Saarlane t<° 18. TÄiPäewal, 6. mail 1903. XiX. aastakäik. maksab: Ilmub igaltsistpäosV«st. ~Saarlase" toimetus ja Valjaandmine LlurejaaresKauba-uulttfas nr«l7. Kirjad kä l wa d: Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste xctit rida maksab » k. UW Kleöldiiie smlilika ajaleht maa- ja liaaarahwale. MM Tähtsamad muudatused uues nuhtluse seaduses. Nagu teada, pannakse Wene riigis uus, täiendatud ja muudetud nuhtluse seadus maksma. Ärwame sellepärast oma kohuseks, oma lugejaid kõige tähtsamale täienduste ja muudatustega tuttawaks teha. Uus nuhtluse seadus paneb kõige päältrahwakogude  poolt toime pandud wägiwalla tegusi iähele, mille iäbi keski isik kergemine ehk raskemine wigaStud  wõi surma saab. Sellest osawõtjad saamad pääte nende, kes neid wigaslust teinud on ja sellepärast  waljema karistuse alla langemad, kuni kolme kuulise ivangistusega karistatud; isikud aga, keS niisugusid salkast juhtinud, üles hässitanud ehk sõjariistu tarwilanud on, langemad kuni üheks aastaks mangi. Edast räägitakse oivalistest rahwa kokku kogumistest,  millest osawõtjad politsei nõudmise pääle laiali ei läha. Nuhtlus (arest kuni kolm kuud) saab suurendatud, kui mujalt politseid ehk sõjawägs appi kutsuda tuleb. Iseäraliselt ivõetakse uues nuhtluse seaduses niisugustest oivalistest koosolekutest osaivõtmine läbi, mis selleks toime on pandud, et ülema pöhjusseaduste läbi kindlaks määratud walitsuse wormi eht troonipärimise korra wastu, ehk et mingisugusele mässul-, äraandmisele ehk ühe isikule maksma riiklise korra ärahämitamiss pääle sihib, ehk ühele seesuguse õpetuse poolehoidjale oma kaastundmust  awaldada. Süüdlased langemad siin kuni S aastaks wangi. Nuhtlus saab nende isikute kohta suurendatud, kes niisuguseid kokkutulekuid  toime on saatnud ehk selleks nõuu anuud, kui ka nende isikut? kohka> sõjamäe nõudmist, laiali minna, tähele ei pane. - Edasi paneb uus nuhtluse seadus neid kokkukogumist  tähele, millest osawõtjad ühisel jõuul 1) wägiwaldselt sõjariistus jõuute wastu panemad, kes jalgu laiali ajamiseks kohase on kutsutud, ehk kes wahtide pääle tungiwad z 2) sõjariistade ladusi, sõjamoona tagawarasi, püsside ehk suurtusteks  määratud teiegrahwisi ja telefonist, raha maiamise koda, riigi renteid,j riikiist ehk riigiwaliisnse  iubaga asutatud koMkondlist ehk aktsia laenuasutust oma kätte wõtaKad, rööwuvad ehk purustawad; 3) areStantisi i- wahtidels wägiwalda  tehes ehk sellekohalisi rstumisi rikkudes wabastawadz .4) wägiwalla tegude tõimepanemikut  ka neile, kes lõhkuwais rohtusi ehk pommist Iseäranis laialine on rws nuhtluse seadus nende süütegude kohta, mis usu asjadesse puutuwad. Näituseks ütleb S 73 järgmiselt: KeS^kolinainust kes pilhaid sakramentisi, püha mälestusi  ja pühade piltisi ehk muid Õigeusule ehk ühe teise kristliku kirikule pühaid asju sõna ehk teoga laimab; kes püha kirja. Õigeusu kirikut ja selle usu põhjusmõtteid ehk iilepää kristlikku usku laimab, langeb seesuguse Jumala- ehk püha asja teotamise pärast, kui see süüdis: 1) awaliku jumalateenistuse ajal ehk kirikus: tähtaja pääle sunnitööle ehk saab asumisele  ära saadetud; 2) kabelis, kristlikus palwemajas, ehk amalikult kaS trükitööde, kirjade ehk piltide läbi: asumisele ära saatmiseks; 3) selle mõttega, juuresolijate keskel wiha äritada:  paranduse majasse ehk kindluse wangi, kumbagisse  kuni kolme aastani. Kui aga Jumala- ehk pühaduste teotamine küll tähendatud asjaolude all on sündinud, omcli kas rumaluse wõi hariduse pärast ehk purjus pääga on tehtud, siis soab süüdlane arestiga nuheldud. (Järg tuleb.) Haikalade söötmine. Jutustus Brasiiliast. Mis nüüd? Hcrra Moreira tuli meie kapteni juurde ja ütles: Minu herra, mina olen Teis wastu kõigest südamest tänulik, et minu eest nii südisti wülja astusite. Mina austan  teid wäga teie hää südame ja lahkuse pärast, mida minu waStu ülesse olete nüitnud, aga mina ei taha ega tohi mitte niihästi teid kui teis lacwa, laewaseltsi kui ka minu kaasreisijaid hädaohtu saata. Andke mind aga pääle kuberneri kätte. Mina olen ju soldat ja ei karda surma mitte. Olge hääks ja andke sõjalacwale märku, et tema mind wastuwõtma tuleb? Seda ei tee mina mitte, wastaS kapten Wolters- See on ju möga ohwri julge tegu, et ennast meie ja minu laewa päästmiseks waenlyse karte anda tahate, oga keegi ei tohi üh st Saksamaa lacwa kaptenist ütelda, et see omakasu pääle waadates ühte auusat meest selle mõrtsukate kätte wälja on andnud. Jääge aga hakatuses weel üsna rahuga siia. Mina ei tea praegu küll meel mitte, mil musil teid nende küüsist päästa, aga ehk läheb see meil ometi wiimaksgi õnnelikult korda. Oma õiguse pääle toetades hakan neile kui see teisiti ei lahe, kas sõjariistadega wastu. Herra Moreira raputas pisarsilmil tubli kapte,» katt ja läks siis jälle oma noore naese juurde kajutisse. Ka proua Frias raputas nõiduslikult Naeratades Woltersfi kätt. Mma tänan teid teie ilusate sõnade eest, herra kapten, ütles tema. Iseenesest mõista, et ka herra Latserdas kapteni tänama tuli. Ega teie riigimalstsus  teid hädasse jäta, lisas tema juurde. See on ju mäga ilus tegu temast, kui ta herra Wolterssi kaitseb, aga mis aitab see herra Mareirat, pilkas proua Frias. Selle juures mu herra on mist ka teie tarkus otsas. Eks ole? Ja teie oma wist nõndasama ka, wastaS herra Latstrda wiisakalt kummardades. Oh, ammugi weel mitte, armas sõber. Tulge minuga ühes, mina tahaksin teiega korra tõsiselt rääkida. Mõlemad läksiwad meist kaugemale. Kapten Wvlt rs ja mina panime huik aega sõjalaema ja tema liigutusi tähele. Kas herra Moreira ujuda oskab? küsisin ma wiimaks. Sel wiisii oleks temal ehk öösel wõimalik põgeneda. Kui teie korra üle laewa ääre waadaksite, wöikstte kohe näha, et meie laewa ja ranna wahel wähemast pool tosinat haikalast just selle pääls luuramas on, mil silmapilgul midagi üle laewa ääre wisatakse. Inimest, keS siit meresse hüppad, wvtawad  nemad all kohe hulgakaupa wastu. Arwate, et Konstitutsion meid, kui tema seda kindlasti ei teaks, et ujumise läbi pääSmine wöimatu on, nõnda ranna ligidale lubanud oleks- Näib, et meie midagi herra Moreira päästmiseks teha ei wõi. Hsrra Wolters kehitas õlaiid. Mina kardan, et meil muud Üle ei jää, kui tema timmukate kätte anda. Enne peame aga konsuli tulekut ootama. Tema käsu alla peame meie tõrkpmatalt heitma. Sellel silmapilgul ilmus herra Latserda ja hüüdis: Herra kapten! olge hääks ja tulge korraks kajutiste, meie tahaksime paar sõna teiega rääkida. Wolters läks. Mõne aja pärast saadeti herra Moreira järele, siis kutsuti esimene ja teine ohwitser ja wiimaks tuli pootsmani?  mulle üteldes, et ka mina olla minema pidawat. Sisse astudes leidsin säält herra Latserda,  proua Friass, kapteni, mõlemad ohwitserid ja kaks masinameistrit juba eest. Uks pandi minu järele kohe kinni ja Stewardi poiss seati mähiks ette, et keegi teine meid segama tulla ei saaks. Prou Frias tõusis nüüd püsti ja hakkas meile oma plaani, mida te,na herra MorUra päästmiseks wälja mõtelnud, ette harutama- See oli wäga Uhme, aga siisgi kawal plaan ja andis proua Friasse tarkusest kõige paremat tunnistust- Mõne minuti järele oli herra Moreira tohe selles nöuS ja malmis ennast ennemine haikalade kui CampinaSse kätte andma. Meie kõik raputasime südamlikult tema kätt ja awaldasime proua Friassele tema targa nõu eest kiitust. Siis wõttis kapten Wolters meid, ametnikknsid enesega ja andis meile tarwilikkusid käskusid. Kellu oli juba kuue ligi ja hakkas pimedaks  minema. Mina lasksin saadud käsu järele kolmkümmend tonni täit soolaliha teki pääle weeretada. Esimene keha Lehti lahti ja tükk haawalt misati liha rannapoolsesse  külge üle parda. Juba esimese liha tüki järele hüppasiwad kaks haikala. Wälgu kiirusel põörsiwad nemad seljapääle, et saaki wastu wõtta ja kolm rida hirmsaid hambaid tuliwad nähtawale. Lühikese waheaja järele mis kasi me jälle mõned Isamaalt. Knresaarest. Kuresaare rentmeistriks on Pärnu rentei wanem raamatupidaja Schelgatschew nimetatud. Hr. Schelgatschew on Pärnus üleskaswanud ja Tallinnas koolihariduse saanud- Temal on ka kohalikud keeled, Saksa ja Eesti keel sulad, rahwa wastu ei ole ta ametitalituses  kunagi tusast meelt üles näidanud, maid alatasa lahke ja osawõtlik olnud, misläbi tema äraminek Pärnust üleüldist kahetsemist sünnitab, Kuresaares aga hääd meelt.