ülesantud adressi järele ära, siis maksetakse  temale põllutöö-departemangu poolt Peterburis 2 rubla- Esimene Balti mere uurimise saatkonna president salanõunik Or, Ehrmann. Professor LebedinSki- Sekretär A. Arnold. Pudelites olewatel lehtedel on mitme päül järgmine päällivi ja küsimused: Saatkond Balti mere uurimiseks aurulaewa  „Kompasfi" pääl. 1. Millal on pudel leitud (aasta, kuu ja kuupäew uue kalendri järele) . . . 2. Kus leitud (geografialine laiuS ja pikkus Greenwitshist) . . . 3- Ülesleidja nimi . . . 4. Missugune laew on leidnud? . . 5- Iseäralised märkused (kust ja kui kange oli tuul, missugune oli tuul eelmistel  päewadel). Isikuid, kes selle pudeli leiawad, palutakse  ülespandud küsimiste pääle wastata ja küfimuselehe järgmise adressi all ära saata: Peterburis. Põllutõö-departemavg- VI. osakond. B. eks., mille eest kaks rubla maksetakse. „Õig." Kaarmalt. 3. aug. s. a- Kärlal ära peetud pidu-õhtu sissetulek oli 95 rbl 27 kop. wäljaminek 21 rbl- 51 kop.;'ülejääk  73 rbl. 76 kop. Pidu sissetuleku  hulka on ka need pr. Wilde 2 rbl. 10 kop. (korjatud piltpostkaartide müümisega pidu platsil) ja hra. Dr. Kallase 3 rbl. arwatud, mis selle soowiga pidu kassasse on kingitud, et awatawal Kaarma kursusel iseäralist rõhku majapidamise õpetuse pääle saaks pandud. Pidu puhas sissetulek, 73 rbl. 76 kop., läheb eestulewal talwel Kaarmal ära peetama  kunstkanga kudumise, keedu jne. kursuste  toetamiseks ja saab nimetatud kursuste  toimepanijatele tarwitusele korral igal ajal kätte antud; kuni kursuste arvamiseni  aga kohustab pidu toimekond oma liiget G- K. seda raha Kuresaare renteisse Mu pääle panema. Pidu toimekond. Jaanist. Lühemas tulevikus lahkub stit Õöriku preester hr. Pokrowski ära ja asub Peterburi linna parema koha püäle. Hr. Pokrowski oli fiin päüle 20. aasta ametis ja oli üks hoolsamatest omas ametis. Oma lahke ja sõbraliku ümberkäimise  poolest rahwaga oli ta oma kogudusele  armastatud' hingekarjane ja oma naabritele lahke naaber- Tartust. Täna awati Eesti Põllumeeste  Seltsi näitus. Seltsi eestseisus ja näituse toimekond, kes pühapäewal „Elu" järele eeltööde kordasaatmiseks laiendatud koosoleku ära' pidas, määras näituse wäärtasjalistekS  ja rahalisteks auuhindadekS 1200 rubla, kuna Seltsi enese hõbe-nmg brongsauurahasid rahkel armul olemas on ja auuhindajab neid niipalju wülza woiwlld  anda kui tarwidus nõuab. Päale selle on wäljaspuolt auuhrndastd olemas: Põllutöö minis terminist, Põllutöö püäwalitsusest,  Peterburi põllumeeste ühisuselt, Keiserlikust Wene qiawilja ühisusest, Rostovi  aiapidamise seltsist, kui ka EeSti põllumeeste  seltsidelt Tallinnast, Wiljandist, Wändraft, Engest, Otepääst ja Räpinast, Armu järele on «väljastpoolt saawaid auuhindafid  olemas : üks diplom kuld-auuraha päüle, k hõbe- ja 13 brongSauuraha, 53 kiitusekirja, 20 eks. Põllutöö ja Aiatööle  hte ; päüle selle on-meel oma seltsi diplomid  kuld-anurahade pääle- TaNivuast. Kohaliku Eesti põllumeeste» seltfi piäljanäituse aeg, kirjutab „Õig." jõuab ligidale. Ei ole selle juures kahelda,  et tulewikus Tallinna põllumeesteseltS oma asukoha tõttu ühes oma asetuste ja näitusega teiste kubermangus olewate Eesti põllumeesteseltside keskkohaks saab. Mida warem see sünnib, seda parem oleks see põllumeesteseltsidele, seda enam wvikfirvad nad oma ühiste ettewõtete poolest joonele saada. Näituse aeg, 3V. august, jõuab ligidale, tänawuse aasta pääle waadateS tuleb arwata, et näitusest osawõtmine õige elaw saab olema. Et näitus õpetlik ja hästi korraldatud oleks, selleks on näitusekomisjon  hoolega töös. Soowitaw on, et need, kes näitusele midagi üles anda mõtlewad, seda warSti teeksiwad- Arwata on, et loomi ja asju näitusele rohkesti toodakse. k. augusti! lõppesiwad „Pwl" järele meremanöwrid ära- Manöwritest wõtsiroad  kaks laewastikku osa; üks oli kaitsmas,  teine kallale tungimas- Kallaletungijat  laewastikuosa, millel tugew jõud oli, juhatas admiral Reizenstein, kuna kaitsjat laewastikuosa admiralSlshunowitsh juhatas- Manöwritel selgus, et weealused paadid kaugeltgi mitte tugewad wõitluseabinõuud ci ole. Manöwrites ei wõinud nad 11—12 ninutit tule all wastu pidada. Wahemehed seletasiwad, et nad on puruks lastud- Wõitjaks  jäi admiral Reizenstein, kellel ka palju tugewam mägi oli. Admiral Esseni torpedopaadid  kaotasiwad. Päälinna lehed teatawad, et need manöwrid wäga palju huwitust pakkusiwad. Lätimaalt. Riiast. Õpekonna kurator Prutshenko sõitis Peterburi. Bauske kreisist Js a m õrtsukas. 2ö. septembril 1894- a. leiti Friedrichshost  karjamõisa põllul ümberläinud linakoorma  alt selle mõisa rentniku Jakob Bruntali surnukeha, seekord loen juhtumist  õnnetuse tagajärjeks ja uurimine pandi seisma. Nende päewade sees nüüd sai politsei teada, et Bruntal oma poja Andresse  poolt ära oli tapetud, kes toore lina koorma meelega isa pääle ümber oli ajanud.  Uurimisel selgus, et asi tõesti niiwiifi on, kuna tapetu minija tunnistas, et tema mees umbes 7 aasta eest purjus pääga on rääkinud, et tema linakoorma meelega ümber on ajanud, et isale otsa teha. „Õig." Kaugemalt riigist. Peterburist. Kolera waStu wõitlemise kommisjon teatab: Astrahani kubermangus jäiwad kolerasse 113 inimest, suriwad ära 56; Saratowi kubermangus jäiwad 8. ja 9. aug. 95 inimest haigeks, suriwad üra 56; Tamaras jäiwad 8- aug. 4 inimest haigeks, suriwad 3; Rowno külas jäi 1 inimene haigeks ja suri üra; PokrowSki alewis, Tamara kub- jäiwad 5. kuni 7- augustini 14 haigeks, suriwad 6; Sõsrani maakonnas  jüi 7. aug. 1 haigeks ; Nishni-Nowgorodi  kub- jäiwad 8. ja S- aug- 45 in. haigeks, suriwad 14; Jaroslawis suri kolerasse  7. aug. 1 üra. Jekaterinoslawi haigemajasse  toodi Sinelnikowo jaamast üks kolerahaige- RoStowi linnas jäiwad 8. ja 9. aug. 32 haigeks, suriwad 20; Doni kasakate  maakonnas jäiwad 8. ja 9. aug. 65 haigeks, suriwad 24; Permi linnas jäiwad 9. aug. 2 haigeks ; Tiflists jäi 7. aug. 1 haigeks, kes 9- aug- ära suri. Kubani oblastis wõeti Newinnomõsski jaama pääl 6- aug- rongi pääst kolerahaige maha, kes 7- augustil ära suri. Krasnowodski mcrearstijaamas wõeti 6. aug. PetrowSkist tulnud shvoneri päält kolcrafurnu maha. Samara linn jä Samara, Nikolajewi ja NowousenSki maakonnad tunnistatakse  kolerakardetawaks; Tauria kubermang  tunnistatakse kolerakahtlaseks. „Pwl-" Ministrite esimees P. A. Stolypin jõudis reede hommikul Peterburisse. P. A. Stolypin käis Saksamaal, Belgias, Hollandis,  Jnglisemaal, Norras ja Rootsimaal. LiibawiS wõttis ta Läänemeremaade kindralkuberneri  baron Möller-Sakomelski jutule. „Pwl.° Rowshast. Keiser ja keisriproua sõitfiwad  troonipärija ja keiserlikkude tütardega 6. augustil manöwrite ajaks KraSnoje Selost ära Rowshasse- 7. augustil sõitfiwad  Majesteedid Rowshast wülja Kipra asundusesse, kus ümberkaudsete elanikkude asemikkudel õnn oli endid Majesteetidele esiteleda- Talupoegade asemikud terwitafiwad  Majesteeti soolaleiwaga. „Elu." Reedel waatasiwad Keiserlikud Majesteedid  läbiminewaid wäeosasi üle. Läbi käifiwad: Semjenowski kaardiwäe polk, Mchailowski suurtükiwäekooli 3 patarei ja Siberi ratsawägi- Keisri Majesteet terwitaS  wäeosasi ja kuulas Ida wäekorpuse ülemjuhataja kindraladjutandi Danilowi seletusi päält. Selle juures oli ka korpusestabi  ülem kindralmajor Moritz. Peatuskohale  koguS Keisri hiilgan? saatkond: õueminister, sõjaministri ajutine asetäitja kindralleitenant Poliwanow, kindral-stabi ülem jalawäe kindral Politsõn ja palju teisa- Teine ratsawäe diwisjon sõitis Wolosowo  külasse ja kallas siis Sokoli ja Djatlitsa küla poole. Keisri Majesteet sõitis ratsawäe taga ja waatas kõrgustikult manöwrite käiku päält. Selles sihis, kuhu ratsawägi liikus, oli ihukaitsewäe Kürassiri polk kokku kogunud- Ratsawäe ilmumisel hakati tuld andma- Mürisesiwad suuretükid,  pragiscsiwad püssid- Pääle südit päälelangemist taganefiwad wäed Hadfheritfi küla poole, mille järele Keisri Majesteet Ropshasse tagasi pööraS- Teel mürisesiwad  waStuiulejate wäesalkade „hurra." „Pwl/' Kiiewis bäwitas tuli suurema osa kohalist  kaubaladufi üra. Kahju olla 100 000 rubla suur. Saratotvist. Suur «vihmasadu oli Kamfinskl kreisis, mis hooned ära wiis, külmi ära häwitas ja wilja ajad ära purustas.  Kaks last ja hulk kariloomi uppustwad  ära. WoroneMst. ButurlinowkaS Vobrowi kreisis, tungis rahwasalk wangimajasse sisse, kiskus süälolewad wangid, kes talumeeste majade põletamise pärast kinni istuwad, wälja, ja peksis nad surnuks. „Õig," Tiflifist. Eriwanis lasti rööwlitega waStaStikku tuld andes Surmalinski kreifiülema  abiline maha. Kutaifis leiti Tshiladse  korterist pommide ja lõhkeainete ladu. Goriski kreisis on rahesadu ja suur wihm wilja ära häwitanud. Paljudes kohtades on teed ja sillad ära uhutud. „Pwl." Batumist. Wangikoja ülewaataja lasti 8. augustil õhtul kinematografi ees rewolwriga  maha. Wäljamaalt. Prautsusemaalt. Kole kuritöö. Noyeuvre nimelises külas Saksa ja Prantsuse  piiri lähedal jalutas keegi Saksa tolliametnik  oma noore abikaasaga, kui talle puuslikus kolm itallast wastu tuliwad. Htallased fidufiwad tolliametniku puu külge M 53 Saar l a n e ISOB