Wenemaalt. Hdeterhttrgist. baupaeval 17. «pr. pani Peterburgi  EeStt käsitööliste selts omaS uueS teatri saalis suurema näitemängu õhtu toime. Etendodi Bloumanni S järgulist kurbmäng» poeg." Pidutifi sli näitemängu ajal õieti wäha, ag« tantsuks kogjaS D«niStk, see sn EeSti pidudel igapäevane asi. Peterburgi EeSti käsitööliste seltS paneb 1. mail »ma wiimase talvise pidu-õhtu õige huvitava «skawaga toime. vr. P. Hellat laab kõnet pidamu, seltsi segakoor saab Griegi Kloostri väraval, ja Rheinbergeri  ette kandma, meeste- ja naeStekoori laulud,  «uS näitemäng ,Karu ja pascha/ siiö veel lilled, eonffett lendav post ja tagatipp muidugi jalakeerutnS. Soovime rohket osavõtmist. ,«eftla»e/ Kirjandusest. Majapidamise Arveraamat/  Kokku seadinud agr. H. Schulzenberg. WiljandiS A. Tollasepp'a trükk;a kulu. Hind Ir.2S k. On WenekeeleS üks vanasõna: »Lv v 5 ovvs eans sv vLALLk." Seda üleval tähendatud raamatut  kätte wõtteS, piab tahtmata tunnistama, et hra Sckulzenberg on aSjata mitte oma kohale,  arvepidamise  laua taha iStunud. Temal on kül tahtmist ostmd midagist haäd arvepidamisest ette tuua, aga paraku  tema ette toodud tööst on naha, et tal selleks sellekohane  teadus täitsa puudub. Napu raamatu kokkuseadja tunnistab, olla La JurjewiS ja WtljandiS põllutõõ-kursustel  õpetust andnud, kuS ka temal jutt raamatupidamisest  on olnud. Wõib olla, see ehk on raamatu kokku seadjal selle kohta huvitust andnud. kuid paraku see sn veel wäha. Pää afi on, et piab raamatupidamise teadust täitsa tundma, siis võil vast teistele sellest midagi seletada. Raamatu kokku seadja, omaS „juhatuseS raamatu tarvitajatele" esimese lehekülle pääl, jutustab lugejatele  nagu mõnda ennemuiStest juttu, aga wähemaltki  mitte seda, mis arve pidamise teaduse pKäl põhjeneks. —Wõib ju ka liht arvepidamist põllumeestele  soovitada ja õpetada, kuid ometi see piab sellel kohase teaduse põhja pääl sündima. Wõtame mõned näitused hru Schulzenberg'i juhatusest  raamatu tarvitajatele." .Raamatupidamisel on arwetel kakS isesugust mõistet ehk tähendust olemaS st)" Siin teeb raamatukokku seadja sissetulekutest ja wäljaminekutest  juttu, aga hoopis ära seletamata, et sissetulekud  on mitmesuguse tähendustega (puhas kasu, ülejäänud  summad eelminewast äri-aastast, juhtuwal kombel  fiSsetusek, avanS-summad jne.) Niisamuti on lugu arvepidamises ka wäljamineüttega.  Edasi kirjutab raamatu kokku seadja: .Wäljamimk  sünnitab teise liigi arwefid. Selle alla pandakse see kirja, mis eest meie raha maksame, millal ia kui palju nimelt/ KaS tõeSti fiiS hra Schulzenberg': arusaamist  mõõda .väljaminek" ainult raha-summadeS sünnib?  Ometi arvepidamise teadus õpetab, et kõigesuguste  hinnaliSse ainete raiskamine ja muutmine ukS puhaS mis kujul ehk teel see sünnib mis ühise kapitali arvepidamise piirides sünnitab, tuleb wäljamiuekukS  tähendada. Et aga see kõue all oleva raamatu kokku seadja! täitsa arusaamata on, -- annab tunnistust  tema oma avaldus, nagu ta omaS .juhatuses" kirjutab: .Wälj a anne käib loomulikult ikka fiSfe võtte eel. Näit. oStäb keegi noore karilooma, see suurendab karja, annab piima, võid, lühidelt ütelda: toob omanikule  tulu/ Waewalt wõiS EeSti kirjanduses rohkem  ennemuistlikumad oodata, kui eeltähendatud söuadeS,  .Põllumehe Majapidamise Arveraamatus" su avaldawd. Kahjuks, ei ole aga hra Schulzenberg pikemalt seda kuuStt ära seletanud, kuida .väljaannet loomulikult ikka sissetuleku eel võib teha/ Iseenesest oleks see vaga kasulik afi olnud, sest liiati kooks stiS ilmast tõik laenu-nöudmised ara, mis senini nüüd ikka väljaminekute tarvis nõuutatakse. Mina usun seda kul kiudlaSte, et raamatu kokku seadja isegi seda kunSti ei oSka, millest ta kül teistele on püüdnud õpetust anda, seda mõõda tuleb tema õpetust valeõpetuseks pidada. Arvepidamise tehnika ei luba seda mitte, et Väljaannet võib sissetuleku eel teha. Nagu hra Schulzenberg  näitust omaS raamatus noore karilooma ostmisest  annab, ometi jääb temale arusaamatakS, et selle ostmisega ei või enne hakatust teha. kui sissetulekut  et ole olnud. Et oStetud loom võib kül juurde tulemisega karjapidamife arweS sissetulekuks olla. see on siis arvepidamise tehnika järel juba jooksev kapital (oSoporwuS nausi'»^) Nii moodi, rohkem faatasialikult, kui teaduslikult, lähab .juhatuS' Arvepidamise raamatus edasi, kui taga poole tabeliteni. Raamatus ette toodud tabelid on raamatu koks» seadja paylt .Põllumehe Majanduse luetud. Ometi seda need olla ei wõi, sest and ei pdku kellegkle ckkttd .aru Must majapidamisest"'  nagu seda tttl raamatu kokku seadja omaS sellekohases teadmata olekus tunnistab. Nende tabelite jSrel ülesmärkimised on alleS arendamata materjal arwepidamisekS,  mitmest tükist ka weei sarnane materjal.  mis tihti arvepidamiseks midagist otsuStawat ei paku, ega seda arendada ei suuda. RaamatN kokku seadja hoiatab, et tema raamatu jõreltrükk keelatud on. Koguni see on põhjendamata kartus, et pime wõikS pimedale teed juhatada, ehk et keegi lahakS lepa puu otiast õunu otsima. Raamatu paal on ka tähendatud. et see olla I-se auuhinnaga kroonitud. Minule, kui ka teistele asja. tundjatele jääb see koguni mõistatuseks, mis tähendus selle raamatule sell ajal anti, kui seda I-se auuhinnaga krooniti. Mingisugust väärtust sellel kül pöllutõõlise majanduse arvepidamise õpetuseks ei ole; võibolla, et selle auuhmna mõistjad raamatule muu tähendusc audfiwad. Kui midagist õpetatakse, siis tehakse seda ka teaduse  põhja paal, —. miS sõna täieS tähenduses õpetuS on. KuS teaduse põhi puudub, sääl ei saa ka õpetus  areneda. Ka kuuleme, kõige uStawamalt pooit, et seegi ei olla weel H. Schulzeubergi oma tõõ waid paljaS tõlge, mida ta oma uimel on ristinud. Jõuu ilmast. Helsingis! Soome jõuuStiku seltS pani 16. ja 17. apr. (uue kal. j) wõistlus-maadlemised efimaadleja nime saamises tolme. Osa mötfiwad järgmised jõuukangelased:  W. Järwinen, J. Selander, A. LindforS, M. Eksauen, R. MuStanen, E. Hockstram, T. Tirkonen,  J. Tõtto, P. Terkonen, K. Lindberg, K. Weckmann,  W. Tirkomn, E. Zohonson, K Ohlonen, A. Swahn, Z. TumiSto, Z. Neininen, W. Hiwonen A. Sawolane ja Neeminen. I. aauhiad, hõbe wõõ, suur kuld auuraha ja efimaadleja  nime, sai K. Weckmanu. 11. aouhinna sai K. Lindfors, 111 K. Ändberg ja IV. T. Tumisto. - Peterburgi jõuuStiku seltS pani .üle Wenemaa"  wõistlus-maadlemised toime, nende jöuumeeStele, kes weel .üle Wenemaa" wõistluStel ega teist auuhinda  ei ole saanud. Nagu uStawalt poolt kuuleme, paueb Peterburgi  EeSti jõuumeeSte selts .Kalew* ttell päiwil oma liikmete Vahel kodused võistlused toime. SeltS tõotab juba neljat aaStat, iga aaSta piab kodused Võistlused raskuse tõStmiseS ja Prantsuse maadlemises, millal piakS ka ükskord turnimine ja mõõgawehklemine harjutusele wõetama. .Eestlane. Wene telegrahwi agenturi telegrammid. Kolmõischdowist. Kõigis Õigeusu kirikutes siinses kreisis awati vabatahtliste kingituste korjandus sõjalaevastiku  suurendamiseks ja punase risti" hääks. Peterburist. Sisemiste asjade minister otsustas:  ajalehe „Woshod'ile" tema kahjuliku sihi pärast  kolmat noomitust avaldada, ühtlasi ajalehe „Woshod" ilmumist kuueks kuuks seisma pannes.— Kell 9 õhtul, 24. apr. jõudis Suurwürst Knill Wladimirowitsh  Port-Arturist siia. Kulodzest. (Reuter.) Inglise väesalk Tiibetis tungis Harosse mäeharjast alamal 1600 tiibetlase kallale, pärast kuue tunnilist võitlust viimaseid põgenema  ajades. Inglased kaotastvad tapetute ja haavatutena  25 meest, tiibetlased 200. Kishiuewist. Juutide Jtska Wainsteiniga ja Hai Galgelmanni tapmise eest mineva aasta Lihavõtte  aegse segaduste ajal mõistis kohtu Palat täna kodaniku Woinschenkot, 24 aastat vana, viieks aastaks  sunnitööle; kuus inimest, keda tapmises ja vägivalla  tegemises süüdistadi, mõisteti vabaks. Söulist. (Reuter.) Pääle Ljaotungis maale minemist  läks Jaapani vägi veel Daguschams maale. Shanhaikwanist. (Reuter.) Wenelased taganevad  Shaitsheni Poole, läänepoolset Ljaotungi poolsaart  tichjaks jättes. Neljapäeval ja laupäeval läksid 7000 jaapanlast Pitsevos maale, võtsid Wahwandjani  oma alla ja purustasid raudtee mitme kilomeetri pikuselt; 75 haavatut saadeti viimase  rongiga Njutshwangi; Port-Arturi stssepiiramine  on täielik. Rjutshvangist. (R.) Siin kardetakse, et kii venelased  linnast ära lähaksivad ja jaapanlased seda viibimatult  oma alla ei võtaks, fiis-röõwlid, keö Inkou lähedal asuvad, linna röövima hakkavad. Wüljamaalased  on valmis, endid kaitsema. Inglise konsul palus suurtüki paati saata. Reli raudtee silda Rjutshvangist  Port-Arturi poole on lõhutud. Tokiost. (Reuter). Jaapanlaste kahjud viimase , katse juures. Port-Arturi sadama suud kinni panna, ou järgmised: „Jendomaru" kapten ja 6 soldatit > tapetud, 4 soldatit kergesti haavatud, 12 ohvitser, ' ja 74 soldatit on jäljeta kadunud, 8 ohvitseri ja > 36 soldatit tulid tervelt tagasi. Iga uus teate ttsd>  ral Kuroki poolt suurendab venelaste kahjust Jalu i jöe lahingiS; jaapanlased olla ligi 1466 venelast  maha matnud, sõja hospidalites on 563 > haavatud venelast. Arvatakse, et üleüldine venelaste kahju üle 2566 ulatab; 366 vangi lan'  genud venelast (?) on teel Matsujama poole. Jaapani  jalavägi võttis Fönghvangtshenai oma alla; venelased purustasiwad enne taganemist oma tagavara  keldrid ja jätsid hulk arstlist moona maha. ! Wenelased on palju tapetuid maha matnud. Jaapani  vägi võttis Pulantieni oma alla, purustas raud-tee ja katkestas telegrahwi teel läbikäi>  mist Port-Arturiga. Tokiost. (Reuter.) Pandi suur rahvapidustus Jaapani võitude auuks toime ; sellest wõtstvad osa > meesterahvad, naesterahwad ja lapsed; kanti palju > Inglise ja Amerika lippufi; suuremat pidustust pole ' Jaapanis kunagi nähtud. Londonist. (Reuter.) Inglise ajalehtede sõnumesaatjate  jutustused Jalu lahingi üle. »Bt»n6arä'i" sönumesaatja ütleb: Wenelased töötasiwad ainult kahe patareiga; jaapanlased juhtifiwad Külentsheni seisukoha  vastu kanget tuleandmist, ülihästi lastes. KüngaS, mille pääl venelaste patareid idapool Külentsheni asusivad, sai nii kangesti kuulidega purustatud, et seda seisukohta võimata oli alles horda, aga wenelased kaitsesivad seda mehiselt; alles Pääle pooleteise tunnilist  võitlust jäi patarei vait ja taganema sunnitud. Wenelased pidid suuri kahjust saama, sest et tee pääl, mida mööda nad läbi minna püüdsid, rahena igasugu kuulist sadas, suitsu ja tolmu pilved üles keerutades. vdroniole" sönumesaatja ütleb: Jaapani suurtükid?  tuleandmine oli osavast Wene patarei PÜäle juhitud, mis idapool Külentsheni asus ja iseäralise visadusega töötas; linna sadafiwad kuulid rahena. Terve päev pidasid venelased seisukohta alleS, kuni kuulipritstd Puruks läksid. Mnkdenist. (Reuter.) Siinsete vägede vaimustus  pole Jalu äärse lahingi järelduse ega turi stsfepiiramise läbi vähenenud. Soldatid ootavad  kärsitumalt juhtumist, et edafi tungiva vaenlasega  võitlusesse astuda. Jalu ääres haavatud saadetakse raudteel Harbinisse. Wnmane rong Port- Arturist wli siia; vagunite puu osad olid Jaapani kuulidest läbi lastud. Tokiost. (Reuter.) Kaheksa branderi kandejõud oli ühtekokku 17,213 tonni; laevad olid vanad. Laewamehi oli 159, nendest tulid tagasi 36; tapetuid  on 15, haavatuid 18, jäljeta kadunud 96. Jaapani  ohvitserid avaldavad Wene vägede vahvuse üle kiitust, mida need Külentsheni (Türentsheni) kaitsmise  juures üles väitnud. Jalu jõel võtsid jaapanlased  kolm väikest Wene aurupaati ära, nendest on kahel katlad vigastatud. Pidustuste ajal, mida eila õhtul Tokios toime Pandi, on surma saanud 21 ja haavatud 46, suuremalt osalt poisikesed, keda vana lossi ustega nurka suruti; paljud uppufid kanalis ära. Blagowestshenskist. Tuli esimene aurulaev. Habarowskis  oodetakse esimest posti aurulaeva alt poolt. Saigonist. Mineval pühal mässas siin tatsun.  Tapetud on 15 Pärismaalast; kahjud, mis loomade  surma ja põldude hävituse, läbi saadud, oa umbes miljon franki suured. Tokiost. (Reuter). Saadi ametlik teate Jaapani kahjudest Jalu jõe äärses lahingis 18. aprillil. Kaardiväest  on tapetud 1 ohvitser ja 26 soldatit; teisest divifiouist tapetud 1 ohvitser 84 soldatit; haavatud  13 ohvitseri ja 365 soldatit; 12. diwrsionist on tapetud 3 ohvitseri ja 76 soldatit, haavatud 5 ohvitseri  ja 263 soldatit. (?) Moskvast. Moskva semstwo saatis kauge idasse 25,666 rubla haavatute käru vedajate hobuste ostmised.  Harkowist. 26. apr. koidu ajal algasid osakaupa sõjaväe kokkukutsumise tegevused Harkovis ja kreisis. Kokku kutsutavad kogusid jaoskondade kaupa kokku, kust nad salkadena kogumise punktidele saaoeti, kus nad, pärast läbivaatamist, üksikute sõjaväe  osadesse ära jaotadi. Linna hobuste vastuvõtmine  sõja- hobuste jaoskonna komiteede poolt on lõpetatud. Petropawlowskist. Wiitse - admiral SkrSdlov sõitis siit läbi. Washingtonist. Amerika saatekond ei usu mitte, et Wenemaa kartus, nagu saaks Hiina oma erapooletust  murdma, põhjendatud oleks. Wälimßte aHade ameti ülem print» Tshin andis hiljuti AmerKa saadikule Pekingis suüsõnalikka tõendust, mis riigi S a ? a a l Xd 27. ISO4 Av»»0US»o IP»s»7?o»», 27. tmpkrs lSvs rvL». 232