walada, sest et see ühtlasi ka rammu andja on. Ei saa mitte 2—3 ämbrist meest, maid suurtele puudele antagu 20 —30 ämbritäit; kuiwal suwel tehtagu seda kaks korda nädalas. Wiljapuu nälg ning jänu on põhjuseks puude ära sammeldamise juures. Kui puul edasikaswamise jõudu ei ole, siis peab tz tingimata sambla kodupaigaks olema. „Weercwa kiivi pääl ei kasiva sammal". Rammutame oma wiljapuud õieti ning tugewasti, et nad alati imerelvad  edasi kasivamise jõuuS, siis ei saa sammal nende pääl kaswada! (Järg tuleb.) ma mitte mööda «inna ilma, et ma seda meelde ei tuletaks. Niisuguses olekus, kui ma sel korral olin, ei olnud mitte ime, et ma ka mängu kuratit teenima hakkasin. Olirvad kõik teised lustid ja lõbud ära katsutud, siis hakkasin ma wiimaks ka mängima ning raha wõidu pääle. Ma ei oleks seda ialgi uskuda wõinud, et ma sellega malmis saan, nii halw ja kole oli kaardimäng  mu meelest. Ma pidin seda kunstlikult  enne ära õppima. Keegi jooma sõber Näitas mulle selle paradiisi ust. Muidugi sündis see kuSgil alamas trahteris, kus kaarti mäng tublisti õitses. Sääl mängiti ühes iseäralises kambris ööd läbi, mõni kord ka päeivad otsa tuis walgusel, sest et siis akna luugid kinni ning ka uksedgi lukkus peeti. Seda wöisin mina kõik kaasa teha. Joo«ine mängu juures oli täiesti päewa korral. Mis wõisin ma kaardi mänguga rohkem kaotata kui raha? Niikaua  kui raha käes, las' käia. On raha otsas, siis on kõik otsas, see oli minu alaline mõte. Ja, nii mõistmatuks wöib inimene minna, ning ts usub ise fiiSgi meel, et ta mõistlik küll olla. Mitmed mängijatest arwasiwad aga, et ma üsna tähelepanemata mängija olen. Nad mängifiwad  ning petsiwad mind häbemata wiisil, mis ma aga wäga hästi ära tundsin ja nägin. Ma ei ütelnud midagi, waid mängisin  edasi ning ootasin, millal paraS aeg t»teh. Nägin Me selgesti, Aidas raha- hoidja kellegile kaasmängijate sõrmedega näitas, missugused kaanid mul oliwad. Nüüd ei jõudnud ma ennast enam hoida. Ma kargasin laua äärest üles ning põrutasin  kõigest jõust rusikaga wastu lauda üteldes: Häbemata petised! Kaardid hüppasiwad ning raha «veeris kõlinal laua päält maha. Kas teie mind rumalaks peate, teie petjad, wõlts mängijad! Esiteks kohkusiwad nad küll natuke ära, aga esimene ruttamine oli omitegi raha järele, mis põrandale maha meeris. Mees, kes aga raha paale käpa sai, et see kaduma ei läh?ks. Oli raha taSkudeSse korjatud, pööris asi kohe teiseks. Kõik hüüdfiwad kisades: Mis ta ütles? Wöltsijad? Meie? Petjad?  Kas te sellega rahul olete? Wälja niisugune närukael! Andke talle tublisti kuklasse, kisendafiwad mõned teiste seaS. (Järg tuleb.) Sõda. Lennust tuleandmist on jaapanlased Port Arturi all juba mitu korda tarwitanud,  küll Liaoteshani rannamägede tagant, küll Tuwilahest lastes. Selle laskmise üle annab meile „Neue Fr. Presse" asjatundja  kaastööline järgmise seletuse: See laskmine  näitab, et Jaapani meresuurtükiwägi kõige uuemaid laskmise seaduseid tunneb ja nende järele toimetada oskab. „Lennust laskmine" tähendab seda tuleandmist, mis siis tarwitusele tuleb, kui maakoht, mida lastakse, laskjale mitte näha pole, maid mägede taga warjuS on. Laskmise meistrid  ja patareide komandandid ei näe sel puhul mitte oma märki, maid ohwitserid peawad ainult rehkendamise waral ivälja arivama, kuhu poole ja kui kõrgele suurtüki ots tõsta tuleb. Kuulid lendawad sel puhul üle mäe harja ja suurtükk peab nii seatud olema, et kuul üle harja saades oma kõige kõrgema punktini on jõudnud ja siis loogas alla poole wajuma hakkab, kus juures kuul ei paremale ega pahemale poole märgist kõrwale si pea minema, ega ka mitte märgist ligemale wöi kaugemale. Sihtimise juures peab mõne nähtama punkti mäe harja pääl wõi mujal silmas pidama ja see aitab sihtimist õigemalt toimetada. Kui nähtama märgi pääle las- takse, siis wõib õige kaugelt, kuni 16 kilomeetri (umbes 14V« wersta) tagant laSta, üle mäe harja ei saa aga mitte nii kaugelt lasta, sest et laengu kõrgele üleSse peab laskma. AaStal 1885 tehti Krupi suurtükkidega, mille õõs 28 sentimeetrit  (umbes II tolli) suur, lennust laskmise katset, ja selle juures saadi nii püsti üles lasta, et tuul 4500 meetrit (s. o. enam kui 4 werSta) kõrgele lendas ja sääl juures laskmise paigast ikka weel 3000 meetrit (umbcs õ werSta) eemal maha langes. Sellest siis näeb, et isegi üle Montblangi harja, mis oma 4360 meetriga kõige kõrgem EuropaS on, suurtükiga  laSta wõikö. Ehk küll juba a. 1885 katsed nii hästi korda läksiwad, on ometi alles paari aasta eest Jtalias ja Saksamaal suuremal mõõdul uusi katseid tehtud ja, nagu näha, on jaapanlased nende katsete wilja juba tarwitusele wõtnud. „Retwisan" laskis sisemisest Port Arturi  sadamast Jaapani laewadele waStu, ka „lennust", aga tal oli palju raskem sihtida, sest et ta Jaapani laewade seisukohta  mitte teada ei «võinud. Siia juurde lisame seletuseks, mis „Berliner  Tageblatti" kaastööline krahw Rewentloiv jaapanlaste laskmise kohta ütleb. Jaapani laewad jaotastwad laskmise ajal end mitmesse  osasse, kuna üks osa Port Arturi alla merele läks ja säält laskmist päält waataS. Selle waatamise otstarbe oli tähele panna, kas lennust laStawad kuulid ka paraja koha pääle maha kukuwad ja kui ei, siis andsiwad «vaatajad seda ilma traadita telegrahwiga laskjatele teada, mille tõttu need oma "sihtimist parandada wõisiwad.  Wiimase laskmise ajal tuli aga admiral Makarow oma laewaStikuga reidile wälja ja ei lasknud selleläbi Jaapani laewu mitte laskmist päält waatama ja traadita telegrammifid saatma jääda. Wene wäejuhatajad Kaugel IdaS on nüüd uute nimetuste järele järgmised: I, Keisri Majesteedi maawalitseja: kindral adjutant wiitseadmiral Aleksejew; tema sõjastaabi ülem : kindral-leitenant Shilinsli; kindral-kortermeiSter kindral-major Flug; 11. Waikse mere laewastiku käsuandja wiitse-admiral Skrydlow; tpma staabiülem kontreadmiral Mõlas 11, plagmann kontreadmiral  würst Uhtomski, nooremad plagmannid  Wladiwostoki laewastiku ülem I. järgu kapten Reitzenstcin, miiniaSjanduje ülem kontreadmiral Jessen; Port Arturi kindluse kommandant kindral-leitenant Smirnow,  Wladiwostoki kindluse kommandant kindral-major WoronetS; 111. Mandshuria sõjamäe ülem-käsuandja kindraladjutant, jalawäe kindral Kuropatkin ? tema adjutant kindral-major BlagoweshtshenSki, piiriwahtide  ja raudteewahtide ülem Harbinis kindral-leitenant Tshitshagow; Amuri fõjawäeringkonna  mägede komander kindralleitenant  Linewitsh; tema staabiülem kindralmajor  Holshtshewnikow. Tööjaoskonna ülem kindral-leitnant Aleksandrani. Kwantungi  sõjawäeringkonna komander kindralleitenant  Wolkow. 1. Siberi wäekorpuse komander kindral-leitenant Sahnrow, tema staabiülem kindral-major Jwanow. 2. Siberi wäekorpuse komander kindral-leitenant SaSsulitsh,  tema staabiülem kindral-major Papenhud. 3. Sib. wäekorpuse komander kindral-leitenant Stössel (enne Port Arturi  komandant). 4. Sib. wäekorpuse komander  kindral-leitnant Sarubajew. IV. Sõjakubernerid:  TagabaikaliS kindral-leitenant Nadarow (Tshitas), rannamaal kindralmajor  Koljubakin (Wladiwostokis), Amurimaal  kindralmajor Putjata (HabarowZkis). Staabiülem on kindral-adjutant Aleksejewr otsekohene abiline maa- ja meremäe juhatuses.  Kuropatkini all seisawad 1., 2., 3. ja 4. Siberi wäekorpus, Siberi ja Tagabaikali kasakate diwisionid ja sõjamäe järelwägi. Linewitshi all on need «väeosad,  mis Mandshuria wäe hulka pole arwatud, aga ka Posjeti, Wladiwostoki ja Nikolajewski kaitsmine. Wolkowi all seisawad Kwantungimaal wiibiwad wäed ja kaitsekohad. Skrydlowi all seisawad Waiksemere laewaStik, Siberi ja Kwantungi  laewastiku mehed ja Port-Arturi ning Wladiwostoki sõjasadamad. Söulist teatatakse, Jaapani laewastik walwata alatasa Port-Arturi. Jaapanlastel olla siiski weel lootus, Port-Arturi sadamat kinni panna. Wiimaste päewade jooksul ei ole sõzawäljal suuremaid wõitlusi olnud ja mõnel päewal ei ole kaugest idast ametlikka teateid saadetudgi. WeikeStest kokkupõrkamistest  teawad wäljamaa lehed jutustada. Nagu need ka weel teatawad, ei ole KoreaZ mingisugust «valitsust ega korda. Igal pool, kus Jaapani mäge ei ole, riisutakse ja tapetakse. Mitmes kohas on rahwas juba mässu tõstnud. Korea päälinnaS on palju wale raha liikumas ja suuremad kauplused ning pangad on pankrotti jäänud. Ligemal ajal söitwat Jaapani keiser ise ka Koreasse. Wene BalLimere sõjalaewastik on juba, nagu ajalehed kirjutowad, sõtta sõitmiseks peaaegu täitsa walmis. Laewastikus  on 3 soomuslaewa, 4 soomuSristlejat, 8 soomuslaewa kalda kaitsmiseks, 7 wäikfemat  ristlejat, 4 torpedo-laewade häwitajat ja 20 suurt torpedolaewa. Naljaks. Liig odaw: Tohter: Teie poeg on terwe talle on ainult wärsket õhku tarwis. Ema srikka kaupmehe proua) : KaS rikaste jaoks Ds midagi paremat ei ole, kui wärske õhk? Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa 11. jaoskonna  rahukohtunik hr. N.W. Relnikow .N 14 Saarlane, 1904.