Saarlane Teisipäewal, 1. junil 1904. XX. aastakäik. maksab: PsStiza saadetud aaStaS. 2 „ ~ Pooles aastas ..... I. „23 „ —S— Ilmub igal KuresaareS Kauba-uulitsas nr. 17. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste petit ridu maksab F k. UW Üleüldine politikll ajaleht Naa- ja linnarahvale. UM Alamwäeliste perekondade eest hoolekandmine sõja ajal. Liimi Kub. ajalehes nr. 34. s. a. ilmunud teadaandmise täienduseks annab Liiwi kubermangu walitsuS teada, et ajutiste määruste järele, mis 25. julil 1877 sisemiste asjade ja rahaministri nõusolemisel awaldatud ja wäeteenistuse seaduse 38. paragrafile (4. anne Sead. Kog. 1897. a.) juurde lisatud, alamwäeliste  perekondade eest sõja ajal järgmiselt tuleb Liiwimaal hoolt kanda: S - Sõja ajal teenistusesse kutsutud alamwäelise naisel ja laStel, ükskõik missuguse  seltskonna, kogukonna ehk seisuse alla neid arwatakse, on õigus saada: 1) linnast wõi wallaft, kuS nad elawad, ilma maksuta korter ühes küttega, kui neil enestel maja ega warjupaika ei ole, ja 2)( ülespidamine moona ehk rahaga: iga hing? pääle, wanaduse pääle waatamata, 1 puud 28 naela jahu, 10 naela tangu ja 4 naela soola kuus. See moon antakse neile, kes linnas elawad, linna poolt linna kassast, neile kes maal elawad, rüütelkonna walitsuse  all olemast >.:..akassast. § 3. Pääle eespoolt nimetatud moona ja korteri muretsemise on mõisniku seisuse, linna ja waldade kohus igapidi jõudu ja kohustust mööda perekondade eest wõimalikult  hästi hoolt kanda, kellede toitjad isamaa ja trooni kaitseks ou ära kutsutud. Kõik niisuguste määruste nimetamine ja tarwitusele wõtmine jääb rüütelkoona, linna wolikogude (kus uus linna seadus weel ei ole maksma pandud, sääl linna walitsuste)  ja walla wolikogude hooleks, selle järele, kust keegi abi nõuab. H 4. Kui alamwäeline, kes sõtta kutsuti,  isa, ema, wanaisa, wanaema, õdesid wõi wendasid oma tööga toitis, siis on sellel linnal wõi wallal, kelle kogukonna liikmed abitarwitajad on, kohuseks nende eest hoolitseda. Sellejuures peawad kogukonnad  seaduste järele käima, mis kogukondlise  hoolekandmise kohta käiwad ja ka neid määrusiv silmas pidama, mis eelpool  paragr. 2- ja 3. all on üles pandud. Punkt kell kaks. Pildike elust. Eestistanud Ell y Põllulil l. Toa-neitsi läks wälja ja tuli marsil ühe riide kimbuga tagasi. Siin on auuliku proua kleit. Õmbleja Arendt laseb küsida, kas auulik proua weel midagi soowiwad. Ma pean muidugi seda selga passima, ta wõib nii kaua eestoas oodata; ma ei taha teda mitte naha, ma olen nii pahane tema pääle. Lisette läks wälja; proua oli selle aja sees kimbu lahti teinud. SM oli ime iluS kleit, mida ta ammugi juba ihaldanud oli. Kõik herrad saamad mind imestama, kõik prouad minu pääle kadedad olema, mõtles ta ja waatas kleiti õrnalt rahulolemisega.  Kui Lisette tagasi tuli, oli auuliku proua hääl hoopis teiseks muutnud. Ah, see kleit on ime ilus! hüüdis ta rõõmulikult Lisettele wastu. Aga näha ei taha ma Arendti mitte l Tule aita mulle selga passida. Mõlemad kadusiivad teise tuppa ära, ust eneste järele kinni pannes. . . Seina kell tiksus ikka edasi, kus ka uulitsa kära läbi akna kuuldawaks tuli. Mõne minuti pärast läks uks lahti ja üks herra astus sisse. See oli nooreealine  pikk mees, tema näo päält paistis mure wälja. Ja kui ta ühtegi hinge toaS ei näinud, hüüdis ta: Sdda, Esda! Kohe, mu kallike! tuli teisest toast hääl kuuldawaks. Kurt von Herford istus sellesama tooli pääle, kus ka tema abikaasa ilma kannatuseta  kella minutite pääle vahtis ja ootas; tema oli aga hulga kannatlikum km ta proua. Pääle seda, kui juba weerand tundi möödas oli, hüüdis ta uuesti: Edda, mul on midagi tarwiliku asja üle sinuga rääkida. Ja kohe mu kallike! Nii läksiwad weel wiis minutit edasi, siis tõusis Kurt vou Herford üles ja läks kinnise ukse taha, kus ta oma proua häält kuulis ja koputas ukse pihta. Ma pean sinuga rääkima, Edda! Nüüd läks uks lahti ja Edda aStus wälja. Ta tõmbas küll enne oma huuled kortsu ja tahtis ütelda, miks ta nii kannatamata olla, aga rõõm tema uue kleidi üle keelas seda, ja ta ütles naerul, uhkelt: Noh, mis sa siis tahtsid? Mu waene Eoda! Waens ? Kas sa ei näe mitte minu uut kleiti, kaö ei oie see mitte ime ilus, kas ei meeldi ma sulle sellega mitte? Ja muidugi, wäga ilus, ütles Kurt segaselt. Wöi muud midagi, kui aga ilusa leiad sa ta olewat. Aga Kurt, ütles Eoda, kuS juures ta ennast ümber pööris täna tahtsin ma sulle pidu pääl auu teha oma uue kleidiga, selle üle wõid sa uhke olla. Kurt läks Edda juurde ja pani oma käe ta õla pääle. Ära kortsuta mitte minu uut kleiti ära, keelas Edda rahutumalt. Kurt ei pannud mitte tema tigedust tähele, maid ütles tasakesti, pidu kleidi pääle näidates: Sa pead selle kleidi jälle seljast ära wõtma, sest meie ei saa mitte pidule minna. Mitte minna? Ta waatas suurte silmadega kurti otsa. Ja. Ma ei tea mitte, kuda ma seda sulle teadustama pean. Sest ma sain praegu telegrammi, armas Edda, sinu ema olla haige, wäga haige, mu kallike. Meie peame kohe sinna sõitma, sest kiirrong läheb kell kaks ära, ja pääle seda tuleb öösine rong. Sa saad wift kel kaks malmis olema, eks ole tõsi? Sa pead seda! Ema haige, wäga haige? Kurt nõtkutas tummalt pääga. Lh mu kallis! Ära nuta mitte, sest nüüd ei wõi enam aega wiita. Punkt kell kaks peame meie ära sõitma, sest muidu tahan ma sulle parem ütelda ei saa meie elawa silmadega  emakest mitte enam näha. Mul on aga mõni asja tallitus meel, mis ma aga enne muretsema pean, sellepärast sõidan ma ennemalt ära; siis tuled sa Lisettega järele, sest midagi iseäralikku walmistada ei ole meil reisi tarwiS midagi. Ma saan sind waksaliS ootama. kuS ma ka piletid walmis muretsen. Ära unusta aga mitte kümme minutit enne kellu kahte sääl olla, punkt kell kaks läheb rong ära. Sa saad ju muidugi wist minu sõna pidama? Sa tead ju, mis meil sellega teha on. Kurt, kudas wõid sa nii uskumata olla, ma olen weel enne sind sääl; sa wõid kindlasti loota, ütles Edda nutuse häälega. * 5 * Kurt von Herford ootas waksalis. Weel puudusiwad kümme minuti kella kahest; Kuri hoidis piletist teises käes ja teises oma uuri. Wiimaks ei wöinud ta enam kannatada, ta sammus platformi pääl edasi, tagasi. Siin oli müra ja kära kuulda; pakikandjad  ruttastwad üks siia, teine sinna Sõda. Peterburist. Kindral Sacharowi telegramm  päästaabile 24. mail. Fönghwangtschöngi  ümbruses ei ole muutusi. Üks Jaapani wäesalk, kes Waffangou jaamast lõune poole Jndsjatungi küla suures seisukoha  oli wõtnud, lahkus sääl 22. skp- ja taganes meie hobusewäe eest Waffandjangi jaama juure ja lõune poole. 21 mail luuramise ajal hakkas Jaapani jalawägi Saimedsi kohal meie tagumiste wahtide pääle tuld andma. Aga meie mehed keelasiwad  oma edasiliikumise läbi waenlase ligemale tungimist. Tuleandmine wältaS umbes IV- tundi. Meie kahjud on: 2 soldatid surnud, K haawatud. Tokiost. Admiral  Togo teatab: Hoolimata tormisest merest läheb Talienwani lahe puhastamine miinidest rahuloldawalt edasi. 21. —24. maini on 41 lõhkenud miini leitud. Daguschanis  maaletulnud Jaapani wäeosa tungis 23. mail 10 kilomeetrit Daguschanift põhja õhtu poole Tschihtschou tee pääl Lansjatungi juures ühe kasakate salga pääle. Tschifust. Nagu näha, on jaapanlased öösel 24. skp. katset teinud maa poolt Port Arturi kallale tungida. Dschonka pääl, kes 3 penikoormat  Dalnist lõune pool merele läks, kuuldi Port-Arturist põhja poole kell 7 hommiku kuni kella 2. pärast lõunat laskmist.  Pärast jõudis dschonka nii kaugele, et paukusid enam kuulda ei wõinud. ArwatawaSti  tahtsiwad jaapanlased maa ja mere poolt ühtlasi Port-Arturi kallale tungida. Kui wenelased seda märkasiwad, saatsimad nad oma laewastiku wälja, et Jaapani laewadega wõitlust algada. Kuna nad neid takistasiwad, pidiwad nad maawägedele