KertfogoMna tihendamisest on. ofaH-agä Za selle- Mast. d ajalehte ..ReichspoM" seljataga Austriä troonipäriM arwatakse olema. PmD polttse«Wd D KMWisM Nagu teada, on Parist politseinikud tööaja ftf palga pärast käärimas, llthel kopsoleikuk, millest Kile ffotme tuhande politseiniku osa Võttis, pidas peaminister  Briand kõnet. Ta oskas wiimastele  nii roh keste meelitusi ja lubamisi teha, et nad juuresse Vaimustusesse saitusimad. kõnelejat elada iaslsimad ning koju lälsiwad. Nüüd kuulub aga, et liikumine jällegi uue hooga peale hakanud. Korrakaitsjad  nõuda nüüd oma ettepanekute otsekohest tärt- Mist. mustusel korral hakata nad just jõulu ajal, kus Parists kõige rohkem Võõraid on. streikima. Arwatakse,  et Valitsus rvarsti järele annab. Rohket nalja sünnitab Partsis sindikalistide poolt polltseimeWrile Lapinile tehtud ettepanek: C ininkai istid arrpawad, et nüüd, kus politseinikud tormilisi koosolekuid peä- Mad, seal ka tingimata korrapidajad ei tohtiwat puuhuda.  Nad pakkuda ennast nüüd wabatahilisteks korrapidajateks.  Nad lubawat politseinikkude wastu niisama  mehiselt wäkja astuda, kui nad ise seda nii saigedaste  politsei poolt on tunda saanud. Hmoitaw oleks teada, mis politseimeister niisuguse  ettepaneku peale wastas? W«s poMÄ mSyamval. Brüsseli st teatatakse, et tuntud salapolitseinik .Harking  peale kahekuulise äraoleku uueste Brüsselisse olla ilmunud. Ta elada ühes paremas hotellis ja käiwat  igal pool awaliMt Brüsseli lehtede teadete järele olla Wone waljamaa politsei ümber muudetud. Keskjuhatas  olla nüüd Belgias wõi Lufsenburis, see saada Ta saatkondadest täieste stsseisVateks. Keskkoha juhakuse  alla k änvad osakonnad Londonis, Parists. Brüsjelis,  Genfis ja Roomas. Berlmi jäawat isefeisew vrgcmisatston Saksamaa, Austria Ungria, Skandina- Via ja Balkani riikide jaoks. Teenistuse asjus saawat äga ka soe organisatsioon keskkohalt juhatust. Wene riigist. Wenemaalt. K«WM-Ada seiMõM Põnew meeleolu Kauge-Ädas kestad ajalehe kirjutuste  põhjal edasi, olgugi et need jutud siiamaale kindlaid tõendusi ei ole leidnud. > ..Retsh" on kuulnud, et Kauge-Ida praegune seisukord Viimaste Hiina ettewõtetega piiriküsimuses kindlas ühenduses seista. Juba warsti peale Wene-Äapani sõda olla Hiina Valitsus otsustanud mitmeid uuendusi sõjamäe juures ette wõtta ja raudteeliinisid pikendada. Pearõhku pandud selle juures Pekingi ühendamise peale mitmete kohtadega, mis Wene-Hiina piiril seisawad. Tanawu aasta algul otsustanud Hiina Valitsus mitmeid uusi raudteesid Pekingi ja Wene-Hiina piiri wahele ehitada. Need teed tssksiwad Hiinale sõjamäe ja söjatarroiduste saatnüsc Wene piirile õige hõlbsaks. Wauade lepingute põhjal peab Hiinamaa nendesse  kohtadesse ainult oma kulul ja ilma matjamaa inseneride abita raudteesid ehitama. Meie rahaministri Ka»gc-Ida sõidu eesmärgiks olnud sellel põhjusel Jaapaniga kokku leppida, aga nähtawaste ei tulnud sellest midagi rvälja. Riigstoolikogu liige Tshilikin on Harlnnist teada saanud, et Kauges-Idas wäga ärero meeleolu walstseda,  mis meel kõiksuguste kuulujuttude mõjul aina kaswada. Iseäranis raskeste mõjuda rahutus kohalise majapidamise peale ja Visata selle harilikust käigust Välja. Ka anda need jutud põhjust, et Väljarändajad Amuriäärselt maalt hulgana tagasi rändawad. Nii- Volikogu liige soomitab, et Kauge-Ida küsimus saaks riigiwolikogus harutusele Võetud, Peterburist. Purisch kewitshi protsess. Nagu  lugejad juba tearoad, oli riigiwolikogu liige Purischtewitsh  neil päeroil kohtu ees. Eellel puhul tõstsiroad  mäeinstitudi üliõpilased Bessarabia saadiku peale laimamise pärast kaebtust. Purischkewitsh oli omal ajal ajalehes „Kolvkolis"  kirja aroaldanud. milles tõendas, et üliõpilastele  määratud summad abiandmise komisjoni poolt reroolutsioniliste eesmärkide kättesaamiseks ära kulutatakse.  ~Ma ei wõi ennast mingil tingimisel süüdlaseks runnistada," hüüab Purischkewitsh peaaegu kisendades  ja on õige rahul, et ta rahma tähelepanemist suudab oma peale tõmmata. Ka lepstamise-katsest ei tule midagi wälja. 40 tunnistajat on ette kutsutud, kelle hulgas ka kaubandusemmistri abid Ostrogradski ja Kon omalorv. mstitudi direktor Feodororo, inspektor Nikitin, palju prvfcssorisid ja üliõpilast miibimad. Professor Nikitin näitab ära, et abiandmise-ko misjon on professorite teades töötanud ja ta ainukene, ülesanne olnud puudust kannata matele üliõpilastele abi anda. Mingisugust seaduseroastalist tegemast ei vle seal ette tulnud. Sedasama tõendawad ka teised professorid, nii et Purischkewitshi laimdusel mingit põhja all ei olnud. Kaubanduse minstri abid kinnitawad, et abiandmise-komisjoni  peale ei ole mingisuguseid kaeblusi tuinud,  nagu peaks seal eralondlisel põhjal töötatama. Abiandmise-komisjoni endised liikmed tunnistatiroad,  et komisjonile mõni aasta tagasi olla tõesta ettepanek tehtud, et 10 protsenti sissetulekust saaks remoluksioiii heaks antud, kuid see ettepanek lükatud tagasi. äßinnaste tunnistuste andmise juures tikkus Pu rischkewitshi kaitsja Vulatiel Zangeste wahele rääkiina,  nii et esimees teda peatas. ~Noh, siis ei wõi ma juba kauemaks kohtusaali jääda!" ütles Bulatsel. liui Teie tahate ära minna." annab talle esi- Mees nõu, „siis tehte seda tiin neste. Enne fui ina Teid ruälja saadan, ruõite seda ise roa bait teha." ~Noh tui asi nõnda on, siis ma jaan juba parem ootama, fui mind luälja saadate!" arwab Bulatsel. Ka abisaajad üliõpilased tunnistaioad, et nad oma abiraha ise on ära tarioitanud. Kui nad aga mingit tõrwalist teenistust leidsiwad, ütlesiwad endid ise abiraha saamisest lahti. Mitmepäewase harutamise järele tehti otsus, mille järele, nagu lugejad telegrammidel leiaivad, Purischkewitsh  wabaks mõisteti. Põuacbaiaus. Pealinn ei o>e uued haigusest Vabaks saanud, kui fuM teine hädaoht, röugehgigus teda hakkas Shwardama. Nii rohkuste rõugehaigeks jäämist et oie PeherburK Ale lv aasta jooksul ette tulnud, nagu ssW praegu Võidakse tä° hele panna. KmmsMj. 393 waimnliku mehe kohtu alla andmine. Suurt ärewust sünnitab kohalikkude elanikkude  hulgas 39L katoliku preestri kohtu alla andmine ühes piiskopiga. Tänawu 29. oktobrist kuni 6. nowembriui  tekkis Leednmaa preestrite Vastu 393 kaetakohtu  asja. 360 kaebtust on preestrite rvastu sisemiste asjade ministri ringkirja täitmata jätmise pärast tvstetud.  Tähendatud ringkiri nõudis, et õigest usust katoliku usku minemiseks iga kord kuberneri luba peab nõutama. Seda ringkirja ei täidetud juba algusest saadik, millest ka sisemiste asjade Ministerium ja kindralkuberner  roäga hästi teadsnvad. Rüüd akiste, oktobrikuu  algul, tegi ministerium kuberneridele ülesandeks  preestrite wastu ringkirja täitmata jätmise pätast  kaebtust tõsta. Selle tagajärjel anti 360 praestrit  kohtu alla. 33 kaebtust on preestrite wastu salakoolide asutamise  pärast tõstetud. Lätimaalt. Riiast. LinnaMalitsus kawatseb üht meteorokogia  jilmateaduse) jaama asutada. Kulud on 2000 rubla peale arwatud. Heinr. Dettmanni äri on wal- Mk jaama 200 rubla sest aastas korras pidarna. LiibaoiSst. Kohaliste katoliku usku lätlaste Vastastikku  abiandmise selts ei ole kubermangu feltfiasjade  komisjoni poolt kinnitust leidnud, sest niifugusid seltsisid Võib ainult rahaMmisteriuM kinnitada. MtttMvi majabommst. Rundale mõisa omanikule on Kõigekõrgemalt poolt luba antud mõisa päralt oieroaib maatükkisid müüa. See on esnnene niisugune  juhtumine Kuramaal. Kodumaalt. Wäudeaft. Põllumeesteseltsi koosolek peeti 22. nvW. karskuseseltsi 7,Hallika" saalis Ma, kuhu liikmeid wähepools vii ilmunud. Kõne alla Võeti 1910. aasta näituse küsimus. Suurem enamus oli näituse Vastu.- ainult 8 liiget näituse pooli Näituse asemel otsustati suurem põllumeestepäem  toime panna. Hr. E. Tetsmann luges kartuli- ja naeri-katsepöllu aruande ette,- mida selts oli otsustanud sisse seada. Kartulid on Sovme Viisi järele söödi sees kasvmtatub:  Kõige esiti aeti suure sahaga õige madal Vagu, 2 —3 tolli sügan».- ja pandi sinna sisse kartulid: Ais künti 10 —12 tolli paksune mätas sinna peale? sellele järgnes madal Vagu ja siis jälle sügan», kuhu karkulid  ja neile mättad peale pandi ja ikka nõnda edasi, kuni kartulid kõik maas oluoad. Paari päewa pärast rullitakse, paari nädala pärast aga äestatZakse D mullatakse kartulipõld ära,- nagu harilikult. Sel roiisil  haritud katsepõllu-kartulite Vakamaa pealt on 93 wakka kartulid saadud. RammNtamisekatsed on nendesamade  kartulite kaswatamisel ette Võetud: pooled kartulid saimad Vakamaa kohta ühe koti superfosfati ja ühe koti kaakisoola, seega ülepea 340 kop. eest kunstpöllurammu? kunstsõnnik külVati 2 nädalat peale kartulite mahapanemist Maha ja äestati kohe mulla sisse. Saak oli ilma rammutamata maa pealt 87 wakka ja rammutatud maa pealt 103 wakka Vakamaa kohta? seega andis rammutatud maa 21 roakka rcchkam?  seega saadi raMMutatud Maa pealt, kui 75 kop. makk arroata, 15 rbl. 5 kop.; kui sealt rammutamisekulud  3 rbl. 40 kop. maha armata, jääb 7 rbl. 351 mäkamaa pealt puhast kasu järele. Hr. Tetsmanni otsus on: 1) söödi sisse Võib kartulid kasuga teha; 2) kartulite lammutamine superfosfadiga ja kaalisoolaga  tasub end ära ja annab puhast kasu, nii et kartulite  rammutamist alati mõib soowitada. Naerite-imaaks oli niisama sööt malitud. 13. mail tehti harimisega algust. Kõige pealt lõhuti maa wedrrmkkcga  puruks, künti siis õhukeselt üles, äestati nädala kolme pärast ära, küliti kunstsõnnik peale, korrati  siis suure sahaga hästi sügamast ära ja aeit webruSkkega  liibu Kunstsõnnikut tarwitatk 2 kosti superfosfati  ja 2 kotti kaalisoola makamaa kohta. Aialerid  küliti 10 juunil maha. luba 20. juunil korraddati  neid Esimest korda, teist korda 21. juulil, kolmandat  korda 12. augustil ja neljandat korda 01. augustil. 1. oktobril wõeti naerid üles. Naeristes oli feega 102 päema kaswamiseaega. 'Niisugufid naerid,  mis üle loodi ja loodi päewas kaswanud olimad, oli rohkeste. Naerid sai roafatnaa kohta 651 zruuda ehk ühtekokku 217 matka ja peale selle meel 320 puuda ehk 3 koormat naerilehti.. Harimisekulusid oli kokku 35 rbl. 40 kop. rammutamiseknlu 15 ~ 70 ~ seemned maksnoad 3 „ 15 „ Seega oli kulisid ülepea 54 rbl. 25 kop. Naerid on kolme sorti kasmatatud: Soome >turnipsi  ~oktorsundc>m'i", Daani sorti -„Fynon-Bort* feldenst" ja kollast „Tannart'i". Kõik need sordid tehti ühel ajal ja ühtemoodi rammutatult mahg. ~ogtsrsundom" andis wakamaa kohta 243 mokka naerid ja 320 puuda lehti, „Fynon-Bortfcl(len" 191 roakka naerid ja 425 puuda lehti, kollane ~Tannart" 217 roakka naerid ja 243 puuda lehti. Seega andis ~Östersundom" kõige rohkem wälja. Katsete edasitegemine jäi hr. Tetsmanni hooleks edasi ja ühtlast soowitati, et katseid ka naeriste ja porganditega tehtaks. Loomade lugemise tagajärgede üle ei Võidud meel aru anda. sest kõik lugejad cf ole lugcmiselehti xoeel ära toonud. Ainult ühe kiila aruande luges hr. Tetsmaim  ette. Niisama audis ta aru Parist rohelise üle. Parist rohelist on 53 isikut ostnud, kokku 89 1 /* naela 45 rbl. 20 kop. eest. Halliste Põllumeesteseltsi ringkiri loeti ette. Kirjas  olema küsimise peale; kas on Pärnu maakonda alamat pollutoõkoolt iarivis? uxmfasiumb kõik liii» imeb iaataronlt. Lubati Hallistesse asntaiawale põllutöökoolile  50 rbl. iga aastast abiraha anda. Siiski sünnitas see asi suurt waslurääkimist, sest Wäudra Põlluimccstesclts oli otsustanud ise põllutöökooli asutaba;  aga et seltsi rahaline seisukord praegu hiilgaw ei ole, siis pole wõimalik kooli käimapancmiseks nii ruttu sammusid astuda. Koosolekule, kus Hallistesse põllutöökooli asutamise üle läbirääkimisi mõeldakse pidada,  ivolitati saadikuks hr. F. Gustel. Ühispirmatalitusest ja selle asutamisest kõneles hr. Tetsmann. Selleks tõi ta tõendusi etie, et meile Wändrasse uimelt ühispiinraiatitust tarrois läheks, ja tõi übtlast ka cciarwe lelle üle ette. kui palju ehitus ja sissesead tmafeWö läheb. Et liikmeid mähepoole iOQS oli, si Võidud otsustada, klli palju fee ettemöte ofawõtjaid leiaks. TellezÄrckst leiti tormiline olema komisjoni Valida, kes järele kuulaks, kui paljud malmis oleksiwad Mispibmätalituss liikmeks astuma ja kes lihtlast ?<k põhjuskirja kokku seocks; koimisjoni maliti järgmised herrab: W. lürgenstetn. E. Detskncnm, M. Mauh T. Adamberg, M. Adamson. P. ,Petersoil?  E. ToMmgas, K. Wirkus ja T. Wictzterstein. Wäudrasse malitud looma-arst Arko annab teada.  et tal enam Võimalik ei olewat Wändrasse elama asuda. Sellepärast otsustati põllumeesteseltsi abirahaandjate  komisjoni kokku kutsuda, kes uue looma-arsti malmis kuulaks ja abiraha üle läbi räägiks. Landratikollegiumi poolt antakse teada, et nad looma-arsti palgaks 500 rbl. abiraha annaksimad, kui neinad looma-arsti ma lisaks ja «valitsejaks jäälsimvd. Liikmete enamus aga ei soommud oma õigust 500 rubla eest ära müüa. ~Põllutöölehe" korraldamise otstarbeks kokkukutsulama  mäljaandjate-koosoleku saadikuks maliti hr. K. Tomingas. Nim. koosolek peetakse 7. dets. "Tartus ära. Kr. Gustel paneb seltsile ette, kas põllumeesteselts  ei saadaks omalt poolt kõnelejaid haridnseseltsi kõneõhtutele kõnelema. Soe leiti tarwiline olema,- sest tõeste on maja kihutusetõöd teha, st rahmas seltside  koosolekutest rohkem hakkaks osa wõtma. Järgmine, aastakoosolek määrati 2. jaanuari peale 1910. a. E.T-berg. Nagu ~Arensb. Wochenbl." teatab, wõetakse Roomasaare laemasild põhjaliku paranduse alla? kulud on 15 —20 tuhande rubla peale määratud. Selsamal ajal puhastatakse ka laewatee ära, mis sinna miib. Pämvst. Omal ajal Moskmasse ära wiidud üks jagu linna arhimist on linna-ameti palme peale kohtummisteriumi  poolt tagasi lubatud saata. L-kk. Mvm--Zakobift. Kohaline hariduse-- ja põllmneesteselts paniwad ühisel nõul ja jõul kolmenädalalise  keedukürsuse põllumeeste seltsimaja ruumides  toime, mis 21. ttoro. lõppes. Kursust juhatas, pr. A Tannebaum? osa Võtmas oli 14 perenaist ja 29 peretütart,- kokku 43 isikut. "Esmalt lubati küll ta majapidamises juhatust anda, aga parast jäi see ära. Söökide Valmistamise õpetus oli küll hea kuid mitte meie kohane,- sest lihtsad talutoidud jäeti eeskamast  wälja. Isegi meie armas raim ehk silk jäeti sootuks puutumata, kuna ta ometi igas talus suures aus seisab. Temast Võib ju ka küll mitmesugusid söökisid Valmistada,- aga miks ta ära jäeti ei tea. Sellewastu oliwad alati käsil liha, wõi, koor, muna —> jällegi muna, koor, wõi. liha jne. Kõik toidud suuremalt osalt tuletasnoad Meie mõisniku lõunalauda meelde, jääwad aga meie põllupidajale kättesaamätaks. Siiski et wõi ütelda,- et kursus asjata oli. ei! juhatust ja head õpetust anti kursusel küll ja küll, kuid lihtsam oleks see Võinud olla. Kursusest vsamõtjad I ahkusiroad rõõmsa meelega ja awäldasrwad seltsidele südamlikku tänu. Traadita telegrahw. Praegu on laadaplatsil traadita telegrahw üles pandud, millega 200 roevsta peale rääkida tahetakse. Teine niisamasugpne  post olla Nikolai rarrdtee ääres. Laadaplatsilt ülekähniue on praegu rahwale keelatud. Traatide otsa, mis sammast püsti hoäuväd, on nöörid kinnitatud, mis kuni mäani ulakamad, sest et traadi külge puutumine  sel -chal kui masin töötad, inimesele ja loomale surma tooks * Surm ki wilõhkumi sel. Kohalikule Wene lehele kirjutatakse Ouduwa kreisist. Wjäsowi Mast, et seal 13. now. noor talupoeg NUolai TrvfänMv hommikul Väljale kiwi läinud lõhkuma ja selleks wõtnud  ta püssirohu patrunid kaasa. Lõunaks ei ole ta kodu ilmunud, tuli ka õhtu ja mees ei tulnud meelgi tagasi. Maja rahwas wAshvad laterna ja läksimad Valijale. Lõhkumise paigas leidsiwad nad esiotsa Ühe käe ja siis ka mehe surnukeha purustatud  peaga. Järele jäimad leinama naene, ema ja isa. Saksa koguduse liikmete seas on soow liikumas, ära surnud õpetaja F. G. Tannenbergi  hauale mälestusesammast Ülesse seadtr. Liikmeid, keda see asi huroitab, kutsutakse 6. dets. kell 5 ..Wäike Gilde" saali nõupkdannsele. Laulu-ö htu Krenholmi Eesti- ja kooli kooride  poolt peeti pühap. 29. nom. Krenholmi kooli saalis. „K õneõhtu, hakatus pool 6 õhtul",loed Eesti seltsi ja ..Wõitleja" kuulutustest. Mullu olirvad kõneõh» tud nõnda sisse seatud, et ~(£csti seltsis" enne kõne algas, kust paraijaste siis ..Wõitlejasse" jõudsid. Nüüd on meie seltsielu sedawõrt ~edenenud", et kõueöhtuid korraga ühel ja selsamal ajal peetakse. Laata de pi dam i s e st. AMI Narmas pee takse aastas ainult 2 laata, kuna mõnes nxliksemas kohas neid rohkem on. Kauplemise mõttes soowstvad m ilmed, i et laotasid Narmas rohkem ära peetaks. Ka linna «la rroe-komisjon on selle poolt, et Narmas 4 laata ara peetaks, sest et linn mõne heagi rubla omale platsiraha saab, mis linna tühjale kukrule sugugi kahju ei teeks. lm. _ Tartust. Neil päeivil ilmus kohalise ülikooli pro fessorite, ja üliõpilaste nimekiri. Selle järele on õpejõudusid  seal kõikide osakondade peal kokku 96 korralist  professori (mmcroa aasta 37), 21 erakorralist (m. a. 19), 2 dotsenti. 25 era-dotsenti ja 3 lektori. Üliõpilasi oli usuteaduse õpesaoskonnas - 132 ini mest; õiguseteaduse 826; arstiteaduse 1233; ajaloo ja keeleteaduse 185; siisika maiematika 439. Kokku 2815 üliõpilast, millest 833 ehk 30 prot senti Baltimaalt oliwad. Liiwnnaalt oli 592 inimest (minema aasta 539); Eestimaalt 125 inimest (minema aasta 105), Kuramaalt 116 (m. a. 110). Nohuteaduse õppijaid oli 123 inimest, millest 36 Baltimaalt on. Wäba pealtkuulalaid oli 96 (mmeroa a. 2). Suurem  huik iwnb-cTt ou naisterahvad. Riigiwolikogu. s»iruvMkl«m<ttuse ttm komlsdmi IsUufeads. Isikupuutumatuse seaduse uue komisjoni kokkuseade on juba umbkaudu teada. 22 kohast komisjonis saad opposilsion L, oltobristid 6, rahwuslased 6 ja äärmised parempoolsed 2. Et aga parempoolsed ennast komisjonist lahti ütlesiwad, jagatakse nende kohad teiste erakondade roahel ära. Komisjoni esimeheks  mõteldakse parun Meyendorffi roalida. Seega on komisjonis enamus nühtarvaste edumeelsete käes. Wastus koULMMMe. Järgmisel koosolekul tahawad oktobristid kohtu-- ministrile wiimase kõne peale, mis edumeelsetes ringkondades  suurt põlastusetormi sünnitas, wastata. Selle ülesande on oktobristide juht Gutshkoro ise enese peale wõtnud. Kuulu järele olla kawatsetud wastus õige käre, niisama ka üleminekuwormel,- mis keskerakond ette paneb. Neid' on esialgu kaks Välja töötatud:! sarnaseks juhtumiseks,- kui ministri seletusest selgub, et ta oma nimel ja teine kui ta ühendatud Valitsuse nimel kõneles. NõMidmnM StokSOni jumes leigus, et walitsus ainult Äheltikmelise kohtu poolt on, ilma körwalmeesteta kohalVte elanikkude hulgast. Kõik muud,- Volikogus tehtud parandused tulewat lähemal  ajal minstrite nõukogu iseäralisel koosolekul harutuse alla.. mahaMnemim. Odessa saadiku Brodski Valimised oliwad senatis harutada, kus otsusele jõuti,- et Brodski Valimise üle mingit kahtlust ei ole. Kuigi Brodski Valijate uimekirjas  selle nimega ei olnud tähendatud, millega ta kirikuraamatusse sisse on kirjutatud, siiski on kindel,  st walijad selle nime all just tema isikut mõtlesiwad.  Selle peale Vaatamata pidas senat wõimataffs Valimisi Välja kuulutada. Oma otsust põhjendas senat selle peale, et Valitu Väljakuulutamine Arou Häimomiishi nimega Valijate soowide Vastu käiks,- kuna ka Arkadi Jefimowitshi nimega walimiste  Väljakuulutamine jälle õige ei oleks. Peale seda näidati, et senati otsus Väljakuulutamise kohta Volikogu enese oksustamisewabadust sugugi ei kitsendama! Nüüd on Brodski riigiwolikogu esimehele teada andnud, et ta ise riigiwolikogu liikme ameti maha paneb. SaZavMqW» mõstu. Lähemal ajal peetaye riigiwolikogus kinnine koosolek  ära. Arutase alla tuleb sel koosolekul seadusenõu.  kudas Lauge-Idas salakuulamise waslu Võidelda. Kohalik elu. Seltsielu. TaMmia majaomaMkkude-stltst toosolewst, mis, 29. nowvmbril pritsimajas ära peeti, rvõeti elawalt osa. Koosoleku päewakorra peapuikktiks oli plaanitsetama  majamaksu 2 protsendi körgendamise üle läbirääkimisi  pidada. Koosoleku juhatajaks waliti hr. Johanson, koosolekul amaldasimad hrad. Johannsonz Umblia, Koba, Tvnson j. t. järgmisi mõtteid. Mispärast majamaksu tahetakse kõrgendada? Wiimastel aastatel on Tallinna linna wäljamine-- kud jõudsaste kasroanud, nii et praeguste sissetuljekutega  ka kõige piinlikuma kokkuhoidmisega kulusid kinni katta ei saa. Iseäranis tuntawalt annab sadat mamaksu ärajäämine ennast linnamajapidamises tunda Omal ajal tuli sadamamaksu linna kasuks 119.099 rubla, tuleroal aastal ou see summa ainult 39.909 rubla. Teiselt poolt on aga linnale niisugusid kulusid  kaela tulnud, mille eest täi Võimata on körumle hoida. -Seal on ta sunnitud seaduse põhjal ohmitse-' ride korterite- ja kütterahale tulewal aastal 14.909 rubla juurde lisama, kuna sadamamaksust aasta jooksul umbes 11.999 rubla ära jääb, nii et siin selle läbi kuni 25.999 rubla suurune wäljammeku-summa tekib. Ka on mõnes muus linna majapidamifeharus kulud suurenenud, nii et sissetulekud Väljaminekutest 1319. aasta kohta umbes 35.909 rbl. Vähemaks jääwad. Seda summat tuleb aga kinni katta ja just selle üle peab nüüd koosolekul mõtteid Vahetatama, ehk teab keegi niisugust hallikat nimetada, kust puuduwat summat wõiks saada. Linna-omawalitsus on küllalt aru pidanud, aga ei ole muud hallikat leidnud, kui majamaksu niikaugele kõrgendada kui seadus lubab see on 8 protsendi pealt 10 pr. peale. Kudas kulud eelarwe t e o e m i! e I tuludega kokku ei käinud. Kui eelarwet hakati tegema, asusimad kõik komisjon  id tööle, et tulema aasta jaoks oma eelarwet kokku seada. Kui pärast komisjonide poolt ülesantud kuluarme  kokku Võeti, leiti, et ta üleüldisest sissetulekust umbes 102,999 rubla oli suuremaks kaslvaaud. Nüüd asuti uues te jälle tööle ja kärbiti kõik kuluda millest meel kudagi Võimalik mööda saada, eelarroest maha. Seal jäeti mitugi käsulist ettervõtet. mis iseenesest linnamajapidamises tähtsad, rahapuuduse pärast ära. Kui siis need kulud, ilma milleta kudagi läbi fi saa, kokku arwati, selgus, et kulud tulema aasta kohm sissetulekutest meelgi umbes 59.999 rubla suu?eM« on. Aga kõrtsidemakfu tõstmine .Vähendab pi» - «r. 275 Heinal *t)t« mm „Ka!ake" I fe" "='/8 tjjyriTa ij-feHa 4 KorrtflKM. 3B WD • HyPHTMbHblfl TÄSÄH"b MAXOPHA ■ II Vs chMS OHWUEHHAiiatpKI ufe*a 4 h 1 Hj ~ 3CWIOTÄR PWBKAVM M, /| Jh. aCWIOTAg PbISKA. S" W» 3 jMP) ly ? jj 3tHK ST®. nPAB.w *■ STTB HPAB * R ■nT { tobapwsoc»* jTi I ■ E: NMO MMWH KM i -' gW T^?^rr--^SIsH |lw ' f S*Jai )VHTa tffewa 4- g 1181 Ainult fee on kögs parem ->W Mahorka FÄÄ 8 ja ninatubakas, kõige suuremast wabrikust Lõuna- W Wenemaal. mk Jtutb Kalake" (soiOTaa pwÖKa) H O Ilma kalata ott järel-tehtud. © H