Olge tänatud, urises Kiim «vankrisse ronides.  Kui ma aga seda oleksin teadnud, siis ei oleks kas «või saja nurgelise eest sind wiinud. Peaaegu oleks hirmu kütte ära surnud. Kiim ripsaS hobusele piitsaga. Wanker sattus liikuwasse tegewusesse. Kiim sähwas weel kord ja wanker hakkas pragisema. Pääle neljandama piitsa löSgi, kui wanker weerema oli hakkanud, warjaS maamõõtja oma kõrwad palitu krae taha ja wajus sügawasse mõttesse. Tee ja Klim ei näidanud taie enam kardetawad olema. (Lõpp.) teel; IV) Konstantin Maripuu murdwarguses elatisruumidest; 11) Jegor Tuult ja Maksim Peremeest salakauba toomises; d) 21 mail: 12) Aleksander Põldemaad murdwarguses elatismajast;  13) Priidu Kaari wõõra passi pääl elamises  ja selle häwitamiseS; 14) Jüri Saart ja Peeter Saart «varguses üle 300 rubla mitme isiku läbirääkimisel; 15) Marie Wormsi (Woimfct)  ja Helene Koori walekaebtuse awaldamiseS; 1b) August Martensoni postisaadetuste Marguses;  17) Wilhelm Heinrich Artur Hennckit ametniku teotamise pärast teoga ja sõnadega; 18) Marie Seppa surnult sündinud lapse surnukeha  «varjamise pärast; 19) Aleksander Liitvast  sugu HäwitamiseS; o) 22. mail: 20) Karl Sääske, Aleksander Selbergi ja Anton Traawi (Raawi wõi Kraami) murdwarguses elatismajast;  21) Johan Saart wanemate teoga teotamises;  22) Johan Sau'd ja Karl Sau'd haawamises  ja 23) Mihail Wäli ja Anna Wäli murdwarguses  elatisruumidest. 2. mail süüdistati 1. jaoskonna rahukohtuniku  juures Kihelkonna walla meest Jakob Hannust 5. warguse asjas ja nimelt : 1) et ta septembri kuus 1908 a. Sõmera külas Kaarma- Suurewallas, Aleksander Triu Härja ära on waraStanud, metsas maha lasknud ja pää, jalad ning sisekonna metsas maha matnud. 2) juuli kuu lõpul 1908 a. Kihelkonnnalt Alutaguse külast Mihkel Külli põrsa ära «varastanud; 3) augusti kuus 1908 a. Wiki küla mehe Jakob Tamme metsast poolesüida männa puid ära waraStanud; 4) Kihelkonna mehe Priidu Kase juurest suwel 1908 a> kolm walget lammast ära waraStanud ja 5) Atla mõisast oriksea ära waraStanud. Hannus ei tunnistanud ennast kohtus mitte millesgi süüdlaseks ja seletas, et ta tähendatud asjad kõik ostnud on. 1-, 2. ja 3. asjas tunnistati Hannus süüdlaseks ja mõisteti härja warguses 5. kuuks türmi ja 80 rbl. härja hinna maksmisele, põrsa warguses 4 kuuks ja puude «vaguses kolmeks kuuks türmi- Et aga suurem nuhtlus «väiksemad kinni katab, siis tuleb Hannuse! ainult 5 kuud kinni istuda. KaheS wii- maseS asjas, see on sea ja lammaste Marguses mõisteti HannuS tõenduste puudusel wabaks. Hannus on praegu falogi pääl lahti ning nagu kuulda, ei ole ta otsusega rahul ja kaebab edasi. Mai-kuu külmade ilmade kohta kirjutab üks ilmateadlane: Kuigi tänawune mai meile ainult külmafid päewasid on toonud, on põhjust arwata, et ilmad  lähemal ajal ennem külma kui sooja poole pöörawad. Õhurõhumine on Põhja < Atlandi merel õige tugew, nii et. säältpoolt meel mõnda aega külmi tuulesid on oodata. Mitmes kohas wäljamaal, Rootsis, Norras ja Daanimaal, kus isegi taimel pakane haruldaseks külaliseks on, sadas läinud nädalal lund ja soojomõõtja näitas  alla nulli. „Pwl." Kohtukojast. Hiljuti oliwad Saaremaa  2. jaosk. rahukohtuniku juures Waljala  ja Muhu põllumeesteseltside esimehed Gus<- taw Nurm ja Ernst Bcck selle eest wastust andmas, et nad maakonna loomaarstile nöu- Lawat aruannet seltsi tegewnsest õigeks ajaks ei ole saatnud. Kohtus seletas Nurmi ja Bocki usaldusemecs Fichtenberg, et teateid sellepärast ei ole läkitatud, et seltsil karjakaswatuses ja piimatalituses mingisuguseid ettewõtteid pole olnud. (Muhu seltsi kestwuseaeg on ainult pool aaStat.) Kohus mõistis: Nurme üks rubla trahwi maksma ehk päewaks aresti ja Bocki õigeks. „Wir." Kihelkonnalt. Sel aastal on Filsandi tulelaew „Sarütsew" ja ka kõik teised tulelaewad  punaseks wärwitud, suur walgeruut külje pääl, „Sarütsewil" oga tema nime esimese tähega. Enne oli nimetatud laew must ja kandis suurte walgete tähtedega nime külgede pääl, kuna nüüd nime asemel ainult ruudu sees laewa mõlemil küljel on. Punaseks on laewad sellepärast wärwitud, et neid parem ära tunda wõiks, iseäranis udu ajal. Keegi neu T., kes KuresaareS elab, oli oma „kawaleeriga" oma isa kodus Lümmadas, A. külas käinud ja sääl isa taskuuuri ära Varastanud.  Linnas tahtnud ta uuri ära müüa ehk naesterahwa uuri wastu ümber wahetada. Tütre tegu ei meeldinud aga isale mitte ja ta annud asja politsei kätte. Nüüd on warga käest uur ära wõetud ja tütar ootab oma palka. Mõni päew tagasi läks keegi M. A. Odalatse külast läbi minnes ka T. Tamme majasse. Et kedagi kodus ei olnud ja uksed lukuta oliwad, wõttis A. maja läbiwaatamise käsile, mille juures ta maja perenaese laeka kaane lukust lahti murdis ja säält seest 2 rbl. 4V kop. ühes kotiga omale wõttis. Waewata saadud rahast katsus A. lähedal kõrtsis jälle lahti saada, kus ta hoolega purjutama hakkas. A- kurjateost anti kohalisele politseikordnikule teada, kes just warast otsis. Et A. käest warastatud  rahakott leiti, toimetati ta linna, kus ta rahukohtuniku kätte anti ja puuri pisteti. Torgust. Keegi istk oli siin, wift kättetasumise  mõttes, naabrimehe noorele hobusele sõnnikuhanguga jala sisse löönud, nõnda, et hobusest enam „elu looma" loota pole. Kahju arwatakse 60 rubla olewat. Seda ja teist. Jooksik. Peterhofis ümber sõites juhtus Nikolai I. mere ääres paljasjalgse soldatiga  kokku. Keiser laskis tõlla kinni pidada ja küsis, mikspärast ta paljajalu on. Soldat kohmetas ära ja andis puiklewad ja sidemeta «vastused. Siis küsis keiser, kus ta teenib. Soldat wastas, et telegrahwi juures. Keiser käskis teda tõlda istuda ja wiis teda telegrahwi juurde, aga sääl ei tunnistatud soldatit  omaks. Keiser wiis ta teise kohta, mis soldat oma teenistuskohaks nimetas, aga ka sääi öeldi, et keegi teda ei tunne. Siis wiskas soldat ennast keisri jalgade ette maha ja palus pisarsilmil andeks, üteldes, et ta teenistusest ära on jooksnud. Õnnetu soldati kahjatsus oli silmanähtaw, aga hirm, mis ta selle aja sees läbi elas, oli nõnda suur, et Nikolai tema üle haledust tundis  ja oma poolt kinnipüütud jooksikule kõigearmulikumalt  andeks andis. —ü— Woolab mesi hallikal, ta on puhaS kui kriStal; jääb ta aga ojas paisu annab pea halba haisu. A. Gr. Eks ta ole! Proua tüdrukule: ~Oled sa ka küll hooletu, paks tolmukord on toolide pääl!" Tüdruk! „Z!o kuida see siis teisiti wõib olla, oga keegi ju weel toolidel istunud pole." Lätimaalt. Riiast. Wwimaa kuberner on Riia lehtede  teatel 11. mai hommikul Peterburist Riiga tagasi jõudnud. Kuberneri eeskirjasid mööda politseiwalitsustele  tuleb maaomanikkude nimekiri kokku seada, kellel õigus on tulemase kolme aasta pääle waliwate  riiginõukogu liikmete walimistest osa wötta. „Rishsk. W." kuuleb, et Riia ringkonnakohtu  üleüldisel koosolekul juba riiginõukogu  walimiste maakonna-kommisjonide eesistujad  ära on walitud. Kubermangu-koulmisjoni eesistujaks on W. Jerohin. Saaremaa maakonna-kommisjoni eesistujaks  on kohtu liige W. BukowSki. 1- augustist kuni 1.1. septembrini on Läänemeremaadel togawarawüeliste harjutused. Nemad peawad kolmenädalise laskekursuse läbi tegema ja siis koos tegemas wäeteenistuseS olewate  meestega suurtest manööwritest osa wõtma, mis Liimi, Kuura ja Kowno kubermangu piirides kahe nädala jooksul, IS. augustist pääle, ära peetakse. . Keskwangimaja wangide arw ön praegu 1752 suur. Pääle Tukkumi müssuprotsesfi harutamist langes politika wangide arw 102 pääle. „Jsam." Huwitawaid teateid toowad Riia lehed selle üle, mis aktsisi rahakorjaja Maksimowi tapjad rööwitud rahaga tegiwad. Üks oli omale 8 rubla 50 kop. eest lõunalkäimise kaardi ja pesu ostnud ning 20 rbl. otsekohe oma wanaemale  andnud. Suurema jao oli tema läbi löönud. Teine saatis oma wangisolewale sõbrale  15 rbl-, maksis mitmesugused wõlad ära ja ostis 7 rbl. eest ühe eksemplari Bilz'i „Meie oja loomulik arstimise wiis." Pääle kuritegu wahetasiwad kurjategijad kohe oma riideid ja üks nendest, et julgem olla, wiskas oma wanad riided ühes «võõrastemajas wäkjakäigu kohta. Ühes kuuris leitud keelatud kirjandus on hiiglasuur  raamatuladu. Wenekcelscid kirjatöösid on küll ainult 40 leitud, selle asemel on aga lätikeelsete raamatukeste arw umbes 10,500 ja nende ladu hind teeb ühtekokku kuni 38000 rubla wälja. Iseäranis on nais-küfimusele terwe rida kirjatöösid pühendatud.  Leitud küsi-trükipress on nõnda nimetatud  BoSton-käfipress. Leitud 10,000 padrunit on kõige uuemate laSkeriiStade jaoks määratud, Wene sõjapüösi, mauseri püssi, Nagautrewolwrite,  browningite ja muude laSkeriiStade jaoks. Läti teatris kurjategijatelt ärawõetud padrunid oliwad kihwtitatud plahwatawate kuulidega täidetud  ja leiti weel üks pommide walamise worm. Kaugemalt riigist. Peterburist. 69 surmanuhtlust on aprilli kuus üle. riigi sõja-ringkonna ja teiste kõhtude poolt mõistetud. Surmaotsused saadeti 45 inimese juures täide. Märtsi kuus saadeti 52 surmamõistetu  juures otsused täide. Tänawuse aasta esimese weerandi jooksul on ühtekokku 465 inimest  surma mõistetud, kelledest 276 ära hukatud  on. Ajalehti on 75 korda trahwitud, ühtekokku  38,825 rubla eest. „M. K." 8 Tsusima lahingust osawõtjale ülemale  wäeametnikule on keisri nimepäewal, 6. mail kõigekõrgemalt poolt armu antud, neile aujärkusid tagasi andes. Saratotvist. Raschtanowka külas, Hn>alõni  kreisis, põlefiwad 106 talumaja ühes kõige  warandusega maha. Orenburist. Kahe kreisi piirides sadas kahe werssoki paksuselt lund maha. Stepis sai lammastekari hukka. Mischkini külas lõhkus tuulispask hooned ära; katused on maha paisatud.  Ka inimestega oli õnnetusi. Kurskist. Rööwimine. Öösel wastu 10. maid.tungisiwad riisujad Pogosheni walla talitaja  kallale ja riisufiwad temalt 4,000 rubla sularaha, hoiukassaraamatud ja kaks hobust ära. Sawitski surm. Asjaolude üle, mis Tshernigowi Rinaldini tapmise eel käisiwad, toob „Birsh. Wsd." meel mõned lähemad teated. Mõni päew enne tapmist ilmusiwad Homelist umbes 20 wersta eemal olewasse „Borki" mõisasse kella S ajal p. l. iviis tundmata meest. Nad laisimad kohe wiinawabriku tööliste juurde, andsiwad neile wiina, küsisimad, kas „Vorki" rentnik Tsiigler jõukas mees on, ja pistsimad siis töölistele korraga rewolwrid nina alla. Käed üles, mitte paigast liigutada! . . . Töölised kohkusiwad ära. Kui keegi teist wastu hakata julgeb, siis on ta tunnid loetud. Niimoodi ähwardades läks üks, peaaegu poisikeseohtu  röõwei seltsimehega rentniku majasse. Kolm teist jäiwad töölisi walwama. Sissetungijatele jooksis strashnik Gasajew waStu. Talle tehti kahe pauguga ots pääle. Rööwlid läkfiwad kuni wõeraStetoa ukseni, mis lukus oli. Siia oliwad rentnik, ta naene ja kakswenda  paukufid kuuldes peitu põgenenud. Tehke silmapilk lahti, muidu laseme kõik maha! hüüdis noormees. Uks tehti lahti. Andke raha ju wäärtasjad, kamandas noormees edasi ja pistis rewolivri otsa peremehe meelekoha juurde. Kõik, mis majas hinnalist leidus, anti rööwlite kätte. Wiimased wõtsiwad meel proua Tsiigleri sõrmused  ja kõrwarõngad ja lkksiwod siis ilma rututa minema. Gasajeivi surnukeha juures nõgiwad rööwlid ühte nutwat teenijat. Ja noormees andis tapetule meel ühe paugu. ÖueS andsiwad nad töölistele pabirossisid ja raha, lafiwad endile siis hobuse wankri ette rakendada  ja sõitfiwad oma ieed. Samal päewal nähti neid weel Pokoljubitshi küla» ja sii» Homelis, 34, Saa r l a n e IWS,