Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. m Z 4. Teisipäewal, 13. junil 1906. xxii. aastakäik. maksab: kroonuposttga! aastas s k. kop Va .. »„ SS .. V. .. ?s .. maapostiga: „ k„ S« „ V- .. 1.. - .. '/. .. -.. Sv .. ükftt ««mber s kop. Ilmub ütSlord nädalas, igal teisi' päewal. Toimetus Mar-saares Pilkas uul. Kuulutuste wastuwõtmiue kun« Kuulutuste p-iit-rida S kop., Koolitamisest põlluharija  rahwa juures. J. Kirotar. 111- Pääle gümnafiumi on hulk tööstuse ja kõrgemaid kui ka alamaid erikoolist, kus teatama ameti waStu otsekohe ette walmistatakse.  Kellel jõudu on oma poegi mõne ameti pääle koolitada, see tehku tooliasja tundjate nõuu järele enne koolitamist kindel plaan koolitamise üle; nii ei ole asjata kulu ja ajaraiskamist, ja koolitamine toob õige kasu. Tütarlaste koolitamine on aga meel palju tähtsam, kui poeglaste koolitamine. Terme rahwa tulem põim, seega terme tulemil, seisab ju ometi tütarlaste  meie tulemaste laste emade mõju all ja otsekohe nende käes. Aga meil on see asi tüiesti unustusesse jäänud. Armulatse,  st tüdrue ainult mehele jaama peab, ja sellega on asi korras. Pääle riideõmblenuse  ja supikeetmise, ilusa näo ja ehtimisekunsli ei olla tüdrukule midagi tormis . . . Kui wildak niisugune aimamine  on, näitab juba see lugu, et emade käes laste kaswatamine ja esialgne  koolitamine ja selle päraSlinegi  juhatus seisab. On ema ise harimata,  kuidas mõib to siis oma lapselegi haridust nõuda ja anda mõista! Nii kaua, kui meie tütred ilma parema koolihariduseta jääwad, niikaua jääb ka rahwahariduS üleüldse kiduraks ja kängu. Niikaua jääb meie rahwas iseoma orjaks ja teiste sulaseks maimu kui ka wara poolest. Siin on hädapärast parandust  tormis. Kus on meil tütarlaste kihelkonna  koolid, kus tulewased laste emad wähegi täielikumat õpetust teadustes saakstwad,  mis lasteemadele elus nii tähtsad la häda pärast tormilised oieksiwad. Kus on meil tütarlaste koolid, kus noored neiud juhatust saaksiwad käsitöödes ja söökidewalmistamises?  Terme rahwa ja laSte termis on pereja  lasteemade käes, aga kuidas katawad za toidawad meie emad oma lapsi? Miks on Saarerahwa seas nii palju wiletsaid kõhtufi, tiifilust ja lõiisugu muid tõbefi? Perekonnad söömad ennast kartulitega haigeks ja wigaseks, waeseks ja wenijaks. Külakoolid ei jõua lastele pääle puudulise  usuõpetuse midagi jüüdawat pakkuda, sest ka emakeele lugemine ja kiri jääb tütarlastel  wõõra keele ja Viletsate koolmeistrite  mõjul puudulikuks. Koolide eest hoolitsejad panemad sagedasti niisugused isikud koolmeistriks, keS ise mähe õppinud  on- Paljud panemad oma tütarlapsed linna «õuesse alamasse tooli „peenitesi kombeid" õppima, teised õmblus» kooli. Need ei ole aga sugugi koolid, waid ömbluömamSlite töökojad, et rätsepa M harjutada ja Salsakelt jolkima õppida. Siin on just see laiali lagunen? kadakasaksuse  kool, kus tütarlapsed mõne Saksa keele sõna ühes edemuse ja halpimise elu wiifis, kui ka nidemovdides kodu ja rahwa sekka toomad, nii et üksgi mõistlik talu noormees  niisugust tütarlast millalgi kosima ei lähe, sest et ta niisugust „pupet" riidesse ehtida ei jõuaks. Kcrgeloomulised tütarlapsed kaotawad sagedasti pääle selle meel oma meele auususe ja neitsiliku puhtuse, nii et ruhwa elu juur aegamööda mädanema hakkab. Miks on nii hirmus palju Eesti tüdrukuid terme Wcneriigi suuremates linnades (Riias, Tallinnas, Peterburis, Moskwas, Odessas, Simfcropolis) liiderlikkudeks tüdrukuteks  hattanud? Nad ei ole kodust midagi kindlust ujus, meele karskuses ja koolis midagi kaunimat tundma õppinud. Miks on meie külades ööhulkumine ja ~magatamine" nii harilik asi, et sellega emad meel kiidelda armastawad?  Waelaku  igamees ise selle Eesti rahwa mädapaise  tekkimise üle oma tundmise järele. Aga minu kindel armumine on, et kui meie tütred mi moodi ikka edafi elawad, siis mädaneb meie rahwas aegamööda ära ja läheb haisema. Sellepärast on meil tütarlaste kihelkonna koolisi nii hirmus hädasti tarwis, meel rohkem, kui koolide parandamist, et parem oleks sellega juba täna hakatust teha, kui homme. Kihelkonna kool wõiks üks ainus terme Saaremaa tarwis asutada, Võimalikult Saaremaa kesk kohta, linnast eemale mida kaugemale, seda parem. Sünnis koht oleks wift kas Kärla ehk Waljala. Kooli peaks kõikide Saaremaa waldade poolt ülespeetud saama. Kooliraha  wõiks nii wäike määrata, et kool juurele hulgale kütte saadaw oleks. Koolis peaks wähemalt 4 klassi olema, S. ehk 4. osawa naiskooliöpetaja juhatusel. Kohaline  õpetaja wõiks direktori kohused oma päüle wötta. Koolis peaks pääle üleüldiste teaduste progümnasiuml ehk linna tütarlaste kooli kurjuses meel lastekaSwatamise teadust, arstiteadust, keetmist ja toiduwalmistamift, maja- ja raamatupidamist, kudumist ja kunst täfiiööfi, pesu ja riide walmistamift, muusikat, maalimist ja turnimist õpetatama. Kooli kursuS wsiks 4 aastat keSta- Külakooli  läbikäinud lapsed wõikfiwad wastuwõeiud  saada. Siis oleks meil naesterahwastele  toidukraami fissetegemise (seened,  marjad j. n. e.), kangakudumise kursusi  elule kutsuda. Peaks karskuse asja naeSterahwaSte seas edendada püüdma. Siis kaswaks ka meie üleüldine rahwa waimlinc ja teaduSline haridus, siis tõuseks meie põllutöö ja majandus, siis saaksime wärskel elu jõudu, siis saaksime w a b a k s. Enne harigem iseennast, fiis hakame põldu harima. Lõpuks tähendan, et ma Weneusu koolidest  seni waikinud olen. Tunnen neid wähe. Üleüldiselt on neil needsamad puudused,  mis Lutheruse usu koolidel, kuigi kohati kihelkonna wõi kiriku koolid neil paremini korraldatud on. Oma külakoolide parandamiseks soowitan  ma: 1) Koolide ühendamist: .parem üks warblane peos, kui wiis katusel." 2) Palga kergendamist ja paremat koolide sisseseadet: maa- ja aialapp on tingimata  tarwiline- Praeguse palgaga tubli ja mõistlik inimene oma termist rikkuma ei wõigi hakata; 3) Paremini ettewalmistatud koolmeistrid ametisse seadtda: mitte iga noorukese juhatusele, kes waewalt kihelkonna kooli lõpetanud, 50—60 last anda. See wõib nad nii hüSti õpetuse kui ka eluwiifide poolest ära ei rikkuda. Ekslik on arwamine,  nagu wöiks külakoolmeister wähema ette walmistusega olla, kui kihelkonna ehk linna koolmeister: on maza wundament mäda ja halwaSti ehitqtud, fiis enam ilusat  maja maja ehitada ei saa. See maksab  ka koolitöö juures. Kihelkonna koolld peakfiwad 2. klaSfilisteks  muudetud saama, siis wõiwad nad selle töö ära teha, mis kihelkonna kool eeskawa programi järele tegema peaks. Üks kooliõpetaja ei saa sellega mitte malmis,  et lapsi nii kaugele õppimises wiia, kui see näituseks Ülemaa kihelkonna koolides  wõimalik on. (Lõpp). Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa maapäewal, mis 3. junil lõpetati, oliwad mitmed tähtsad  asjad ees. Muu seas oli ka teedesillu-! tamise küsimus läbirääkimise all- Et selle küsimuse lõpulik otsustamine meel aega mõtab, siis määrati esialgu, juba kohe, teedsillutamise  kohustust nii sisse seada, et mõisa maade omanikud selle osa, mis adrade järele nende kanda tuleks, talumaade pidajatele  rahas wälja maksawad. Ka tahetakse kroonumaad teedesillutamise kohustuse täitmisest  osawõtma tõmbada. Nii on siis juba suur samm selleks tehtud, et talurahwal mitte üksi rasket teedesillutamise kohustuse täitmist kanda ei ole. Ka peab üheks tähtsamaks seda otsust lugema, et Kaarma seminari edasi pidada tuleb. Suur osa koosolijadest olnud seminari waStu.  Asutatawa  põllutöö kooli hauks määratud 200 rubla- Walitud komisjonid kiriku olude ja waldade korraldamiseks, automobiil sisse seadmiseks Kuresaare ja KuiwaStu wahel jnd- Wiimases asjas peab kommisjon oma aruande juba tuiewaseks erakordisteks maapäewaks,  mis tulema! talwel kokku tuleb, ette panema. 16. junil edendatakse Kurhaufi saalis Wenekeelelist näitemängu Kuresaare linnakooli  kaSwandikkude hääks- Ka pannakse sääl balet toime. Endine Muhu walla kirjutaja hr. Hammer, kes siit minewal sügisel Riiga wiidi, ja salogi wastu wabastati, on juba Kuresaarde tagasi jõudnud'