wäga kahetsemisewääriline, et inimesi nagu loomasid karistamise läbi õpetatakse, aga mis peab siis tehtama, kui nad paremad pole kui wiimased?" ütleb Saksa leht. Peterburist. Keisri Majesteet on Jalta häätegewatele asutustele 2500 r- annetanud. Walitsew senat on seletanud, et talurahwa  kommissaridel mitte wöimu ei ole walla-ametnikku ja kirjutajaid lahti laSta, waid nõutawal korral tuleb seda kubermangu  talu-aSjade kommisjonile otsustamiseks  ette panna. Päälinna ajaleht „Sewernõi Kurjer," mille aastapidu hiljuti peeti, on hoopis ära keelatud. Uued postmargid. 7 ja 14 kapikalised,  antakse uue aastaga wälja. Wiiekopikulised waskrahad wõetawat, sest et nad liig rasked on, tarwituselt ära. Peterburis rahawabrikus neid enam ei löödawatgi  ega anda neid riigirentei enam wälja. Laste suremise Üle Wenemaal teemad  mitmed Peterburi arstid statistikalist tööd. Juba nüüd on kindlaks tehtud, et lääne-kubermangudes (EeSti-, Liimi- ja Kuuramaal) 1000 lapsest esimesel eluaastal 150 sureb, lõunapoolsetes kuberm. (Hersonis  Tanrias jne.) 200, põhja- ja idapoolsetes  kubermangudes aga 434. Kroonu wiinamüümise nelja-aasta tagajärgede kohta teatab „St. Pet. Herold" järgmist: Kroonu wiinamüügi läbi ei ole riigiwalitsusele sugugi kahju tulnud, ehk seda mõnides ringkondades küll esiotsa arwati,  kuna ka rahaministeriumi kahtlustati, nagu ei olla see uus sisseseadmine mitte joonule wastu wõitlemiseks, maid aga ainult rahalise tulu pärast. Umbes nõnda räägib rahaministeriumi aruanne 35 kubermangu kohta On selgesti näha, et monopol wiinajoomist pastu on wähenenud, sest et miin endise wastu palju kallim on. Pääasi on aga fee. et müüjate poolt enam rahwast wiinajoomisele ei meelitata, nagu ennemalt. Keskmise arwe järele joob iga wenelane aastas 6 toopi wiina ära, mis sugugi palju  ei ole, kuna sakslased ja prantslased palju rohkem alkoholi tarwitawad. Kui asjaolud endisteks jääwad, siis on wenelased  joomise poolest paremas korras kui mõni muu haritud rahwas Europas. Kroonu wiinamüümise ajal on riigiwalitsus 35 kubermangus 4(U/i° miljoni rubla wälja andnud ja 6lVn> milj. rubla sisse wõtnud; nõnda on siis wäljaaanded kaetud ja kroonule  weel 20 milj. rubla puhast kasu järele jäänud. ma olla pääsnud, kuna aga Mr, Duulmann  teda kohe jälle taga kihutama hakkanud.  Weel ütles lord, et tema asjad nüüd Tseiloonis marsi korrale saamad ja nemad ülehomme wöiwad teed, Malaka poole, eite wötta. See sõnum oli Willemannstle wäga meelt mööda, sest tema eesmärk oli et oma isa järele kuulata, aga mitte tee pääl tühja  lusti käikudega aega wiita. Tee, Tseiloonist kuni Malakasse, on kaunis pitk, aga et ilmad ilusad olimad ja neil kuskil pool pea'ust ei olnud, siis jõudsiwad  nad ühe nädalaga senna ja lasksiwad kaheksamal päewal ankrud Malaka linna all sisse. Malaka kuberner oli lordiga tuttaw ja wottis neid lahkesti wastu. kuna ta oma majas seni neile korterit lubas, kui nende asjatalitused neid sääl kinni pidasiwad. Ta lubas ka häämeelega Willemann'i isa järele kuulamises oma abi anda ja tõotas sellest kohe kõige lähemal seiswate agentidele  teatust saata ja nende juurest järele küsida. See asi on siisgi wäga raSke jv keeruline,  ütles kuberner, see inetu wanne keelab  grahwi oma õiget nime ja seisust kellegile  awaldamast, ja, kui ta küll ka just metsikute inimeste hulgas oma elu edasi ei aja, nagu teie seda wande põhjust ütlete olema, mis teie isa kaela wägisi sunnitud on, siisgi saab tal põhjust olema, enese nime ja elukorra üle seni waikida, kuni teda sellest mabaks tehakse- Õnnetu mees, kui ta teaks, et kõik asi juba ümber pöörtud on, siis poleks tal enam seda wiletsat wande koormat  oma öladel kanda! Aga senna ci wöi nüüd midagi parata ja meie peame selle juures kõik wõimaliküd abinõud pruukimisele wõtma, et õnnetumat isa weel ülesse leida ja oma tõsisele seisusele jälle tagasi kutsuda. See oleks küll hirmus, kui see häbemata ülekohtu löök tema elu pärinud oleks! Aga pidage! Mull tuleb praegu meele, et ma ühe agendi käest mõne päewa eest kuulsin, kuda üks mees tema juure tulnud ja kõikepidi  ühe grahw Riehnberg'i nimelise mehe järele pärinud, keda üks õnnetu juhtumine kodumaalt wälja wedanud ja kes nüüd pma wiletsat elu, India meresaart? Ml, ümberhulkudes peab edasi ajama. Mul ei jäänud sellest asjast küll suurunat meele, sest et see asi mulle wöõras ja tundmata oli. aga ma tahan seda agenti kohe siia lasta kutsuda. (Jtrg tuleb.) Möndasugust. Eesti põllumeeste seltsisid on pra.- gusel ajst ül pea 53, nend st üks piimatalituse  ühisus ja 2 mesilaste pidamise seltsi. Joomisest. Prohwessor Shidlowski on oma uurimistel selgeks t inud, et üleüldine  arwamine, nagu annaks klaas wiina jõudu wole on, ja inimesed, kes päewos  2 4—6 klaasi wiina joodad, ehk neid küll joodikuteks ci loeta, sest et nad joowastuses ei taaru, teemad halwemini kui need joodikud, kes palju joomad, oga harwasti. Shidlowski arwamine ja uurimine  teeb selgeks, et parajuse meeste ütlus „wähe ja mõistlikult wõtta, wiga ei tee," wole on. Hobuste kaitseks talwel awaldame järgmise ajakohase näpunäite: Hobuste peksmise  ja muidugi piinamise waStu tarwitatakse  küll mitmesuguseid abinõuusid, aga missugust piina kannatawad waescd loomad, kui neile talwel kange külmaga rauad suhu pandakse, mis öö otsa wäljaS külma käes on seisnud! Kee! külmetab silmapilk raudade  külge, mida mitte sugugi kerge säält wabastada ei ole, ikka peab waene loom tüki nahka sinna külge jätma. Et aga hobuseid talwel sarnase piinamise ja katkiste suude eest hoida, pole muud tarwis, kui raudu külma wee sisse pista, siis ei hakka nad enam keele külge. Elusa jänese oli keegi talumees juuli kuul kinni wõtnud ja hoolega suureks kaswatanub,  ning töi ta enne jõulut Jurjewis'e  müüa. Peterburi uulitml nägi ka üks proua mehe käes ilusat aawiku-em mdat ja maksis ta eest kõrge hinna 2 rbl. Kui aga loomakest puurist ostule kätte anti, tegi jänes hää hüppe ja kadus waatajate rõõmuhüüetel Heningi platsi poole. Nüüd tuli ostja ja müüja wahel waielus, kumb kahju peab kandma. Talumees jäi aga wõitjaks, sest raha oli ju tema taskus. Lõuna Ahwrika sõda. 27. Detsembril 1900 a.  Kaplinnast  teatatakse: Läänepoolt Kapmaale tunginud buride arw kaswab iga päewaga. Suurem osa nendest läheb raudteel lõunapoole.  Kapmaa hollandlased sunnitawat tarbekorral mägist hulka astuma. Kapmaale tunginud buride arwu loetakse juba 18,000 pääle. Neil on haäd hobused ja pal.u sõjamoona.  Ka kõigis lõunapoolsemates Kapmaa  maakondades on nüüd sõjaseadus wälja kuulutatud. 1500 buri on Southerlandi jõudnud, mis 120 Inglise penikoormat põhjaida pool Kaplinna on. Transwaali maal kestawad wöitlused samuti edasi. Burid, kes inglastele alla on heitnud,  asutasiwad Pretorias rahukomitee. Sellekohasel koosolekul oli buride asemikkusid igast Transwaali maakonnast. Nad walisiwad  Vasensburg', ühe Volksraadi (rahwa nöuukogu) liikme, esimeheks ja W. Steyni, ka Volksraadi liige, kindral Andrew Kronje (tuttawa kindrali Kronje wenna) ja weel paari parlamendi-liikme komitee liigeteks. Koosolekul tehti otsuseks, sõja rutulise lõpetamise  eest tööd teha. Lord Kitchener wõttis  koosolekust osa ja pidas sääl kõne. Ta seletas, praegune sõjapidamine olla mõistmata  tegu, sest et Jnglisemaa buride walitsuse  jaluleseadmist ialgi ei saawat lubama. Inglased ei taha burisid mitte maha rõhuda, waid asumaadele antawat wabameelne, edasipüüdlik walitsus, millest burisid tähtsal wiisil osa saawat ja mis neile ja nende lastele kõik õigused, wanad seadused ja harjunud kombed aidata alal hoida. Burid wõidelnud waprasti, aga et nad ärawõidetud,  siis ei olla neile mitte häbiks alla heita. Ta lootwat, et komitee wõitlewatele buridele  asjade seisukorra üle tõtt saawat rääkima.  Lord Kitchener kuulutas, et üksgi bur, keS alla heidab, enam oma maakonnast eemale ei saadetawat, aga raudteede äärde asutatawat leerid nende ja nende naeste, laSte ja wara jaoks, kus inglased neid kaitswat. Selle kaitse eest nõuda inglased, et allaheitnud burid neid wõitlewate buride wastu aitawad. Waja olla buride seast käskjalgasid wõitlewate buride juurde saata, et neile teada anda, mis ta öelnud- Sellest koosolekust saadik on Inglise wäels läsk antud, buride talusid mitte enam maha põletada, wõi olgu siis, et wacnlane neid pelgupaikadeks tarwitab- Igal pool jaotati buride seas Hollandi ja Inglise keeli ringkirjasid  wälja, misläbi neile Inglise wäeülcmuse  ettekirjutusi teatati. Ka see õngitsemisekatse näitab, kui suures kitsikuses Inglise sõjajuhatus Löuna-Ahwrikas on. Lord Kitchener pole mitte nii helde mees, et ta palja inimese-armastuse pärast buri» dcga nii pchmeSti ümber käib- Kuid mõju ei saa ta meelitustel nii kaua olema, kui buride söjaõnn edasi kestab, nagu nüüd Kapimaal. Juba on mitu buride wäcsalka Griquatowni linna ära wõtta, mis inglaste käes on. Inglise sõjalaewadelt saadeti hulk mehi maale, et Kapimaa linnade kaitsewäge rohkendada ja wõimalikuks teha, et rohkem wäge põhja saaks marssida- Ka suurtükkisid toodi laewade päält maale- 28. Detsembril. Kaplinnast tea» tatakse: Dewet on Kapmaale jõudnud. Tema tahab sõja tegewust isiklikult juhatada. Kuulub, ei burid sala sõjanõuukogus otsu- M. 1 Saarlane 1901