andis inglastele Charleston)ni juures (Natali põhjapoolses sõrwas) raske hoobi. Inglased kaotasiwad 140 surnut ja haawatut, umbes 150 wangi ja terwe moonawoori. Lo.uis Botha ise põrkas inglastega mitmel korral ägedalt kokku. Näituseks wõttis ta 3. webruaril ida pool Ermelost ooberst Mackenzie käsu all seiswate inglaste käest kõik nende kraami ja mitu suurtükki  ära; mitmes wõitluses on ta nende käest ülepää 15 suurtükki tabanud ja inglased Ermelo maakonnast wälja kihutanud. Mackenzie meeste seas wõitlesiwad kasoo kastrit, kes kõik Botha kätte sattusiwad. Inglise wäes teeniwate kaffrite arw on määratult kaswamas. Pretorias nähtakse  igapäew, kuda kaffrite salgad Inglise ohwitseride  juhatusel säält läbi marsiwad." Inglise sõnumi järele tuli kindral Bruee Hamilton, kes suure jõuuga kolm kuud Botha wäeosa wastu Jda-Transwaalis töötas, neil päiwil säält ilma suure hiilguseta tagasi. Terwel  sõjakäigul pole La rohkem kui 145 buri surmata, haawata ja wangi wõtta saanud, kuna tema enese kahjudest hoopis waigitakse. Hollandi noor kuninganna Wilhelmina on raskesti haigeks jäänud: öeldakse soetõbi oleniat. Kuninganna tööwöimetuse pärast kaalutawat  asewalitsuse sisseseadmist, kelle etteotsa kuninganna abikaas prints Heinrich pidada astuma. Belgias ilmutawad walitsewad kiriklased suurt kangekaelsust ja meelekõwadust teisiti mõtlejate wastu. Oma wõimust, mis kitsendatud  walimise-õigus neile 18 aasta eest kätte andis, hoiawad nad wisalt kinni, kuna laiad rahwakihid riigi põhjus seaduse muutmist  ja üleüldist hääleõigust nõuawad. Need wabameelsete ja sotsialistide poolt ette pandud nõudmised oliwad saadikutekogus minewal  nädalil kõne all. Wabameelsete ja sotsialistide  juhid tähendasiwad hoiatades selle pääle, et töörahwa üritus seekord suurem kui talgi enne on ja kodusõda ähwardab sünnitada, kui rahwa õiglastele nõudmistele sugugi maad ei taheta anda. Selle pääle wastasiwad walitsuse  ja kiriklaste kõnemehed, et neil järeleandmiseks  kõige wähemat himu ep olla ja et walitsus kõiki wägiwaldseid wastuhakkamisi painumata kindlusega maha suruda tahta. Saadikutekogu lükkas minewal laupäewal  riigi põhjusseaduse muutmise  84 häälega 64 wastu tagasi. Et üleüldise hääleõiguse nõudjad seaduslikul teel wõita ei wõi, siis nõuawad nad nüüd kodusõja ärapööramiseks kuninga enese Vaheleastumist,  praeguse saadikutekogu lahtilaskmist ja uute walimiste Väljakuulutamist. Rahwahulkade  pääle on saadikutekogu otsus wihasta- walt mõjunud. Ligi 200,000 töölist on siiamaani  töö seisma jätnud, ilma et aga need töörahwa hulgad otsekohest mässukatset oleksiwad  teinud. Walitsus teeb siisgi suuri ettewalmistusi  kardetud kodusõjale ja olla juba 36,000 tagawarawäe-soldatit püssi alla kutsunud. Prantsusemaalt. Wabariigi president Loubet  sai Ühisriikide presidendi Roosevelti käest kirja, milles teda südamlikult palutakse, maikuus  Washingtonisse wõõraks tulla ja ühest sääl eelseiswast pidust osa wõtta. Prantsuse  saadik Washingtonis sai käsu, Rooseveltiw lahke kutse eest tänu awaldada ja ühtlasi Lea-' tada, et Loubet ise kutset wastu ei wõi wõtta, kuna tema asemel iseäralikud saadikud sõjalaewa pääl Amerikasse peawad reisima. Prantsusemaal elutsew Serbia lesk kuninganna Natalia on õigest usust taganenud ja ennast Arras' linnas säälse piiskopi asemiku, preester Baudin'i läbi Katoliku  kiriku rüppe wastu wõtta lasknud. Jnglisemaalt. lirimaal kaswaw liikumine  ajab inglasi juba käredaid abinõuusid  tarwitama. Siiamaani lubatud „Jiri ühisus"  seletati seadusewastaliseks ja mõnes maakonnas  pandi iseäralikud seadused maksma, mis kohtute ja kooskäimise õigusi kitsendawad. Linnades on kaitsewäge suurei mõõdul rohkendatud.  Ztaliast. Roma paawst protesteeris hiljuti  selle wastu, et Wene walitsus Wilna piiskopi ametist lahti laskis. Saadik Gubastow  on nüüd paawsti riigikantseleile wastuse sisse andnud, milles, nagu „Berl. Tgbl." kuuleb,  Wene walitsus paawsti waheleastumise kindla! toonil tagasi lükkab ja seda täiesti sündmatuks  nimetab, sest nimetatud piiskop ollcr riigi seaduste wastu eksinud ja tema lahtilaskmine  olla Wsnemaa sisemine asi. Wene walitsus  ei soowi siis ka mingit arutust selle asja üle. Vatikani ringkondades arwatakse kindlasti, et waidlus sellega lõpetatud on. Jda Asiast. Nagu inglaste sõda Lõuna-Afrikas,  nõnda näitab ka nende suguwendade Ameriklaste sõda Filippini saartel, km hirmus toored kõrge haridusega Germani sugu rahwad wõiwad olla, kui neil nõrgemate rahwastega tegemist on. Ammugi oliwad kuulujutud Amerika ohwitseride ja soldatite  kuritegude kohta liikumas, aga neid juttusid aeti ikka waleks, kuni lugu nii kirjuks läks, et Ühisriikide senat asju läbikatsumisele pidi wõtma. Sääljuures on mõned ametlikud, siiamaani aga salajas peetud sõnumid ilmsiks saanud, mis «rahustatud" saarte tõelise oleku Pääle kentsakat walgust heidawad ja oma sisuga mõnikord ihukarwad püsti ajawad. Nõnda teatab ühe maakonna kuberner, major Garde- 190 Lesti Postimees