wõid ta walmistab, seda kõrgemat hinda ta wõi eest saab ja seda enam ta igaühele oma liikmele  puhast kasu annab. Kui liikmed sellest aru saamad, siis püüawad nad ka «võimalikult hääd ja puhast piima wõi koort osapiima talitusesse  tuua, sest et nad sellest just ise kasu saamad.  Selles asjas lahkuwadgi osapiimatolitused  muudest, nimelt ostupiimatalitustcst. Ostupiimatalitustcs  langeb, nõgu eespool juba tähendasin, suurem kasu piimatalituse omaniku kätte ja sellepärast ei tunne ostupiimatalituseSse piima müüjad oma karja parandamisest ja korja eeskujulikust söötmisest ialgi nii suurt tulu, kui osapiimatalituse liikmed, kellede töö ja hool alati tuntawaid tagajärgesid amoldawad. Kui meel teame, et osapiimataiitus päüle oma liikmete  muude käest piima wõi koort wasiu wõtta ei wõi, siis on meil kerge aru saada, mikSpärast just osopiimatalituS karjasaaduste eest kõige kõrgemat hinda wõib maksta. Muidugi ei tee paljas osapiimatalituse nimi seda, maid fee maim, mis liikmetes walitseb ja mille päül osapiimatalituse  tegewus seisab. (Lõpp tuleb.) Missugune haruldane juhtumine T:id minu juurde Loob? rääkis krahw edasi. Kolmekordne kihlwedu, wastas hra Boutierre,  ja et Teie kodus olete, mu kallis krahw, wõidan ma oma kihlweo. Mina, lisas de Langet juurde, olen oma juba wõitnud. Aga mina, tähendas krahw Sansser, wõidan  oma warfi; Teie saate seda nägema. Mille üle Teie kihla wedafite, herrad? küsis krahw Mongommeri. Langet wedas Engienega kihla, ütles Bou- Licrre, et troonipärija täna õhtul Louvres ei ole. Meie läksime sinna ja nägime, et Engiene kaotanud oli- Mis de Boutierresse puutub, ütles krahw de Sensser, siis wedas tema d'Mo»teganega kihla, et Teie täna õhtul kodus olete, mu kallis  krahw, ja Teie näete, et ta wõitnud on. Ja sina oled ka wõitnud, Sanssert, ütles Sanget, sest sa wedasid Osseniga kihla, et madam  de PoiiierS täna haige on. Teie isa, Gabriele, kahwatas hirmsasti ära. Teie olete tõesti wõitnud, herra Sansser, ütles ta üritatud toonil, sest madam de PoiüerS  teatas mulle Nähe aja eest, et ta täna kedagi wastu wõtta ei wõi, sest ta olla häkitselt  haigeks jäänud. Ahaa! hüüdis krahw de Sansser. Eks ma öelnud! Teatage herra Osseniie, et ta mulle 100 liirel «õlgu on. Kõik naerfiwad, kui hullud, ainult krahw de Mongommeri jäi tõsiseks. Nüüd, mu hääd sõbrad, ütles ta natuke kurwalt, seletage mulle see mõistatus ära. Hää meelega, ütles Boutierre, aga mingu teenrid enne wälja. Meie olime Perroga ukse juures, aga krahw audis meile märku paigale jääda. Need on mu truud sõbrad, ütles ta, ja et ma miSgi halba ei ole teinud, ei taha ma ka nende eest midagi salata. Olgu fiis sii, ütles Herra de Langet, see on küll maa komme, aga afi puutub rohkem Teid, krahw, kui meid. Ma arwan ka seda, et nemad seda suurt saladust suba teawad, sest see on kõigele linnale teada. Teie saate seda kõige wiimasena teada. Siis rääkige kord! hüüdis krahw de Mongommeri.  Kallis krahw, ütles hra de Langet, meie jutustame Teile seda warfi, stst meie ei soowi seda, et niisamasugust aadeli meest petetakse, kui meie oleme, ja nii armast inimest, kui Teie olete, aga meie jutustame seda ühel tingimisel, et Teie seda teatust stlosofialikult waStu wõtate, s. o. naeruga, sest see ci ole seda wäärt, et sellepärast wihaStakfite ja pääle selle ei aitaks Teie wiha midagi. Kodumaalt. Kuresaarest 16. skp. pükle tähendatud Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi liikmete koosolek jäi pidamata, sest et liikmeid koosolekule  ei tulnud. Peeti ju sel päewal samal ajal KuresaareS EtSti Kirjameeste Seltsi koosolekut, mis muidugi kõiki oma poole tõmbas. Linnawalitsuse poolt antakse Roomasaare  heinamaast waatükkisid parandama rendi pääle. Ei parane! Küll mõnegi asja poolest on meie linnake waene, kuid fiiSgi leiame mõndagi, mida suuremal arwul olemas on, kui tarwis. Näituseks koerad. Kas ci ole neid tõlgendamas igal uulitsal, sagedasti karjade kaupa. Kuid kõik see oleks meile ükskõik, kui need loomad mitte sagedasti mitmesuguseid halbtufi  ei sünnitaks. Ma lähen hiljuti ühest majamürawast  mööda; kui just wärawa kohal olen, tormab hiiglasuur koerorisu koleda haukumisega mu poole, kuid sel korral polnud tal just lusti hambaid mu kintsudesse lüüa. Kes waStutab oga selle eest, et seda tulewikus mitte ei juhtuks. Igatahes pcawad uulitsal kõndijad aga- niisuguste  elukate pärast hirmul olema. Ning kaS on tundmata juhtumised, kus ainult kohutus mitmesuguseid õnnetust sünnitas. Ei pruugi me oma sõnadele kaugelt näitusi otsima minna; me leiame neid Kuresaarest. Hra K. poeg, see keha poolest õitsen? noormees, jäi langetõbiseks ainult sellepärast, et koer ta. pääle kord kurjasti haukunud oli, ja langetõbe hoos surigi ta. Seega : koerte omanikud, anname teile tungiwalt nõu, pidage oma koerad, mis kurjad on, ahelas wõi laske neid ainult suukorwidcga wabalt jooksta. —e— Tulekahjud. Mustjalas oli 11. skp. kroonumctsaS tuli lahti pääsenud. Mitu dcSjatini maad on ära põlenud. Tulehakatus teadmata. Poidel pääses 10. junil Karkwere külaS- J. Meemehe talus tuli lahti. Maha põles elumaja ühes rehcga ja kaks aita waranduscga.  Tuli hakkas pööningult wana ahju tõttu ja lagunes kuiwa õlekatust mööda nõnda kiiresti laiali, et midagi päästa ei saadud. Kõik kahju 1600 rubla, kuna maha põlenud majad f>oo rubla eest Uuemõisa waStaStiku awitamise seltsis kinnitatud oliwad. Wargused. Kihelkonnal warastatud 11/12. skp. öösel Pidula Wcskelt Friidu Martini elutoast riideid ja leiba ligi 10 rubla wäärtuses ära. WaraS oli aknast, millel klaas katki oli, klaasitükid wälja Võtnud, seest poolt akna lahti teinud ja sisse pugenud, ja nimelt selsamal ajal, kui Martin ise sellessamas ruumis magas. Kahtluse all on Loona wallast Aleksander W., keda warguse kordapanemise ajal sääl ligidal nähtud, aga pärast säält jäljeta ära kaduS. Jaani kihelkonnas, Kawandil pannud  margad wabadiku W. E. majas, mille uksed lahti olnud, päise päewa ajal läbiotsimise toime. Kõik majakraam oli laiali pillatud, kummutid ja kastid läbi soritud. Kõik kraam leiti aga alles olewat, aga maja ukse wõtms mõtnud kelmid kaasa. Nagu näha, otsinud nad wist raha. Selles löös kahtlustatakse kahte hulgust,  kes sääl lähedal metsas pidada elutsema. Poidel, Jmawere külas, «varastatud L. W. juurest pesu 15 rubla wäärtuses ära. - Koh t u k o j a st. Hiljuti oli Saaremaa ringkonna 2- jaoskonna rahukohtuniku juures muu seaS järgmine süü teo-asi harutusel. Pihtla wallast pärit August Eisenschmidti süüdistati samast wallast pärit Tiina Nõgu wankri äramüümises, mille wiimane ruumipuuduse  pärast Eisenschmidti juurde hoiu alla andnud oli. Kohtus tunnistas Eisenschmidt ennast süüdlaseks  ja seletas, et ta selle teo kergemeelselt ning mõtlemata olekus teinud; lubas ühe nädala  jooksul wankri Nõgule tagasi tuua. Kohus mõistis Eisenschmidti neljaks päewaks aresti. 30. mail f. a. oli Tiina Kald turu Ml, kui politsei ühe isiku käest munad arftlise läbiwaatamise tarwis ära wõtnud, rahwä hülga ees rääkinud, et kõik need asjad, mis politsei kõlbmata kraamina ära wõtab, nagu munad, wöi, liha ja muud, politsei ise oma kasuks ära tarwitab. Selle eest mõistis 1. jaoskonna rahu» kohtunik Tiina K. S rublalise trahwi alla, ehk maksujõuetuse korral 3 päewaks aresti. 16. junil mõistis 1. jaoskonna rahukohtunik  3 Karefaare majaperemeest selle eest 3 rubla trahwi maksma ehk maksujõuetuse korral  2 päewaks aresti, et nende hoowid korratumas  olekus olnud. Tunnistajad tõcndafiwad, et neile mitu korda käsku antud hoowifid korraldada,  aga nad seda mitte pole täitnud. Kärlalt Kärla ostuühisus oli enesele Wensmaalt Ühest wabrikust mitmesugust riide kraami tellinud. Peagi tuli saadetus kätte. Seda lahe. mõttes leiti aga, et suur tükk tellitud riiet puudus, selle asemele oli aga kiwi mürakas pandud. Lahtiwõtmise juures juhtustwad kohane politseikordnik ja mõned kõrwalised inimesed olema. Asja üle wõeti protokoll. Uurija. Anton Tschehowi järele —nd. 3 Naene isegi waatas selle juhtumise, kui tühise  asja pääle ja pärast pole sest juttugi olnud. Inimesed ilma põhjuseta ei sure, ütles tohter. See on muidugi nõnda, kuid ometigi ma ei wöi uskuda, et ta ennast ära oleks kihwtitanud.  Kuid, imelik, kuda mulle siiamaale pole weel sarnane wõimalus meelde tulnud, . . Ja ükSgi ei mõelnud sellest! Kõik imetlesiwod, et ta etteütlemine täide läks, kuid mõte sarnase surma üle oli kaugel. . . Ja ci wõigi olla, et ta ennast ära kihwtitas! Ei, see on wõimata.  Uurija jäi mõtlema. Mõte imelikult surnud naesterahwast ei andnud talle ka lahtilõikamisel  rahu. Seda üles kirjutades, mis tohter ette ütles, liigutas ta tumedalt silma kulmusid ja õõrus otsaesist. Aga, kas on niisuguseid kihwtifid olemas, mis ilma waluta, natukehaawal wcerand tunni  jooksul elu wõtawad? küsis ta tohtrilt, kui see pääd lahti lõikas. Jah on, morfium näituseks. Hm. . . Imelik. . . Mäletan, tal oli midagi  sellesarnast- Kuid waewalt oli see ehk mil Tagasisõidul oli uurija nägu wäfinud, nerwiliselt  näris ta huuli ja rääkis tahtmatult. Läheme natukene jala, paluS ta tohtrit, tüdib istumisest ära. Sammu sada edasi minnes jäi uurija, nagu see tohtrile paistis, täiesti nõrgaks, nagu roniks ta kõrge mäe otsa. Ta jäi seisma sa imelikkude, nagu joobnud silmadega wahtis ta tohtri pääle ja ütles: Kui teie ettearwamine õige on, siis on see. . . siis on see wali ja mitteinimlik tegu. Kihwtitas ennast ära, et sellega teist nuhelda I Ja kas see patt siis nii suur on l Ja mikspärast  kinkisite, tohter, mulle selle hirmsa mõtte. Uurija wõttis meeltheitiikult pääft kinni ja rääkis edasi : Ma rääkisin Teile enese naesest! Jah, mina olen süüdlane, tegin haiget, kuid, kas sellepärast on kergem surra, kui andeks anda. Waata, kus on naeste loogika. Oh, tema oli ka elamise ajal wali! Nüüd tuleb mulle meelde! Nüüd on mul kõik selgel Uurija rääkis ja wahel kehitas õlafid, wahel  jälle haaras enese pääft kinni. Ta iStus wahel tõlda, säälsamaS käis jälle jala. UuS mõte, mis tohter talle oli teadustanud, oli teda nagu ära uimastanud, ära kihwtitanud, ta jäi segaseks, jäi ihu ja hinge poolest nõrgaks. Kui nad linna jõudfiwad, jättis ta tohtriga jumalaga  ja ütles, et ta lõunasöögist mitte osa ei wõta, ehk ta küll päew enne seda sõna õli andnud  temaga üheS süüa. (Lõpp.) Seda ja teist. HüpnotiSmuS India fakiiride  juures. Õpetaja Kelar, kes mõnda aega Indias elas, räägib sSälsetest fakiiridest peaaegu wõimatumaid asju. Alasti, igasuguste puuduste tagajärjel ära kurnatud, teemad fakiirid  kõikide nähes, päewa ajal, lage taewa all, ilma mingi ettewalmistuse ja abinõuta, niisuguseid kunstütta, millede ees meie kõige moodsamad hüpnotismuse katsed kahmatawad- Muude seas 43, Saarlane, 1900