Kui mõjuwalt endised õpetajad Kihelkonnal rahwa hariduse eest hoolt on kannud, seda tunnistab  jällegi asjaolu ise. Säälne kihelkonna kool pole minu teada terwel 100 oasla jooksul mitte ühte sammugi edasi jõudnud. Koolimojakcne on ikka seesama, mis ta algusest olnud ning ainult  V« ehk '/« õpejõudu on sääl senini tegewuses  olnud, sest et suurem jagu kooliõpetaja tööjõust  mitmesuguste teiste tallituste ja ametile pääle ära kulub. Tcalawalt on praegusel Kihelkonna  kihelkonnakooli kooliõpetajal järgmised ametid korras pidada: 1) kooliõpetaja. S) köster ja orelimängija, S) laulu- ja pasunakoori juhataja, 4) õpetaja asemik, mis mitte wähe tööd ei paku, 5) suurema koha pöllupidaja, 0) weel muid toimetusi.  Mis ütlewad need koguametid kõik ühe ja sellesama isiku tööjõu kohta? —Kuidas sugulus isikut kõlbliscmaks teeb, kui mõõraS on, see on mõistatus. Ma ei taha siin miile praeguse Kihelkonna  kooli juhataja wäärtust alandada, tahisin aga ainult kirjaniku —d põhjenduste nõrkust näidala. Haa kihelkonna koolil on rahwa ning terme ümbruskonna hariduse kohta ülisuur tähtsus,  sest see on ainukene kõrgem rahwa hariduse asutus, kuna linnakool ju mille rahmast ei hari, maid haridlast, kes kodust wälja rändawad ning ole kihelkonnakool ialgi ettewalmistamise kool, olgu ta 1., 2. ehk ka 3. klassiline, ta on iseseisuni  asutus, millel põhjusmõttelikult ainult rahwa haridusega tegemist on. Ei sünni siis ettewalmistamise  kooliga mille ühendada. l?. N. 4. Saksaseltsi saadikute koosolek peeti Riia lehtede teatel 9. märtsil Riias ära. Otsustati muu seas Kuresaarde Salsa keskkool  asutada. Neljapäewal, 13. märtsil peeti Eesu Põllumeeste Seltsi eestseisuse koosoleku», kus põllutöökursuse kordapanemise rahalisi asju korraldati ning tulemaks liikmete koosolekuks päewakord üles seati. Lühem liikmete koosolek peetakse Jiiri-päemal, li 3. aprillil, ära. Päewakorral on muude seas kaks iseäranis tähtsast asja: 1) kõne „Õigest ja korralikust hobuserautamisest" ning 2) hoiu- ja laenukassa asutamine. Kaarma kiriku naabruses wöetakse ka sel aastal rohkesti metsa maha, mi et ajajooksul, kui metsaäri edasi aetakse, kiriku  ümbrus palju oma ilust taotama peab. Metsade raiumine ei ole mitte üksi mõisate  poolt wiimasel ajal suurema hooga ette wõetud, maid ka talupuumaa mehed rammad kohati rohkesti metsa, muidugi suuremalt jaolt oma tarwituseks, iseäranis sääl, kus puumaade kruntipanemist oodata on- Muidugi peab niisugune plaanita metsade raiumine aastate jooksul õieti pahasti mõjuma, kuna pöletis- ja ehitusmaterjali  hindade rohket kerkimist juba praegu tunda on. Selle juurde tuleb edaspidi  muidugi ka üleüldine majandusime kahju, sest et metsade hämitamise järele aja jooksul wihma puudus tingimata suuremaks läheb, ja põua aastad sagedamini  kordama saamad- Mustjalast 29- webruaril s. a. tegi Mustjala walla wolikogu ühel häälel otsuseks  wanat magasini wölga, 281 tsetmerti bv kar. rullisid ja 539 tsetmerti 37 kar. odrs, maha kustutada. Selle otsusega teenib Mustjala walla woltkogu paljude võlgnikkude  südamelikku tänu ära- Teab ju igaüks.  kui raske niisuguse mõla maksmine on, millest inimene ise teragi ei ole hambaalla  saanus ja mana magasini mõla seas on palju niisugust wõlga, mille tegemise aega ükSgi ei tea- T. Tartust. Näitemüügi korjandus „Põllutõõlehe"  kulude katmiseks on Liiwimaa kuberneri poolt Eesti Põllumeesti Seltsile „Slu" teatel lubatud. Reedel, 7. märtsil s. a. oli, kirjutab  „Elu", Riia ringkonnakohtu süüpingil praegune Karula walla liige J. Kurwits keda selles süüdistati,  et ta Sangaste walla ringkonnas ok obril ISOS a. lubata koosolekuid juhatas, rahwast mässule  üles kihutas? uue wallaWalitsuse eesistujas oli, Sangaste mõisas käis sõjariistu nõudmas ja sellesama mõisa walitsusele rea rahwa nõudmist ära andis ja kaitsewäe (miiitsa) asutas, märgu» andmise lauad üles käskis seada ja sõjamäe ilmumiseni  rewolulsioniiise komitee juhatajaks jäi. Kohtus Kurwits ennast süüdi ei tunnistanud ja seletas, et Sangaste wallaS mitmed koosolekud ära on peetud, tust tema osa ei wõtnud. Kui aga wiimaks rahwas nende waStu waenu hakkas awoidama, kes koosolekutest osa ei wõtnud, oli ka tema 2, detsembril wallomaja õues peetawast koosolekust sunnitud oja wötma. Sinna ilmudes ei läinud la mitte kohe koosolekule, watd jäänud ühte hoonesse, kuni teda jäält kokku tulnud rahwas  sundinud wälja tulema ja koosolekut juhatama.  Wiimascst nõudmisest katsunud tema kõigest jõust ennast wabaStada, pidanud aga wiimaks rahwa tungiwalc nõudmisele alla andma. Koosolekul,  kus tema juhatajaks olnud, loetud Tartus ära peetud kongresside otsused ette ja walitud uut wallawaiitsus, kuhu ka teda waiiti. Koosolekust wõtnud tema teada ka wallawalitsuse  liikmed osa. Wiimaste tegewust tema ega ka teised milgi! kombel ei takistanud, mis juba see näitab, et wallawalitsus oma istumist ilma takistamata wõinud pidada ja ka pidanud. Mõisasse  läinud tema 11. detsembril selle otstarbega, et rahwast kõigesuguste wägiwallategude eest hoida.  Mõisas wolitanud rahwas teda ka paberid, kus mitmesugused nõudmised oliwad ülestähendatud,  mõisawalitsuseie ära andma. Wiimase sisugu  saanud ta alles waiitseja juures tultawaks, kus ta punkti, kus sõjariistu nõuti, maha palunud kustutada.  Militsa asutamisest ja fignali-laudade ülesseadmisest tema midagi ei teadwad Oma wahekorra kohta selleaegse wallakirjutaja Uuseniga ja wallawanemaga seletas süüalune, et wiimased wuse kohta mitu korda rahulolematust, mille eest need ka kommissarilt kui ka walla täiskogult noomituse saanud. Tunnistajad kuulati kõik 15 wande all üle. Prokurör jäi süüdistuse juurde ja nõudis «valjumat  karistust. K. kaitseja -vannutatud adwokat Lieven tõi põhjused ette, mille järele K. kui mitte oigeks mõistmist ei ole teeninud, siis -vähemalt et talle türmi aseipel rahatrahw määrataks. wiimascS sõnas wõtab K. oma tegewuse kokku, pakub õigeks mõistmist ja seletab, et tema rohivast ainult tagasi hoidnud. Teda nimetatud tagasi-kiskujaks ja räägitud, et ta mõisnikkudega käsikäes tõötawat. 11. dets. olnud rahwas tema pääle juba nõnda äritatud, e. tema heina-kiiiini heintega maha põletas. Kohus mõistis Kurwitse neljaks kuuks türmi. Lätimaalt. Riiast. Riia laht on, nagu lehed teatawad,  10 penikoorma laiuselt paksu jääga kaetud. Et niisugusel seisukorral laewade läbiwiimine liig kardetaw ja suurte kuludega ühenduses seisab, on laewade käik Riiga ajutiselt seisma pandud. - Surmaotsust saadeti 24. aug. 1906 kuni 1. märtsini 1903- Riias 142 täide. Miitawis on sellesama aja jooksul 84 inimest  sõjakohtu otsust mööda mahalastud. Hobuste wäljawedu üle Baltimaa sadamate kaSmab iga aastaga järjest suuremaks.  Nõnda on käesolewal aastal I. januarift 13- webruarini üle Riia ja Liibawi  sadamate 2758 hobust wäljamaale, nimelt ZngliS- ja Saksamaale saadetud. 1907. aastal saadeti üle Liibawi 14,627 hobust wäljamaale, aastal 1906- aga ainult  8250- Lisa wangimaja tahetakse Riiga asu< tada, nagu Riia lehed tcatawad. Hoone pidawat nõnda suur olema, et sinna 500- 1000 inimest wõiks sisse mahutada. Kaugemalt riigist. Peterburist. Kindral StöSsel wiidi 7. märtsil Petri-Pauli kindlusesse oma karistust kandma. Et Wenemaa wangikojad wiimasel ajal täis on, sellepärast tuleb wlu,gikodade walitsusel esialgsete teadete järele 1908 a. jooksul 25,000-30,000 inimese jaoks ruumi muretseda. Sotnotvitsõist. 8- märtsil, päise päewa  ajal, tungisiwad „FitSneri ja Hamperi"  wabriku hoowiS neli riisujat wabriku  ametniku kallale, kes 5,000 rubla töölistele  maksmiseks määratud palgaraha kaasaS kandis, ja riisusiwad, wabrikuametnikku  rewolwritega ähwardades, temalt 2,600 rbl- ära- Teine summa jäi puutumata,  sest et riisujad seda ei «ärkanud- Tambotvist. Oblowka jaama lähedal tungisiwad 3 sõjariistus isikut raudtee tööliste  palgamaja kallale ja riisusiwad 11,000 rubla ära. Üks tööline sai surma; telegrafi ja telefoni aparadid lõhuti ära. 2 kallaletungijat  saadi kätte, kolmandal läks korda ära põgeneda. Tagaajamisel saiwad kaks kallaletungijat raskesti haawata, üks shandarm  surma. Osa raha saadi kätte- Orelit kuberm. Jatshnõi külas juhtus „Õiguse" järele järgmine lugu: AaSta eest sai külarahwaS wilja-abi, ja et seda rohkem oli, kui hädasti tarwis oli, otsus' tasiwad nad ühe puuda wilja hinge päält kooli jaoks ohwerdada. Wili müüdi ära ja saadi 600 rubla; rahahoidmise ja koolichitamise  mure wõttis kohaline wallawanem  J. Mischin enese pääle. Raha oli kaua mallawanema käes; tema, kui ärimees,  pani ta teenima. Wiimati tuli talupoegadele nende raha meelde ja nad hakkaftwad wallawanemale pääle käima: kus kool on? Wallawanem kutsus täiskogu  ja tegi niisuguse ettepaneku: peame õige teie raha eest kord mehemoodi wõinädalat;  minul on kalu ja blinifid. Tehtigi  otsuseks koolikapitaliga wõinädalat pidada. Öeldud, tehtud. Mischin kauples „täie auruga": talupojad sõimad kalu ja blinifid, nagu ei kunagi enne- Pärast blinisöömist  läksiwad mõned mehed järwele ja wemmeldasiwad üksteist isamaa eest. Kool jäi aga osutamata- Bakust. 8. märtsi õhtul oli Balahanõis tööliStekasarmuS koma plahwatus- Osa hoonet  on ära häwitatud- Seni on rusude alt 11 surnukeha wälja tõmmatud. Plahmatuse  põhjuse kohta ei ole selgusele jõutud. Wäljamaalt. Pekingist. Hiina-Jaapani tüli „Tatsumaru"  pärast on õiendatud- Washingtonist. Jaapani walitsuss kutse pääle sõidab Ühisriikede sõjalaewaStik ka Jaapanile wõõrfile- Marokkost. Mulai-Hafid on kindral d'Amadile kirja saatnud ja sõjariistade rahu soowinud- Ehkkülweel midagi kindlat  ei ole ja sultani ettepaneku üle kahelda wõib, rõõmustatakse stisgi ParistS selle sõnume  üle, sest Marokko sõda hakkab prantslasi  juba ära tüütama. Mulai-Hafid olla nõus oma wennale, seaduslikule  sultanile alla heitma, kui Prantsuse  walitsuS wahekorra selgitamise enese pääle wõttab- Senikaua kui sultanid läbirääkimisi  peawad, tahetawad sõjariistade - rahu pidada- Uuemad sönumed. Kuresaarest. Saaremaa erakorraline maapäew pidada 10- junil awatnd saama. Liiwimaa korraline maapäew awati 11. mürtsti Riias. Saaremaa mõisnikkude saadikuna wvtab maapäewast konwendisaadik  hr- K- baron Buxhöwden Kõll jalast osa- Nende sees on talurahwa asjade kommissar 1000 rubla .Audakn" M 20 Saarlane, IZOB