praost Girgensohni (telegramm), õpetajate Ederbergi, Punga, Willigerode, Pundti ja Walteri poolt- Pidusöögi korralduses on Kaarma õpetaja proua kirjeldamata waewa näinud ja osawust üles näidanud.- Palju oleks weel tähtsa päewa üle kirjutada,  palju oleks nendest ülendawatest tundmustest rääkida, mis sellel päewal jumalateenistuse ajal hingesid täitis, aga saab ka sellest. Kuid ühe asja püüle olgu weel tähendatud, ja nimelt selle suure osawõtmise  pääle rahwa poolt. Ei takistanud rahwast kirikusse tulemast tiidus tööaeg ega palaw ilm. Ja selle elama osawvtmise  põhjuseks ei olnud mitte uudishimu, waid põlew armastus oma kiriku waStu. Jäägu see armastus ka edaspidi weel Kaarma koguduse liikmete hingedesse põlema, siis ei ole mitte ilma asjata kiriku 500-aastast  mälestuse päewa pühitsetud, kui selle koha mälestuse päewa, kus seda õpetust kuulutatakse,  mis ennast ainult ühes sõnas kõigis  täiuses wälja ütleb armasta! armasta Jumalat üle kõige ja ligimest kui iseennast. sest ta saab aru, et see ta enesele parem »N. Politsei arsav muidugi, et Hayse on lord Ealteri selle mõttega ära varastanud, et tema eest luusStusirgha nõuda. Ja mina ei lähe ka politseit õpetama. Weel midagi, kõrgus: Teie peate wiStiSti mr. James Wilderi omast majast ära saatma, sest tema siin olemine toob teile ainult kahju. Ma mõistan seda, mr- Holmes, ja olen nõuks wõlnud temast igawesti lahkuda. Ta sõidab AustraliaSse. Wäga hää. Et Teis ise aru saate, et Teis perekonna elu ainult JameS'i pärast õnnetu on, siis peate ennast hertsoginna ees wabandama ja ennast uuesti temaga ühendama. Ka selle poolest on asi korras. Ma kirjutasin juba täna hommiku hertsoginnale. Siis ei ole muud, ütles Holmes, tui mina ja mu sõber peame tänama ja selle Ae rõõmustama, et meie reisil Pohja- JngliSmaale nii Md tagajärjed on olnud. Üks küsimine on aga weel, mille pääle ma seletust soowiksin. Hopse hobustel oliwad sel ööl, kui lord ära «varastati, sarnased rauad jalgaS, mis niisugused jäljed tegiwad, nagu weiSte jäljed on. KaS mr. Wildcr talle seda usu andis niisugust  kamalust pääle tulla? —Hertsog jäi mõttesse; wift paniwad Holmes: sõuad teda imestama. Siis tegi ts ühe kõrwal tos ukse lahti ja palus meid siuna tuppa astuda. Tuba oli suur ja näitis oma sisseseade poolest mõne mustume sarnane välja. Ta miis meid ühe klaasist koSti jlUlrde, «i« nurM jsW js näites stlle päüle kirjutatud päälkirja pääle, mis nõnda käis: „Need hobuse rauad on Holderness-holli kraamide puhastamise ajal kraamist leitud. Nad on hobuse raudadeks tehtud, kuna neil weiste sõrgade kuju on. Need on selleks tehtud, et tagaajajaid petta. Aimatakse, et need rauad mõne Hoidernesfi ajast pärit on, keS keskaja! elafiwad ja sagedaid rõõwkäikusid toime paniwad. (Lõpp.) Kodumaalt. Kuresaarest. Minewal laupäewal oodeti fiia tindral-kuberneri tulemist. Kuid lindral-kuberner  ei tulnud. Kõigerohkem põhjust andis kindral-kuberneri siia tulemise ootamiseks  sadamasse tulnud kroonu aurulaew, mille Ae räägiti, et see kindral-kuberneri fiit edasi wiimiscks siia tulnud. Kindral-kuberner  on oga Riiast Pärnu sõitnud. Kuresaars Saksa keelses nädalalehes awaldatakse soowi, et linnast Torisse üle Abaja mines tee ära prügitaks, ehk kõige WäheW Abaja poolsele küljele laudadest »õi tiwist kõnnitee tehtaks. See soow on täiesti asjakohane, sest nimetatud tee on kõigepahemaS seisukorras. On aeg tuim, siis tüütab tolm käiat, on aga wihmane, siis pori. Tormide ajal on tee mõnikord kogum mee all, nii et läbigi ei saa. Paha tee on iseäranis Tori elanikkudele, kes seda teed kõigerobkem tarwitawad, tülikas, mis osalt ka Kurssaare  supeluselu pääle pahasti mõjub, sest et Toris palju supslwõõraid on, kellele räägitaw tee mitte mähe meeletuska ei ei sünnita. Tori elanikud teersiwad hästi, kui nad ühiselt allakirjutatud palmekirja linnawaliisusele sisse annaksiwad ja Abaja tee prügimist ehk parandamist paluksimad. Et Tori majaperemehed ühes teistega linnamaksusid maksawad, siis wõib laota, et nende palme mitte tähelepanemata ei jääta, maid et nende elu hõlpsamaks tegemiseks  sellele waStu tullakse. Proua Moschewitinowa tcgewusel  peeti minema! reedel salongis häätegewat õhtut Kuresaare linnakooli  kaswandikkudele abiandmise Seltsi hääks. Õhtu tõi pääle 160. rubla sisse. Proua Moschewitinowa südi tegemuse  läbi on tähendatud Seltsi warandusline  jõud märksa tõusnud. Minema! laupäewal kandis hr. Linnamägi  oma kooriga kurhauses «Mustlased" Saksakeeles ette. Lõpuks oliwad pildid mustlaste  elust. Osawölmine ei olnud mitte kõige parem. Esimesed read oliwad peaaegu tühjad. Mille hääks kontserdi sissetulek läks, pole mci! teada. - Minema! pühapäewal oli hr. Linnamägi  laulukooril lõbukäik Loodesse, kus häSti lõbusas meeles aega wiideti. „Lyra"  muufikakoor oli ka ühes. Minema! pühapäewal lmnaparkis peetud basaar kurttummade kooli hüäks tõi 372 rubla 16 kop. sisse. Puhas sissetulek  pole weel mitte teada. Basaari kohta kirjutab „Arensb. Woch.": Basaarist osawõtmine ei olnud mitte rohke, ja sellepärast  oli ka sissetulek wäiksem kui oodeti. Seda pcab sellepärast seda rohkem kahjetsema,  et siin hää asjaga õnnetute Eesti laste kohta tegemist on, et neid waimulikust  surmast päästa, ja siis mõis küll loota, et osawõtmine üleüldine saaks olema. Selle asemel Võeti aga just sel ajal Eesti laulukoori poolt wäljasõit Loode ette, mis muidugi pidust palju ära wõttis. Ehk küll igal ühel waba tegewuse woli on, stisgi peaks mõni kord ka selle kohustuse nõudmise  alla heitma, mis ettewõtted üleüldise hääatzja kasuks kaaskodanikkudele pääle panemad. Ja selle kohustuse nõudmine polekSgi nii raske täita olnud, kui seda oleks tähele pandud, et kurttummade basaaril  palju kõrgem eesmärk on, kui lõbu wäljasöidul. Endistel aegadel hoiti ikka niisugustest ettewõtetest eemale, mis kurttummade  basaari pääle kuidagi kahjulikult oleksiwad mõjunud. Aga uued ajad toomad  uusi mehi ja uusi mõtteid. Naljanäituse kohta on weel niipalju teatada, et kõik loomade wäljapanijad oma loomad tingimata juba 12. julil, s. o. mljapäewa õhtuks kellu 6 näituse platsile Kuresaarde manasse kindlusesse wiikfiwad. Näitus algab 13. ja lõpeb 15. julil. Esmaspäewa! on kroonu täkkude sugust aastaste  warsade ettenäituS kroonu ametnikule, kes warsade eest auuhindafid maksab. KeS siis niisuguseid aastaseid warsafid näitusele on toonud, see muretsegu ka selle eest, et weel esmaspäewaks linna jääda wõib. Näituse toi mekond. Pärnust. K i n d r a l-ku b e r n er ja kuberner Pärnus. 29. julil õhtul Seda ja teist. Mere laenete streik. Ühte Inglis teatrisse palgati lapsi selle tarwis, et mere laenetamift rahwale näidata. Lapsed  peideti põranda alusesse ruumi sinikas rohelise riide alla ära. Selle all hüpates ja kätega wehkledes paniwad lapsed riive liikuma ja laenetama, millega siis mere laenetamift etendati. Selle eest sai igaüks lapS 50 kop. õhtu eest. Kuid korraga wähendati  palk 25 kop- pääle, millega wäikejed mitte rahul ei olnud. Kohe sellepääle  peeti laste poolt koosolek ära, kus otsustati, et meri juba täna õhtu laenetamift  seisma peab jätma. Eesriie tõusis, etendus algas ja mäng läks ladusasti kuni sinna kohta, millal merel torm pidi olema. Näitelawal wälkus wälk, kulisside tagasi kuuldus pikse mürin, aga päältwaatajate suureks imestuseks jäi oksani  pind liikumataks ja tasaseks, nagu peegel. Näitejuht oli meelt ära heitmas. Ta ruttas riide juurde, tõstis selle ühe nurga üles ja käskis laeued silmapilk tööle hakata. Kas soowite 25. wõi 50. Kop. eest laeneid  ? kõlas põranda alusest sügawusest laste hääl. 50 kop. eest, 50 kop. eest I kõhistaS meelt Sraheitew näitejuht rutuSti, kellel muud nõu järele ei jäänud, kui alla anda. Weel ei olnud see nõiduslik sõna kõik tõelt wälja üteldud, kui meri juba nii loomulikult laenatas, nagu oleks päris torm lahti. armastan ma kõige päält I" nõnda hüüdis eesel- Ma nimetasin teda eesliks ja kohe oli ta selle tõe üle wihane—  Elusse astuma, tähendab surma poole rändama. Wale on lumepalli sarnane, mida kauem teda weeretatakse, seda suuremaks ta läheb. Sada lammast lõwi juhatuse all on minule enam kartusewäärilisemad, kui sada lõwi lamba juhatuse all. Kahetsus on wiimne ja waheft kõige suurem kasu, mida meie oma patust saame. Wäike Liisi. Mama, millal on finn sündimise püew? Ema: 3. mail. Liisi: Aga minu wennal? Ema: Ka 3. mail. Liisi. Oh tui imelik, fiis olete ju kaksikud! Ligid a l- Poisi k e: Mustmeri  ka kaugel on?" Wana soldat: „MiS kaugel ta fiis on: mine Krimmi oledgi sWl^ 29 Saarlane. 1907.