Einadino nõuab 8. junil IglZI. a. wäijaantud  laewade puudamaksu seaduse muutmist. Need erimaksud  peawad täielikult riigi kontrolli alla käima. Erhardt teatab, et 17. okt. ühisus eelarwe kommisjoni ettepanekuga kauba sadamate aSjuS ühineb. Waielused on lõpnud. Kell 1.6 min- tehtakse  waheaeg. Koosolek algab kell 2,15 m. uucSti. Tomilow arwab, et Walgemere ja Põhja- JScmcrde jooksroatc jõgede järeleuurimine wäga tarwilik on. Kõnelejaid enam ei ole. Kaubanduse minister arwab tarwiliku olewat nende mitte hääkskiitwate otsustega rehkendada, mis merekaubanduse walitsusele tehtud. Ara nähes, et riigiwolikogu merekaubandusest huwitust tunneb, peab minister tarwilikuks tähelepaneku! sadamate sügawamoks kaewamise lõode põäle juhtida, mil' lest siin keegi ci ole kõnelenud. Järeluurimisi sünnib meil maga wähe, neid on tormis edendada ja neid peab muidugi kawakindlalt  toimetama. Kui praegu tehtawad järeluurimised  lõpule jõuawod, siis tuled Walgs mere ja Waikjs okeani järeluurimiscd Sahalini juures. Lõpuks kõneleb minister, et temal otsekohene svow olewat, mida ta aga wabandada palub, nende rõõmu ja kaastundmuse awalduStega riigiwolikogu eei kiidelda, mis lo Riia ja Tallinna börse komiteede  ja terme rea erainimeste, laewnikkude rilgiwolikogus ette panna, et eelarwe läbiwaatamisel  mitte üksnes asja halwad küljed silma ees ei oleks, maid ka mõned hääd küljed. Nende minu kaasteenijaid ligidaid ja kaugeid kärsolewaS töös. Ärksa tundega lahkun ma siit kõrgelt kohalt ja saan tööd edasi jatkama. (Knduawaldused kõikidel  pinkidel.) läbi. Koosolek lõpeb kell 3,12 min. Järgmine koosolek oli 10. mail kell 11 hom. „Elu." XV. Koledad elukad. Ma ärkasin hommiku wara üles ja mulle tuli korraga kõik meelde, mis Moro mulle eila õhtul oli rääkinud. Ma tõusin ruttu LleS, läksin müümise ukse juurde ja katsusin,  kas see weel kinni oli. Nüüd, mil ma seda teadsin, et saarel elmsewad elukad  kunagi inimesed ei ole olnud, et nad ainult metsikud inimese moonutused on, tundsin ma ära, et neist midagi häüd oodata ei ole - - - Wälimiss ukse külge koputati ja ma kuulsin Mongomeri inetuma teendri häält. Ma pistsin ruttu ühe rewolwri tasku ja tegin ukse lahti. Tere, herra, ütles teener kandikut pruukostiga  tuppa tuueS, mille pääl muu toidu hulgaS weel praetud jänes oli. Tema järele aStuS Mongomeri sisse- Ta märkas,  et minu parem käsi taskus rewolwriga mängis ja tema huultel paistis pslgaw naeratus. (Järgneb.) Seda ja teist. PiinamisedwangikojaS. Astrahani ajalehtedes on süüdistuse akt ära trükitud, mis järele säälne mangimajaülem süüdlaseks mõisteti. Nüüd toob „Pw!" süüdistuse akti, nagu see „RetshiS" ülemal on, mis Astrahani lehtedest wälja wõetud. 25. januaril ISO7 a. wiidi politseiuurimise  wangimajaft linna-wangimajasse wäljasaadewd  mäng J- M. Jwanow. Ruttu pandi Jwanow nõndanimetatud pimedasse kambrisse. Õhtuse ülewaatuse puhul tuli Jwanowi juurde wangimajaülema abi Serebrennikow ja wangiwahid: Kotas. Msrlulow,  Prokowjew. Herlinger ja Trautwein. Serebrennikow põöraS Jwanowi poole nõudmisega,  et ta üles tunnistaks, et ISO6 a. 7. dets. toimepandud tapmisest osa wöttis. Jwanow kinnitas, et ta sellest kuritööst ei ole osa wõtnud- Et meest ülestunnistamisele  sundida, käskis Serebrennikow wangiwahtisi  Jwanowi pekSma hakata- Kõik hakkasiwad  teda nüüd peksma, päüasjalikult sadasiwad löögid selja püüle, mille juures rusikatega, mõegatuppedega ja teiste asjadega  löödi. Serebrennikowil enesel oli rewolwer  käes, millega ta lõi- Peksmise ajal kisendas Serebrennikow: „ Tunnista üles, et sa tapmisest osa wmfid I" Jwanowi pekseti  terwe tund a.ga. Jwanowi kisendamine  ja löögid kuuldi ka teiste wangide kätte ja ka wahtide tuppa, nii et kisendamine wangiwahi Jakowlewi üleS äratas. Tunni aja pärast tuliwad Jwanowi juurde needsamad  isikut, siis wangimajaülema sugulane  A. Shefer, wangikoja päewapiltnik Lunjakow ja tunnimees Woronin. Kõik need hakkafiwad Jwanowi peksma, pekfiwad terwe  pool tundi aega- Jwanow kõneles peksu ajal: „andke andeks, andke andeks-" Peksu järele hakkas Jwanow korisema ja langes minestusesse. Pääle Jwanowi peksmist mindi  ka weel teistesse kartseritesse ja pekseti süäl wangisi. Walge eel tuli Jwanowi kartserisse,  kuhu weel wang Gufik oli toodud, wangimajaülem Shefer. Ta oli teise Sheseriga  purjus olekus ja nüüd hakati Jwa- nowit jälle peksma. Sheferil olnud pikk kott käes, liiwa täis ja sellega andnud ta Zwanowile hoopa selga- Peksu lõpul langenud  Jwanow jälle meelemärkuseta olekusse  Tema ergutuseks walatud tale ämbri täie külma wett pähe. Kui Jwanow meelemärkusele  tuli hakkas ta ägama. Gufik palus  teda mait jääda, sest wõib olla, et ägamist  kuuldakse ja siis jälle tuldakse peksma. „Mina ei äga, aga see tuleb ise mu rinnust",  wastas Jwanow. Ta ei wõinud liikuda  ja et tal kange janu oli, siis palus ta Gustkut tale juua anda- Gufik korjas peoga asfaldi põranda õõneStusest wett, millega ta weidi Jwanowi jänu waigistas. Natuke haawalt waikisiwad Jwanowi ägamised  (Lõpp tuleb.) Elus wõib palju wõita kui paljudest asjadest ära üteldakse. Ma tahaksin hüä meelega teada, kelle hääks need teod tehtud on, mida isamaa  eest tehakse? llciitwbsig, Ühes nõuuS- Naene (mehele, kes joobnud kodu tuleb): „OH, sa inimene küll, missugune sa ometi oled! Sa poe parem maa alla! Mees (üleni porine): „Seda olen ma juba katsunud." Ikka häda. Töömees (oma endise  seltsimehele, kes päranduse läbi rikkaks saanud): „Noh, kuidas su elu nüüd läheb, Jüri?" Jüri! „MiS ta nüüd läheb; kõht molutab  igapäew kangest paksu peki söömisest!" Kodumaalt. Kuresaarest. -j- 7. mail suri Riias raske haiguse järele Pöide- ja Koigimõisa pärisomanik auurahukohtunik ja Saaremaa maanõunik Woldemar v. Aderkas ära. Lahkunu põrm jõudis eile õhtul aurulaewa „ Konstantiniga" siia. Matmine on reedel, 16. mail kell 11 Poide kirikus. EsmaSpäewal, 12. mail, käis kohaline  ülemõpetaja hra B l o H f e l d t Kuresaare  poisslaste algkooli ja kirikukooli rewiderimas.  -s Laupäewal pääle lõun. wiidi Pidula mõisas ära surnud kindral Schanhorst läbi linna Roomasaare, et tema wiimast põrmu aurulaewa „Konstantiniga" siit ära tema kodumaale saata, kus teda mulda pannakse. Lahkunu oli hiljuti oma tütre ja mäimehe  juurde wõõrsile tulnud, sääl aga häkisti  haigeks jäänud ja ära surnud. Nagu kuulda, oodatakse rahwakoolide direktori, hra Wiljewit, Riiast nende päcwade  sees siia tulema, et siin koolide rewiderimist  ette wõtta. -st PühapÜewa õhtul suri hr. kaupmees Nellis, noores eas, pitkalise ja raske haiguse järele ära. Lahkunut jäewad abi» kaasa ja wäikesed lapsed leinama. - Kohalise gümnasiumi I-ja 11. klassis on koolitöö lõppenud. Neis klassides ülemineku  eksamifid ei peeta—  7-, 8- ja I<Z. mail pidaS Riia ringkonna kohtu kriminalosakond Kuresaares  istumisi. Harutusel oliwad: 1) Abroka wallast Mari Kiwi süüdistamine selles, et ta 3- junil 1903 a. Kuldi külas Karl Mihkelsoni harmonika, hõbedast uuri j. m. ära warastanud olla ning selleks luki aasa wälja tõmbunud- Kiwi mõisteti õigeks. 2) Loona wallast Mihkel Aawa süüdistamine  selles, et ta Karl Peegeli nimel ilma wiimse nõusolemiseta kirja kirjutanud,  sellele Peegeli nime alla pannud ning siis selle kirja järele Kuresaare linnas  12. septembril 1906 Jüri Wöõrase käest 2 r. 12 kop. oma kasuks waStu wõtnud,  missugune summa Peegeli! Wõõraselt saada olnud. Kohus mõistis Aawa koigi iseäraliste õiguste kaotamisele ja 8 kuuks türmi. 3) Kuresaare linna kodaniku Feodor Preileri süüdistamine selles, et ta 1906 o. sügisest kuni 4-webruarini ISO7 Peeter Uueldti aia seest teibaid 10 rubla wäärtuscs  warastanud. KohuS mõistis Psileri 2. aastaks türmi. 4) Aleksander Schillerti süüdistamine selles, 1) et ta sügisel 1902 a. 2 kop. waskrahasid üle hõbetanud, et neile suuremat  wäärtust anda, ja siis 2 tükki nendest hr. Kirschi koogipoodis 20 kop. asemel ära tarwitanud ning 2) et ta 1904 a. tinast rublalisi rahasid teinud ja kolm tükki nendest  tarwitusele wõtnud. KohuS mõistis Schillerti kõigi õiguste kaotamisele ja 2 aastaks 8- kuuks sunnitööleõ)  Kaarma - Suuremaila mehe Kusti Jalaka süüdistamine selles, et ta 27. julil 1907. a- Kaarma-SuureSwallas Aleksander Härg'a korterist pinsaki, mesti ja püksid ära warastanud ja selleks korterisse tungides  luku ära lõhkunud. Kohus mõistis Jalaka kõigi iseäraliste õiguste kaotamisele ning 1. aastaks wangiroodu. 6) Abruka walla mehe Aleksander Luht süüdistamine selles, et ta oma laetud püssi hoidmises, mis toas tema aseme kohal seina  pääl rippunud, mitte ettewaatlik ei olnud, nii et tema alaealine poeg August Luht 30- julil 1907- a. selle säält ära wõtnud ja temaga oma alaealise õe Juli 1Sl)8, 34. Saarlane