Saarlane W 3A Teisipäetval, 3. septembril 19L 3. xvm. aastakäik. n ak.ab Pooks aastas ..... t „La „ Ilmub igaltsifipäs»V<»r. ~Saarlase" toimetus ja wäijsandminc Kuresaares Kauba-uulitsas nr.l 7. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste petit rida maksab 3 k. MM Ilekldiiie piiitika «jaltht «»». j» li»»,r»h»»>t. UM Kõigekõrgem manifest. Jumala armust Wei e, Nikolai 11. kõikide wenelaste Keiser ja Jsewalitseja, Poolamaa  kuningas, Soomemaa Suurwürst jne. jne. jne. Anname kõigile Meie truu alamatele teada: 16. augustil on Meie lubaga ja Meie paljuarmastatud onu, Suurwürsti Wladimir Aleksandrowitshi, ja Meie paljuarmastatud tädi Suurwürstinna Maria Pawlowna lubaga suure Tsarskoje Sseloo kirikus Meie Õigeusu kiriku kombe järele, Meie paljuarmastatud onutütar Helene Wladimirowna kuningliku kõrguse Greekamaa printsi Nikolaiga laulatatud. Kõigewägewama jumalikku õnnistust noorepaari pääle maha paludes oleme Meie selles kindlad, et ka kõik Meie truud alamad niisuguseid palweid kõigewägewama Jumala poole saatma saawad. Antud Pelerhofis, Augusti kuu 16. püewal, aastal 1902 pärast Kristuse sündimist,  Meie walitsuse kaheksandamal aastal. li-Mtud: „Nikolai." 34 Mamsel Ilmaaegne. Julia pööris ümber ja läks toast wälja. Ja nüüd istus tema omas kambrikeses ja ringutas käsa. Mis nüüd sündima pidi, ei olnud temal meel selge, ainult see oli temale teada, et tema nüüd wäljaastuma ja kõikidele ütlema pidi: Jätke Julia rahule ja ärge piinage teda mitte, tema on minu päralt ja jääb selleks igawesti! Kui tema ometi tuleks, kus jäi tema just täna nõnda kauaks? Proua Roettgeri hääl kõlas kuni siia kohta tema kätte; tema pidi wäga erutud olema. Lõunasöök ei tulnud temale täna meeldegi.  See kosjalugu oli kui pikse löök mõjunud, tema oli kõik maja korduse segamine  ajanud. Nüüd löödi preili Rieke uks waljusti kinni ja proua Minna tuli käiku mööda ilmkuulmata sammudega, aga pahaselt pomisedes  säält wälja ja läks trepi mööda alla. Siis oli jälle kõik waikne. Julial tuli wiimaks meelde, et tädi oma supi weel kätte ei olnud saanud ja tõttas nüüd sellega tema juurde. Tädi Riekel oli kange pääwalu ja lamas palama palgega oma patjade wahel ega tahtnud ka toitugi waStu wõtta; kannatult lükkas tema Julia käe tagasi, kui see oma kätt ;ema peosse pista tahtis. Mine aga pääle, ütles tädi, mina sellest asjast enam rääkida ega kuuldagi ei taha, ja minul on see ainult meel ainsamaks soowiks, et wõimalikult pea surra wõiksin l Mamsel Ilmaaegne ei julgenud siin mitte ainustgi rahustawat sõna ütelda, tema oli nüüd täielist selgust selle üle saanud, et tema siin majas igaühele tüliks ja koormaks oli ja et nemad kõik temast kohe esimesel juhtumisel lahti tahtsiwad saada. Tema puges toast wälja ja waatis koja aknast, kas tema ainus tugi ja kaitsja meel ikka ei ilmu. Aga kedagi ei olnud näha, ja terweS majas walitses surma waikus. Proua Roettger puhkas wist ka oma ennelõunsest erutuse wäsimusest. Julia tuletas meelde, et tema teda kõiges eluaegas  weel nii erutud ja wihane ei olnud näinud kui tänasel juhtumisel. Mis see proua Minnasse puudus, kas tema, Julia rikkaks sai wõi waeseks jäi? Ja siis mõtles Julia selle wigase ja sissewajunud palgega surnukarwalise näoga mehe pääle, kes teda enesele naeseks oli tahtnud. Ja jälestuse tundmus raputas teda selle mõte juures. Oleks Frits ometi ükskord tulnud! Ja korraga kuulis tema uksekella tasast helinat, nõnda tasa tuli tema igakord, kui emat magama armas. Lähemal silmapilgul oli Julia trepi mööda alla ja otseteed tema oote-tüpa jooksnud. Roettger tõmbas  parajasti palitod seljast, kui Julia sisse astus ja ei pannud tema üritust tähelegi. Fritz, ütles Julia ja kõik tema seniajani alal hoitud rahu oli kadunud, kui tema oma ainsama toe warju all ennast olema teadis. Fritz, sina ütlesid minule ükskord minemas  suwel, et mina tarwilisel korral sinu Mrest marju ja kaitsmist leian. Nüüd tulen mina ja palun sind mulle kaitsjaks olla! Tule Julia, siin on külm, läheme elatis  tuppa, wastas Fritz rahulikult elatis tuppa minnes. Muidugi aitan mina sind kui sul abi maja on. Mis sinule siis täna juhtunud on? Oled sina waenekene jälle tapelda saanud wõi oled sa mammal mõne kalli asja ära lõhkunud, wõi on sulle midagi muud sarnast põrutawat õnnetust kaela tulnud? Tema oli neid sõnu rääkides oma kündmise  toru ja haawasidumise abinõuud taSkudeft  wälja wõtnud ja laua pääle pannud, nüüd pakkus tema Juliale naeratades istet ja ütles: Noh, ja nüüd? Julia mahtis üksisilmi tema otsa, see oli temale kohe silma hakkanud, et Fritz täna hoopis teist nägu oli kui harilikult, tema nägu oli hoopis tõsisem aga sellegipärast  otsekui ära seletatud: ja pääle selle tuksus tema pale ühest kohast, ja see tuksus  ainult siis nõnda, kui tema sügamast! liigutud oli. Oh, Julia oli seda nägu juba lapsest saadik tähele pannud ja uurinud,  ning mõistis selleläbi igat iseäralikku tundmust sellest ära lugeda! Noh? ütles tohter meel korra. Sina pead seda oma ema kui ka tädi Riekele selgeks tegema, et mina ühelgi tingimisel herra Norbanile abikaasaks ei lähe. Tohter pööras kohkunult tooli pääl ümber  ja waatis arusaamatalt Julia otsa. Aga laps, kui mina ei teaks kui mõistlik ja rahuline sina oled, siis kahtleksin mina sinu mõistuse pärast; sarnast tegu ei nõua ometi keegi inimene sinult I Nõutakse ometi I Proua Norban oli täna päewa sinu ema juures ja tahtis mind oma pojale naeseks. Noormees naeris uskmatalt; kui tema aga Julia tõsist nägu «valulikult «värisemas  nägi, hüüdis tema püsti kargades: See oleks ju päris hull mõte ja nõdrameelsus!  Aga, rahusta ennast, mu lapS, selle eest olen jü mina ka meel siin, et seda ära keelda! Ja, mamma tuleb ka just kui hüütud! Nüüd ole aga üsna rahuline Kuresaare meresõidu koolid. Kõigekõrgemalt poolt 6. mail 1902 aastal kinnitatud raha ministeriumi walitsuse all olewate meresõidu koolide seaduse  põhjusel on Kuresaare linnas endise meremeeste kooli asemel 1. juulist sel aastal kaks uut meresõidu kooli awatud; 2-klassiline meresõidu kool ja 3-klassiline ettewalmistamise meresõidu kool. Nende mõlemate koolide sihiks on teorialikku ja praktikalikku juhatust anda neile, kes endid mereteenistusele kauba laewade pääle pühendada  soowiwad. Kuresaare 2-klassilises meresõidu koolis on kaks klassi, igaüks 6. kuulise õpeaastaga. Selles koolis õpetatakse:  1) Usu õpetus, 2) matematika, 3) wenekeel, 4) laewasöidu õpetus (Navigation),  5) taewa tähtede õpetus (Astronomie),  6) laewaehituse õpetus, 7) juhatus, kuida laewade kokkupõrkamise eest mere pääl hoiatada, 8) tähtsamad seadused, mis kaubameresõidusse puutuwad, 9) õpetus, kuida õhumöötjat (barometrit) tuleb tarwitada,  10) kuida õnnetuste ja haiguste kordadel esialgust abi anda ja 11) ingliskeel.  Kuresaare 2-klassilisesse meresõidu kooli wõetakse õpilasi igast seisusest wastu, kes Weneriigi alamad on. 2-klassilise' kooli I. (alamasse) klassi mõiwad need sisse astuda kes 1) algus ehk kihelkonna kooli kursuse lõpetanud on ehk sellesuguse eksami ära mõiwad pidada, 2) 17 aastad manad ja 3) purjulaewade pääl merel mitte wähem kui 12 kuud sõitnud on. Kes 2-klassilise meresõidu kooli kursuse täielt lõpetanud, need mõiwad edasi õppimiseks 3. klassilisesse meresõidu kooli 3. (kõige ülemasse) klassi astuda, kus nad selle järel sääl täielikumat  meresõidu teadust omandades, suuremat  laewa juhataja eksami pidada mõiwad, kui nad seatud aja jooksul merd sõitnud, ehk neid lubatakse pärast 2-klassilise kooli kursuse lõpetamist IV. klassi tüürmanni  eksamile selleks seatud kommissionides,  mis rahaministri herra poolt uue meresõidu laewa juhatajate seaduse põhjusel  asutatakse, kui nad täieealised ja 24 kuud merd sõitnud on, millest 12 kuud madruse ehk õpipoisi ametis rahaministeriumi  õpelaewade, ehk muude auru laewade pääl, mille nimekiri rahaministri poolt mereasjadeministriga kokku lepingu järele kinnitatud saab ja IV. klassi kapteni eksa-