tlvidega täidetud ja pidiwad sadama kinni panema.  Nende järel sõitsiwad 4 lahingulaeva, Ü ristlejat ja palju torpedopaatisid. Kividega  täidetud aurulaevad jõudsiwad kolmapäeval  Port-Arturi ette ja lasti Wene laevade  elava tulega enne põhja, kui nad õigesse  kohta oliwad saanud. Kõik aurulaevade  mehed on nähtavasti ära pääSnnd. Ka et tunnistata sida õigeks, et kaks torpedopaatt  põhja on läinud. Igal aurulaeva! on S meest olnud 2 tüürimeest ja 3 masinisti. Port-Artmi sadamasun kinnipanemise?. Övt vaStu kolmapäeva ou jaapanlased Port-Arturi sadamasuud tinnt panna katsunud. See katse on aga nurja lämud, sest meie meremehed on jaapanlasi aegsasti näinud ja mid taganema sundinud. Asjatundjad arvavad, et Port-Arturi sadamasuud kinni matta kerge oleks, tui mitte Wem vägi seda ei taktSmkS. Nii seletab Moskva lehe ,Russkija WedomoSti" kaastööline,  et Port-Arturi sadamakael (arvata Versta pikune tee, mis sisemisi st sadamast merde läheb) laiem ei ole kui 200 sülda ehk */» verSta. Kui jaapanlased sääl laks või kolm suurt kaubalaeva (arvata 400 jala pikkused) põhja lasetflvad, fiiS ei saaks sääl meie soomuslaevad enam sõita. Sadamakael ou sõidutee kohal kuni 30 jalga sügav. Kui põhjalaStud aurulaevad põhjast laent ainult 20 jalga olekstwad, si,S jääks nende pääle vett ainult 10 jalga, nii et neist ainult paadid Veel üle pääsetstwad. Kui laevad jvba kord põhja ou laStud, stiS on neid süült ära saada raSke. Saksamaa lehed tuletavad meelde, tui kaua Põhja- Lääuemere laenatis Levensau juures põhja Vajunud väike aurulaev „Johann Siehm" laevade käinust on takistanud. Kõiki abinõuusid laeva kõrvatalitamisekS oli olemas, aga sellest hoolimata võttis see kõrvaletalitamme palju aega. Nil viisi laevateed kinni panna on aga ainult stiS võimalik, kui sadama kaitSjod hooletud  on, sest see nõuab aega ja hoolt, laevu õigel kohal põhja laSta. Ka Port-Arturi juures olekS ettevõte ainult siis korda võinud minna, kui meie meremehed mitte valvsad ei oleks oluud. Wenelased oliwad aga valvsad, ja uii kihutati jaapanlased minema, enne kui uad oma laevadega pärale olivad jõudnud. Maasija?. Meie eelväe mehed on Jaapani eelväe meestega Põhja-KoreaS juba kokku puutunud, mnbeS keskmaa pääl Sõuli linna ja Jalu jõe Vahel. Jaapanlaste käeS on veel Pzõngjaugi linu, kust tee Tshmampo sadamasse läheb. WeuelaSte käeS on aga Andshu linu ja sille lähedal olevad kaks jõge, millest parvedega üle miudakse. Neil jõgedel tuleb vahest Võitlusi, sest sääl ou jaapanlaste edasitungimist  hää takistada. Hiinlased jutustavad, et Wene ja Jaapani  eelväe vahel juba Väike võitluS on oluud. Jaapanlased põgenenud, meie kasakad olla ueude hobused ära võtnud. Ametlikult ei ole seda veel kinnitatud. Suur osa Jaapani väge näib alleS kaugel taga olevat ja seni kui sie järele jõuab, Võtvad meie kasakad veel mitu korda kllaletuugtm  st ette Võtta. Kui pääwägi järele jõuab, fiiS sõidavad kasakad muidugi Lagast. Sest Weue sõjaväge ei ole KoreaS veel palju olemas. .Berlini Päevaleht" on Wenemaalt väeringkondadest  tirja saanud, kuS Pääle muu järgmist seletatakse: Gelle pääle ei ole mõteldagi, et Wene Vägi Mandjhurtast taganeks. Sest taganemine  annaks kallt Wene raudtee jaapanlaste kätte, keS ta ära lõhukstwad. Ka kihutaks ta mandshulased mässama ja avaldaks üleüldse halba mõju. Ja viimaks tuleks Mandshuria ometi jälle ära võtta. KeS sõja asju ei tunne, need arvavad ikka, et nii ruttu, nagu silmad üle väikese kaardi käivad, ka suured sõjaväed edasi lendavad.  Jaapanlased ei ole veel sääl, kuS Sõuli ja Gmsani tee kokku lähevad ja säält on Jalu jõeni veel 250 VerSta, see on 20 päeva tee. Sest ses on juba tubli tükk tööd, kui see maa 20 päevaga ära marsitakse. Eeiwäe mehed Võivad muidugi enne seda Jalu jõele jõuda, aga eelväega et lõvda veel lahinguid. 1694. aastal oli Jaapanil paljalt neljandik praegusist  väest, temal waStaS oliwad nõrgad hiinlased,  ja sellegi pärast ei saanud ta edasi. Nii suuri takistusi teevad KoreaS ja MandshuriaS  maapind, kliima ja toldu muretsemine. Jalu jõest Harbinini, kuS WladiwoStoki ja Port-Arturi raudteed kokku lähevad, on arvata 600 verSta, see on vähemalt 60 päeva tee. Sest mida kauemini vägi teel on, sida rohkem peab ta puhkama ja seda aeglasemalt läheb ta edasi. Ja mis Mandshuria teedesse puutub, siis ei ole need paremad kui Korea omad, k ei ole ne»d sääl rohkem. Wvimalik on, et Wene wäe juhatajad Jalu jõe ääreS veel otsuse andmist ette ei Võta. Praegu ei ole seda veel teada. Kui sie aga nii oleks, siis läheksiwad Wene wäe esimesed  osad teiSte väeosade juurde võideldes tagasi. Wähemalt Mutoeni koha! oleks Wene Vägi juba nii tugev, et ta jaapanlasi tagasi WõitS lüüa. SiiS tuleksivad suuremad võitlused  alleS aprilli-kuul. Aga arvata oa, et taganemist ei tulegi. See võib väga võimalik olla, et Jaapani Vägi üle Jalu jõe ei lähegi, et ta Jalu jõe ääreS venelaste kallaletungimist jääb omama. Aga sille kohta saab alleS tulevik selgust toome, praegu on ainult see kindel, et Wene ralsawäge juba rohkesti Koreasse on saadetud. Wene ratsavägi ei pea mitte ainult sõnumid  muretsema, tema peab ka jaapanlaste edasitungimist takistama. KuSgil ei pea Jaapani  väel tee vaba olema, kõigil poo! peab ta venelasi eest leidma. Smea lepw«. Jutud on tühja jäänud, nagu oleks Korea keiser auujärjelt ära heidetud. Korea keiser valitseb praegu alleS, kui ka Jaapani kaitse all. Jaapan on temaga, nagu lugejad  telegrammidest näevad, lepingu teinud. Tema tunnistab Jaapam-maa riigiks, keS Koreaga lähedat sõprust peab ja Jaapan lubab teda, ta koda ja Korea puutumatust kaitSta. Jaapan tahab Koreaga nti hääd sõprust pidada, et ta teiste riikidega ainult siis lepinguid tahab teha, kui Korea sellega nõuuS on. Muidugi peab Korea omalt poolt sedasama lubama. Lühidalt, Korea keiser on Jaapani kaitse alla astunud. See kaitse aga on ülipehme kuju saanud, nii et nagu märgatagi ei ole, et Korea oma iseseisvuse kaotanud on. Iseenesest mõista, püüab Jaapan Koreat nüüd oma kasuks tarvitada, nii palju kui sie võimalik on. loodab, et ta sida paremini  teha võib, kui ta Korea valitsusi ja rahvaga pehmelt ümb r käib. Sits ei Mu nad temale waStn, siis teevad nad ta HääkS tööd. Kui palju nüüd Korea tõepoolest Jaapanit  avitama hakkab, saab tulevik näitama. ÜtS SvuUst saadetud Reuteri sõnum ütleb, et Korea valitsus vägesid välja saata tahab,  keS üheS jaapanlaStega tegevad peavad mema. Suur ei ole Korea vägi ja palju ei suuda ta ära teha, aga jaapanlastele on see ka juba asi, kui korealased ise omal maa! korra alal hoiavad. Leping, mille Jaapan Korbaga praegu teinud, jääb muidugi ainult niikaua maksma, kui Jaapan SõuliS valitseja on» Peab Jaapani vägi säält taganema, siis lõpeb ta sie leping. Wenemaa ei mõtlegi selle pääle, niisugust lepingut maksvaks lugeda, mis Jaapani püsside all tehtud on. Mis plaanid Jaapanil on ? Niipalju kui teada, on Jaapan Koreasse  ainult kolm divisjoni wäge saatnud s. o. ainult 40 tuhat meest. See asi äratab tähepanemist.  Jaapanil on 12 divisjoni väge, kvhu lähevad 9? Pöhja-Korea ja Lõuna- Mandshuria ou mägised ja teedeta maad, suurel väel on sääl edasi ,aada raske. Aga 40 tuhande mehega ei ole sääl ka midagi pääle hakata. Waewalt on arvata, et need Jalu jõest üle suudatfiwad minna. Küsitav on, ks Väe Jalu äärde saatmine mitte p:t-temäng  ei ole. Wahest tahab Jaapau tähelpanemist  ainult Jalu poole põörda, tuna ta päris kallaletungimise mujal pool ette võtab. Küsitav on k sie, KS Jaapan Wladi- Vostotti kaua rahule jätta, tahab. Hiljuti teatati WladiwoStoUst, et laugel merel kümmet  vaenlase sõjalaeva on nähtud. KaS see nii osttud on, ei ole päris kindel, aga iseenesest  mõista on, et ka WladivoStok tcllaletungimise  vaStu valmis peab olema. Kuida wäge maale saadetakse. Sõiawäe maale saatimne ou raSte, kui rannaS  vastase vägi eeS on; fusgi päris võimata  ei ole sie, sest ajalugu tunneb paljusid kordasid, kuS vägi laevadelt waStase maale on saadetud. Wäe maale saaimisil päütakse vastase väge ikka eksiteele juhtida, kuna rannakohtadele  tallale tungitakse, kuS maaleminemise pääle ei mõteldagi. On vaStane oma kaitseväe  kallaletungimise kohale kogunud, fiiS saadetakse  mehed laevadelt sääl maha, kuS vastane  sida arvatagi ei tea. Kui maalesaatmise koht välja valitud ja kaitsjad eksiradadele on juhitud, fiiS hakkavad  sõjalaevad, keS veolaevade kaasas on, randa suurtükkidega laskma, et vastase Väesalk eemale ajada. Esimesed maalemiuejad roodud aStuwad siis paatidesse, mida kerged suurtükid kaitse- püüavad nendega randa sõtta. Sagedasti  kargavad mehed vette ja lähevad püssisid käeS hoideS randa. Kui juba küllalt mehi kuivale maale on jõudnud, püüavad nad enestele varju nõutada. Nad kaevavad kaS traavisid või viskavad liiva maha, mille nad kottidega kaasa on võtnud. Seni tuleb järjest uusi mehi tagant järele. Kui kaitsjad maaleminckust õigel ajal on teada saanud, siis kutsuvad nad lähedalt  väge appi, ja siis tuleb äge võitlus. Mõni kord aetakse maale minejad merde tagasi,  enamaSti pääsevad nad aga randa, sest kitSjad on harilikult ikka eksiteele juhitud. Läinud aastasajal on kaks huvitavat maaleminetut olnud: 1354. aaStal Krimmis  ja 18S8. a. Kuuba saarel. Maalemineku koht Krimmis oli juba mürtsi-kuul valmis vaadatud. Maalemmek ise võeti sügisel ette. AuguSti-tuu lõpul sõitsiwad  330 laeva 63 tuhande mehe ja 200 suurtükiga Baltjhikist ja Warnast Eupatona ette. 1. (13) septembril võeti see linn ära ja 4. (16.) septembri õhtul saadeti mehed maale. Kolme päeva pärast algaS Almasse minek, kuS venelaste seisukohad oliwad. Järgmisel  päeval 8. (20.) septembril oli lahing, kus ühendatud rlig,d võitjaks jätvad. AlleS selle võidu järel võidi maaleminekut kordaläinuks  lugeda. AmeriklMe maalemmek Kuubas oli juuni-kuul 1898. Amcriilasid oliwad Santjago  linna mere poolt võita püüdnud, aga asjata. 2. (14.) juunil saatsiwad nad stiS 15 tuhat meest Florida rannast 35 aurulaevaga  minema. Saatmas oliwad neid 14 sõjalaeva. 7. (19 ) juunil ilmuS vägi Santjago  maile. Nagu Krimmis Eupatona, nii võeti Kuubas Guantanomo laht enne ära, mis Saatjagost 38 merepsnikoormat kaugel »n. Selle järel tui HiSpama vägi säält ära aetud oli, seati sinna sütejaam ja moonaladu.  10. (22.) juunil saadeti stiS pääwägi maale. Et h'Spanlasi petta, peeti mitme! pool võitlusi, aga ainnlt kahel kohal lätsivad  mehed tõepoolest randa. HiSpanlasid panivad nõrgalt vaStu ja nii võtdi maaleminekut  juba 19. juunil (1. juulil) kordaläinuks  lugeda. MIS jaapanlaSteSse puutub, siis on nad KoreaS kergesti maale läinud, sest ainult torm on neid sääl takistamas olnud. Teine lugu oleks ManejhuriaS, kuS Wene väge rannas rohkesti on. Koreast. Inglased kiidavad jaapanlasi ja ütlevad, et nii hääd väe maalesaatmist nagu nüüd jaapanlastel,  vee! ialgi enne ei ole olnud. Kõik on karva päält plaan: mööda läinud. Edasi jutustavad  inglased, et jaapanlased korealastega õige HäSti läbi saavad. Korealaste käest oStawad nad palju sõjakraami ja maksavad raha otsekohe välja. Soldatid, keS eratnimeSte korteritesse on pandud, peavad endid viisakalt  üleval. Nii kaua kui WladiwoStoki laevastik terve on, ei taha Jaapan Korea idaranda väge saata. Sõuli-Widjhu teest on esimene pool hää. Orgudes lüh b see tee riisiväljadest läbi, mis nüüd küimenud ja kahe tolli kõrguse lumega kaetud on. PSHja-Korea, Pjöngjangi ja Jalu jöe vahel, on sõjapidamiseks väga tähtjas, ja sellepärast arvavad inglased, et nii HäSti jaapanlased tui ta venelased teda võimalikult ruttu ära võtta püüavad. Kui venelased Põhja-KoreaS võidavad, ssis ei saa jaapanlased Tshinampod  oma väe keskkohaks enam tarvida; seda ta halsivad nad aga häämeelega teha. Politika ringwaatus ja sõnumid wäljamaalt. Pnist haridusemiuister Studt on maakondade toott-lollegiualidele käsu andnud,  mille järele mitmesugused miuiStermmi korraldusid ära kaotatakse, mis hariduSlise võitlemise ajal maksma pandud ja mis kooliõpilasi mitmesugustest jumalateenistustest ja palvetundidest osawõtma sundisiwad. Nüüdne käsukiri seletab, et sille üle, tm valju kooliõpilased  usukohuseid läitma ja kooli-jumalateeniStuSteft  osa Võtma peavad, maakonna ZooU-kollegium otsustab. See peab ettetulevales  juhtumistes koolijuhataja kaudu ka usuõpetaja  arvamist tähele panema. Katoliku uSku kooliõpilastel ei pea aga mitte rohkem tui kaks kooli-jumalateeniStust nädalas olema. Sakramentide vastuvõtmise ja vaimulikkudest rongikäikudest osavõtmise kohta ei tohi mingisugust  sundi olla. Usulilkude sihtidega seltside asutamine kooliõpilaste keSkel ou ainult maakonna  kooli-kollegiumi nõuuSolemisel lubatud. Ntisugune luba antakse ainult Üksikute juhtumiste  jaoks, mitte üleüldiselt, ja sel tingimisel, et usuõpetaja seltsi juhatajaks on. Koolide juurcS lubatud seltside üle valvab kooli direktor. Tema mure on seda silmas pidada, et kooliõpilast mitte ei sunnitaks usulittudest seltsidest osawõtma. Prantsuse merewie kohta on saadikutekogu merewäe-kommiSjoni istumisel  Pelletaui käest laevastiku, tagawarawäe, uute laevade ehilamisi, toidu muretsemisi, sõjar istade ja laevade seisupaikade  kohta aru päritud. Pelletan waStaS iga küsimuse kohta selgeid armusid ette tuue», nõnda et kommisjoni liikmed tema seletusega väga rahul oliwad. Pelletan tähenda» oma aruandmises, et tema küll mitte kokkupõrkamise  võimaluse pääle ei mõtlevat, aga merevägi  pidada iga juhtumise jaoks valmi» olema. Praegu olla lacwawäeS üle viie kõige uuema moodu järele ehitatud soomuSlaewa,  lähemal ajal aga saada viis tükki veel juurde tulema. Kõik torpeedohäwitajad, mis praegu ehitusekohtade! on, saada warSti valmis. KuuS merealust paati ehitatavat Veel endistele juurde. Wõimata olla. et Prantsusemaa Äa - Aasias niisama suurt laevastikku peab, km Jaapan, ÜhiSrngtd ehk Ingüsemaa. Neli torpeedo-häwuajat olla aga juba Kaugele JdaSse ära sõitnud, et Prantsusemaa  laevawäge suurendada. Minister arvab lõik teinud olema, mis praegused olud nõuavad. Inglise ja Prantsuse sõpru». Wienis ilmuva ajalehe ,Neue Fr. PreSse" Londoni kirjasaatia Ütleb, et Inglise ja Prantsusmaa  vahel praeguse potiüUsi kriisise puhul nii südamlik üksmeel valitseb, nagu seda niipea  enam ci tule. Ka olla Europa riikidel kindlasti teada, et Saksa keiser Jnglisemaaga hääd vahekorda Wenemaa kasuks kaotada ei soowi. Olla koguni ülekohus, et mõnelt poolt keiser Wilhelmile Wene poole hoidmist kaela luuletatawa'. Ka sie olla eksiarvamine, et Inglise valitsus kuidagi viisi sõja VaStu töötanud on. Sõda ei olla Inglise valitsusele mltte meelt mööda olnud. Wõida koguni kindlasti tõendada, et Inglise walusuS niisamati  nagu teised Europa riigid kuni viimse minutini hääd loomud. Prantsuse sotsial-radikaaliline rahvasaadik Charles Dumont seletab ajalcheS ,A tion", et Inglise - Prantsuse üksmeel diplomaatilistest ühendustest kõige tõsisem olla, mis Weae Jaapani kokkupõrke mist Kaugel JdaS piirides ptdada. Selle südamliku sõpruse tõttu jääda sõda ainult Hiiaa-mere piiridesse. Inglise rahvuslaste klhutuSte pääle vaatamata. Juba olla Inglise- ja Prantsusemaal korda lämud H inu erapooletuse lüstumsiS lõksust pääseda, nnS üht Sri gid üles seadnud. Jaglisemaa hoolel olla Stamiga kokku lepitud, selle päüie vaatamata, et Wene-Jaapani sõda suuri takistusi  ette tõi. Ühendusel Wenemaagaa olla Prantsusemaa kohta oma tähtsus, aga südamlik läbisaamine Jnglisemaaga anda kindla abinõus kätte, et Inglise ja Prantsuse ühine võim sel korral, km võidetule rahu tingimisi ette paneb, hääd mõju avaldada saab. Kui Jnglisemaa ja Prantsusemaa oma sõpruse sidet kõvemini kottu tõmbavat, siis ei olla aust sekeldusi karta. Wõimumehe wiha all. M«r Transilt ajaloolise romaani järele J Lill. bS Aga diktator ei pannud hoiatava sõbra manitsust tähele. hhetS silmapilguks kogus kõik tema elu silmadesse kokku, ja see film ajus õnnetundmuses. KaS see ei olnud Stella ise, kes sääl purpuripatjadel iStuS? KaS see et olnud tema üle kõige armastatud Stella, keda halastamata  surm temalt riisunud? Nagu udupilw kattis kerge riie selle ilusa teha kenasid vormisid.  Ta toetaS oma väitest, kullaSte lokkidega  kaetud pää pahema käe najale, mis nagu Valgest marmorist kujutatud näitas olevat, ja ta korall»-hunlte ümber lehvis nöiduw naeratus, millega ta ka kõige külmemad südamed  suutis ära võita. »Joh, jah, see on Stella/ ÜmiseS PompejuS  armastuse joovastusis. Roosipuus huultel, päikesekiired silmades, valmiva vilja kullaläige juuksetes, liitia-selge puhtus otsa-eeS, tujukas pilvede-lend ja merelaenete liikumine jumes ja naeratuses, kõik lillede VärSkuS ja iludus liikmetes, seisab ta sääl, ja ei maal, merel ega taevalaotusel et ole midagi hiilgavamat ega puhtamat leida, kui see inglikuju! Kui kaua PompejuS sellest iludusest nagu nõiutud paigal oli seisnud, seda ei teadnud ta isegi. Igatahes oli see selge õnne silmapilk,  ja Annelitudel ei ole tunnikella käimas. Kõikide silmad wiibifiwad diktatori pääl, oga see nägi ainult teda, eht see ise küll Pompejust veel polnud stlmanudgi; vähemalt tegi ta nõnda. PompejuS lõbutses teda vaadates. Aga kui ta nüüd oma terava, Vaimurikka pilgu diktatori poole pööras, oli selle lühikene armaStust-unenägu korraga hävitatud. See võidu pääle julge pilk avaldas  omakasu, auuahnust ja külma südant. Kõik tema oleku ilu, ja lahkuS oli ainult külm järelekaalumine ja selle taine järelekaalumise ee» kadus St'lla sarnaduS nagu õhupilt (kata morsana) kõrbes. K udrut«tap,en Le Klerki proua Pauline, konsul Napoleon Bonaparte armsam õde, tõusis püSti ja tõik häälte sumin jäi nagu käsu pääle Vatt. Kõik koo olejad oliwad uudish,mulised näha saama, kuidaS see madukawat naeSterahwaS,  kes juba mõnegi dtplomatika-sölme oli kokku sõlminud ja osavalt lahti arutanud ainuS naeSterahvas, kellel Napoleon vaimuandeid  ütleS olevat diktator Pompejust vastu võtab ja teretab. Tema aStuS oma mehe verivaenlasele ja venna väärilisele Võistlejale mõne sammu vaSta ja ulatas temale käe, mida sie viisakalt suudles. Walju häälega, et kõik viimase tui sõna pidiwad ära kuulma, ÜtleS uhke naeSterahwaS Vaimustusega: .Oma venna, konsul Napoleon Bonaparte nimel, kes vaimustusega Teie suurtest tegudest  kõneleb, teretan ma Teid, Haiti saare vabastaja ja uuekslooja/ Selle hääle terav kõla, mis nagu oda kõrvu tungis, andis Pompejusele tema kaine meelekindluse ja mõistuse tagasi, ja ta koStiS meelitava teretuse pääle viisakalt, aga külmalt: .Suuremat palka ei võinud minu püüdmisele  osaks saada, kui need õnnestavad sõnao, kõige suurema sõjamehe öe suust, selle mehe õe suust, keS kõike maailma oma kuulsusega täidab/ See nblduw vägi, mida see haruldane mees igaühe pääle avaldas, ei jäänud ka Bonaparte uhke õe kohta mõjuta. Ja ometi ei võinud enam välimuse poolest suuremaid vastandeid mõteldagi, kui sie imtu neeger ja ilus Prantsuse naeSterahwaS oliwad. Aga vaimuanded ilustavad iga isikut; muidu ei Võiks sugugi aru saada, kuidas inetu SokrateS meeSte, ja ahvitaoline Boltaire naeSterahvaSte  pääle nõnda suurt mõju suutis avaldada. Pauline tundis sedasama kütkendawat vaimuväge, millega tema vend inimesi valitses,  ka Haiti diktatoriga rääkides tema sõnast ja pilgust ära. Lahke naeratusega sundis ta teda oma tõrval iStet võtma, kuna ta sedamaid  märkas, mäherduse kangelasiga temal teg mist oli. Selle järele seadis ta ta oma sõjaplaani. Mühav tantsumuusika algaS uuesti ja paarid lendasiwad jälle läbi saali. Sõber ja vaenlane lõbutsesiwad ühes. Ainult kaks immest ei võtnud sellest osa Pauline ja PompejuS. Neile oli kõik, ka see lõbuS pidu, ainult abinõuu otstarbeks, ja PompejuS tundis sille hulluse sarnase rõõmutuhina eest nagu sala- Värinat ja hirmu. Kui muusika vaikis ja paarid välja puiestlkku jalutama lätsivad, aluStaS Pauline juttu l .Mina loodan, etsõjajumal MarS Teid, vägevat lahingute juhatajat, lubab minu lä- heduses natuke aega luule- ja lõbu-ilmaS viibida/ PompejuS, kui täieline haritud ja iga seltskonnaga vilunud meeS, kostis viisakalt: »Ehk küll HerkuleSgi *) seda alandavaks ei pidanud, nmSterahwaSte seltsi' voki juures aset võtta, arvan ma siiSgi, et sõjanui tema käele kohasem oleks olnud/ ja vahetus teeb elu lõbusaks. Kõige suuremad vana aja sõjatangelased otsisiwad,  pärast tehtud tõõd, kodukoldel puhkust ja lõbu, ning uue-aja vägilasid teevad nõndasama/  ,Ka mina igatsen koduse rahu ja oma laSte seltsi järele, kelle ema halastamata saatus minult ära võttis. Aga et seda valu, mis tema surm mulle sünnitab, pisutgi vaigistada, pean mina tegev, Väsimata tegev olema, kuni mind surm temaga jälle ühendab/ Pauline käsi Värises pisut, kui ta sille vägeva mehe käevarre pääle pani. KaS oli temal Pompejusi valuga kaastundmust, või mõistis ta oma silmakirjalise liigutusega nõnda häSti kommetit mängida? Tema häälekõla oli loomulikum, pehmem, tui ta edasi kõneles: ,Ka hääd vöid liiale ajada. Hoidke ennast hoidke ennast oma rahva, oma isamaa  tasuks. Need tarv tavad veel Väga Teid/ .Just minu rahvas ja see ongi, mis mmd väsimata «ööle kihutab. Harjumata vagusi-olek Sritab mind nagu pakwit, rahu ei ole mulle rahuks. Aga mispärast jutustan  ma seda tõik ühele naeSterahwale  naesterahvale,  keS päälegi minu vaenlase õde on?" ütles PompejuS pahasse tujusse sattudes. .Aga ehk mõiStab sie naeSterahwaS Teist paremini lugu pidada kui mehed. Oh, ma palun Teid, kõnelege edasi. Teie häälekõla meeldib mulle, nagu mu isa kõige esimene kallistamine/ PompejuS tundis, kuidas temal palow Werehoog südamest Püha tõusis. Aga õnneks tegiwad teda saali tagasitulejate kohkunud näod jälle õigel ajal kaineks. Tema kutsuS ühe oma ohwitseridest lähemale ja kuulas sellelt järele, mis see äkiline rahutus pidi tähendama. »Ühe Prantsuse laevakapteni juures tuli- Wad järsku katkumärgid nähtavale," teatas ohwitser. »Nad miisiwad ta ühte aiamajasse, et ta sääl wogusi võib surra."' *) Greeka muinasaegne rahvuskangelane, nagu meil Kalevipoeg. T. t. .Jällegi üks liblikas, keS õiel viibides linnu ära unuStaS, keS ta lähemal silmapilgul saagiks võtab/ ütleS PompejuS liigutatult. Madame Pauline et pannud sellest sagedasti  ettetulewast juhtumisest tähelegi. See klassikaline iludus, mille järele Canova oma kuulsa Benuse kuju voolis,") oli nõndasama külm, kui sie marmor, millest kunstniku peitel kena jumalanna kuju välja nõidus. Tema oli igatahes eht Bonaparte, ja kaastundmus ei olnud talgi Bonapartede perekonna-wooruS ega omadus. Kui Pompejuse adjutant jälle eemale läks, võttis madame Pauline jutulõnga otsi säältsamast jälle üleSse, kuS see tülitama vahejuhtumis? läbi katki oli jäänud. .Mulle jutustati, et siin tervel saarel ainuftgi paika ei olevat, mida Teie ei oleks järele uurinud, et seda oma tõõde plaanide tarvis pruukida/ .Siis olete ka teada saanud, et minul õnneks on läinud, oma kodumaa hääkS mõndagi  korda saata/ tähendas PompejuS, tuna halvasti peidetud pilkamine tema huulte ümber lehvis. Ka silmakirja teenistuses oli Pauline eht Bonaparte. Tema tegi nagu poleks ta diktatori  teravat tähendust mitte tuulnudgi ja kõneles diplomatika rahuga edasi: .Aga kaS ei oleks juba aeg, et Teie sõjahaawu  rahupalsamiga katsuksite parandada/ Diktator heitis niisuguse pilgu ilusa kiusaja pääle, nagu tahaks ta sille salajamad südamemõtlsmised ära lugeda. Aga see ei löönud oma selgeid silmi tema pilgu eeS mitte maha. Selle silmatirja-meistri waSta ei ulatanud  Pompejusegi kavalus. Tema tuntus enese rahutu ja pahase olevat, et temal korda ei lämud, selle mõiStatuselise naese mõtteid ära tunda. See nõrkuse - tundmus kestis aga ühe ainsa silmapilgu. Juba teisel silmapilgul  seisis tema nagu malmist valatud näol jälle seesama rahu ja kindel jume, mida ta iga! elujuhtumisel, olgu õnneS või õnnetuses, avaldada mõistis. .Noh, kindral, Teie jääte minu küsimisele waStuse võlgu/ ütleS Pauline ja puudutas tasakesi tema kätt oma lehvitajaga. (Järgneb.) *) Canowa suur kujuraiuja; VenuS --- iluduse  ja armastuse jumalanna. Wene riigist. Kaugemalt riigist Peterburist. Juutide küsimuse aSjuS. Juutide asumise-õiguse aSjuS teatab  .N. Lodz Z?g.", et kommiSjon, keS juutidesse  puutuvaid küsimusi läbi harutama pidi, järgmised otsused on teinud: 1) asumise-õiguse  piirid, mis keisririigis juutide tarvis kindlaks määratud, jäävad üheks ja uendekSsamadekS; 2) Poola kuningriik tuleb sellesama piiri alla üles võtta ja ka siin juutidelt maamandamtse õigus ära võtta; 3) kui ühe küla talupojad paluvad, et juutide Seda ja teist. Rakvere ümbruskonna rahva riietest. Ssinsed lmmesed kulutavad riiete pääle palju raha. Mee St?-, kui ka naeSterahwa riided on tõik linnas soovitava kõrvaliseks värvitud. Pühapäevadel ou meesterahval ilusad, keha järel olevad riided seljas, krae kaelas, selle pääl rätik ja, olgu kuiv või mudane aeg, talv või suvi, itta kalossid jalas. NaeSterahwad  ajavad oma riietega veel suuremat uhkust: riided on neil enamalt jaolt ikka poerndest; käivad niisama, kui meeSterahVadgi, igal ajal klotsidega. Wiimasel ajal on paljud  naeSterahvad, olgu nad rikkad või vaesed, haritud wõt harimata, kübaraid ja klantSuahast kindaid hakanud kandma; need aga, keS mitte kübaraid ei kanna, käivad suvel, päevavarjud käeö, paljaste päädega. Päüd on neil lokkisid täis tehmd ja uuemat moodi kammitud. Neid ei tule palju ettegi, kellel kammisid pääs ei oleks. Ennemalt tandfivad kõik naesed tanude asemel kõrgeid mülfistd, aga ajajooksul on nende kandmine vähemaks jäänud; vanemad  inimesed peavad veel sellest viisist kmni, tuna nooremad mütside useme! väikesi mitmevärvilist  tanusid kandma on hakanud. NaeSterahwa  riided on ikka linnas uuemate moodide järele õmmeldud. Kui niisugused kleidi õmmelda  viivad, siis nad küsivad kõige enne, kaS õmblejal ta moodilehte on, millest kleidiproovi  välja võiks valida. Igapäevane jalavari on meesterahval säärtega saapad aga naeSterahwal n. n. Soome sussid. Pastlad on moodtst üsna välja jäänud. —i. Viirastused. Wäite-MaarjaS lagunes jutt laiule, « Nirki saun hakanud iseenesest kompsima, mis just kurjavaimu tiulamine olla Inimesed käistvad igal õhtul hulgana vaatamas  ja kuulamas, mitte üksi oma ümbrusest kihelkondadest. Jutud tontidest, n nSi-wSimust stz.n-siw-d -.tl rohkeks, neist juba isegt pea raamatu wõitS aada. Mnmed üttesiwad kompflanst seinte sieS kuulnud olema, aga näha ei olnud midagi, polusei noorem abiline B. ähwarhulkujaid  immest ja ta sauna elanitta w?» Võtta, kui saun korra hoopis ära kadunud kompstmiae —lk— Nr. 33. ?'o srt s. ISO4.