Taemere kaotatud jne. Harkowi maakonna semstwõ poolt tulema! sügisel peetawale üleüldisele loomade  näitusele ei pea selts wõimalikuks raha auuhindadeks ja auuhinnamõistjat saata. Siis oli ivad Mõskma Keiserliku  põllumeeste seltsi poolt küsimiste lehed kostmiseks saadetud, missugust parandust ja uuendust keegi omas põlluäris ette wõtnud, mis selle juures suuremaks takistuseks olnud jne. Pikemat harutamist ja läbirääkimist  sünnitas Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi kiri Peipsi järwe kõrge weeseisu üle, mis ümbrusele palju kahju teeb. Asja tutwustamiseks luges esimees «Postimehest" M. Schulzenbergi sellekohase kõne seltsile ette. Ka siinne si lts pidas Tartu E P. Seltsi ettepanekut ülemalt poolt selles asjas abi paluda, tormiliseks ja kohaseks, sest ka Wirtsjärw  sünnitada Helme piiredesse puutudes ümbrusele tihti kahju. Arwati Emajõe suu sügawamaks tegemist Jõesuu juures tarmiliseks, niisama arwati, et körwast ühte kanali maja kaemada olla. Sedasama arwati ka Narma jõe suus Peipsi weeseisu alanemise kohta mõjumaks.  Hobustekaswatuse üle aru pidades otsustas selts esimehe ettepanekul Riiast kroonu suguhobuste kaswatusest  kohta sügutäkku Helme kihelkonna jaoks paluda, keda esimees oma juures lubas pidada. Esimees arwas. et kroonu sellepärast talupoegade käest nii mähe hobuseid ostnud, et wiimaste hobused, kui ka muidu ilusad ja kenad loomad, suuremalt osalt neid nõudmisi ei täita, mis sõjamäe hobustel määratud. Nõnda olla jalgade jämedus kindlasti ära määratud (põlwe alt 18 isentimetert)  ja kelle jalad peenemad wõi jämedamad, ei kõlbada. Mõned talupojad olla ka liiga kõrget hinda nõudnud. Esimese kõne pidas seekord kooliõp. K. Ruut puuwilja mahawõtmise üle, mis „Põllutöö ja teaduste eralisas" juba ilmunud on. Teise kõne pidas noorik Töewälja aiatöö, nimelt köögi-aia arendamise üle, selle üle ühte ja teist oma tähelepanemistest awaldades.  Näituseks olla tulusam köögiaia-milja seemet ise kaswatada, mis parem olla kui tundmata wõõras kaup. Kapsataimed olgu hästi warased jne. Lõpuks andis kassameister kariloomade laadanäituse üle aru. Loomi olnud näitusel 60, sisse tulnud 64 rbl. 25 kop., auuhinnad ja muud kulud olnud 103 rbl., nõnda et seltsil umbes 3Z rbl. juurde tulnud maksta. Näituse aia eest, mis lihunikkude jaoks tehtud ja mida mõisaomaniku  poolt laada eespäewa! seltsile hinnata tarwitada  lubatud, olnud siisgi 9 rbl. maksta, s. o. 10 kop. iga looma päält. Seltsi poolt nõutatud heinamaa äke oli koosolijatel näha, mille tarwitamise järge korraldati. Lähem koosolek 10. nowembril Helme walla koolimajas.  Kirjandus. Eesti üleüldise teaduse raamatu  tellijatele ja sõpradele on mul kohus järgmist asja teatada. Et sellel tululisel kirjal waewalt pooltuhat lugejat on, ei tule nii palju raha sisse, et ta mureta wõiks ilmuda, sest kõige wähem 1000 kuni 1200 lugejat  on seks tarwis. Olen küll palunud ja kirjutanud, et abi saaks, aga ei ole mõjunud. Eesti ajalehtede suurem osa on tema wastu külmaks jäänud, paar lehte on teda koguni ära laitnud, paar miljonäri, keda palusin, ei wõta osa, enesel mul praegu küllalt rahajõudu ei ole, sellepärast on raamatu ilmumine möödaläinud  suwel seisnud. Mitmed on nõuu andnud raamatut lühemal näol wälja anda. Seda nõuu ei wõi wastu wõtta, sest et wäiksest kirjast puudulins haridus tuleb. Eesti rahwal aga täit haridust maja on. Eesti hariduse töö ei tohi seisma jääda, ja Eesti rahwas peab täit haridust saama: üleüldisel teaduse raamatu! on siin suur tähtsus, tema on loomulikult üks hariduse suurem kasw ja peab seda ka meie rahwale olema. Et aga sellele Hariduse kaewule häid rakkeid ja tublit pumpa teha, pidin mina, tema sõber ja edendaja, uut nõuu leidma. Olen siis juba ligi aasta end suurema palgaga koha saamise katsele walmistanud ja hiljuti poole katset õnnelikult selja tahagi saanud. Õpetlaste katsed ei ole aga naljaks, nad nõuawad palju tööd ja waewa, uurimist ja wirkust ning pikemat  aega. Sellepärast olen sunnitud oma hariduse  kaewu ehitamise tööd Üleüldise teaduse raamatu kallal mõneks kuuks peatama jätma, kuni kõik tööd on tehtud ja waewad nähtud. Kui siis ette seatud eesmärk on kätte saadud, saab raamat seda wirgemini wälja tulema nimelt aina minu kulul. Kui kaua kestab see waheaeg? Nii küsib küll mõnigi tulusa kirja sõber. Arwan, et eestulewa aasta aprilli-kuul raamat jälle wirgasti wälja tuleb. Seni palun siis tellijaid ja sõpru kannatada.  Nendele, kes ehk seda pahaks panewad, olen sunnitud alandlikult ütlema, et seni eestlased  ju ilma säärase raamatuta on elama pidanud, nii siis ei ole suurt wiga, kui olud asja wähem wõi rohkem wiiwitawad. Tööd seisma ei wõi jätta, ei taha ka. Tellimine läheb wanal wiisil edasi. Tellimise hind jääb endiseks, s. o. 5 rubla minu kätte ära saata. Saan siis selle wahe aja 6 kuu jooksul asjatundjatelt  käsikirja rohkesti muretsema ja ka ise kirjutama, et jürikuul kiri jõudsasti edeneb ja sagedasti lugejate kätte tuleb. Tululise ettewõtte  sõpru palun aga meel kord sellele ettswõttele  truuks jääda ja talle uusi tellijaid soetada.  Eesti ajalehti palun seda teadet lahkesti oma weergudesse wõtta, et asjast osawõtjad sõnumid saakfiwad. vr. K. A. Hermann. Kirjawastused. ,l. ?araku ei >vöi ms ?sis soov/i mitts täitu, sest st meil sääl pool Mdu c>u. ~3. 3." lelitsässt võiksite susssle „Kues," tel- Üäu. Xui tulruts sauÄa, siis kuulutage mõnes "Asus suuremas sMsliss, näituseks >või Testi postimees» 531 A03S02S20 HSSgZspOS). — lOpdSSI,, 22. OKLÄÜPÄ 1902'