Saarlane UU Uleöldiiie politillii ejalclit ma- ja liaaarahwalt UM Iks ZK. Teisipäewal, 39. mail 1901. maksab - Saaremaal aastas . .I. rbl. Zt> kp. Saaremaal pooles aastas 1 „ „ Pooles aastas Z „ sS „ XVll aastakäik Ilmub iga tsiftpä-SaVl»?. -4 Kohustawad määrused Kuresaare linna pargi korra üle, mis Kuresaare linna wolirogu poolt kohaliste elanikkude tarwis, Linnaseaduse § 188, pnk. 2 põhjusel kokku on seatud ja asetäitja Liiwimaa kuberneri herra, abikuberneri poolt, selle sama seaduse 110 põhjusel, seaduse kogu 11. jao Z 424. määratud korra järele, wälja on antud: 1. Park ja puudega istutud teed (alleed) on rahwa hingamise ja jalutamise tarwis määratud ja sellepärast on töömeestele ja ümberkandjatele ära keeltud töörüdes parki tulla. Nõndasama on ka äratöoriistadega,  kimpudega ehk mõnel muul kombel,  mis üleüldist hääd korda rikub, parki tulla-2.  On ära keeltud rohuga külwatud platside  pääl parkis käia, istuda ehk mängida. 3. On kangesti ära keeltud pinkisid, laudi, istmeid ja majade seinu lõhkuda, määrida ehk nende pääle midagi kirjutada wõi sisse lõigata-4.  On ära keeltud puude oksi murda, lillesid ja puuwilja wõtta, ja üleüldse puid wigaStada. 5. Suwe ajal wõib muusikat ainult kuuni kellu 11- õhtul mängida; pärast seda aga ainult lukkus kurhausi tubades, pääle puhweti  ruumide. 6, Laste wanemad ja laste järelewaatjad  peawad walwama, et lapsed parkis muusika asal kõlakoja ees mitte ei mängiks ega jookseks ja muusikat ega rahwast ei segaks. Lastele on mängimise tarwis iseäranis  koht sisse seatud-7.  Koeri ei lubata mitte muidu, kui paela kulles parki tuua. 8. Kerjajatele ja ümbermüüjatele on ära keeltud parki tulla-  Nende määruste üleastujaid heidetakse  makswate seaduste põhjusel nuhtluse alla. 10- Need kohustawad määrused astuwad seaduSlise jõuu sisse kahe nädala järele pärast nende ära tükkimist Liwimaa kukubermangu  ajalehes- Isamaalt. Kuresaarest. 25. mail, Keisri Majesteedi  Keisri Proua fündimisep., oliwad meie linna majad lipuehtes, kirikutes peeti jumalateenistust,  mõisnikkude koja palkoni pääl mängis muusika ja õhtul põlesiwad ilutuled. -- Walitsuse poolt on karskuse koratoriumid  asutatud karskuse edenemiseks rahwa seas. Karskuse koratoriumide seaduse järele on lubatud, et ka isikud rahwa seast koratoriumidesse  liikmeteks wõiwad heita. Meie arwame seda kõige kasulikumaks, kui sarnaseid  liikmeid koratorium enesele hästi rohkesti muretseks. Sest rahwas tunneb ennast kõigeparemine, ja wõiks sellepärast ka nende abinõude ülesotsimise juures hästi abiks olla, mis rahwa karskuse töös tarwilikud  on. Teiseks oleks rahwa seast liikmete  wotmine iseenesest juba ütlemata tähtjas  koratoriumide kõrge sihi kättesaamiseks. Kutsume rahwast ise tegewusele ja töötab rahwas ise selles asjas, milles tema juures töötada tahetakse, siis on juba see eesmärk käes, mida kätte püütakse. Päälegi tõstaks see rahwast ka enam iseenese lugupidamisele, iseenese tundmisele. Siin näeb rahwas, et ta ka midagi wäärt on, et ta ka is e midagi teha wõib, ja see tundmine rahwa juures wiib meid enam karskuslisele mõttele  ja karskuslisele elule, kui teaduslised seletused teiste poolt, mille kohta rahwa süda külmaks jääb Iseenesest lugupidaw, iseenesetundmiscga ehitud rahwas on ikka ka karsk rahwas. Teiste maade karskuse töö näitab ju meile, et kõik seaduse määrused  ja karistused mitte ei jõua rahwast karskusele wiia. Seaduse määrused on küll hääd, aga need sünnitawad ka sagedasti seaduse üleastujaid ning selle läbi saab ka rahwa auutundmuS rikutud. Kui aga rahwas  ise hakab südisti karskuse hääkS töötama,  siis tuleb kohe teine waim karskuse elusse. Sellepärast siis hästi rohkesti liikmeid rahwa seast karskuse koratoriumisse! Saaremaal waiiseb juba kaua aega see pruuk, et pärismõisate taluperemehed oma tutwatele ja sugulastele luba annawad,  kas hää sõna, wõi „poole toobi" eest, Isamaa eest. Jutustus Transwaali lähemast minewikust. 2. Eestistanud pr. S. E. Proua Achtcrmann silmitses noort tütarlast  kaastundlikult ja ütles trööstides: Teie muretsete ilmaaegu. Mis wõisite teie sinna wastu parata. Naesterahwad sammusiwad linna, mida proua Achtermann, kes ise Pretoriast pärilt oli, wäga häSti tundis. Peagi oliwad nemad malitsuse hoone juure jõudnud, kus nemad ühest kõrwalisest uksest sisse läksiwad ja mõni minut hiljem istufiwad nemad Dc. Dommers'i kirjutuse toas. Anna oli wärisedes sisse astunud. Tema armastas seda meest. Ta oli armunud, et ta ka teda armastab ja oli lootnud tema abikaasaks  saada. Nüüd pidi tema kui üks abipaluja oma seaduse wastu eksinud wenna eest tema ette astuma. See oli temale hirmus. Kui aga Dommers oma käe temale ulatas,  tema kätt õrnasti pigistades kus juures tema silmadest armastuSja kaastundmus paiftsiwad,  oli Annal kui oleks üks päikese kiir läbi sügama pimeduse tema pääle langenud. Mina palusin teid siia, enese juurde tulla, alustas Dommers juttu, et teile ette panna, presidenti Krügerit oma wenna eest paluda. Mina loodan, et Teie tema käest luba saate, wcnda kõrge kautsioni eest wangist lahti saada. On tema aga waba, kes keelab teda siis Amerikusse ehk AustxsliaSse  põgenemast. Sest ei ole ju lugu, et tema seeläbi ühe jao oma warandusest kaotab, kui tema aga -vangist lahti ja oma elu päästa jõuab. Mina arwan, et seda -vähemast loota wõime. Kui hüä Teie olete! hüüdis Anna, Hendriku  kätt soojalt pigistades. Mis pean mina tegema, pean mina presidendile palive kirja saatma? Seda ei ole siin waja, siin toimetatakse sarnased asjad suusõnalikult ära. Tulge minuga ühes, praegu on küll weel koosolek  „Volksraadis", aga, see on nüüd wist pea lõpetatud. Dommers wiis mõlemad naesterahwad oma töö toast Transwaali parlamendi koosoleku  saali- Selle ruumika ja kõrge saali ühes seinas oliwad kõrgemaks ehitatud koha päül kaks tooli, millede pääl president  Krüger ja tema asemik istusiwad- Nende ümber, aga poolringi seatud toolidel  istusiwad kakskümmend kaks koosoleku liiget ja seinade ääres päültkuulajate hulk. Näis wäga tähtsa asja üle nõu peetawat. President Krüg r waatis tumeda ja nukra näoga oma ette maha ja üks -volinikkudest seisis püsti ja nõudis wäga terawas kõnes teatust rahasummade kohta, mida dünamiidi monopol riiglkassase sisse pidi toonud olema. President Krüger wastaS selle päüle, et rehnung nende rahade üle saada omal ajal ette näidatud. Rahwa nõuukogu-liige kostis aga äritatult,  et sellega üks suur osa rahwanõukogu liigetest mitte rahul ei olla. Nemad nõuda kohe rehnungite ettenäitmift. Inglise ajalehed  rääkida, et riigiametnikud neid rahasid  omale pidanud olla, ja seega olla rahwal  õigus kohe rehnungite ette näitmist nõuda. Walitsuse poolt ei antud aga selle nõudmise  pääle ühtegi wastuft, waid president Krüger lõpetas koosolekut selle tähendusega, et tema neljakümmne kaheksa tunni pärast alles seletust wõida anda. Koosolek oli lõpetatud ja herra Dommers läks oma kahe naesterahwaga ka saalist -välja. President on hirmus -vihane, mina nägin kuidas tema silmad põll siwad, ütlesDommers. Krüger on siis hirmus, kui tema wihane on- Seekord on temal ka põhjust pahandada.  See ajalehe teotus ei ole ju midagi muud, kui inglaste püüe umbusaldust  Transwaali rahwa seas nende -valitsuse  wastu äratada- Tulge parem minu tuppa tagasi, ma arwan, fee on parem mitte praegu sarnase palwega presidendi ette minna. Waewalt oliwad nemad aga D. Dommers'i  tuppa jõudnud, kui selle teine uks lahti läks ja selle läwe pääle presidendi paks kogu ilmus. Mina tahtsin sinuga rääkida Hindrik, aga kuidas näha, on sul wõõraid, iUlcs Kcüger,  nooremale mehele säälse rahwapruugi järele „sina" üteldes. DommerS lükkas presidendile tooli ligemale-