mis Pohja-Jaapani kallaste lähedal meie ristlejate poolt kinni püütud. Laewal oli koorem pääl, mis ta Jaapani tähtsamasse sõjasadamasse Sasebosse pidi wiima. Pääle selle on meie torpedolaewade poolt weel kaks teist Jaapani purjulaewa põhja lastud,  mis ka Sasebo poole teel oliwad. Jaapanlased ei ootanud sugugi, et Wene sõjalaewad nii kaugele lõuna poole tungiwad,  kust mägesid üle mere saadeti. Weolaewade  kaitsjaks oli üks «vähematest ristlejatest,  mis Wene suuri ristlejaid nähes kaugemale tõttas ja traadita telegrahwi teel päälaewaStikvle teate saatis: „Wcnelafed  on siin, saatke abi!'' Põhjalastud laewade pääl olnud püäle suure hulga sõjamäe ka weel suurtükkisid, nende seas mõned Port-Arturi piiramiseks määratud, ja õige palju riisi sõjamäe tarwis; wiimaks oluud „Sadomaru" pääl 2 miljoni jeni eest Inglise kuldraha, mis jaapanlased ise merepõhja lasksiwad. Meie laewadel ei olnud ühtegi lahingut; ülepää ei saanud nad sugugi kahju. Kõik need juhtumised on seltskonna meeleolu märksa tõstnud. Major Hoshino, kes „Sadomaru" päält ära püäsiS, on mikado (Jaapani keisri) poolt wastu mõstud, kes ta käest selle laeiva hukkamineku kohta täiendawaid teateid  nõudis. Wladiwostoki laewastiku poolt kordasaadetud weolaewade põhjalaskmine  on Jaapani rahwa pääle maharusuwalt  mõjunud. Rõhutud meeleolu, mis Wafangou wõidu pühitsemisele järgnes, ei ole kuni senini weel ära kadunud. Eilane teade, nagu oleks Wladiwastoki laewastikku  sunnitud jaapanlastega wõitlusesse astuma, ei ole õige. Wene ristlejad pcitsiwad  selle abil oma Mdusihi ära, et nad taga-ajawa Jaapani laewastiku ees silmakirjaks Haksdake poole tüürisiwad. Jaapani walitsuS on käsu andnud, niisuguste  õnnetuste eemalehoidmiseks tulewikus  kõige mõjuwamaid abinouusid tarwitusele  wõtta. Tokio rahwas nõuab, et neid wostutamise alla wõetaks, keS laewade hukkamineku juures süüdi on. Walitsus töötab plaani kallal, kudas tulewikus weolaewasid  kaitsta tuleks. Nagu maawalitseja Aleksejewi telegramm  teatab, on Wene laewastik minewal  nelzapäewal sadamast wäljas käinud. Kas meie laewastik waenlasega kokkupõrgates  ka kahju on saanud, sellest ei tea telegramm midagi jutustada. Wäljamaa lehtedel on aga ometi sõnum meie kahjude kohta käepärast olnud. Reuteri telegrahwitalitus  teatab nimelt, et Wene laewastik, kes täiesti «võitluseks malmis olnud, kolmapäewal  wälisel reidil ilmunud. Togo laewastik ei ole sel ajal mitte Port-Arturi all wiibinud. Traadita-telegrahwi teel saanud aga Togo teate ning laewastik rutanud täie auruga Port-Arturi poole, ja jõudnud öösi sinna. Laewastik ei olewat  otsekohe ligineda julgenud, kardetud Wene miinisid. Öösi tunginud aga ometi Jaapani torpedopaadid ja torpcdohäwitajad Wene laewastiku kallale. Selle pääletungimise  juures wajunud üks „Peresweti" sarnane Wene soomuslaew põhja ning üks „SewaStopoli" sarnane soomuslaew ja „Diana" sarnane ristleja saanud raskesti wigaStada. Neljapäerva hommikul läinud Wene laewaStik jälle sisemisesse sadamasse tagasi. Jaapani torpedohäwitaja „Shiratumo"  saanud raskesti ja kolm torpedopaati  kergesti wigastada. Ainult kolm jaapanlast saanud surma ja kolm haawata.  Ametlikult ei ole midagi teatatud. 13. junil (Reuter) Kuropatkini suure wäe ees on Oku ja Kurski wäed, kumbgi 6 diwisjoni suur, aset wõtnud. Nemad seawad ennast lahinguwalmis. Arwu poolest on Jaapani mäed kolm korda suuremad kui Tjurentsheni ja Wafangou  wõitluStes. Wihmade - ajajärgu liginemine teeb suure lahingu tingimata tarwilikuks. 14. (27.) junil. Kindral Oku teatab,  et jaapanlased Wafangou lahingus ÄS4 meest kaotanud on, nende seas 43 ohwitseri. 14. (27.) junil. Hiinlane, kes Port-Arturi ümbruskonnast siia tulnud, teatab et tema reede koidu ajal kaks suurt Jaapani laewa ja kolm miinilaewa näinud  on, kes nähtawaSti laewade rinnast wälja oliwad wiidud ja admiral Togo laewastikust lahkusiwad. 12. junil. Lõunapoolsel teel Sjuangaiost  HaitschouSse oli meie eelmäe osakonnal  Sjandjao juures wäikene wõitlus. Meie kasakate sotnja seisis selle koha pääl, aga jaapanlased ajasiwad nad wälja. Kui meile aga abiwügi suurtükkidega juurde jõudis, aeti jaapanlased oma kord Sjondjaost  wälja ja hakati terme rinnas jaapanlastele  pääle tungima. Jaapanlased taganesiwad  korratult suurtüki tule all. Meil sai surma ja hawata 24 kasakat, haawata alampolkownik Strishow, ohwitser Tokmakow  ja Krasnopolsii. Sotnik Simm wiis haawatud ohwitserid tulest wälja. Mis Inglise lehedsõjast kirjutawad. Suured Inglise lehed „Times" ja Standard" on selle poolest ühel meelel, et lähemal kolmel nüdalil otsuse-andmine tuleb. Sest kolme nädali järel tuleb sadude aeg. mis teed ära rikub. Muidu lähemad aga nimetatud lehed oma armamistes lahku. ~Times'i" järel koguwad  jaapanlased, kes kõik ära on kaalunud, oma jõuu kokku ja annawad wenelastele siis raske hoobi. „Standard" arwab aga, et jaapanlased on õige aja mööda lasknud minna. Tema loeb selle jaapanlaste poolt raskeks weaks, et nemad Stackelbergi mäge taga ei ole ajanud. Jaapanlased olla üleüldse  wäga pikkamisi edasi läinud: kuue päewaga olla nad ainult kümme Inglise penikoormat (17 wersta) ära marsinud. 11. (24.) junil. Tokiost erateel saadud telegrammi-teate järel, mis pärast diplomatilisel teel kinnitust leidnud, on „Sadomaru" pääl, mille Wene Wladiwostoki  ristlejad põhja lasknud, uuesti nimetatud Marshall Oiama terme stab hukka saanud. Sellesama laewa pääl oli ka suur osa piiramise-suurtükkisid, mis Port-Arturi karmis oli määratud. See õnnetus on Jaapanis wäga suurt rusutud olekut sünnitanud. Wiimase aja suured kahjusaamised maal ja merel, ning täielik rahahallikate puudus, on Jaapani walitsuse wäga kitsasse seisukorda  ajanud. Parun Hayashi könelemistest siinsete riigimeestega selgub, et mikado walitusus wäga soja lõpetamist soowib. Isamaalt. Kuresaarest. Uus määrus posti  pääl. Tänini nõuti igaühe käest, keS posti päält mõnda saadetust läks ära tooma, et ta teatelehe kohaliste ametnikkude poolt ära pidi laskma kinnitada, et selle ettenäitaja tõeste see isik on, kellele postisaadetus on adresseeritud. Niisugune kinnitamine sünnitas  tihti aga asjata sekeldusi. Sellepärast on sisemiste asjade minister hääks arwanud nim. määrust kõrwale heita. Selle asemel tahetakse igale teatelehe ettenäitajale poSti- saadetus kätte anda, kui tal pass wöi mõni muu seesugune tunnistus kaasas on. Tallinnas on wastastikune warguSte waStu kinnituse selts asumisel. Seltfi asutajad on Tallinna majaperemehed. Peterburist. Pühapäewa-rahu asjus olewat sisemiste asjade ministeriumil, „Birsh. Wed." teadet mööda nõuu, seaduse eelnõuu walmistada, mille järel linnawalitsuStele  õigus antakse, kauplemist pühapäewadel  ja pühadel täiesti ära keelata, kuna nemad praeguse seaduse järel seda kitsendusi ainult ajutiselt maksma tohiwad panna. Rahaministerium olewat aga niisugusele linnawalitsuste õiguste laiendamisele kauplemise  kasude kaitsmise pärast kindlasti wastu seisnud. Ühtlasi olewat tema omalt poolt seaduse-eelnõuu töö kohta kaupmeeste ärides walmistanud, mille järele töö lIV 2 tundi, IV- tunni lõuna-ajaga, kesta tohib, nõnda siis 10 tundi päewas. Liha kallimaks minek Peterburis. PäälinnaS on liha poolest jällegi kallid ajad käeS. 2 ja enam rubla on liha hinnad puuda päält tõusnud ja räägitakse, et need meelgi tõusewad; loomade juurdewedu jääb wähemakS. Suurkauplejad teatasiwadgi juba lihapoepidajatele, et nad kõiki tellimisi enam täita ei suuda. Liha puudust armutakse sellest tulnud olema, et Kaugesse Idasse nüüd palju loomi ja liha weetakse. Rahakirjade saatmise eest ei ole 1. juulist saadik mitte enam sularaha maksta, waid nüüd tuleb saatmise kulu markides tasuda, mis kirja pääle pandakse. Wilnast. Ladinakeeli tähtedega raamatutrükkimise  luba on nüüd see, mis Leedu rahwa meeli ja keeli liikuma paneb. Kui 18KS aastal kindral-kuberner Murawjew  ära keelas Leedukeeli raamatuid Ladinakeeli tähtedega trükkida, siis oli selle keelu eelnõuu tegijal kommisjonil kaks sihti silmade ees: Wenekeeli tähed arwati Leedukeele  iseäralduse poolest sellele sündsamaks ja see uuendus pidi maad ja rahwast wenestada aitama. Et aga katoliku waimulikkude  poolt Ladina tähtedega kirjandusele  maal kaunis hää alus pandud oli, siis jäi edaspidine edu sellel põllul koguni soiku. Selle asemel kaswas aga -väljamaalt leedukeelsete raamatute sissewedu suurelt. Kui siis selle sisseweo wastu ka weel isesugused  määrused wälja anti, siis ei lõpetanud  see nimetatud nähtust: kirjandust hakati salakaubana sisse tooma. Praegune lubasaamine on terwele Leedumaale  nagu ühe hoobiga elamust toonud. Wilnas hakkab neil päiwil Leedu ajaleht ladinakeelsete tähtedega wälja tulema; lehel on oma trükikoda. Mõlema jaoks on lubad neil päiwil saadud. Nagu ümberkaudsetest linnadest kuulda, on ka sääl sarnaseid palweid  sisse antud. Selle lubasaamisega on Leedu kirjandus tõsist hoogu saanud. Ta wõib oma hiilgawat minewikku edasi haljastuda.  Lubasaamise tõttu peeti kirikutes tänupalweid ja mõnel pool pidusidgi. Wilna leedulaste seas liikus mõte, -valitsusele  selle eest tänu-adressi annetada. „P." Soomemaalt. Helsingist. Kindralkuberneri  kallal korda saadetud nurjatu mõrtsukatöö puhul awaldawad Soomemaa rootsi- kui ka soomekeelsed lehed oma sügawat  kahetsust, et niisugune nurjatu tegu Soomemaal on wõidud korda saata, Soomemaal,  kus siiamaani weel ühtgi niisugust kuritegu ei olnud sündinud. Nad tunnistawad  ühel häälel, et seda kuritegu mitte rahwa ja maa arwesse ei wõi panna, kuna seda üksik inimene korda saatnud, kes H?. 25, Saarlane. 1904