pärastpoole pidiwad waldades keskkomitee otsuste täitmise järele walwamiseks walitama,  ettekirjutusi saata jnd- Pärast seda, 11. detsembril, oli Poidel miiting. Kutsed selle miitingu püüle oliwad juba nowembri kuus wallawalitsustele ära saadetud,  ja mitte üksnes Ernst Sarapuu poolt, maid ka «vallakirjutaja Nauki poolt. Juba nowembri kuu teises pooles sai Abroka wallakirjutaja Aleksei Janson kroonu kirja sees Pärsama wallawalitsuse nimel selle miitingu hektografeeritud kutse. Kutses oli öeldud, et keegi ei wõi seda keelda, et miitingule  kokku tullakse, sest et üksgi wõim ei wõi ilma rahwa lubata koosolekute «vabadust  kitsendada- Kutse teise külje pääle oli mässuline „marseljese" hektografeeritud, mille sõnadega rahwast üles kutsuti ..«verega saadud  troonid" ja ..kuldsete kroonide kandjaid"  enesest ära heita, kus juures terwe „«narseljese" üleskutse selleks oli, et ülemat wõimu maha heita. Kuise oli Pürsama walla kirjutaja Iman Rauki poolt alla kirjutatud ja enne hektvgrafeerimist, niisama kui „marseljesegi",  tema käega kirjutatud (Järgn.) Ansel ülast. Tikcrpuu marjadest pühkigu  tänawu aastal igaüks suu puhtaks. Kõik marjad on hallitanud ja söömiseks kõlbmatud. Juba minewol aastal leidus siin ja sääl hallitanud  marjasid, kuid sel aastal ei ole enam ainustgi põõsast, kuS terwed marjad kaswaksiwad  Tobi on külge hakkaw, «väljamaalt  fiSse toodud, ja on ennast üle Saaremaa «välja laotanud. Abinõuusid tõbe häwitamiseks siin ei lunta. Nii on siis meie tikcrpuude elupüewad loetud. Kürlalt. 19. junil põles Sarapiku külas Jüri Rüüteli elamisemaja ühcS aidaga  maha. Et päewal wäga wali tuul oli, lagunes tuli ütlemata kiirusega laiali, nõnda et põlewatest majadest midagi  wõimallk päästa ei olnud. Kahju on üle 780 rubla- Elumaja oli 24. rubla eest Kärla wastastiku awitamise tulekaitse seltsis  kinnitatud. Et pliidi all sel korral tuld oli, siis arwatäkse, et sädemed korSnast katusele  langefiwad, sest tuli hakkas katuselt- Mustjalast. Hiljuti «varastati Wanakubja  külas A- W. aitas olemast lahtisest kastist Id mana hõbe rublatükki ja muud kraami paari rubla wäärtuses ära- Kahtlus  langes A. Auufi pääle, kes W. juures tööl oli ja enne mõned Margused korda saatnud on. Auusi käest leiti marastatud asjad ja raha, millest ta mõned rublad ära oli raiskanud- Waras ise jooksis kinniwõtjate  käest metsa ja on seni leidmata. Karjast. Metsküla osiuühisuse seltsi „Õiguse" põhjuskirjad on Liiwimaa kuberneri  poolt 20. junil kinnitatud. 12. junil põles siin M. K. tõrwa ümbrik maha- Õnnetus oli sellest tulnud, et wabriku juhataja asjatoimetuse põrast wülja oli sõitnud, kuna ta wabriku juhatuse  isiku kätte oli usaldanud, kes mitte wabriluga ümber käia ei mõistnud. Ruhnu saare elanikud on Liiwi kubernerile  palwe saatnud, Ruhnus ostuühisust lubada asutada. Pärnust. Karskusekongress ja näitus awati, kirjutab „Õig.", 21. junil kel! 11 hommikul Pärnu Eesli' kooliseltsi ruumides. Awarad ruumid  on kaskedega ja lippudega ehitud ja awaldamad  osawõtjate pääle hääd mõju. Esimese koosoleku  ajaks oli üle 100 pileti terweks kongressiajaks  wõetud, pääle selle 43 piletit ühekordseks päältkuulamiseks. Eesruumides liigvwad saadikud, ajalehtede kirjasaatjad ja osawõtjad; tutwustawad üksteisega ja wahetatakse elawalt mõtteid. WarSti algab kongress ja külalised koguwad suurde saali. Kongressi awas kesktoimekonna juhataja õp. !Ä. Reimann terwitusekõnega. Terwitab kõiki kokkutulnud  saadikuid. Pärnu elanikka ja noort karskusejcllsi  lahke waStuwõtmise eest, ajakirjanduse asemikka,  sest et ajakirjandus tarskusemstet edasi kand- nud ja toetanud ning osawõtjaid, sest osawõtmine näitab, et karskusemõte elujõuline on. Terwitaja seletab kongressi otstarbest ja abinõudest, tuiwustab  koosolijaid kongressi eeskawaga: on mitmed muudatused ette «võetud, mitmed kutsutud kõnele» jad ei ole tulla saanud. Kongressi juhatajaks «valitakse ühel häälel hr. Rcimann, abilisteks Pärnu Karskusesel tst esimees Küstner ja Mihkeison, Malgast, kirjatoimetajaks J. Rahamägi, abilisteks H, Awikson ja Tauts, Narmast. Juhataja loeb terwitused ette. Riia Läti karSkuseseltsid  „AusetliS" ja „Rihts" oliwad telegrammi  saatnud, milles täielist kordaminemist soowitakse. Pihkiva eestlaste poolt on preester Ustaw terwituse  saatnud. Londonist terwitab W. Lüdig ja soomis, et karskuse-kongressi töö ivilja kannaks ja karskusemõte kodumaal igasse seltskonnakihisse luugiks, selle pääie «vaatamata, missugune nende polilikalinc ilmamaade on. J. Tõnisson saadab wangikojast südamliku termiliste  ja suusõnalist terwitusi Muhu õp. J. Meri, Dr. Koppel lerwitab telegrammiga ja lubab järgmisel päewal kongressile ilmuda. 1. kõneleb  õp. Rcimann karskuse-iiikumisest ja heidab pilku selle pääie. Läbirääkimistel kõigub, kirjutab „Päewal.", waieius karskuse ja hariduseseilside «vahekorra ümber. Selgub, et hariduseseilside eesmärgiks peab ka karskuse edendamine olema, muidu lõhub ta ühe käega seda maha, mida teine käsi ehilab. Kas karskuseseits haridisteseltsi sisse ära sulama peab, ehk teina osakonnaks kujunema, wõi iseseismalt  töötama, seda määraku kohatised oiud. Enamasti  jääb aga lugu nii, st karskuseseits tingimata  elusse püsigu, ta oleks nagu hallikaks, millest karskuse mõte uut hoogu ammutab, teistesse ühendustesse  tungimiseks. Rõõmustamaks näituseks leiwahele  ei jää, maid juba mujale tungib: põllumeeste  seltsidest on juba hulk alkoholi puhwetisid kaotatud, nüüd mõjutakse hariduse seltsides jne. Ka nooresoo sekka tungib karskuseaade: Riia politchnikumi üliõpilaste seas on wäike karskuseseits  ajunud, küll «väikene, kümneliikmeline olles, aga suuri loolusi pakkuio ssenmekene. 2. kõneleb arst Talwik alkoholi ja tiisikuse wahekorrast.  Tõstamaalt. Sekst. Baltimaa Kndral-kuberner  on Sek «vallale IVVV rublalise  trahwi pääle pannud, kui wald mitte kahe nädala jooksul neid isikuid üles ei anna, kes Tõstamaa Greeka-õigeusu kiriku würawate ja posti lõhkumises süüdlased on ja kui kirikule tehtud kahju ära ei ole tasutud. „Pärnu Elu." Tartust. Wiiburianlased, kes kohalises wangimajas oma kariStuseaega ära istumas on, saamad, nagu „Nordl. Ztg." kuuleb, iga päew söögi kodust, mis hoolega lübi otsitakse ja siis neile kätte antakse- Samuti olewat neil ka oma woodiriided ja pesu; ka raamatuid mõib wangikotta tulla lasta, mis wangimaja ülemuse poolt läbi «vaadatakse.  Ajalehti ei lasta «vangidel sugugi lugeda. Wangisid lastakse iga päew pooleks tunniks üksikult jalutama. Teatawasti  kestab wiiburianlaste «vangistus kolm kuud. „Jsam." Tallinnast. Prantsuse presidendi külaskäigu  kohta teatab „Öig." „Now. Wremja"  järele: Prantsuse prkfident Falliõres ilmub 14. juli hommikul jahtlaewa „Leon Gambetta" pääl ühe ristleja saatel Tallinna  reidile. Selsamal päewal on Keiserliku jahtlaewa „Standarti" pääl lõunasöök, misjuures kõnesid peetakse- Järgmisel päewal  annab Prantsuse president oma laewa pääl lõunasöögi ja lahkub kolmanda päewa hommikul Tallinna reidilt. Selle aja jooksul  ei tule president mitte maale. 11-päewase harutuse järele on Ruhja hiigla-protsess lõppenud- 23. junil õhtul awaldas sõjakohus kaebtusealustele järgmise  kohtuotsuse: Kõige õiguste kaotamisele sa 15 aaStakS sunnitööle mõisteti S isikut; 12 aastaks sunnitööle 7 isikut; lv aastaks sunnitööle  1S isikut; 8 aastaks sunnitööle 4 isikut; K aastaks sunnitööle 12 isikut; 4 aastaks sunnitööle 1S isikut; 4 kohtualust mõisteti wabaks—  Mitu kuud on sellest mööda,  kirjutab „Oig.", et „Dwigateli" wabrikus  enam laupäewiti tööd ei ole tehtud. Nüüd on töölised juba kolm laupüewa endiste  tingimistega tööd teinud. Narwast Wiimastel läbiotsimistel wõeti ajalehe „Meie Elu" wastutaw toim. Põder ja lehe trükkikoja juhataja J- Kull kinni. Kõik kinniwõetud isikud saadeti sellelsamal ööl linnast ära JamburiSse. Lätimaalt. Riiast. Sõjakohus mõistis Kuura kub. Dondangenis kordasaadetud sõjariistus mässu  asjas 14. süüdistatama seast 2 isikut 10. aastaks ja 3 isikut kuueks aastaks kaheksaks  kuuks sunnitööle. 9 mõisteti wabaks. Kuratori D, M. Lemshini lahkumise põhjused. Selle kohta kirjutatakse „Retshile" järgmist: Lemshini äraminekus, kcS meie Lpekonda paar aastat juhatas, on mustasajalised  süüdi, keda ta koolist wälja kihutas.  Ta leidis, et koolis ei polnikal, ega rahwuslisel kihutusel kohta ei tohi olla. Pää punkt, mille pääle Lemshini vastased oma kihutusetööd toetasimad, oli see, et tema ajal luba anti rahmakoolides osalt kohalikkude keelte pääl õpetust anda. ISOS. aastal oli Riias umbes 10 kesk-õpeasutust, aga nüüd on üksi tütarlaste gümnasiumide ja progümnasiumide hulk 20 pääle tõusnud.  Kõik need koolid on kroonu koolide õigused saanud ja nimelt just kuratori toetamisel  ja eestkostmisel. Kuramaal on wanausulisi  mitu tuhat ja neil ei olnud ennemalt  sugugi mitte koolisid. Nüüd on koolid nende jaoks igal pool olemas- Kuratori lubal pandi mitu korda kooliõpetajate kongressid  toime. Tema sõitis ise oma õpekonna koolides alaliselt ringi ja pidaS õpetuseandmist  silmas- „Elu." Läti seltsimaja põles minewal nädalal ära- Kahju on umbes 100,000 rubla suur. Hoone on 80 tuhande eest, inwentar 00 tuhande eest Wene kinnituseseltfis kinnitatud. IS. junil mõistis Riia sõjakohus talupojad Peeter Todarast ja Franz Pauliks  kallaletungimise eest Grobini maakonnas  poomisesurma. Nüüd on Balti kindral-kuberner  mõlemil surmanuhtluse 15-aaStaseks  sunnitööks ümber muutnud. Riia kaubajaamas äratas raudteeteenijate  tähelepanemist korw, millest halwa haisu tuli- Kui ksrw lahti tehti, leiti sellest umbes 7-aastase poeglapse surnukeha, kelle küljes wägiwaldse surma tundemärgid oliwad.  Uurimisel selgus, et see kole saadetus juba aprillikuus Põhja raudtee Oritshi jaamast Riiga on saadetud, kus korw senini  äratoomata seisnud. Baltimaa kalapüüdjate kongressil oliwad  järgmised küsimused läbirääkimisel: 1) Kalameeste elu ja waranduse kinnitamine,  waStaStiku kinnituse- ja tööstuseseltside  asutamine z 2) kalameeste tehnikline haridus ; 3) kalapüügi tehnika, paadid, püügiriistad,  ilmakuulutuse aparadid ja fignalid,  merekaardid ; 4) kalameeste wäikelaenu asi 5) kalameeste ühistegewus kalade püügi ja müügi poolest ja 6) kalapüüdi instruktorid. Kaugemalt riigist. Peterburist. KeiSrikoja-ministri telegramm.  Keiserlik jahtlaew „Standart" jõudis  Keiserlikkude Majesteetidega ja nende Kõrgete Lastega 19. junil kell 7 õhtul Piikopasi reidile ja heitis ankrud wülja. 44. Saarlane ISO3