siit lciawad, siiõ oleme meie mõlemad ka- Siit on tema sisse läinud, hüüdis üks HZU wäljaft, oga selges JngliSkeeles, mis tunnistust andis, et need mitte Malaielased  ei ole, ma nägin seda enne selgeSti! Mõõda ei ole ta mitte läinud, sest siis oleksime Pidanud teda kätte saama! Ksrat sõtaks teid, kui teda meel kord putkama lasksite! hüüdis teine hääl, mis osutuse soolt näis teistele waStu tulema ja mida Mllemann rõõmu ja imestusega Mr. Tuu!mann'i hääleks tunnistas. Kui kaugele te' temale järele jooksite? Ms jooksime kuni jõe äere, aga ei näi- Md teda enam eneste ees kuskil, kostis sfimme hääl. Siin kaljude wahel kadus ta meil filmist ja fiia peab La ennast ära peitnud olema! Hs sõbrad, kas teie siis ei näe, et siit wösude wcchelt üks auk kaljude alla läheb? hüüdis üks, koopa suu ette kummartades. Snn all on üks koobas marjul ja siit on kurjategija kere sisse pugenud. Ruttu nüüd, enne kui ta ennast jälle kuskilt wälja libistab  ! Seda häält tundis Willemann selgesti lord Hildebert i oma olewat. Nüüd märkas  ta, et kõik kartus tühine oli ja et tema!  Vaenlaste asemel kõige truuimad sõb- rad wäljas oliwad. Ruttu süütas ta küünla, mis enne ära kustutud oli, uuesti põlema ja astus koopa suu juure teistele wastu. Astuge sisse sobrad, hüüdis Willemann, siit leiate midagi eest, mis keski poleks ootanud! Toho sõber, kuda teie fiia olete juhtunud!  hüüdis lord rõõmu ja imestusega. Arwasin teile midagi õnnetust juhtunud olewat, aga nüüd on asi jälle üsna MS korras. Nende sõnadega oli ta koopa suust sisse pugenud ja Willemannstle sõbralikult kaela ! langenud. Ka Mr. Duulmann, kohtuuurija I js meel mõned teised tublid tuttawad ass Saaremaa Ew. Lutheruse usu koguduste arwud 1900 aastal. Tuntud Eesti kirjamees õp. M. J. Eisen Kroonlinnas kirjutab „Post." wöib neil päiwil oma kirjanduslise tegewuse weerandiaja-aastast mäleStusepäewa/pühiiscda.  Sest tänawu küünlakuul  saab 25 aastat sest ajast täis, kui tema sulest esimene raamat „JuluStused Wenemaal" trükist ilmus. M. J. Eisen on wäle kirjamees: seni ajani on EeSti keeles tema sulest ehk tema toimetusel 175 raamatut wäija tulnud. Wiimane neist oli uus „Elupuu" jutluseraamat, mis mullu wälja anti. Praegu on 176. raamat wälja tulemaS: „Kalewipoja päewilt>" Wiljandist- Praost Doll on kohtu poolt kolmeks aastaks ametist lahti mõistetud ühe lapse ristmise eest, kelle ema Greeka usku on. Jurjewist. Kohalikuks linna asetäitjaks õpetajaks ehk linnawikaariks  saab „PoZt." kuulmise järele senine Mihkli õp. H. Lezius,  kes juba tulewal kuul Jurzewisse  elama asuwat. Paidest. Alkoholi ja külma ohwriks saiwad, nagu „Rcv. Beob." teatab, siinse laada ajal, 6. webr,, kaks noort meest. Et nad joobnult koju ei suutnud minna, jäiwad nad ööseks tee pääle magama, kuna 17 kraadi külma oli. Teisel päewal leiti nad ja wiidi haigemajasse. Üks neist oli kaks päewa meelemõistuseta  maas ja kaotab wist mõlemad  jalad, kuna ka teisel käed ja jalad külmas wõetud oliwad, mis aga nii palju paranefiwad, et mees ainult teise jala ühest jaost ilma jääb. Tallinnast. Nagu iga aasta, saab ka tänawu armulisteft inimestest  loosimine toimetatud laSte päästmise maja (nõnda nimetatud Baueri kooli) hääks. See kord on aga uudis, et Majesteet Keisri ema, kelle kaitsmise  all asutus seisab, ka ühe wöidu on saatnud. Mõned suuremad  wöidud on Pitka uul. Mülleri poe aknal wälja pandud. Riiast. Uus Wene keeli ajakiri  hakata maikuu lõpul Riias ilmuma, nagu „Balt. Weftn." kirjutatakse. Toimetaja tahta iseäranis  kunsti, teaduse ja seltslise elu tarwituste eest hoolt kanda. Pääle muu saada ajakirjas Eesti ja Läti kunstmaalijate tööde kujud ilmuma. Edasi saada ajakiri  Wene rahwast EeSti ja Läti rahwa muusikuga tutwustama. Kaastööliste hulgas olla ka mõned  Eesti ja Läti isikud. Aulukalnast. (Lätimaal) kirjutatakse, et säälsed wäikepõllumehed  wiimaStcl aastatel karjakaSwatamise pääle iseäralist tähele panemist hakanud panema. Pea igas majapidamises olla oma koorelahutaja. Karjapidamine olla nõnda sisse seatud, et lehmad sügisel piima tulewad, kus toitu rohkesti ja wõi ning piima hinnad  kallimad on kui suwel. Sarnasel  miisil wõtta mitmed peremehed  oma 10—15 lüpsilehmast aastas umbes 1000 rbl. sisse. Muidugi mõista, et niisuguses majapidamises ka põllusigidus tõuseb. Karjatoodete linnawiimist  toimetada naabrid korda mööda. Ülejääw wili söödetawat  suuremalt osalt loomadele. Ka hääde piimalehmade tõuu eest kantawat tublisti hoolt. Peterburist. Tänawu saab 100 aaStat selle tähtsa ukaasi wäljaandmisest täis, milles piinamine  Wcnemaal ära keelati. Selles käsukirjas tehtakse senatile kohuseks, „terwes riigis kõigis paikus selle järele walwata, et kuSgil milgil kombel kõrgemates ega alamates walitsusekohtades ega kohtutes keegi mingisugustpiinamist  ette wõtta, sündida lasta ega korda saata ei tohi, muidu saamad selles süüdlased kindlasti ja kangesti karistatud. Kuritöö asjade ülekuulamisel pea wad kohtud süüaluste oma ülestunnistuste  järele käima ja ei tohi uurimisel mingisuguseid  sundiwaid abinõuusid  tarwitada, nii et wiimaks piinamine ise, mis inimesesugule häbiks ja teotuseks on, ja ta tahendusgi jäädawalt rahwa mälestusest kaoks." Ses mälestusepäew on seda wäärt, et inimesed teda rõõmuga meelde tuletaksiwad. Wene teleg. agentur teatas  15. web.: Eile, kesknädalal, kella 1 ajal lõuna laskis rahwahariduse  ministri jutulewõtmise toas Homeli linna Väikekodanik Peter Karpowits ch hariduseminiftri salanõuniku Bogoljepow'i pääle rewolwriga ja haawasministri herrat kaelast. M 9 Saarlane 1901. S ü U N I n u d Z S u r n u d: Armulaual käinud. Hingede a r w. Wene usku Il nd s N e » d s st: läinud. Kvg»,t>»,s. Z' D üle 80 aasta. b: -- U! 4-^ K r? Z G « Nt « W Meester. Nacöicr. Õnnetumat surma saanud. Z H es « « K Nt G Kuresaare, Saksa k. . - Kuresaare. Eesti k. . . . Anseküla Karja . Kärla Kihelkonna Muhu. Mufljala Pöide Jaani Püha Waljala 10 IL 44 32 2» 115 15 37 15 S 5? 27 7 1» 43 51 3 ii 26 96 16 33 14 4 45 35, 17 30 78 09 101 6S 54 211 31 70 29 13 102 62 i 1 2 3 3 4 1 l 1 2 3 8 10 6 6 5 1 6 E 1 4 4 1 1 5 3 1 5 3 4 2 1 3 1 10 7 11 30 19 14 18 35 12 15 5 2 17 14 8 16 28 44 34 25 28 64 5 33 IV 7 33 28 19 16 23 26 27 38 20 64 K 26 14 4 34 26 27 32 51 70 61 63 48 148 13 59 24 11 67 54 1 1 5 3 1 5 3 4 2 1 3 1 1 1 2 2 1 2 1 1 3 5 3 9 2 2 3 2 1 mees püssi läbi. 9 meest uppunud. 13 mees uppunud. ! 1 laps ema läbi. s 1 meest surnult leitud. 236 312 1179 1622 1600 1168 984 3730 546 1200 441 211 1427 1446 433 598 1655 2234 2599 1675 1322 4794 760 1593 777 348 2164 2313 669 910 2834 3856 4199 2843 2306 8524 1306 2793 12IS 559 3591 3759 649 924 1275 1844 1622 147V 1067 3642 743 1214 517 217 1476 1600 705 1221 1476 2169 2011 1659 1264 3946 819 1322 643 273 1717 1900 1354 2145 2751 4013 3633 3129 2331 7588 1562 2536 1160 490 3193 3500 0 0 1 2 0 3 0 3 3 0 3 1 0 0 8 6 2 6 2 2 0 3 5 0 6 5 0 0 4 8 2 11 2 5 0 6 8 0 9 6 0 5 5 11 3 1 6 1 0 1 0 0 4 3 K o kk u 436 470 965 16 63 30 209 363 365 728 30 7 33 16102 23265 39367 I8260^21125!39385 21 40 61 38