Kahju olla miljonisid suur. Maawapustused, mida meel peaaegu iga päew tuntakse, on Andishanis kaunis kanged- K- ja 7. januari wahel öösel tunti iseäranis Usgenis, mis 90 -versta Andishanist eemal on, maapõrutust, mille tagajärjel majadesse praod ilmusiwad. Warajased kewadekäskjalad. Mitmes kohas Lodzt linna ümbruses olla, nagu Lodzi ajaleht kirjutab, ju pääsukesi ja hiljuti ka üht kurge nähtud, keZ põhja poole lennanud. Wäljamaalt. Rootfimaakt. Nälg. Mulluse wiljaikalduse  tagajärjel ou Põhja-Rootsimaal näljahäda suur- MõneS kohas ei ole Va elanikkudest enam midagi süüa, sest ka kõik kariloomad on juba ära söödud. Lapsi sureb wäga palju, koolid on seismas. Terwel Rootsimaal korjatakse puudust kannatajate hääks andeid Iseäraliku -vaenlase wastu on Prantsuse suurtüki- ja Lorpedopaadid neil päiwil -välja saadetud, nimelt hülgete -vaStu, keS käesolewal talwel iseäranis sagedasti kanalisse ilmuwad ja kalameestele suurt kahju teemad. Paatide ülesanne on hülgeid üles otsida ja maha tappa -või eemale hirmutada. Wõrkude lõhkumine ja kalade söömine hülgete läbi on meel -vähem kahju, suurem kahju tuleb sellest, et nad kalad eemale hirmutawad. Ka Inglise kalamehed on hülgete ilmumise pärast kurmad ja nõuawad omaltgi riigiwalitsuselt  selles asjas parandust. Lõuna-Ahwrika sõjamäe kõige ülemaks  juhatajaks on Inglise poolt kindral Littleton nimetatud, kelle wöimus siis Zambesi jõest kuni Käpilinnani ulatab. Sellest sõnumist selgub, et riigiwalitsus terwet Löuna-Ahwrikat üheks ainsaks Inglise  kubermanguks peab. Endised Buuri kõrgemad ametnikud WolmuranS ja Fi cher on luba saanud kodumaale tagasi tulla, ka endine president Krügcr tahtwat selleks endale luba paluda. Lõmia-Nhwrikast. Püsside kandmise luba. „Tgl. Rdsch." kirjutab et Kapi walitsuse poolest igale buurile lubatud on kuuli püssa kanda. Kui tarwis on, annab ivatitsus ise püssid 100 padruniga wälja. New Uorkist. 20. jan. Caracasest tulnud teate järele walitseb siin asuwate wõöraste keskel suur äremus. Prantsuse, Amerika ja Hispania asunduste liikmed protestceriwad oma riikide nõudmiste wastu ja on neile telegrammiiid saatnud, milledes palutakse, et riigid oma õiguste eest seisaksiwad, ilma et nende alamad, kes WenetsuelaS elawad, selle läbi hädaohusse  sattuksiwad. Saksa suurtükipaat „Panther" uurib praegu Maracaibo lahte, mille sisemisesse osasse ta tunginud on. Marokkost. Kudus Marokkos sõditakse. Kolm Inglise ohwitseri, kes Marotko sõjawäge  hästi tunnewad, on neil päiwil Tangerisse jõudnud ja sääl ojakirja- nikkudele mitmesuguseid iseäralisi lugusid sultani ja Bu Hamara soldatite elust jutustanud- Tähelpanemisc wäärt on see, et. mässajate mäes „ 8 tunnilist tööpäewa" tarwitatakse. Bu Hamara jägab oma wäe kolme salka- Esimene salk wõitleb kaheksa tundi ja läheb siis kolmandamasse ritta magama. Kaheksa tundi hiljemini tuleb ta teisele paigale, kus ta sööb, muidu puhkab jne. Teised salgad wahetawad ka selle järele oma paikasid, nii et iga 8 tunni järele uued puhanud mehed wõitlusesse astuwad. Hiinamaalt 21 jan. Hongkongi linn on katkukardetawaks tunnistatud- Toimetusele saadetud raamatud. Looduse saladuste iv õli. Or. A. Bernsteini looduse-teaduölise rahwaraamatud. Eestistanud R. Hausson. 10. anne. Wiljandls. Trükitud A. Peeti kirjadega H. Leokese raamatukaupluse  kulul 1906. 160 lehekülge, hind sv kop. Kodusest laste õpeta m i s e st. Kirjutauud kooliõp. A. Põllusaar. Tartus, „Postimehe" kirjastus ja trükk. 1902. 22. lehekülge, pääle selle tabelid- Hind 10 kop. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, s. webruaril. Eestikeele jumalateenislust kellu Vs Peab ülemõpetaja Lemm. Saarlane 1903 M 5 P. 4M-SM», 4 r. ?chW«- -WKMI»»?' Teadaandmised. „Sm!ch" ja ..KiliklliiMdt" tellimine 19W a. pääle kestab weel edasi. Kõik tänini ilmunud numbrid saadetakse järele. MW Ntchks smrel mödal! Otsitakse neid, kes wöiwad suurel möödul elusaid ja tapetud hanesid kui ka mett müüa. Kõige alamad hinnad palutakse üles anda Hugo Reditsonile Riiga. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmase juurest,,, Saarla s e" trükikojast ja proua Marie Jssajeivi raamatukauplusest: Kiriku kellad. ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja: Kihelkonna õp- L Masing. 5. Pidage pidusid puhasti! Kir- l jutanud Wändra õpetaja P. Hörjchelmann. k- Meie usk on see wõimuS, mis maailma on ära wõitnud. Kirjutanud - Waljola õpetaja G- Pundi«tcs  7. Issand Jeesus mõistab maailma  õp.tuse hukka. Kirjutanud Karja õpetaja K. Wõhrmann. 8. Jeesu walgust otsi sa, muud ei wõi sind aidata! Kirjutanud õpetaja E. Blotzfeldt, Kuresaares. M 9. Jeesuse järelkäimiseft. Kirjutanud  Tejchkowo õpetaja G. Steinfeldt. lv. Tulge ligi! Kirjutanud Merjama  õpetaja G- Haller. üks must linnukoer, ketist kaelusega, nimega on ära jooksnud. Kes selle koera üle Haudla kojasse teatust annab, saab hääd waewapalka, Annan selleläbi teada, et minu ««riisa isillakraasinilse ja jahmtamise mdril! käimas on. Kraasimise nael maksab 7 kop. lahwatatakse lihtjahu, tangu ja peenikest jahu. Tööd wõetakse igal ajal wastu, ning tehakse korrapärast ja hästi- Auupaktikult Eduard Grepp, Leisis. Tarwitan olulist, kes 7? cc tunneb- Pihtla tvalla kiriutaia. MMM. kkon.-iei-jk I«u»a.3i» LÜKI- MI!VA»'I"I. AO ueeokimai-o iro 18-ro chsgxaiik 1903 l-. ki- 6 kaeosi. kökspa gl> ttÄttil,e.inpin ilimia- SM VPOU3KOAU?I-LK?OP,-», g. 21-,-a chööpa.m sl. 6 kacoki. keiepa raui. Wö iiöpöropmiia na eoenokl-ixl- » 6öpk3okllXl- APOKI. AUK i ».u»a3i» ua 4OO Mõneü. ll?0PI'l- lialllLlLK <ZO CUPSko-lUllXl. u4»i. llopoAei:og Mpasu; 1) 23 Mö.lk 33.1 okkõk ee!j«chz??okoü utzpu IPUXIIU.IiUIIIUX'!. ÜSPWWIIXI, APVKI- Cl> ,'!»U'I'3»I'.U!O » ; 2) 21 px6.ii> 3». 1 vaßenb rauosoS -«E -.illpu ?xsxiio.l kuuuxi- eoo»okllxl- Apoal. 0l- AUU'I33>IOIO II )-'I1.I3A>:0I0. r. 3-io cheizpakk 1903 i-. S<r«rsmc»cr nrcrtnriss-Kasfr» llllstll-kWSlllek on pühapäewal, 16. webruari/ kellu 6 p- 1. Suures Põllu-uul. 8, Kaube majas- Ksstfoifrrs. UssxiWZZ^t kes Pärnu läheb, otsib «Saarlase" trükikoda. Wiimase postiga saime: Mmi rchO ss uskliku hinge kõnet oma hinge peigmehe Jeesusega. KinS 40Mop.