Saarlane UW Uleiildine pölitikg kjüleht Küll- ja liunarahVale UU lk so Neljapiiewal, 34. mail ISOI. XV«! aastakäik. maksab —H.— Ilmub ig Kirjad kZiwad: Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kreeka-Wene ja Lutheruse usk Saaremaal. Hiljuti awaldasime „Arensburger Wochenblati"  järele kiriklikud teated Lutheruseusu  ja Kreeka-Wene usu koguduste üle, mis Saaremaa waimulikud ülemad tähendatud  lehele ära trükkimiseks oliwad saatnud. Nende armude kõrwu seadmine on wäga huwitaw,  sest see näitab kui palju Saaremaal rohivast ühte ehk teist uSku on. Üleüldiselt wõetud on Saaremaal Lutheruse usulisi peaaegu ükskolmandik rohkem, kui Kreeka- Wene usulisi (Luther. 39385, Kr.-Wen. 26902.) Teiseks näitawad awaldatud armud, et Wäina poolses Saaremaa osas Kreeka- Wene usuliste arw palju suurem on, kui Saaremaa teises osas, ja et Wäina poolt tulles nimetatud usuliste arw ikka wähemaks läheb. Selleks wöiwad ka oma teaduslised põhjused olla. Teadu pärast hakkas omal ajal Kreeka-Wene usku minemine  Muhumaal pääle. Üksikute kihelkondade järele wõetud, on Kreeka-Wer.c ja Lutheruse usuliste armude wahe järgmine: 1. Muhus Kr-Wene usulisi enam kui 3 korda rohkem (Luth. 1562, Wene- Kr.: Muhu k. 2914, Hellam. 2730, kokku 5644.) 2. Pöide! Kr.-Wene usulisi peaaegu Z korda rohkem. (Luth. 7160, Pöide Kr.-Wen. kog. 3306, Kahtla 2358, kokku 5664.) 3. Jaanis Kr.-Wene usulisi 5 korda rohkem. (Luth- 490, Kr.-Wene usul. 2456.) 4. Karjas Kr.-Weneusulisi peaaegu ühe palju (Luth. 3129, Leisi kogud. 3329.) 5. Waljalas ja 6. Pühas Lutheruse  usulisi enam kui 4 korda rohkem. (Luth. Waljalas 3193, Pühas 3500, kokku 6693; Püha-Waljala (Reo) kog. 1588 ) 7. Kuresaare linna kogudused Lutheruse usulisi peaaegu 2 korda rohkem (Luth. 3499, Kr.-Wen: 1907.) 8. Kaarmal: Lutheruse usulisi enam kui 2 korda rohkem. (Luht. 4 13, Wen. 1970.) 9. Kärlal Lutheruse usulisi peaaegu poole rohkem (Luth. 2331, Kr.-Wene usul. 1592.) 10. Mustjalas: Lutheruse usulisi enam kui poole rohkem. (Luth. 2536, Kr.-Wene usul- 1020.) 11. Ansekülas Lutheruse usulisi enam kui 6 korda rohkem (Luth- 2751, Kr.-Wene usul. 544 ) 12. Kihelkonnal Lutheruse usulisi enam kui 15 korda rohkem (Luth. 7588, Kr-Wene usul- 491). 13. Jamajas Luth. usulisi enam kui 5 korda rohkem (Luth. 3633, Kr.-Wene usul. 669. 14. Ruhnus Kr.-Wene usulisi ei ole. Isamaalt. Kuresaarest. Käesolewal suwel saadeti pimedate seltsi poolt Dr. Werike Jurjewist  Kuresaarde, kes siin talurahwale silmahaigustes  maksuta abi annab. St. Pet. Eesti Häätegewa Seltsi poolt saadeti meile nimetatud seltsi 1900 a. aruanne, millest näha on, et selts praegu järeldusrikkalt töötab. Ühtlasi paluti ka meid Uue-aasta Lnnesoowi-maksu korjanduse aruannet awaldada mis, nagu kassa aruandest  näha, järgmine on: 1. jan. 1900 on sissetulnud 131 rubl. 50 kop. (mitte aga, nagu enne ajalehtede kuulutatud 110 rubla 50 kop.) ja see summa  tarwitati abiandmiseks järgmiselt: St. Peterburi Konserwatooriumi,  hamba arsti kooli- ja joonestuse  kooli-õppijatele. . 80 rubla kop. Tartu üliöpplastele . . 49 „ 05 „ Kokku. 129 rubla 05 kop. jäi 1901 a. kassasse. 1 rubla 85 kop. 1. jan. 1901 tuli korjanduse  läbi sisse .. . 248 „ 48 „ Ühtlasi awaldab St. Pet. Eesti Hüätegew  selts kõigile korjanduse raha waStuwõtjatele  ja lahketele andjatele oma tänu rohkel osawõtmise eest. Eesti noor keeleteadlane, ülemkooliõpetaja  osmä. MI. Oskar KallaS kaitses Isamaa eest. Jutustus Transwaali lähemast minewikusi. EeStitanud pr. E. E. Oli kuu, 1898. Lõuna-Ahwrika suwi, mis septembri kuust pääle hakkab ja mai kuuni tuurid, oli ka Donfonteim, mis üks Johannesburgi olem on, kõige oma rohke lõunamaa iluga ehtinud. Täies ehtes  seifiwad puud ja põesad mõlemais uulitsa külgedes, sääl, kus enne päris kõrb olnud oli. Siin,walitses waikus ja rahu, mis läheda Johannesburgi kära ja müra wastu üsna imekspandaw oli; ainult elektri raudteel sõitwad rongid segasemad seda rahu aegajalt. Praegu jõudis rong, mis Johannesburgi mähet sõitis, kahwrite kiriku juures olewasse waksali. Teiste seas astus ka üks herra magunist wälja, keda wõimalik ei olnud tähelepanemata jätta. Tema oli iseäranis suure käsmu ning laia õladega ja tema suurest habemest ümberpiiratud nägu tunnistas  teda buuriks. Ometi oli tema moodi järele riides ja tema pahem käsi rippus iõdwalt, kui halwatud. Oli näha, et tema üks isik oli, keda Johannesburgis ja ümbruses  tunti, sest paljud wastutulijatest, nende hulkaS ka 2 inglast, terwitasid teda. Kes see oli? päris üks inglane kui suurest, tugemast buurist kaudu olid jõudnud. Dr. Hendrik Dommers, rahaasjanduse miniSteriumi sekretär Prctoriast, wastas see inglane, ksS teda iseäranis auupaklikult terwitanud oli. See on buuride walitsuse liikmete seas üks suure tähtsusega elukas. Tema on Saksamaal ülikoolis olnud ja sai wiimases sõjas Dr. Jamesoni wastu, kuuli pahema käsiwarre sisse. See oli temale aga paras. Seda oleks kõikidele buuridele tarwis läinud. Dr. Dommers oli waheajal missionär Achtermanni wäikese maja juurde jõudnud ja käskis kahwri tüdrukut, kes ukse lahti tegi, ennast majaprouale teatada. Tüdruk juhatas teda wõõraste tuppa,- kuhu missionäri  proua ka kohe ilmus. Missionär Achtermann oli ühtlasi ka kahwrite kiriku pääl õpetajaks- Tema abikaasa oli lihtsasti  riides, aga wäga armsa näo ja olemisega  naesterahwas. Wõi Sina jällegi, armas onupoeg? ütles tema imestades. Sina hakad ju sest ajast, kus Anna Thicle meil elab, üsna sagedasti meie pool käima. Dommers naeratas sunnitult ja wastas: Wõib küll olla, mu armas. Aga praegu ei ole aega naljatada. Mina tahtsin ühe wäga tõsise asja üle, mis preili Thielesse puutub, sinuga rääkida. Soo, kas tõesti? Noh, kui sina soowid, et mina sinu asemel teda kosima pean, siis teen seda wäga hää meelega. Anna Thiele on minule selle lühikese aja sees, mis tema meie juures elab, juba armsaks sõbraks saanud. Sina tead ka wift, et tema waene laps on, ning et temal muud sugulast ei ole kui wend, kellega tema Ahwrikasse tuli, et siin õnne otsida. Just tema wenna pärast ma tulingi, ütles Dommers. Agent Thiele pärast? Mis tegemist sul selle inimesega on? Minule ei meeldi tema sugugi. Tema on kõik oma inglise ema omadused pärinud, nõndasama kui Anna oma isa omadused, kes sakslane oli. Ka on minu meelest, kui oleks tema sellepärast  Johannesburgist ära ja meile elama tulnud, et tema oma wennaga tülisse läinud  on, ehk tema ise küll ütleb oma närwide  karastuseks rahulisesse Dornfontcini tulnud olewat. Sedasama arwan ka mina- Tema on wist oma wenna tegude jälgile saanud ja sellepärast ennast temast lahti löönud. Pretoriast tuli täna käsk teda mangi wõtta, mis wist juba täidetud on- Kuidas? Mis süüd tema siis teinud on? Tema on mõne inglasega juba kuude kaupa dünamiiti salaja üle piiri fisse medanud.  Sa tead ju, et meie walitsuse dünamiidi monopol (ainu õigus) inglastele algusest saadik pinnaks silmas on, sellepärast,  et selle eest kaewandustes hääd hinda maksetakse. Sellepärast on selle seaduse üleastumisel kange trahw pääl. Mu Jumal, missugune hirmus löök tema  waesele, ilmasüüta õele! Oma wiimsel siinolemisel ütlesin preili Thielele, et tema oma wenda hoiatama pidi. tema oli minule tänulik ja mina armusin,  temal oma wenna üle mõju olewat- Selles näen mina oga eksinud olewat, st st