Tartust. Eduerakonna ülemaaline koosolek,  mis 12. ja 13. aug. ära peeti, tegi ühelhäälel otsuseks tulewatest riigiwolikogu «valimistest osa wõtta, kuigi wõidu lootus uue walimise seaduse läbi «väikeseks jäänud. Laupäewal 24. aug. ilmus ajalehe proowinummer. Leht ilmub nüüd iga päsw. Tegemaks toimetajaks olla luuletaja  hr. O. GroSschmidt. WaZtutawa toimetajana  kirjutab nüüd E. Bergmann alla, kuid see olla ajutiselt; pärast poole saada E. Bergmanni wend AlfonS Bergmann «vastutajaks  toimetajaks. Tallinnast. Kahes Saksa suuremas koolis  Tallinna doomkoolis ja Birkenruhe maagümnafiumis Wõnnu linnas antakse EeSti keeles õpetust. Tallinna doomkoolis  on EeSti keel sunduslik kõigile õpilastele.  Tühiseid wabandawaid põhjuseid ei panda tähele. Õpetust annab õp. H. Hurt M. Kampmanni Kooli Lugemiseraamatu järele. Birkenruhes jagab Eesti keele õpetust  linnakooliõpetaja J. Tõõtfi, muidugi ainult nendele õpilastele, kes Eestimaalt wõi Põhja-Liiwimaalt pärilt on. Mõlemis koolides õpitakse Eesti keelt suure agarusega  See nähtus peaks nendele eestlastele  häbi tegema, kes oma lastele emakeele  õpetust anda ei soowl ja lapsed seesugustesse  koolidesse wiiwad, kuS Eesti keelt sugugi ei õpetata. Kartulite wäljawedü Nagu „Päewaleht" teatab, on Jnglisemaal, niisama ka Saksa- ja Rootsimaal tänawu kartulisaak «väike olnud. Sellepärast olewat loota, et kartulite wäljawedü nendesse maadesse  tänawu kõmast tõuseb. See teade on iseäranis Eestimaa wäikemaaomanitkudele,  kes suurel mõõdul kartulid hariwad, rõõmustaw. Senini läks suurem osa kartulid  kohalikkude wiinawabrikute tarwituseks, kes hinnamääramises õige kidfid on. Wälja weeti kartulid pea ainult Peterburi ja Soomemaale. Lätimaalt. Riiast. Sõjariistade kandmise luba saamist on, nagu „Rishsk. Mõsl" „Latwija"  järele teatab, kergendatud. Sõjariista kandmise palwele ei olewat nüüd muud tarwis juurde lisada, kui politilise ustawuse tunnistus, mis kohalik politsei ehk talurahwa  asjade kommissar annab. Juba augusti - kuu algusel andnud Liiwimaa kuberner kommissaridels käsu, et nad wallawalitsusi  uue korraldusega tutwustaks. „Latwija" arwamisel on uuel korraldusel sügisete pimedate ööde liginemisel suur tähtsus. Wangist wabastamine. Ajutine  Läänemeremaade kindralkuberner baron Möller-Sakomelski on juutisi nende uue aasta puhul wangist wabastanud. Tööliste korterite ja rahwa toitmise näitus on lõpetatud. 10 nädalase kestwuse ajal oli 165,000 inimest näitust waatamas  käinud. Miitawist Surmaotsuse täidesaatmine.  Poomise surma mõistetud  Karl Sehst, kes Frauenburgi lähedal talupoja Rumbe ära oli tapnud, lasti muudetud otsuse põhjal maha. Windatvist Linnawolinikkude walimiseks  on lätlased ja sakslased sel tingimisel  kokku leppinud, et wolinikkudeks 23 lätlast ja 19 sakslast tulewad walida. Liibawist. Määrused wäljarändajate ülespidamise wastu. Et paljud wäljarändajad,  kes aurulaewadega ära sõidawad, ran»slt  lahkumise juures ennast wäljakutsu- walt üles peawad, siis on kohaliku ülemuse  poolt määrused wälja antud, mille järele wäljarändajad laewa lahkumise juures  mitte kalda poole pöördud laewa äärel et tohi seista, pärast kolmandat wilet rahwas  sadamast lahkuma peab, need, kes korratust sünnitawad, kinni wõetakse ja lotSmanni paadiga maale tagasi toodakse. Kui laewal olcwa rahwa poolt meelcawaldust  toime pandakse, siis toodakse laew wiibimata sadamasse tagasi. Kaugemalt riigist. Peterburist. Elaw põrgumasin. Iseäralisest  kuritöö plaanist teatab „Now. Wr-" Et salapolitsei jaoskonda sisse pääseda, tegi üks mässaja otsuseks, sandarmi ohivitseri  mundcrt selga tõmmata ja ennast ise elamaks põrgumasinaks muuta. Selleks tahtis ta oma ihu ümber paksu korda lõhke-puuwillaga mässida, taskusse lõhkerohtu  ja elektri masina panna, mille traat lõhkerohuga ühendatud oli. Sel kombel  pidi elaw põrgumasin salapolitsei ruumidesse  tungima, et ühes enesega õhku põrutada. Plaan läks nurja, sest et juhtumise  kombel ühe rätsepa juures sandarmi ohwitseri munder leiti, millel lõhkcpuuwill woodri all oli- Nüüd on kõik kurjategijad kätte, saadud. Wtunasel ajal on paberossikestade wabrikandid üksteisega möisteldeS kingitusi paberossikestade karpidesse hakkanud panema wõi tunnistusi, mispüäle niisuguseid kingitusi  antakse. Üks wubrikant lubas koguni maja Peterburis anda, kellele õnn juhtub. Nüüd on linnupäälik pristawilc cltekirjutanud,  sarnaseid kuulutusi mitte enam lubada ja süüdlasi «vastutusele wõtta, sest sarnaste pakkumiste ««valdamine olla omast kohast wõidumäng. 30.000 wäljarändajat. Poltawa kuberneri teadete järele on nim. kubermangust  kuue kuu jooksul Üte. 30,000 talupoja  Kesk-Asiasse wälja rännanud. Raskete  elutingimiste tajajärjel ja mõnel muul põhjusel olewat aga mumed perekonnad jälle kodumaale tagasi pööranud. Tsernigowi kubermangus Giuhowi maakonnas on kuus kaetud nägudega isikut kindral Gukowi aida tulnud, kui see oma perekonnaga ja wõõraStega aias sõi „käed üles" hüüdnud js kõik meesterahwad ära tapnud. NaeSterahwad peitnud ennast heinaküünidesse.  Sõjariistad, wäärtasjad ja raha on ära rööwitud. Pärast riisumist astunud röõwlid tapetud surnukehade juurde  lauda ja hakkanud pidustama. Teenrid jooksnud kõik pelgu. Äraminnes teatanud röõwlid, et nad «Musta pilwe" ühisuse liikmed on. Neid otsitakse taga. Gukowi abikaasa oli mõni päew enne koledat sündmust  Kiiewisse sõitnud. Jumalaga jättes suudlenud kindral prouat ja ütelnud. „Jää Jumalaga, wõib olla, et me enam teineteist ei näegi-" Isa sõnu naljaks pidades, ütelnud  poeg emale ka neid samasid sõnu jumalaga jätmisel. Kuid need sõnad läksiwad  täide. Poolamaalt. Kole weretöö. Pühapäewal 26. augustil õhtul kella 10 ajal tungisiwad 6 sõjariistus kurjategijat Wola külas Jaan Kowali majasse ja nõudfiwad  surmaga ähwardades raha «väljaandmist.  Kui rööwlitele seletati, et raha ei olla, tungisiwad need kõige püält K. 20. aastase abielus tütre kallale ja tarwitasiwad  tema juures wanemate silma all wägiwalda.  Siis hakati kõiki peksma- Kui aga siisgi raha ei saadud, tapstwad kurjategijad  peremehe naeje ja 12 aastase poja ära, kuna peremees ise ja tema wäimeeS surmamast haawata saiwad. Et mõrtsukad neid ka surnuks pidasiwad, wisati tõik keldrisse, mille uks kinni pandi. Rööwlid lsidsiwad maja läbiotsides 20 rbl. ja mõned  wäärt asjad, mis kaasa wõeti. Öösel kella 12 ajal ärkas raskesti haawatud peremees  meelemärkusele ja hakkas appi hüüdma  Naabrid kuulstwad seda ja tõiwad nad keldrist wälja. Elulootust ei ole. Lodsist. Kole sündmus. 24. aug. kell 9 õhtul tungifiwad 8 sõjariistus isikut  Retkini külas Jaan Kednareki majasse ja nõudsiwad temalt surmaga ühwardades 3000 rbl. Õnnetu tõendas, et temal ainult 18 rbl. on, mida ta neile kohe kätte anda tahtis. RõSwlid aga jäiwad oma nõudmise  juurde kindlaks, ja et R. seda täita ei wõinud, lasksiwad kurjategijad ta kohe maha. Paukude pääle tõttas tapetu 34 aastane nacne .sinna, kes ka kohe maha lasti. Siis sõckusiwad kurjategijad tapetute K ja 3 aastasi poegasi jalgadega, nõnda st kõik ribid katkesiwad. Selle pääle läksiwad  rööwlid, ilma pakutud 18 rbl. kaasa wötmata, minema. Wäljamaalt. Belgiast. Tulekahju Antwer« penis. 23. augustil oli Antwerpenis, kus sadamatööliste streik edasi kestab, kolesuur  tuhekahju. Umbes 25 tuhande ruutmeetri  suuruse maatüki pääl häwitas tulekahju  puu- ja petroleumi-ladud, ning majad ja magasinid ära. Tulekahju kestis terme päema. Streikijaid kahtlustatakse sütitamises  ; need lükawad aga kahtlustuse kindlasti  tagasi. Kahju on umbes 3'/- miljoni  franki. Mahapõlenud majade ja ladude omanikud tahta linna käest kahjutasu nõuda,  sest et tulekahju rewolutsionilins tegu on, ja linn korra ja seltskonna julgeoleku eest wastutaw on. Ministrite nõukogu pidas selle aSja pärast iseäralise koosoleku ja otsustas, mitte streikijate tööliste ja tööandjate wahele segada, maid ainult korra alalhoidmise eest hoolitseda. Streikijate tööliste arw on praegu 25 tuhat. Bulgaria maalt. 30. augustil awati Aleksandri 11. mälestusesammas kõigekõrgemate  Wene külaliste, Wene sõjamäe ja linna asemikkude ning Bulgaria auukandjats juuresolemisel Bulgaria päälinnaS. Wene Keisri asemikuna tuli awamise pidule Keiserlik Kõrgus Suurwürst Wladimir Aleksandromitsh, tema abikaasa Maria Pawlomna ja poeg Andrei Wladimirowitsh. Niisama tulimad ka W-nemaalt nende polkude saadikud, kindralid, polkownikud ja wancmad alamohwitserid, kes Vabastamise  sõjast osa wõtsiwad, ühes nendega ka Peterburi, Mõskma, Kiiewi, Saratowi ja Odessa linna saadikud. Linn on enese ehtesse pannud ja awaldab pühalikku, pidulikku nägu. Uulitsad, riigi ja kogukonna  asutused on Wene ja Bulgaria lippudega äraehitud, niisama kallide waipade  ja elawate lilledega. Sofia paleed, kuhu Wene kõrged külalised sõitwad, ehtis würst Ferdinand peaaegu isiklikult. Meeleolu on ülendatud. Ajakirjandus pühendab  erakondade pääle waatamata Wenemaale,  kes Bulgaria kõrgemeelselt, omakasu püüdmatalt wabastanud, terwituse sõnu. Sofias, 29. aug. Suurwürst Wladimir Aleksandromitsh, ta abikaasa ja poeg jõudstwad  siia, et waboduse mälestuse pidust osa wõtta. Nad mõeti suurte auu-awaldustega  wastu. Linn on Bnlgaria ja Wene lippudega Olud. 47 Saarlane, 1907