kohtud (waestelaSte hoiurahad) jne, Hoiusummad wõiivad 10 kopikast pääle algada. Mis laenu- ja hoiuühisuses raha hoiusse puutus siis tuleb silmas pidada, et rahaomauikul mingit kartust ei tarwitse olla, kui ta raha sinna hoida ja kasu kand ma paneb. Sest on ühisuse talitus ja nimelt rahade wäljalaeuamine nii korraldatud,  et mingit kaotust tulla ei wõi. Laenude andmine on laenu- ja hoiuühisuse põhjuskirja järele nii kindlasti korraldatud, et ka kõige halwemal korral ühisusele mingit kahju ei wõi tõusta : Laenusid  wõiivad üksi ühisuse liikmed saada, ja ainult kindlatel tingimistel, kas isikliku usalduse  ehk kindlustuste ja pantide wastu Iga liikme kohta peab nõuukogu ette ära määrama,  kui palju juhatus temale üleüldse laenu wõib anda; laenuusalduse piiri äramääramine  sünnib iga liikme kohta aastas wähemalt üks kord, toimetatakse aga ka tihedamalt nende kohta, kelle warandusline seis ja elukord muutub. Isikliku usalduse pääle ei wõi kellegile rohkem anda, kui poolteist korda nii palju, kui tema osamaksu sisse on maksnud: keegi 20 rubla osamaksu maksnud, siis wõib temale isikliku usalduse pääle kuni 30 rubla laenata, ehk on keegi täie osa, sada rubla, ära maksnud,  siis wõib temale isikliku Vastutamise pääle kuni 150 rubla laenata; kui seda tähele panna, et osamaks, 100 rubla, ka laenu eest wastutab, siis on õieti kõige kõrgem määr, mis isikliku usalduse pääle kellegile wõib laenatud saada, 50 rubla. Tähele tuleb panna, et nii põhjuskirja järele wöib antud saada, aga ka sellel wöimalusel on weel piirid ette pandud. Ühisuse nõuukogu määrab iga ühe liikme kohta iseäralde ära, kas kellegile wõib üleüldse  rohkem laenu anda, kui tema sisse on maksnud ja kui palju nimelt: nõuukogu tohib ainult nendele suuremat laenupiiri määrata, kellest teada on, et ta madalik seis ja isiklik tublidus seda lubawad ; kõrgemat  laenu, kui IV- korda nii palju kui siSsemaksetud, ei wõi kellegile isikliku Vastutamise  pääle määrata. Pääle isikliku wastutamise wüiwad liikmed  laenu saada kindlustuste pääle ehk pantide wastu näit. wäärt- ja hinnapaberite wastu, liikumata waranduse ja kindlate obligatsionide wastu, ja kindlate käemeeste wastutamise pääle. Kindlustuste wastu wõib laenu anda mitte rohkem, kui 6 korda nii palju kui osa sisse on malsetud. Kuna täis osa 100 rubla suur on, siis on kõige kõrgem laenumäär, mis keegi laenuühisuselt saada wöib, 600 rubla. Ka kindlustatud laenuusalduse piiri määrab nõuukogu iga liikme kohta ära. Hinnapaberite wastu ei anta laenu mitte hinnapaberite täies summas, waid kõige parenial korral 30°/° hinnapaberite nimetishinnast, ehk kui kurs all nimetishinna seisab, siis kursiwäärtusest. Obligatsionisid liikumata waranduse pääle wõetatse laenu kindlustuseks ainult siis wastu, kui kindlustamiseks antud liikumata waranduse üle kindlad teated käes on, et selle wäärtus weel teise nii mõrra wälja teeb, kui temal laenatawa summaga kokku wõlgasid pääl on. Kaemeesteks laenude eest wõiwad olla, kas ühisuse liikmed nendes piirides, mis nendele laenu saamiseks awatud on, kus juures nende eneste laenud  maha arwatakse, ehk ka körwalised täiesti uStawad inimesed, kelle kohta nõuukogu  ka jälle otsuse peab tegema, kui kõrges  summas kedagi wastutajaks wõib wõtta. Põhjuskirja järele wõib ka liikuwat waranduft pandiks anda, mis juures liikuwat  waranduft laenajate tarwitamise alla jätta lubatakse. Wiimsel korral seatakse panti wöetawa liikuma waranduse üle kahe tunnistaja juures nimekiri kokku ja pandakse asjadele nende pandikswõtmise tunnistuseks nähtumad märgid pääle. Niisuguste  panditud asjade ära peitmise eest wõetatse laenaja nagu pillaja kaelakohtu wastutamise alla. Kui see warandus kroonu- ehk crauõudmise püüle ära müüdakse,  siis tasutakse ühisuse wõlg enne kroonu- ja crauõudmisi ara. Esialgselt ei anna Tartu Eesti laenu- ja hoiuühisus liikuma waranduse pandi wastu laenusid weel mitte. Pääle selle on laenuühisuse juhatusel Võimalik waremalt lubatud laenu keelata, nii pea kui laenaja kohta halbu teateid on tulnud. kord Hildaga kergemeelselt ümber käis, kui temale wariseeri meelt ette wiskas. Tal oli nüüd ammu selge, et Hilda truu ja otsekohene laad, teda sundis, temale kui priiusulisele oma „ja" sõna keetma. Mida enam ta Hilda ja iseenese üle järele mõtles  seda wähem leidis ta rahu oma teadusest  ja seda kindlamaks kaSwas armastus sinu õe waStu. Kõige suurema hoolega hakkas ta nüüd raamatuke raamatut uurima.  Mitu korda katsusin ma teda selle pääle juhtida, et ta weel korra katsuks Hildale ligineda, aga ta armas ennast selleks  weel kõlbmatu olewat- Mul oli miimaks  raske tema kurbtust näha, seepärast wötfin ühe uurimise reisi Hilda juurde ja kui ma tema oleku niisama lootuseta leidsin,  siis kujutasin ma prohwrssorile kõik asja 100 aruiaadawalt ja elawalt ette, nõnda  et ta julgust sm, tuli za wöitis. Aga mõõda läinud ööl oli mul wc cl suur kartus,  sest tcie sarnaste maalelawatc looduse lastega ei wsi sugugi julge olla, et asi ette arwatud plaani järele läheb. Juhtumise  kombel kuulsin ma Hilda käest, et ta alati Ülestõusmise püha hommikul wara metsas käib ja siis esimene kokku saamine mõlema poolele prii looduses kõige sündlikum  oleks, sellepärast andsin ma temale teada, et ts kella kuue ümber siia metsa tuleks- Muidugi ei ole paha õhk teda küla  wõõraStemajas hästi magada lasknud, sellepärast on see asi nüüd kõik nii wara, päikese tõusu ajal sündinud. Aga ma olen hirmus unise ja KaS sa nüed, hurraa Lihawõttejänes! kostsiwad järsku tõsiste indianlaste kombel, kaks lapse häält. Läbi põõsaste jooksid Franz ja Asm, igal ühel pesakene käe Mil. Lma waimustuseS ei tulnud kumagil  meele imestada, et nad nüüd häkitselt Eeriku ja Liisi ees seisisad, waid mõlemad jutustasid sõidu ja Vahetpidamata oma lugufi. (Järg tukb.) Isamaalt. Kuresaarest. Täna, teifipäewal 22. juulil, Keisri Majesteedi Kõrge ema MariaFeodorownanimepäewal,  peeti meie linna kirikutes jumalateenistust, ja majad on lipuehtes- Kuresaare tuletõrjujatest on järgmised hõbe auurahad „hoolsuse eest' saanud: Eduard Held StaniSlause lindiga rinnal kandmiseks; Anna lindiga rinnal kandmiseks:  Karl Okkermannz SmniSlause lindiga rinnal kandmiseks: Stepaa Liiw, Edmund Bünis, August KumetS, Jwan Kuninglik- Kroonu wiinapoodides on marmori lauakesed sisse seatud, millede abil walerahasid  kõla järele wõib ära tunda. —Demtschinki kuulutab ilmast ette: Juuli kuu alustusel tulla pääle kahe kolme wihmase pääwa soojad ja kuiwad ilmad. Kohati tulla mõni wihma sagar, mõnikord müristamisega. Seesugused ilmad kestawad kuni 20 juulini. 20. juulist kuni 6—7. augustini lähemad ilmad külmemaks ja wihmasemaks. Siis tulewad kaunis kuiwad ja soojad ilmad kuni 15.—16. augustini. Ajuti on küll natukene wihma, mis oga wiimaks kangemaks  lähemad ja 16. ümber nii suureks saamad, et õhu wiluks teemad. Pääle selle jääb ilm nii külmaks et 22. ja 25. augustiks juba öökülmasid karta on. Augustikuu lõpul lähemad wihmasajud juba ülemaaliseks—  Räägitakse, et Saaremaa Ülcmaast Sl) aastat taga olla. Kas nüüd see aimamine matcmatikalikult just õige on, seda ei wõi küll kinnitada, oga sellegipärast wõime küll tõendada; Muidugi on selles aSjaS haridus süüdi. On ju hariduse hallikad koolid ikka meie juures alles wiletsas olekus. Meil on pääle 100. külakooli,  aga nendes tõötawad ainult arwata 20 isikul, kellel rahwa kooli õpelaja õigused on. Aga kust mv imegi paremaid koolmeistrid saada, kui koolmeistrile  palk nü wäikene on. Siin on ju harilik palk 20 rubla ümber aastas. Wolikagud näikse ikka weel endises pimeduse teerajas käiwad, kes mitte aru ei taha saada, et hariduse tõstmine terme rahma hääkäigu tõstmise põhjus on. Meil on -volikogud ikka meel koolmeistrite palga kõrgendamile  waStu, kuna nad seda sugugi mõttesse ei wõta, et palga kõrgendamise läbi meie ka paremaid  koolmeistrid saaksime. Oleks ka tarwilik mõnda ligidal olewat kooli üksteisega ühendada. nõudete järele ehitatud ja on üks parematest Kihelkonna koolimajadest Saaremaal. Tütarlaste tormis oleks küll iseäralised ruumid wäga kohased olnud, aga sellegi pärast jääb Kärla Kihelkonna koolimaja paremaks kihelkonna koolimajaks. Saaremaal,  mis kohase õpetaja herra Kergi südist ja rahmahariduserikkast tegewusest nüüdsele ja eestulewale põimele kaunist kuju annab. On ju ehitataw Kärla kihelkonna koolimaja hr. Kergi Nnsekiilast. Pühapäewal S. juunil peeti siin näiiemüüki kohaste kurttummade koolitamise hääks. Ootamata rohkusega wveli basaarist osa, nii et puhast kasu ülemal nimetatud otstarbeks umbes 100. rubla üle jäänud. Kord basaari pääl oli eeskujulik, nii et selle üle ainult rõõmustada tuleb, et rahwas sesugusel suurel kogul nii wiisakasti  ennast ülemal peab. Pärast näitemüüki mängiti „Kroonu onu." Mäng laks ka rahulvidawalt.  Saalis sünnitas mähe segadust, st ukse juurest piletid käest ära wõeti ja pidulised mitte et teadnud, kus nad olema oleksiwad pidanud.  Sellest ka tuli, et mitmed, kes istcplalsis oslsiwad, püsti pidiwad seisma ja üniberpSõctult. Üleüldse oli aga pidu hää ja soowims tulemal aastal rõõmuga jälle niisugust pidu näha. Pärnumaalt. Maksuta silmahaiguste  parandamine. Komissari  ringkirjas kästakse Pärnu kreisi wallawalitsusi  waldadeS teada anda, et tänawu survel 1- juulist kuni 1- septembrini Walga linna haigemajas kõiki silmahaigeid ilma maksuta waStu. s. o- jutule wõetakse. Nimelt tulnud Peterburi spetsial-filmatohter vr. Letsenius selleks ajaks sinna. Jurjetvist. Usuprots esS. 10. juulil andsiwad, nagu „N- Ztg." kirjutab, ring. konna-kohtu ees, Aro walla liige Karl Mahlmann ja tema naine Emilie ses pärast aru, et nad endi last Õiges usus ei kaswatanud- KaebealuSteft oli Mees Õiget, naine Luteruse usku- Kohut peeti kinniste uste taga. Kohus mõistis Karl Mahlmanni 2 kuuks mangi ja ta uaise 2 nädalaks politsei juurde kissi; laps wõetakse seade käest ära ja antakse Ligeusuliste  sugulaste ehk kui neid olemaH M 29 Saarlane, 1903.