu viemasgi, rahaasjad on päris wiietsaS seisukorras. Parajamat aega, kus Persta kiil est tukka ära kiskuda wõiks. Türgil enam oodata ei ole. Wõimalust, et Türgil oma püüetes wiimati kaudsel teel ka Wenemaaga kokkupõrkamine tulla wõiks, ei salga Kaukasta saadik mitte ära. Tähendaks  ju Türgi mõju kaswamine PerstaS meie mõju -vähenemist ja sellepärast on raske loota, et Wenemaa kõige selle 100 juures lõpuni ainult erapooletuks päältwaatajaks jääda tahab. Harkowist. Öösel 30. märtsil hakkas Harkowi jõgede wesi äkki kangesti tõusma. Hommikul oliwad 6 silda, linna elektri jaam, BlagoweshtshenSki turg, lõuna-raud-teede töökojad ja weewärk meega üle ujutatud. Läbikäimine sünnib lootsikute abil. Linn on ilma elektrita. Tramwaid jäimod seisma  Mõnes wabrikus on aurukatlad ära kustutatud. Seati päästejaamad sisse Tamarast telegrahweeritakse „Russk. Slowole", et Nikolajewi semstrvowalitsuse esimees 35,000 rublaga, mis näljahädalistele  abirahaks olnud määratud, ära olla jooksnud- Baktts wõeti riigipanga-osakonnas kaks isikut kinni, kellel 92,800 rubla püüle hästi järeletehtud sajarublalifi paberirahasid kaasas oli. Lenkiranist. 30. märtsil tungisiwad Persia rööwlid Beljassuwari wahikoha juures  rittmeister D . . . . piiriwahiwäe salga  kallale, mis K. mehest koos seisis, Tõstetud kära püüle läkstwad kõik wahikoha soldatid kui ka kütikomando piiriwahtidels appi- Tulewahetusel saiwad surma rittmeister,  kaks alamwiielist ja üks politsei strashnik, haawata saiwad 3 piiriwahti ja 2 kütti. Wäljamaalt. Saksamaalt. Mõne päewa eest leiti Berlinis, Tiegaetenis, kirjutab „Õig.", kott, milles puruks saetud inimese keha oli- Nahk on pääluu päält maha tõmmatud. Nägu on nõnda purustatud, et seda ära tunda ei wõi. Kohale toodud politseinikud jookfiwäd põõsastes ümber, ega teadnud kuhugi minna.  Arstide arwamise järele on surnukeha 12—15-aastase poiss- ehk tütarlapse oma. Sugu on wõimata ära tunda. Politsei on 3000 marka sellele lubanud, kes kurjategija  üles annab. Parifist. Kindral de Amad telegrahweerib  Settati lähedalt seisupaigalt: 27. märtsi hommikul tungis Mulai-Hafidi sõjawägi  laagris olewate soldatite kallake. Kallaletungimine löödi tagasi; marokkolaSte kaotused on õige suured. Prantslaste seast saiwad 1 ohwitser ja 2 soldatit raskesti ja 5 soldatit kergesti haawu. Lemberist. Kui Galitsia maawalitseja krahw Potolski ühe tundmata inimese jutule wõttis, laskis see teda rewolwriga kolm korda ja surmas teda- Bostonist. Chelsa eeslinnas ok suur tulekahju, mis arwata 260 maza. nende hulgas awalikud majad, kirikud, wabrikud ja poed ära häwjtaS. Neli immest saiwad  surma, 50 haawata, 10,000 jäiwad ilma pääwarjuta. Kahju arwatakfe 10. miljoni dollari ümber olevat. Saarlane, 1908