Peterburist. Keisri Majesteet ja Keisrinna Majesteet üheS Keiserlikkude lastega reisisiwad 14. sept. Uuest Peterhofist Liwadiasse. Poltawast. Poltawa uus kuberner, wiirst UruSsow, on hiljuti oma kubermangus ringreisnl käinud, nagu „Pvlt. kub. ajaleht" teatab. Muu seas käis ta ka Lissilshja kiila waatainas, mis talupoegade rahutuste läbi hiljuti kurma kuulsuse sai, sest Lissitshja küla elanikud oliwad esimesed, kes rahutusi naabrimõisa kallale kippumise lubi oliwad alustanud. Kiilas on 40 talu ja umbes 400 elanikku. Kui salka kogunud talupojad kuberneri lähcnewat tõlda nägiwad, wStsiwad nad kübarad pääst ja langesiwad põimiti; umbes kümme naabri külade mammat seisiwad nende ees. Kaks hallijuuksclist rauka astufiwad kubernerile wastu ja pakkusiwad soola-leiba, „küla nimel, kes pattu teinud" paludes, et kuberner ande wastu wõtaks. Seda tegi kuberner siis ka ja ütles: „Ma wõtan soolaleiwa wastu kui pandi, et Teie oma mõistmata teguwiifi otsekoheselt kahetsete, oma rasket pattu Jumala ja keisri ees mitte enam ei korda ja et Teie tulewikus isamaa waenlaste juttu mitte enam kuulda ei wõta, waid igas hädas oma lähematelt ülematelt keisri teenritelt -- nõuu ja abi saate paluma." Saanud kuberner talupoegi wesl kord alatute päewawaraste eest hoiatanud, kes maal mässu seemet tahta külmata, lahkus ta ja sõitis 10 wersta eemal seiswasse Makstmowka külasse, mille elanikud mässust niisamuti olimad osa wõtnud. Oli parajasti öhlupatwe aeg, tui kuberner sinna jõudis. Rahwas ootas teda kiriku eeS palja pääga. Kuberner teretas rahmast ja ütles: „Tulge palume pattude andeksandmist!" mille järele ta rahwa saadetusel kirikusse läks. Pärast Jumalateenistust pööras preester järgmise kõnega kuberneri poole: „Weel alles hiljuti wõlfime meie siin Teie kõrguse eelkäija wastu. Ta teatas meile tsaari «viha ja nuhtlust seaduse  ja riigi korra wastu tehtud süütegude eest. Kuna me oma kahetsust aivaldame, wõime meie Teid kui rahusobitajat maSlu wõtta ning loodame, et Teie targa «valitsuse all meie kubermangu jälle rahu tuleb ja et riigi «vaenlased  mitte enam ei julge kcrgeusulise ja rumala  rahwa keskele mässuseemet külmata." Pärast Jumalateenistust kuulas kuberner wäijas kiriku ees järele, missugune külaelanikkude seisukord on, mis juures Maksimoivka küla elanikud kaebasiwad, et neil maa puuduwat, sest et nende esi-isad orjapõlwest «vabastamise ajal seda ei olla tahtnud. Kuberner lubas nende eest hoolt kanda, aga ainult siis, kui ta kindel wõib olla. et nad oma jäledaid tegusid kahetsewad. Talupojad lubasiwad pühalikult, ci enam ühegi kihutaja sõnu kuulda wõtta, waid ka oina lapsi nende eest hoiatada. Siis lahkus kuberner hurraa hüüete saadetusel. Atkarskist. Saratowi kubermangust teatatakse, et säälne maakonnawalilsus 50 rahivakooli on kinni panna käskinud, sest et «vallad kooliõpetajatele  palka ei tahta maksta ja ei olla maksnud. Wana wöla tasumiseks on neile kuni septembrikuu  keskele aega antud. Pääle selle on maakonnawalitsus  käskinud, et nende koolide kooliõpetajatele augustikuust saadik enam palka wälja ei makstaks. Atkarski uulitsatel olla nüüd palju õnnetuid kooliõpetajaid näha, kelledest mõned ju lahti olla lastud, sest et wallad maksusid mitte ei luba ära maksta. Teised, rikkamad «vallad, hakkawat ivana «võlga tasuma. Kus aga maksusid ära ei makstawat, sääl pandawat koolid kinni ja jäätawat kooliõpetajad  saatuse hoolde. MilMssinskist. Kole plahwatus. Wladiiniri  wiinawabrikus oli üleivaatus selli Potapowi kätte usaldatud, kes wiinaasjandust õige wähe tundis. Ühel päewal kell 6 õhtul lõksuvad mitu «viina «vabriku ametnikku salga tööliste seltsis piirituse keldrisse, sääl seiswat piirituse togawara hulka ära määrama. Et Potapow pimedas näha ei «võinud, tõmbas ta tikuga tule üles. Selle läbi lõiwad keldris olewad gaasid, mida soe ilm ryhkeSti «välja kiskunud, äkitselt põlema ja kole plahwatus järgnes, üks raudne aam lõhkes ja tema pääl sciswad mehed wisati kõrwale, kuna üks õnnetu sinna sisse kukkus: pärast leiti säält meel ainult ta põlenud kondid. Teine lendas üles, kus juures tal pää ja kehaliikmed küljest ära kisti; kolinas «virutati põrandale, kuhu ta koledasti «vigastatult jäi. Wiinawabriku walitseja Bogdanow ruttas neile appi. Waswalt oli ta wiimati nimetatud mehe keldrist «välja tassida saanud, kui üks teine aam lõhkes ja tulemere meel suuremaks tegi. Sääl tuli Bogdanowile õnnetu mõte, piiritust. Mis kolmandas aainis oli ja «veel mitte ei põlenud,  päästa katsuda, mis tarwis ta 20 töömeest kutsus kes piirituse keldrist ämbritega «välja pidiwad tassima. Suure rutuga hakkasiwad need lööle, kuS juures nad tulekardetawat wedetikku muidugi teada ka oma riiete pääle ivalasiwad. Norraga lõi tuli kaheksale töömehele külge, kes üksteise ligidal seifiwad, ja ainult mõned nendest saadi meel haakidega elawall «välja kiskuda, teised suruvad tulesurma. 20,000 wedro piiritust põles ära. Tsaritsõnist. Uus usu selts e nokla s e d. Sealne Wene leht „Tsar. Mestn." teatab sellest uuest usu seltsist järgmist: Augusti-kuu lõpul tuliwad Tsaritsõnis (Wolga ääres) wennakste Rõssinide kauplusesse  mitu uue usu seltsi eestwõtjat. Mehed oliwad päält näha üsna mõistlikud inimesed. Nad tõendasiwad, et maailma lõpp ligi olla. Tundemärgiks arwasiwad nad teaduse edenemist, wiimase aja tähtsamaid leidusi nagu raudteesid, telegrahwi, telefoni; igas gramofonis (kõneleja masinas) istuda mitu kuradi last ühes wana kuradi enesega. Üleüldse  olla wiimasel ajal kole palju kuradid tekkinud, nende pää-tundemärk olla kindad, millede sisse nad oma küüned ära pcitwad. Maailma lõpp olla juba nii ligi, et juba tähed hakata maha kukkuma, seda wõida öösel iga üks näha, kes taewa laotust tähele paneb. Prohwet Elias, keda pärast prohwetit  Enokit elawait taewa wõetud, olla juba ammugi maa pääle tagasi tulnud. Nimelt elada ta Balti meres olema Kotlini saare pääl Johann Kronstatski kujuna. Igal pool maakera pääl elada eba-kristuse agendid, kes mitmesuguste ettekäänete all inimeste ja nende waranduste peale pitseri panewat. Pitser ei pandawat mitte otsekohe inimeste külge, waid paberi pääle,-mida nii moodi märgitud inimene igal pool enesega ühes kandma peab. Seda saadana tunniskirja kutsutatawat inimeste juures passiks. Prohwet  Enok olla ka juba kuskil maa pääl, kuid seda ei olla ta weel kellegi! ilmutanud tema aeg ei olla weel tulnud. Nii pea aga kui ta ennast ilmutab on maailma lõpp käes ja meie oleme kõik otsas. Nende cttearwamise järele olla weel ainult 2 aastat wiimse päswani aega. See iseäralik usu selts olla juba 6 7 aastat tagasi mitmes suuremas Wolga äärses külas ilmunud. Saretshjest. Oudowa maakonnast, teatab „R. R-", et jäät üks karu metsas kahe tütarlapse kallale kippunud, kelledest üks wiie, teine kolmeteistkümne  aastane olnud. Laste nimed on Maria ja Miina Peterson. Karu haaranud noorema lapse lõugade waheie ja tassinud ta tihnikusse. Umbes 50 talumeest ühes politseikordnikuga läinud last otsima ja saanud ta wiimaks kallalekippumise kohast umbes 3 wersta eemalt täiesti terwelt kätte. Taganrogi ligidal Besergenewna jaama juures oli ..Prias. Kr." teate järele öösel wastu 27 aug. maawärisemine, mis jaama telliskiwi seintele praod sisse on teinud, nii et jaama hoone kokkulangemist karta on. Kashgarist. 15. sept. Maawärisemise läbi on Arluki linn ära häwitatud. Surma sai 667, Saamatud  enam kui 1000 inimest. Kerged «vapustused kestsiwad «viis päewa järgimööda. Irkutskist, teatab „W. t. s. t." 14. sept. Linna ligidat Werhowlenski inäelt leiti lõhe, mille seest palawad aurnpilwed üles tõusewad. See nähtus  on inimesed suurde ärewusesse pannud. Mäeinsheneride järeleivaatamisel on ilmsiks tulnud, et see nähtus sõeolluste põleinasüttiinisest olla tõusnud. Soomemaalt. Uus ususelts olla, nagu „Rig. T." teatab, Porwoosse tekkinud. Selle ususeltst laialilaotajaks olla üks Orimattila mees, kes püha õhtusööma-aja juures weini ja leiwa asemel kohwi ja saia tarwitamise olla moeks wõtnud. Helsiugist. Siiamaani oli Soome ülemkooliwalitsuses  Rootsi keel ametlikuks keeleks. Nüüd, mil Icjo-Koskinen ülemkooliwalitsuse diroktorikS nimetati, on kooliwalitsuS Soome keele ametlikuks keeleks tunnistanud. Port-Arthurist. 26. augustist kuni 1. septembrini  jäiwad kolerasse Port-Arthuris 45, Wladi» wostokis 24, Nikolsk Ussuriskis s,Nikolaje«vskiS 15, Blagoweshtshenskis 4 inimest. Odessas tuli 28. maist saadik 2S katkukahtlast haigust ette; kümme haiget suriwad. Septembrikuu esimese kuue päewa sees tuli 10 haigeksjäämist ette, kellest 4 suriwad. Wäljamaalt. Jnglisemaalt. Chamberlain ja buride  nõudmised. „Leipz. N. N." tõenda» wad, et Chamberlain buride nõudmiste tagasilükkamise läbi Lõuna-Ahwrika Lulewiku kaalu pääle panna: Muidugi, mehest, kes kord Birminghamis lihtne kaupmees oli, peetakse praegu rahwa keskel suurt lugu. Ta on wõitjaks jäänud wõitluses, mille jaoks ta imestamise wäürt terawal pilgul õige silmapilgu walis ja mis ta lõpule wiis, ka kui terme rida meriseid kaotust kõige raskemaid ohwrid nõudis, mille juures ta oma nime ja Inglise astu, inimsuse ja õigluse mõiste kaalu pääle pani. Need on tõe poolest teatama suuruse märgid. Aga mitte siit ei tule riigimehe suurust otsida, mitte wõidetute nimekirjas ei seisa riigimehe suurus, waid selles, kuda ta wõidctud maad oskab alles hoida ja selle eest hoolt kanda mõistab, et wõidetud rahul on ja suure kehaga üheks liituwad. Km aastal 1865. saadud wõitude järele sõjawSeerakond Sakseni külgeliitmist nõudis ja suuri maatükkisid ka Austria käest ihaldas, hakkas Bismark nutma: Mitte olewik, waid tulewik annab suurele riigimehele õige mõõdupuu tegudeks; sõjas walmistob ta rahu ette ja kujutab rahu rahwusliste nõuete järele. Wõidetut seltsimeheks ja allaheidetut sõbraks teha, on tarkuse märk; mõõk, mis haawad lõi, peab nad ka parandama. Chamberlaini olek lubab ainult üht tähendust aimata: Ta ei taha wõidetute meelekibedust kaduma minna lasta, et wägiwalla politika jaoks ruumi alles hoida. Wõib olla, ehk annab tagajärg temale õiguse, wõib olla, ehk suudab ta Lõuna-Ahwrikas kõik endise elu-olu ära lämmatada ja sinna surmarahu külmata, kuid meie kahtleme selle juures. Sest weel ial ei ole ajalugu niisugusele ettewõttele õigust andnud ja isegi Philipp 11. määratu wõimus ei suutnud Hollandimaad  sulasepvlwes hoida. Walewande põhjal ei kaswa õnne. Ja walewandujakS on Jnglisemaa saanud, kuna ta auusõna, mis Kitchener ja Milner andsiwad, siledalt tähelepanemata jättis ja kõik lepingud ühekülgselt katki rebis. Õnnistust nii» sugusel ettewõttel ei ole." Jnglisemaal hakatakse ka Katoliku usu wastu tööd tegema, sest et paljud piiskopid aru on saanud, et paawst usu mantli all politikat tahab ajada. Nägu kuulda, olla ju enam kui 150 katoliku preestrit Jnglisemaal katoliku kirikust lahtilöömise  poolt. Pekingist, 7. sept. Poksijad, kes TshengtuS uulitsäwõitlustest osa wötsiwad, on kõik mangi wõetud ja mõistetawat wististi surma. Olud on paranenud. Inglise ja Prantsuse suurtükipaadid seisawad 70 penikoormat Tshcngtust kaugel. Salk Prantsuse madruseid on praegu Unna». Oodetakse, et Prantsuse mäed konsuli seltsis suurtükipaadi pääle tagasi lähemad. Konsuli agendi teotusest, kes missiõnäride tapmise lugu uuris, on näha, et sõjamäe käsuandjad Tshentshan» sus ja Honanais süüdlased on. Mandarinid on juba kaheksa süüdlast ära surmanud. Kuresaare kiriklikud sönumed. PiihaPäewal, V. oktobril. (Lõikuse p.) Eestikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. llil. S a'""a r l a n e 1902. Wastutaja toimetaja Hartwig Saft, eauä, veo. xot.