Päewaleht Ilmub Igal dripöemal. Tallinnas, Suure! turul, raebaja ees, Vunhcl ulltfa nurgal, ir> 4. Kõnetraat nr. 390. Toimetata Mnrtuad kella 12—2. Rdrefa liht- ja rahaklrjadelet .Pderoalehe* toimet., Tallinnas, bt» r. Peß«n>. ' Uhfih tiummer 4 kos. sa fldresTi muututile eelt 10 kop., lelle luuret endine odrets ehh lelle nummer Qlet anda. D Kuulutuste nonporeille-rida mahJab S kop., lehe eesotsas 15 kop. Wälifed kuulutused □ o o ö o poote kallimad, a o a o o ~ „?äewa!ekt" maksab ükes kaasan netega: - Koju kätte tootes t tenue aasta peale 6 rbl. kop. poole „ „ 3 „ 20 „ , weercuiä „ .. I „ 70 „ Õhe kuu peole 60 .. Tallinnas tütttnfdl ära wiles i terme aasta peale 5 rbl. kop. paole „ 2 „ 70 „ meerand „ „ I „ 90 „ lihe kuu peate „ 50 „ ~ Ket 2 korda kuus llmumat perekormalehte „Kodu" koola tellida lootoib, lellel tuleb aastas I rbl., pooles aastas 50 kop., coeerand a. 25 k. juurde maksta. Nr. 864. TMpksWaS. 17. (30.) nowrmbvil 1909; IV. utti&iife.' Õiget kehalikku kaswatust! ilsife-WeTttmaal on mitmel pool koolides alam- Mäelised Võimlemise õpetajateks seatud. Sedasama kuuldub ka kodumaa kohta. Mõnel pool on juba Vmllawalitsustelt ja koolijuhatustelt järele päritud, kas koolide juures wõimlemiste harjutuste jaoks tarmililla  ruumisid leidub ja kui suured need on? Sellest Võib järeldada, et sõjawäelisi marssrmiseharjutusi, mis kroonu keskkoolides senini mõnulemise nime all tuttavad  oliwad, Nüüd ka külakoolide programmi tahetaise  mõtta. / Nooresoo kehalik kaswatus läheks wäljatoeninud äiamwäeiiste kätte. Ajaloost on teada, kui suurt tähtsust manad greeklased  kehalikule kaswatusele andsiwad. Spartas mindi Niikaugele, et nõrku ja haiglasi lapsi kohe peale sündimist  ära hukati, et niiwiisi ainult tugewat järeltulcwat  sugu saada. Iga 2—4 aasta tagant peeti Kreekas ülemaalisi wõimkemisepidusi, mis nõndaütelda  rahwa kehaliku kasmatuse eksamiteks oliwad. Kreeka tolleaegsed koolid täitsiwad suuremalt osalt just kehalise kasmatuse ülesandeid. Uuemal ajal, kus kehalikul jõul mitte enaM nn fuurt otsekohest tähtsust rahmaste wõitluses ei artvatud  olema/ jäi see kaswatusline külg rohkem teise plaani peale. Iseäranis Wenemaal. Waimuomaduste wäljaarenemine tõusis esimesele kohale. Selle tagajärjeks oli. et noorsugu koolist lahkudes  küll mitmesuguseid teadmisi elusse kaasa tõi, kuid kehaliselt ja terwisliselt oli ta kooli ajal nii wälja kurnatud, et tal elanikeks õieti enam jõudugi ei olnud. Ohtu-Europas saadi peagi niisuguse ühekülgse kasmatuse  kahjust aru. Seltskond ja Valitsus astufkroad täie südidusega tööle. Asutati wõimlemise- ja terWishoiulisi ühisust, kus eriharidust saanud isikud õpetajaks on. Liunawalitsused  andsiwad suuri maatükkisid koolidele ja ühisustele mänguplatsideks. Saksamaal näituseks ei ole ühtegi, ka kõige pisemat linna, kus niisugune mänguplats puuduks. Schweitsi wabariigi põhjusseaduses  on isegi punkt olemas (§ 103 Schweitsi keskwalitsuse  seadustekogus), mille järel ..keskwalitsus suguseid ühisust ja püüdeid toetab, mis rahwa kehalikku  kaswatust edendawad". Prantsuse parlamendi juures töötab alaline komisjon, kelle ülesandeks on wõimlemise ühisustele ja spordirrngkondadele Miks olla ja seaduste eelnõusid rvälja töötada, mis rahwa  kehalist ja kõlblist kaswatust edendaks. Selle läbi saadi Õhtu-Europas niikaugele, et sport ja wõimlemine seal rahwa asjaks on muutunud. Saksamaal oli 1907. aastal 77L7 wõimlemise-ühisust  850 tuhande liikmega, Prantsusemaal 1100 ühisust 300 tuhande liikmega ja Inglismaast wõib ütelda, et seal terror rahwas spordi-ühisuse liikmeks on. Waewalt on ühtegi Inglise haritlast leida, ke? inõnda sporti ei ajaks. Sport ühendab seal köW; töölist, lordi ja haritlast. Inglise ülemaalised wõimtlemisepidud  on rahwusliseks wõitluseplatstks saanud, kus igasugused seisuslised, hariduslffed ja majanduslised  wahed ära kaowad. Röndawiist wöis juhtuda, et inglased wõdnlemisepõllul mõnes tükis manadest greeklastest üle on jõudnud ja Viimastel rähmuswahelistel  Olympia mängude! suure osa esimesi auhindasi  omale saiwad. Kuid need üksikud silmapaishwad  tagajärjed ei ole tähtsad. Peaasi on, et Võimlemise  teel terme rahwa kehaline tugewus kaswab, mis rahwa eluiga pikendab ning Võitluses olemise eest uut jõudu juurde toob. Selles tükis on Inglise rahwas kehaliste harjutuste  mõjul esimese koha omale w-õÄnud. " Ja Wenesnaal? Wenemaa nekrutitest tunnistatakse igal aastal üle 20 protsendi sõjawäele kõlbmataks. 1905. aastal oli Wene arstimalitsuse aruande järele üle mlljoui inimese arstiabi tarwstanud. Kui palju oli aga neid, kes soolapuhujatelt abi otsisiwad wõi terwekstegenrife Jumala hooleks jätsimad?! Ja meie koolikaswandilud?  Nende roidunud olek, tuhmid silmad ja sissewajunud  rin" mletawad rohkem toalille meelde, kes maigust, õhku ega päikesi pole näinud, kui elawaid, noori inimesi. Wenemaa noorelsool ja rahwal puudub  täieline kehalik kasmatus. Koolides, iseäranis keskkoolides, on küll umbes 30 nädalatunni hulgas ka paar nõndanimetatud wõimlemisetundi. „Wõimlemme"  aga on, wäheste eranditega, selle peale pii- ratut. et õpilasi! sõjawäelisi marssimiseharjutusi lastakse  teha. Need! sünniwad pealegi kinnises, tolmur  mmis ja wdiwad niiwiisi rohkem kahju kui kasu Tuua. Niisuguse wõimlemise tagajärjeks on aga ka see, <t õpilased Võimlemisest wale arusaamise omändawcd  ja nende juures lugupidamine tõsiste kehahatjr  tuste wastu üleüldse tõusta ei wõi. jl-iin peaks sellepärast seltskond ?e käed külge pane na. Tuleks wõimlemise- ja spordi-ühisusi asutada,  linnaomawalitsustelt prii mängu- ja harjutuste  platsid nõuda, ettelugemist ja kursusi toime panna jne. Ühesõnaga, seltskond peab Wenemaal oma jõuga seda katsuma kätte saada, mis Õhtu-Europas suuremalt  osalt riigi kaasabil sünnib. Ei ole kahtlust, et meil Eestil lugu rahwa ja nooresoo kehaliku kaswatpse asjus paraneb, niipea kui selle tarwiduse kohta arusaamine maad wõtab. Eesti seltskond, kes meie nooresoole otstarbekohasemat waimlist kaswatust oma koolide läbi! muretseb, jõuab ka sõjawäelise marssimise  asemel õiget kehalikku kaswatust nõutada. Velle tarwidust tuleb aga ära näidata! Põhjanaba ligidal. P. E. Peary reisikirjeldused. 35 XI. ShttidaM mWsh 30. ja 31. juulil oli ilus ilm, kanalil asujää tungis weetõusu ajal just laewa küljest mööda ja iga silmapilk surusiwad endid suured tükid laewa mõstu, nii et me laswale köite abil teise sihi pidime andma, kui nende eest kõrwale tahtsime hoida. läälükid oliwod suured ja tugewad. Laemamehed tõötasiwad eskimode abil ööd ja päewad, et laewa ära parandada ja kardetawast seisukohast wabastada. Kapteni käest kuulsin, mis ..Rooseveltiga" sündinud,  pärast seda kui jää Sheridani maanina juures kohti oli murdnud. Laem oli rasked päemad läbi Linud ja kaks korda oli laewalt kõik maale tassttud, kartes, et ta enam wastu ei suuda panna. Nii tugew oli rõhumine olnud. Kapten oli waimustatud laewa mudeli üle ja selle kerguse üle, millega ta enda jääpigistuse wahclt üles tõstis. tllemmasinlst aga imestas kaema keha üle. mis Nii hirmsale pigistusele suutis wastu panna. 31. juuli hommikul umbes kella 6 aja! ivähenes jääpigistus. Kllid ainult möödaminewalt. Ma saatsin wiis eskimod maale moshushärgade nahkade järele, kelle me kewadel olime ära tapnud. Kell 5 pärast lõunat amanes jää laewa ümber uuesle ja meie sõitsime teele. „Nooscveltil" oli nüüd kerge koorem peal. Kahe xvõi kolme katse järele pääsis ta ümber maanina Lincolni lahesse ja sealt maa lõunapoolsele kaldale, luhu ta kaunis hästi warjatud kohta kinni panime. Tema seisukoht oli palju parem kui enne, kus teda iga jäälahmakas kaldale ähwardas wirutada. Nii pea kui kinni olime, saatsin ühe mehe Shel- teri jõe äärde tagasi, kus iä nende wiie mohe tagasitulekut  pidi ootama, kelle ma maale olin saatnud. Siin sain esimest korda jälle ilma riieteta ja rooodis  magada, esimest korda 1. juunist saadik. Kell 2 pärast lõunat sõitsime jälle teele. Pikuti kaldaäärt mööda tungistme läbi jää aegamööda kuni Wrangeli M)e põhjapoolseni ninani. Siin pidas meid üks suur jääralhn terme tunni aega kinni. Ootasime, kuni ta aegamööda eest ära nihkus. Siis jõudsime wäkja lahesse, mis lahtist jääd täis oli. Sinna jäime ankrusse. 2. augustil ei olnud meil wõimalik lahest lahkuda.  Ka 3. augustil mitte. Sel päewal jõudsiwad ka kõik mehed laewa peate tagasi. 4. augustil katsusime Beechy maaninast mööda saada. Asjata. 5. augustit seisime paigal. 6. augustil tegime jälle katset. 7.. L. ja 9 aug. pääsesime ojades  lõuna poole. Wee sügawus oli siin 293—339 sülda. Bairdi ja Discooery lahe wahele, Lady Franktini  lahe suhu, jäime peatama. - i Siia jäime kaheksaks päeroaks paigale, ilma et paigalt oleksime liikunud, ja eskimod' laisimad iga päem maal jahil. . 18. augusti hommikul hakkas jää, milles kinni seisime, jälle IriTunrad Kaht keni ata tuli prcssimine põhja poolt. Pressimme oli suur ja ähmardas laemale  miga teha. Liikumine kestis ka 19. aug. edasi ja tegigi laemnle wiga, nii et pumbad alali tööl pidimad olema. Wahepeal käidi jahil edasi ja saadi 9 moshnshärga.  Deale selle läksiwad 3 eskimop-erekonda, kes uskusiwad,  et „Roosevelt" sel sügisel enam ära sõita ei saa, maale, nimelt kõige oma kraamiga, ja taht--, siwad seal enestele kalmeks toidutagawara muretsema  hakata. Mul ei olnud nende lahkumisest kahju, maid ma andsin neile püssid ja tubliste püssimoona kaasa. Tunnistan, et minagi juba edasisaamise juures kahtlema hakkasin, kui päem päewale järgnes, ilma et edasi oleksime jõudnud. „Aleri" ja ..Discoverp" sõitsiwad 20. aügustil Discovery sadamast teele ja ..Protäus" 26. augustil. Nemad oliwad aga lahtisele  moele palju lähemal, kuna meie kes? lahte seksime.  j Dghtisaatinise lootus v!k nii kasin, et ma juba uue aasta jaoks plaanisid hakkasin plaanitsemas... 24. augustil wähenes jää rõhumine ja meie suutsime  umbes 3 penikoormat Bairdi maanina poole edasi saada. Kuni keskööni nihkusime meel edasi, jäime  25. aug. paigale, nihkusime 26. augustil aga lähte jälle tagasi. Kell 4 öösel wastu 21. augusti hakkas Lady Fraukliui lahe poole kerge tuul puhuma ja see ajas Meid peaaegu märkamatult ida poole. Kell 5.30 minutit  lahenes jää ja meie hakkasime enestele ida poole murdma Gröönimaa kalda poole, kus meid umbadus  sa wesi ootas. Esiotsa saime ainult tasakesi edasi. Siis aga muutus  asi ja meie jõudsime Tpsoui maanina juurde, kust edasi maanina ja Joe saare wahelt läbi rõhusime. Mis meid nüüd eespool ka ootas, seda ci olnud  enam karta, et üheks aastaks meel siia pidime  jääma. Nüüd edenes sõit õige kenaste, kuni 29. aug. jää meid Hapes Pointis jälle peatas. Wiimaks ometi pääsesime Gröönimaa kaldale, ehk küll 29. augustist kuni 5. sept. paigal seisime. Kuid jää ise ajas meid edasi, luni Auchanani lahesse  jälle seisma jäime. Ilm oli kõik see aeg ilus ja eskimod tapsiwad hulga hülgeid ära. 3. septembri õhtul lõi jää keskhommiku poolt lahedamaks. Saime jälle edasi, kuni 11. sept. jälle kinni jäime. **. septembril hakkasime jälle liikuma ja suutjlme  suure waervaga 'ühe prao kaudu wälja mette jaada. Meri oli situ 101—139 sülda sügam. 16. sept. jõudsime lahtise mee sisse ja nüüd oli tee takistuseta  ning ilus. Seega lõppes wõitlus jääga, mis 4. juulil alanud ja ühtekokku 75 päema kestnud.  (Järgneb.) Göteburi sistem. Wõteburi sistem on huwitaw korraldus, mis oma alguse 1840. a. Rootsi wäikses kaubalinnas Faluuis  sai. Sel aial tarvitati Rootsimaal hästi palju alkoholi, iga inimese kohta tuli aastas umbes 46 liitert. Iseäranis möllas alkohol tööstusel innades, kus rohkem rvvefemat ja wähem haritud rahmast asus. Selle häda roastu woitlemifeks asutati töö-eibtewõtjäte  poolt selts, kellel -ülesandeks oli joogikoDasid oma kätte muretseda, muidugi mitte selle sihiga, et nendest head kasu saada, waid katsuti nendes joogi?ohtades  alkoholitarvitamist wähendada. Ka muutus pea seltskonna aimamine karskuseliikumise  kasuks, mis ennast ka seaduseandmiises awaldas.  1385. a. seaduse järele tehti hulk kitsendusi alkoholi  walmistamisele, niisama ka mitmesuguseid takistusi  alkoholi müümise juures. Warsti anti kogukonnawalitsusele  luba terwet alkoholi müügiõigust üksikutele seltsidele anda. kes seda õigust üleüldsuse kasuks tarwitawad. Peale selle keelati ära kõrtsiwõlgade  pärast kaeblusi tõsta, nõndasama olimad joogikohtade pidajad kohustatud söükisid alati malmis  hoidma jne. Kõik need kitsendused ja seadused? mõjusimad raskeste  joogikohtade peale: nende akm hakkas jõudsaste  kahanema. Heade tagajärgedega töötas karskuseliikumine  maal, linnas oli ta mõju märksa wähein.  'Karskuse edendamiseks linnades tegiwad 1355. a. Göteburis õpetaja Wieselgren ja ajalehetoimetaja Hedlung algust. Kõige, pealt mõeti teadetekorjamine alkoholitarvitajate kohta Me, peaasjalikult pandi nende seisukorda tähele. Teadete üleüldine  mõju oli rõhum. Selle peale ! asutati Hedlundi. eeslwÕitel mitmete inimescarmastajate isikute poolt selts, kellel ülesandeks  oli kogukondade alkoholi müügiõigust enesele omandada ja kõik kasu, mis sellest saadakse, alkoholivhmrite  eest hoolitsemiseks tarvitada. Aja jooksul sai selts Göteburis kõik joogikohad -oma kätte. Selle linna nime järele nimetatakse praegugi seda sisteini. Göteburi joogikohtade-attslaselts ou eeskujulikul! oma põhjuskirja järele töötanud. Inimeste arm on ImnQs neli korda suuremaks läinud/ joogikohtade arW ou aga 27 Mõrra wähenenud. Praegu arwatakss iga inimese kohta umbes 3 liitrit 50-protsendlltst alkoholi.  kuna kolmekümne aasta eest see mõõt 22 liitrit f / kasu sai selts esimesel aastal umbes 53 tuhat krooni, 1363. a. 104 tuhat krooni ja 1903. ?' " 1698 tuhat krooni. Üleüldse on selts riigi ja kogukonna peaks kuni 30 miljoni krooni andnud. Nimelt on pidanud selts ilma oma tahtmiseta enotsest  pohjusmõttest pisut lahkuma, sest kogukond ja rnk hakkasiwad oma tarwiduste jaoks seltsi kasusid kulutama, siiski lähewad ka nüüd kõrk kasud üleül-- disteks otstarbeteks. Göteburist on see mõte üle terme Rootsimarr edasi rantxib ja igas kohas on ta karskuselirkumist Mõju-» walt toetanud, jta seaduseandjate peale on see omal mõju awaldanud: 1307. a. anti kogukondadele õigus alkoholnnüümises suuremaid kitsendusi teha. mis kuni täielise keeluni Mõiwad mwna. Mitmesuguste muuj>e abinõudega, nagu pühapäewase  joogikohtade kinnipanemise, müügiaja lühen-i damisega j. m. on Göteburi sistem alkoholi tarwitamfft  Mahendada püüdnud. Üks jagu joogikohtasA on seltside poolt eraisikutele wälja üüritud, kes aga! kind laste kõiki ettekirjutatud määrusi täitma pearoad, wastasel korral kaotawad nad oma rendiõiguse. Göteburi sistem on tõeste suure tähtsusega töö Rootsimaa karstuseliikumises ära teinud. Wiimasel ajal on seda sistemi ka teistes maades alkoholi wastu Võitlemises tarwitama h akatud. muu seas ka meie kodumaal. Nimelt on Tartu ..Wanemuise" seltst einelaud Göteburi ühisusele wälja üüritud. Missuguste  tagajärgedega fee ühisus töötab, ei ole teadch sest et ta esimest aastat alles asub. Wäljamaalt. Saksa mSrwitandjad. Runai mdl Eeslis üliõpilaste korporatfkonid sa wärmimütsid Me osa üliõpilaste aateks pn saanud sa Tartu Eesti soost üliõpilaste keskel isegi sügawaiÄ lõhesid oa tekitanud, jõutakse Saksamaal/ korporatsionide  kodumaal, juba' otsusele et nad oma aja ära on elanud. Demokratlased ja wabameelsed ollused! waatawad seal , korporatsionide kui tagurluse ja alalhoidluse  kantside peale, mis noorimehi rahwast ära sraldawad ja neid tihti ka kõlbiiselt rikuwad. Korporatsionide küsimus on Saksa ajakirjanduses Bonni ülikooli korporatsioni ..Borussia" ajutise kmnipanemise  puhul päemakorrale tõusnud. Nimetatud korporatsion on lõige ..aadelikum" maailmas. Ta liikmeteks on keisrid, kuningad, printsid  ja teised ..malitsema loodud" isikud. Ka praegune Saksa keiser Wilhelm oli oma Wõpllasepõlroes ~Borussia"  liige. Teadagi, et nooredmehed, kes ennast tulemasteks riigijuhtideks ning võimukandjateks peawad, seadusi ega muid piirisid maksmaks ei tunnista. Ainukeseks juhtnööriks on neil oma korporatsioni kodukord jrt ..aumõiste". Missugune see „au" on, tuli Bonni ülikooli-kohtu  ees simsiks. Nimetatud ..aadeliku" korporatsioni  liikmed olimad hulgawiisi öösel ..aumõistel nõudel" ühe vabatahtliku korterisse tunginud ja magäjat  jämedal kombel läbi peksnud. ,Selle ja muude niisuguste „roägitüklide" eost pani professorite-kohus, korporatsioni mäeks kuuks kinni ja palus kahte eestweturjal  ülikoolist lahkuda. Wabameelsed ja demokratlised ajalehed seletawads nüüd, et maim, mis ~Borussia" juures nähtawale tuli/ ka teiste korporatsionide 'kohta maksem on. Isegi niisugune  mõõdukas leht kui ..Bossische Zeitung", leiab,- et ..kõige aadelisem korporatsion terwele ilmale oma ülespidamisega on näidanud, kui male see arroamine on, nagu saaks noor inimene korporatsionis elu jaoks kõige parema kaswaluse. ..Borussia" kuulsus ou laugenud,  see mähendas üleüldist lugupidamist ka teiste korporatsionide mastu". Hoopis teist keelt räägimad tagurlaste hääle kandjad.  ..Hamburger Ztg." kirjutab: ~Rahma kasud nõua.mad  seda, et see maim, mis Saksa korporatsionides tänini malitses, alles jääks. Meie arwame nimelt, et wärwikandja üliõpilase iseäralduscd heaks kaitsemalüks  nende poütikaliste ja ühiseluliste külgehakkawate tõbede mastu on, mis' kahjuks ka juba niisugustesse seltskonnakihtidesse on tunginud, kus nende mastu arwat!  kaitstud olewat". Leht toob oma sõnade tõenduseks  praeguse Saksa keisri üteluse, mis see 7. mail 1891. aastal olla lausunud. Nimelt: ,°,Mimi kindel armumine on, et iga noor kes korporatsioni astub, selle maimu läbi, mis seal walitseb, õigele eluteele juhatatakse. See on kõige parem kaswatus. mida noormees oma edaspidise elu jaoks kaasa saab". Niisugune kaitsekõne Saksa keisri poolt, keda terme tagurline maailm küllalt kiita ei jõua ja keda ifewaüljeja idealiks peetakse, räägib küllalt selget keelt. Tähendame siinkohal, et Balti korporatsionide maim Saksamaa omadest sugugi teisem ei ole. Meie kodukoldsed  korporatsionide soomitajad wõimad sits edaspidi  ennast ka meel Saksa tagurlaste tõenduste peale toetada, Uuemad wäkjamaa lehed tõiwad teate, et >maksä hariduseminister Bonni ülikooli senatit ..Borussia" kohta tehtud kohtuotsust ja protokollist nõudnud. Arwatakse,  et see keisri käsul on sündmust. Keskerakond mõtleb asja riigipäemal kõne alla wõtta. Suitsetage MderosjW Jlifo" lö tükki 6 kop. Need walmistatakss kõige paremast Türgi tubakast  ilm» schwarita j» - pollitakse Whspobmsse, mis neid ärahingamise eest takistab ja nende kõrget  headust alal hoiab. Tubakawabrik A. G. Ruhtenberg, Riias. MÄmSst igal post „Aodu" tellijatel on tänase numbriga „Uodu" nr. 22 kaasas.