üle kõige riigi wälja kuulutatud. Ainult suuremates linnades oli temale tõsisemalt waStu astutud. Maa oli peaaegu rahulikult  seda kõik sündida lasknud ja wastu wõtnud. Hirmsad teod, niida ilma mill- gi wlZlitsuseta tööliste salgad korda oliwad saatnud, jäägu just nende otsatu hirmsuse pärast kirjeldamata, neid ei wõinud ju wist pühaks pannagi sellepärast, et nende järeldus ju „taewaS maa p ä ä l" olema pidi Ning, ega need ju ka midagi suuremat uudist pakkunudgi, tui need weretcod, mis Jeruusalemma ärarikkumise ja Kartagu ning Magdeburgi langemise suures stte tuliwad. Sääl juures ei olnud midagi parata. Nad mõllasiwad täitsa plaanitult, tapsiwad, rööwisiwad ja lõhkusiwad täiesti otstarbetult. Kõige päält pidi kard jalule seatama. See osi esimene sõna igalpool, niihästi parlamenti? kui uulitsal, koosolekutel kui ka kodus, iga jutu ja kõne sees tuli ses sõna ühtepuhku ette. Keegi ei teadnud õieti, kuidas seda sõna mõista tuli ja mida selle all öelti, aga igamees soowis praeguse ülemineku aja hirmude käest pääseda.  Mida rutem see ülemineku aeg mööda osi, seda rutem pidi ju „tacwas m a a pääle" tulema. Kui „korra" tegemise all iga enne olnud asja ja seaduse, kui ka sisseseade häwitamist mõista wõis, siis oli praegune, uuS walitsuS küll suur selles tegewuses. Riigi pääl innast saatis parlament, wõi õigem öeltud kolmekümne meheline komitee usaldama.d komissarist igasse maakonda wälja. Need kommissarid oliwad kõik endise walitsuse ajal mässulekihutajad isikud olnud. Seda ei wõinud just mitte öelda, et nemad iseäranis osawad asjaajajad ehk arusaajad inimesed, rahu taganõudjad  ehk ka kõige wähemast eluküpsed isikud oliwad. Ei kaugeltgi mitte! Aga nad saadeti kõik piiramata waliga wälja. Muretsege  korda ja aidake uut walitsust kindlaks  teha, öelti igaülele. Igat wastupanemist  lämmatage juba tema alguses ära, Üks kõik mill teel, ehk missuguste abinõudega!  See oli tõepoolest üliwSga ja kergesti arusaadaw. Sagedasti leidfiwad nemad aga ka ägedat wastupanemift ja wästupanijad ei olnud mitte igakord just rahwas wõi suurekoha omanikud, maid sagedasti just töölised. See tuli sellest, et enamisti kõikidel nii hästi rahwa, kui ka elutundmine puudus ja nemad ialgi waewaks ei wõtnud asjaolu  uurima ehk läbikaaluma hakata, waid igal juhtumisel kohe pihta laduma hakkasiwad. Selleläbi juhtus siis ka wäga sagedasti, et nemad nende oma mõtete poolehoidjaid tapsiwad ja ära riisusiwad. See oli aga nende meelest üks tühi kõik. Pääasi osi aga ses, et kecgi neile enam ei sõna egn teoga saStu hakata ei julgenud  ja seega oli nende wõit täieline ja hiilgaw. Igaüks toimetas oma isikliku arwamist  ja tundmust mööda ning igamees arwaS ennast kõige õigemini tegemas- Selle segaduse sekka paiskas nüüd parlament Missi käsu: „Wiibimatalt igat eraomandust ära korjata ja ühisuse kätte toimetada." Ning selle järel- jälle teisel päewal: Zga ühele jätke ainult nii palju järele, kui temal tingimatalt tarwis on. (Järgneb). Kodumaalt. Kuresoarest. Soaremaa rahukohtunikkudc-lcgu  ismtts hr. Mojhew itinow on tõsiseks riiginõuna ik uks nimetatud. Maalt tuleb mitmelt poolt sõnumid,  et möödaläinud pühade aeg see kord palju rahulikum olnud, kui teistel aastatel. Ka tulewad sõnumed, et rahwaS paljudes kohtades ära nägema hakkab, et seletused, mis Saarema Eesti edumeelse erakonna asutamiseks wälja laotatud üleskutses ülespandud,  õiged olla ja paljudgi tahta selle erakonna liikmeks heita, Enne, kui rahwa meeled mitmesuguste juttude läbi segatud oliwad, arwanud nii mitmedgi, et see üleS kutse' mõisnikkude poolt wälm olla antud. Kõikidele Saaremaa waldadele on teatatud, et iga tulesütituse korral peab wald, kelle piiris tulckah u sündinud, 3000 rbl. trahwi maksma, kui kurjategija mitte ülesse ei anta, Need otsused, mis 7. detsembril 1905. Saaremaa rahwakooSoleknl tehti, trükiti ka iseäraliste! lehtedel ja laotati rahwa keSkel laiali. Nüüd onnesdlehed politsei poolt ära korjatud. Nagu lugejad juba teadwad, tuliwad soldatid siia segadusi maha surumm Selle tõttu on kinni wõetud : Muhu wallakirjutaja Hamm e r, Pärsama wallawanem Reis ja kirjutaja Rauk jaScpahammer Loonalt. Uuemõisa wallakirjutaja Sarapuu  ilmus ise politseisse ja pandi kinni. Räägitakse meel muudest kinmwõtmistest, kuid selgemad teated puuduwad. LnsiS on ükS mees maha lastud waStuhakkamise pärast. Üleüldse on aga rahwaS rahulik. Rõõsa mõisa rentnikku Schum a nni  ja M. Trulli Poidelt on ka kinni wötta tahetud, kuid nad on ära põgenenud. Uuemõisa walla käest on 1000 rbl. sisse nõutud, sest et wald Trulli wälja ei ole andnud. Wallal olla aga Trull teadmata. Nii on siis need ise õnnetuseSse sattunud, kes tööd on teinud ning on ka teisi õnnetuse sisse wiinud. Ehk esimesed oma teg-wustga küll meie waStased oliwad, siiSgi awaidame neile, kui inimestele, oma kaastundmust; rahwaft palume aga praeguse  raske aja tõttu neid mõtteid jä püüdmisi,  mis äsfitaw tegewus nendesse istutanud,  maha jätta ja õigele arusaamisele tulla. Siis olsms peagi re-SkuStest wabastatud,  mis wiimane aeg meie pääle pannud ja siis hakkame õigusega ja auusustga oma tööd tegema. Sõjaseadus on wali seadus, sest siis ei käida mitte harilikkude kodanliste seaduste järele, waid seaduste järele, mis istäralde selleks wälja on antud. Siin ei ole suuremat  järcleuurimist ega kohtupidamist. Kuid sellepärast ärgu rahwaS karika, et te «ale liiga sünniks. Kmdralkubcrmr on kinnitanud,  et ta wägiwalla waZtu olla. Üks asi, mida rahwaS tähele pangu, on: ärgu sõjamäele waStu hakaku, waid täidetagu igasugust nõudmist. Sest sõjaseaduse järele ootab wastuhakkajat koha pääl kohe surmanuhtlus.  Paljud halkamad oma raha, mille nad ässiwate juttude tõttu renieist ära wötsiwad, sinna tagasi wiima. Mõistlik tegu, mida igale ühele teha soowime, keS oma raha kindlas kohas hoida tahawad. Need, kellel Kure saares i s e seiSwadkorteridon. andku e n n ast tingimata linn awalitsusele  Riigi Woli kogusse walimiseks üles. Niisama saatku ka ig awald linnas m ei t i sfe kõiki de nende nimekirjad,  kes walla ametis on ja iv all a ft pal ka saamad, pääle alam at e Lee n i j ate. Kw o ote ja mõi s a maapid a j a d I Änd k e ennast üles kreispo l i t se i walits u s e l e! Kee gi Sr gu jä Sgu h i l j a k S, s e st a s i o n tS h t i S I -- Juhtkirja ~Mis nüüd teha?" järg ilmub tulewaS numbris. Sötfialdemokraatiaft  kirjutame edaspidi pitkemalt. Kaarmalt. Kaarma seminarisse  sisseastujatele olgu siin teatatud, et edaspidi niisugune kaswandikkude  wastuwõtmine mitte wõimalik ei ole, nagu warematel aastatel, kus mitmed ilma esialgse teatamiseta kohe kõige kraamiga kooli ilmusiwad. Praegusel ajal on seminar  wiimse kohani täis, nii et ilma esialgse  ülesandmiSte ja wõistluskatseta keegi wastu wõetud ei saa. Sisseastujatel peab Saaremaa kihelkonna ehk ministeriumi koolide  lõpetamise tunnistus olema. Teatan seda selleks, et asjata käimise waewa eest laste wanemaid hoida- Kaarmal, 6. jan. 1906. J Kirotar, sein. juhatuse kooliõp. Elme mõisas oli 2. januaril hirmus  tulekahju. Karjalaudad pZlefiwad maha. Sisse jäi 68 sarwlooma, 19 hobust ja 17 siga. Umbes 40 looma saadud päästa. Ühelt poolt arwatakse, et tulchakatus kurjakäe töö olla, teiselt poolt räägitakse aga, et tulehakatus karjamehe purjuSpää tagajärg olla. Kui siin kurikSsi t.gew olnud, siis on see kuritegu küll hirmus, kui mrie loomade waewa pääle mõtleme. Loomade hirmus möirgamine kostnud kaugele. Ümberkaudsed elanikud olnud tulekahju juures iseennast ärasalgawalt abis, sest mõisa rentniku ja säälse rahwa läbisaamine olla südamlik. Loona walla käest on juba hakatud 3000 rubla sisse nõudma, sest et Kaarma, Elme ja Loona mõisates ette tulnud tulekahjude  sütitajad mitte awalikuks ei ole tulnud. Kärla kiri? on konsistoriumi käsul 6. januaril kinni pandud, sest et karta olla, et kiriku juures pärast jumalateenistuseloppu  sega dusiette wõikZ tulla. Kirikus eneses ei olla aga mitte mingisugust segadust ette tulnud. Waljalas on ka üks mees soldatite poolt moha lastud. Põidelt. Walitsuse poolt pandi rahwa nõudmisi tõttu Orisaare Monopolipood kinni. Karjast. Selle wäljalaotud tühja jutu tõttu, et jõululaupäewa õhtul kirik õhku pidi lastama, oli wõhe inimesi kirikus. Pärast jõulu oliwad siin külaelanikud  kohaste külakubjaste juures koos, kuS ka neid küsimusi läbi räägiti, mis rahwa rahule tarwis. Küsimused otsustati rahulikult  ja mõistlikult. Tartust. Esimesel jaanuaril IVVK. a. andnud Tartu Peeter kiriku õpetaja kantslist  kogudusele teada, et tema kätte mitme allkirjaga kiri on tulnud, milles palutakse, et naeSterahwad edaspidi meeste poole ei istuks, kust nad oma jutuajamisega mehi jumalateenistuse ajal segawat. Rahwakooli õpekeele asjus. Tartu maakonna 11. jaoskonna rahwakoolide inspektor  on mõne päewa eest wallakoölide õpetajatele ringkirja saatnud, milles ta teada annab, et kõik koolid, kus mitte senini  maksma programmi järele riigi keeles õpetust ei anta, kinni pandakse. Eesti õp e keele maksmapa  n emisest ra hwak o o lLs kirjutab „PostimecS" : Nagu teada, otsustas ülemaaline rahwaasemikkude  koosolek valitsusele rahwa tungst 2. Saarlane, 9