saanud, seda mööda, kuida need enam ehk wähem uuema aja kohasemaks saiwad. Palju asju on unustust teeninud, mida meie kunagi tähelegi ei pane, aga nende seas on ka unustuse waiba alla wajunud, millest kahju on. Kõige esiteks mõtlen mina siin rahwa riiete, iseäranis mõne ilu ehte pääle, mille kadumine kaebamise wäärt on Minu mõtted rändawad tagasi ennemuistse aja murudelle, kus Eesti neiud raha read rindadella. punased pärjad päässa ja kehkiwad käiksed käessa oma elust ! ja ilust endid rõõmustasiwad. Nende pär jad ja riided oliwad ilusad! Aga nüüd on kõik need ilustused mana aja mullasse muljutud. Oleksin mina üks maalija, mina teeksin sulle lugeja ühe niisuguse pildi ja laseksin sind otsust teha kumb ilusam on, kas endine wõi nüüdne. Ma ei kässi praeguseid ehteid mitte just ära heita, sest nüüdne õrnem sugu on sagedasti ilus küll, kui lillekesed wälja pääl, aga mina ei saa sellest aru kätte, miks ees pool nimetatud ehted täitsa kadunud ja maha jäetud on- Et need kaunid küllalt ei olnud, seda ei taha wist keegi tõendada. Kõige rohkem on tähelepanemise wäärt see osawus, kuidas nemad enne oma ilu ehted walmistasiwad, olgu see paelte, liitrite ehk pookade pääle õmblemise juures, millega nemad käiksid ja kördisid ilustasiwad, mis iseäranis wõõde ja tekkide juures awalikuks D sai. Käised on kadunud ja poogad unus-/ tuse hõlma uinunud, et noorem, õrnem sugu enam neid nimefidgi ei tunne, aga kirjud wõõd, mis weel sagedasti näha on, ja weel ime ilusad kodu-koetud willased tekid annawad tunnistust, et mina tõtt olen kirjutanud. Et Eesti neiud weel kord pärgi ja kaitseid kandma hakkaksiwad, on wähe loota, niisama on ka kirju wöõde lugu kahtlane, aga kodu-koetud tekkid ja kodus walmistatud riided ei peaks ometigi meel mitte ära kaduma Paljudes kohtades  on küll juba sitsi riidest puuwilladega topitud tekid pruugiks, aga suurem hulk talurahwast peawad oma-koetud willaseid tekkisid ja riideid paremaks. Mõni noorem õiekene on wahest uhke, kui ta oma sängi üle topitud teki wõib laotada, aga mina arwan, et noormees uhkem oleks, kui ta noor noorik niisuguse kirju willase teki woodi pääle paneks, mida noorik neiu põlwes  ise on walmistanud. Tõsi on, et sitsi riidest topitud tekk kergem ja odawam saada on, kui kodu walmistatud willane tekk, aga mis ta siis wiimase wastu seisab. On sitsi tekk aasta ehk paari pidanud, siis on tal ots pääl, kuna willane tekk mitmed hääd aastad waStu paneb. Niisamasugune lugu on ka oma kujutud riietega. Kirja lõpetuseks pean ütlema, et wanad Eesti riiete moed, kui need ilusad ja sündsad  on, mitte nii kergel wiisil maha ei jäetaks. Õpetage siis Eesti wanad eided oma tütreid ja tütretütreid ka ikka tekkisid Ogema, ja kangaid kuduma, et selle läbi kodune käsitöö õitseks ja edeneks. Kui mõni manades kirjades osaw on, siis saatku tema oma tööd Eesti põllumeeste seltside wäljanäituSte pääle, kus see tegijale aun (Järg., tuleb. ja kiitust annab ja waatajale äratust toob. On endised eestlased niisugustes töödes osawad olnud, ega siis nüüdsed ei tohi järele jääda. Palju enam katsugu igaüks edasi saada, et kiitusega wõiks iga suu ütelda: „Nii oli enne, ja nii on ka nüüd!" ü. A.. lasen kinni müürida. Nõnda on siis tädil oma ja minul sääl kõrwas oma riik. Ülewal, teise korra püäl aga elame ainult õnnele. Sääl on finn riik, kus fina täie woliga walitseda wõid nagu kunninganna. Alumise! korral peab aga kõik nõnda jääma nagu mina tahan. Üksgi meelitamine, palme ega pahandamine  ei aitanud ja Tereese jättisgi wiimaks  jõnni ajamise järge kuni pääle pulmadeni,  siis lootis tema wiimats ometigi mehe üle wõitu saawat. Mõlemad õed Lahtfiwad edespidi jälle üheskoos sööma hakata ja esimesel aprillil püüdis Julia oma nõrka jõudu mööda tädi Rieke korterit sisse seadida, sest teise korra pääl pidi kibedasti harimise töödega päüle hakatama. Keegi inimene ei pannud tähele, kas Julial ka jõudu küll selleks oli, ainult Roettger ütles ükskord, kui tema just säält toast läbi läks, kus Julia rasket lauda tõstis: Ära tee omale liiga raskete asjade tõstmisega, Ilmaaegne mis kasu sull sellest on, kui jälle pitka jääd? Ja, kas sa ka ikka meel oma rauaweini jood? Julia nokutaS tähelepanematult pääga, ja läks toost wälja. Roettger oli enamisti iga silmapilk, kui temal prii aeg oli, Krautnerite juures. Tema hoidis niipalju kui iganes «võimalik  oli, selle eest, et oma pruudiga Julia juures olemisel koos ei olnud ja oli sellepärast,  et tema teadmisega Juliale haiget tegema pidi, meel hoopis osawöklikum ja õrnem temaga kui enne seda ja just see õrnus tegi Juliale walu ja kõik tema uhkus tõusis selle «vastu ülesse. Kesk ümberkolimise aegus tuli wana herra Krautner ja istus tädi Rieke juurde, «vaikselt pani Krautner, haiguse läbi ülearu peenikeseks jäänud tütarlapse agarat ja osawat toimetust tähele. Noh ütelge ometi mu armas, kaS see tõsi on, mida Fritz kord rääkis, et teie tütreke teie juurest ära ja teenistusesse astuda tahab? Jah, mina otsin omale kohta, wastaS Julia ise senna wahele. Hm, siis ei pruugi teie seda mitte kaugelt  otsima minna. Tulge minu juurde, mina pean teid otsegu oma last! Mina ei wõi mitte elada, kui mull kedagi ei ole, kes mind lahkesti terwitab ehk mulle wastu . naeratab, kui mina oma majasse tulen; ja ülepää kui Tereefe ära läheb, tema nuuskas waljusti siis ei wõi minasugugi  enam üksi omas suures majas elada. Noh, kuidas lugit teiega on, preili Julia, kas tulete minu juurde? Tädi Ricke waatis tänuliku pilguga KrauLneri otsa, . ja pidi justW rääkima hakkama, aga Jplia oli temast rutem. Mina olen töile kõigest südamest tänulik  teie lahke palumise eest, ncr, aga tcie cllitaksite mind wägä ära, ja see ei kõlba minule. Mina pean oma enese jalgade pääle elus toetama, mina lähen hoopis wõõraste inimeste sekka ja õige kaugele. Mõndasugust. s Juutide linnad. Kõige rohkenf juulisid elab järgmistes linnades: New- UorgiS elab 400,000 juuti, Warssawis 250,000, Budapestis 170,000, Wienis ja Odessas 140,000, Londonis 120,000, Berlinis 10K.000, Philadelphias 100,000, Parifis, Amsterdamis, Wilnas, Lodzis, Lembergis, Minskis, BerditshewiS/ Schitomiris,  Witebskis, Kownos, Salonikis ja -Jeruusalemmas, 50,000. Naljaks. Jkkateaduseuu r i j a. P r o h w e ssor  (kliinikus unoplastete ühe haige woodi ümber): „Et see roki seda haigust parandab, seda me kame, katsume Meparast mõnda teist rohtu." Isamaalt. Kuresaarest. Kuresaare poisslaste alguskooli  koolmeistriks on ära surnud hra Reutzi asemele hraKarlLinnamägi tähendatud. Hra Linnamägi on üli tubli muusika ja laulu meister ja on selles asjas Ülema al kaunis tuttaw. Koolihariduse on ta koolmeistrite seminarist saanud. Ülemaäl  töötades on hra Linnamägi rahwa elust südisti osa wõtnud ja on sääl häätegewaks  otstarbeks tubli töömees olnud; ega tema ka siin oma meelt ei muuda. Meie rõõmustame sellepärast hr. Linnamägi  tulemise üle Kuresaarde ja loodame, et ka tema siin rahwa elu edendamises tublit kaastegewust saab ülesse näitama. Hr. Linnamägi on ka ühtlasi Kuresaare gümnasiumi ja ülema tütarlaste kooli muusikaõpetajaks nimetatud. Kui tublit muusika tundjat wõime teda ka igaühele eramuusika  tundide wõtmiseks soojalt soowitada. - Hr. Linnamägi Tartust lahkumise tõttu kirjutab „PostimeeS", et tema lahkumise läbi seminari kaSwandikud lugupeetud kooliõpetaja ja Taara selts oma agara koorijuhi on kaotanud Herra Linnamägi olla palju aastaid Tartu linnas muusikat edendanud: Seminaris kui muusikaõpetaja. Kammermuusika seltsis kui tegew liige, kes wiimsetel aastatel pea ühelgi perekonna õhtul tegema osawõtjana ei puudunud. Siis weel mõne aasta eest Wanemuises, wiimati Taaras laulu juhatajana. Hiljuti asutati taHükohwrogu juurde kaubatarwitajate selts. Seltsi. tcgcwuS õitseb  hästi, sest kaubaostjaid on rohkesti. Saab ju säält hääd kaupa, ja ka wähe odawamalt, kui poodidest. Kaupmeestele teeb selts muidugi pääwalu. Siin on kilude" tegijad  asunud. Ostetakse kilusid, pannakse „Tallinna kilude" purkide sisse ning Tallinna  kilud ongi walmis. Kuid ikka peame imestama, et kohased elanikud i s s mitte kilude fissetegemise läbi enesele hääd teenistust  leida ei taha. Siia wiiwad kilud ära, teewad hääd WÄti ja meie mehed on -rõõmsad, kui nad kilusid pü ü dst wõiwad. Aga hemu kilupüüdjad  liin/ja sääl kokku, muretsegu hulga pääle tubli ja osawH kilude walmiStaja  ja hakkagu siin ise kilusid hulga kaupa walmistama. Oleks ju üsna kena, km „Tallinna kilude" kõrwale ka kuulsad Kuresaare  kilud astuksiwad. Ew. - LutheMs»Mrikm srelunängiza hr. Feiera b end on juba nüüd ametisse astunud. Nekrutite wõtmine Kuresaares on sel aastal 2. oktobri kuu päewa pääle /määratud; maetakse üleüldse 143 nekruti. Üks uuematest riigiwalitsuse korraldustest  on see, et põlluasjanduse tõstmise nõuupidamiseks kubermangudesse ja kreisidesse  iseäralised kommissionid seatakse. Liimi kubermangu kommission hakkab kubermangu  statistika komitee juhatusel kuberneri enese eesistumisel tööd tegema. KudaS kuulda, on üheks Liimi kubermangu kommisfioni  liikmeks kuberneri poolt ka Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimeeS-L«tS- zvr. J. Tõnisson nimetatud. Karjast. Persama walda Wene-Greeka usu kirik kogudusega, kus üks preester t lauljat saamad olema. WDri palgÄS on 1300 rbl., wanema salmilaulja palgaks Sa a r I a n e, 1902 .N 38