teised wäljamaa riigid selleS oSsasi Saksamaast  meel ette on jõudnud. Saksa (innadest  käib Stulgart täige ees. a. anti seal linnaomawalitsuse poolt waegte kooli'' kaote toitmiseks 00.000 marka. j Selle wastn püütakse teistes maades waeste koolilaste toitmist seaduseandliiel teel korraldada. SelleS kõnnib Inglismaa kõige ees. Asjatundjate tõenduse järele tulla juba Londonis üksi 122.000 last tgal hommtlal ilma währmagi eineta koolt. 1006. a. wöeti parlamendi poolt selleta määratud iseäralise kommisjoni wäljatöätatud  seaduse eelnõu» waStu, mis kooli poolse toitmise korralduses esimeseks sainmuks  oli. See seadus s?rovisioris of Meala Act) annab kohalikkudele w.ilitsusewõimudele luba waefeid koolilapsi toita. StSsetulekuid nende kulude katmiseks muretsetakse kohalise maksu abil, mida maksu alla käima marandufe wäärtuse järele, 2 kp. iga 10 rubla kohta, peale wöidata panna. Peale seda iwSid sissetulekuid  selleks otstarbeks ka woibatahtllste annete läbi koguda. Oiguie järele ei ole sel seadusel küll Mitte kohustamas jõudu, nõnda et kohaline omawalUsuo tähendatud seadust »«Ste koolilaste  toitmise asjas ainult oma heaksarwamise  järele torwitufele wõkb wõtta, põhjuSmõttelikult  tunnistab ta aga seda uuendust karwiliseks, mis õiguse armuandmise  asemele feakS. Daanimaak anti ISO2. «. seadus, »i> kogukonna walitsust niisugustele asutustele toetust andma wolitas, mille üleckune waeSte koolilaste toitmine on. Hiljuti anti sellekohasesse parlamendiünamifljon!  seaduse-eeluõuu, mis selle ülessnde  talwisel ajal otsekohe kogukonna walitsnSte  eneste peale paneb. Ka Helwetsia mitmes kantonis  osariigis  on eine ja lõunasöögi wäljajagamine  koolides sisse seatud, iseäranis külakoolides,  kus lapsed kangelt koolimajasse peawad tulema. Prantsusemaal on Pari» oma koolisöögimajade  sisseseade poolest kõigile kogukonna malitsnvtele eoskujuk». Nende peale kulutab Paris iga aasta 1.020.000 franki. Tema eeskuju järele teemad seda ka teised Prantsnse  ttnnad. Sedasama wSib Ea terme rea Jtalia Annade kohta ütelda. Wiini ltnnawalitsuS annetab selleks otsgzcheks  80.000 krooni aastas. BrüsselU ja ka >teistel Belgia Annade» GU.jjnba 70. aastatest sarnased asutused, mi» Wgnkondade toewfel maestele koolilastele sööki Zagawad, kuna Norramaal neid kukust sellekohase maksu pealepauemtse läbi kaetakse. Meie kodumaal on wtfi Tallinna linnaomavalitsus,  kes. hinnata söögimaja heaks, kus peaasjalikult 'pr. Lenderi maksuta kooliõpilastele  prii lSnnasöök antakse aastas mõni sada rnbla annab, ainukene, kes sel põllul paar üksikut magu on «janud. Soowwa oleks oga, et need maod mitte üksikuteks et jääks, maid hulgani üksteise kärwale sigineks, ja et linna omama litsus tnlewikus algkoolide omamisega ühes ikka ka „a[Qtottmisi" tnl seda nõnda nimetaba mõika Rimas peaks. poolehoidjad on. Ja [ühendust tt&lffe neil soldatitega palju olevat. Sõjamäe peawalitsus  kutsub meid üles, kõige hoolsamalt selle särele valvata, et see kardetaw õpetus mitte soldatite keskel edast kantud et saak», ja et Kmtseletteenijatd terawalt peab filmas hoidma, ning selle järele matmata, et üksgi salakiri ehk mõni muu teotus, rais punastele «Sika huwitust pakkuda, [mitte i lihtkirjata» jäte näppu ei sattuks. Uurimine on juba alganud ja loodetawastt et pease see häbemata  koer oma teenitud trahvi eest, ke» Ks raha pärast wöi mõne muu kasu pärast ennast nii kaugele on ahmate leba lasknud! Õigust ütelda, on see su päri» raske ülesanne,  niisuguste ttngtmiste juures, kus määrus  mitme kümne inimese käest läbi läheb, süüdlast üle» leida, ehk teada saada, kes see attewaatamata Snnetusetooja 011, ke« kellegile alammäellsele mahti andis, pilku käsukirjasse hetta. ArmaS Menkwitz, Teid tunnen ma liiga hästi, et Teie käest pruugiksin küsida, ta» ehk Tele nii ettevaatamata olete olnud, ja ennast see iäbt süüdlaseks tegite. Äga ega Teil teada ei ole, kas eh? Mast mitte meie kantseleis niisugust asja pole ette tuisnd,  et mõni kirjutajatest oma nina liiga Wgawale toppis V Menkwitz mõtles filmapugu aega järele. Siia ütles ta elawat: »Ma wõin Teile rõemuga küünistada, herra kindral, et meie meeste seast wtst ühtegi et leiduks, kes niisuguse häbematusega  malmis oleks saanud. Ka mitte ühtegi et wõi ma ka kõige mähemasgi asjas kahtwstada  ja ma armun, et meie mehed ka sellest süüst puhtad on. Juhtumist oli see nõnda, et sel päewal, kui dtwiSjoni poolt kirt saadeti, kirsatasku ühes kirsadega minu erakorterisse toodi. Ning kodus olles tegin ma kirjad lahti, lugesin nad sealsamas kohe käbi ja toitsin nod siis ooberstiherra suure, kes sel asal ju kindraliherra kohuseid täitis sa Teie asemel kirjast wastu wõttts. Pärast seda kui oobersUherralt tarwilikkude käskudega Nrja tagasi sain ja ma nõutud ärakirja walmis  tegin, saatsin ma endi ühepaeiamehe PWgeUga kirsa õhtul «uefiii poSti peale. Nii eijole siiS nendest kirjadest ja nende seas ür.see tähtis ringkiri meie kirjutajate näppu faanudgi ja Pingelit et wõiks küll ntisvgvse  häbematuse juures süüdistada, selleks tarnen ma teda lltga hästi 1" (Järgneb.) Wäljamaalt. Jaapani sõlqjõunv. New-Jork Arnericani," Tokio-kirjasaatja kõneleb, et ehk Jaapan küll alati oma sõjajõuudu  saladuses pidanud, tõstnud Wene- Jaapani tõda esimest korda selle pealt katte. Wöib ollq ehk muidu poleks sent kcsgt teadnud,  kui palju Jaapanil 11-iollilisi mortirasi on, kui Neid mitte waja poleks olnud Port- Arturi asi tegemuieSse panna. Sõja lõpust saadik püüab Jaapan oma enese sõnade peale;, et ta wölgade koorma all ägab, wahtamata kõigest jSunst oma randa kindlustada ja maa- ning wmwäge sõja woStu tugemaks teha. Suid sellegipoolest seisab Jaapani söjalaewaStlk wiiendal paigal teiste ilmartikide taewawagede körwal. Jaapanil on 11 soamuslaewa, 11 soomustatud  ristlejat, 1S ristlejat, 44 miinipaati,  77! torpedopaati ja 7 ueealust laewa. Mis maawäesse puutub, siis mõib Jaapan  kolme kuu jooksul 800.W0 mehe suuruse sõjamäe jSjawalmiS seada. SSlaiuttnbe puhu!. Wiimasel ajal ilmustwad ärewab sõnnmid,  et Türgi walitsuS Wenemoa piirile juurel hulgal sõjawäge kogub. Peale selle tratafiwad ajalehed, et Eewaatopolis  wääratu Srewus «talitseb ja et mõned suurkaupmehed juba käsu au andnud, et selle kaubasaatmine ära lõpetataks. Lühtdelh need oliwad päris fljasäaumid.  Aga nagu hartimilt, tuled ka siin niisuguste  sõnumite wastu mäga ettewaatlik olla ja kõigepealt küsida, kas Türgi riik sõda pidada mõtleb ja kaS ta seda üleüldse teha wöib. OlekS Türgn wagem tozalasmastik, peaks selle küsistluse peale muidugi jaatawalt wastama  ja oleks tõesti karta, et Mustal merel mitmesugused sündmused ees seisawad. millega  ka Sewavtopolt kaupmeeste ärewus põhjendatud  oleks. Kuid küllalt selgesti on teada. Endas lood Türgi laewastikuga jeisaivad, teada m, et Türgi werewägi ainult paarist manast laewalogorist koos seisab, mille madrused ja ohwitserid wilumata, nii et niisuguse laewawäega  türklane sõja peale ka mõteldagi et wõi. Sest olgugi Wene Mnstamere stmwastikul  kõiksugu puudused ja hatwad küljed. Türgi laewawäe lööb ta niihästi oma laemade  arwn kui ta tubliduse poolest mitmekümnekordselt  üle. Wähe enam tõsist sõja kartust wöib juba Türgi maamäe kokkutõmbamine Wene piirile äratada, aga siin tuled arwabz, et Türgil wist otStarbekS on sellega wenelast teatud wttsil mõtlema panna, sest sõja alustamiseks niisuguse riigiga nagu Weuemaa, olgugi see küll praegu nagu haamatud löwt, puudub temal täielik jõud. Niisama kainelt tuleb ka järgmiste asjade  peale waadata. Inglise» ja Prantsusemaa, fei praegusel silmapilgul SBene politikaga lähemas Idas täiesti ühel uõuui on, et lubaks mingil tiugtmisel  türklasele meeletult rttkvewahelist rahu rikkuma hakata. Selleks au neil abinõuusi enam kui kül» lalt käepärast sa üksainus säna Londonist ehk Parifist sunniks kõigile niisugustele Türgi saamidele lõppu peale tegema, kui neid üleüldse  olemas peaks olema. Sest fiin kaotaks Türgi valitsus vastasel  korral niihästi Europa ja Aasta maad, tut ka õigused ja huwtd, mis temal Egiptuses, Tripoli», Marokkos jne. on. Mis Austrta-Ungrtasse ja Saksamaasse puutub, kellest arwata tuleb, et nad sõjaärewuse  sünnitamiseks jõudsalt kaasa attastwad, siifi pead ütlema, et nad kaubanduse ja tööstuse  asjas ja ülepea terme» riigi majanduses  nii palju iaotakfiwad, et nad oma tegeumseS  tõesti mitte kaugemale ei läheks, kui praeguse juba läinud on. Lõpuks tarvitad suur sõda enesestgi mõista  ka suurt raha, aga seda paraku Türgil pole ja kdegi seda temale ka sõjapidamiseks ei anna. Nõuda näeme, et kuulujuttudest tõstja sõja pidamiseni veel palju maad on. Kokkuleppimine. Austria «valitsuse plaan, Makedoniasse Eandshakt raudteed ehitada, äratas must sa kardeti juba, et see Wenemaa sa Austria-Ungria wahel tõsiseks tüliõunaks saab. Nüüd aga kuuldub, et selles aSM Awsasti  kokku lepitud on. Nimelt on Wenemaa omalt poolt joomi awaldanud, Doaaust kuni Adria mereni raudteed ehitada, mis nii hästi Balkanl riikidele kui ka Wenemaale suurt kaubandus list kasu tookS. Austria-Ungrial ei olewat selle ettepaneku wastu midagi. Raudtee, mille ehitamist Wenemaa soowib,  algaks Radujevuci suurest, pahempoolsel  Douau kalda! sa lõpeks Aaria raunal. Kui nende mõlemi raudtee asias tõesti peaks kokku lepitama, sits wõils Balkani elanikiudeie  ainult õnne soowida, ühe raudtee asemel saaksiwad nad kaks, millest Venemaal küll nii suurt polltiiist sa kaubanduslist tähtsust  pole, kui Austria-Ungria Sandshaki raudteel, oga head teeksiivad nad mölemad.  Voola-waenuline eelptaan PseM Jowta kojas. Preifi herrastekoda otsustas teatamast! walitsuse Poola-waenulist eelplaani iseäralise kommisjoni kätte anda. Kommisjon on nüüd eelplaani läbi waatauud ja heaks arvanud, selles muutusi teha, nii et eelplaani IS. paragrahw  järgmise kuju saab: Mtgike antakse 01g»B seal paigas, kus sakslus kardetumas seisukorras, maatükkisi ära wSeraqdada, kuid ioõerandamise alla ei käi: ehituses mis a watikule  jumalateenistusele pühradatqd sa swrnuaiad;  kiriku maod; heategernate asutuste Diaai,; maad, mis kümme aastat juba aer de praeguse peremehe köe» seisnud, ehk kes nad pärinud, kilt aga pärandajad kümne aasta xest «vahetpidamata sekle maa omanikud oi. nnd. Saadikutekogu otsus, et ülepea sisult luba on 70.000 yektari maad ara wõeran. dada ja ainult seal paigas, ftis iseäranis hädaohtlikus seisukorras wübiwoid Saksa asumaid laiendada tuleb, kustutatakse sellega maha. ; Hrrradtekozas tuieo tomtnifljojtl ettepanek 13. weebruaril uuesti arutamisele ja praegu on meel hoopis teadmata, kudas herraStekogu selle asja peale waatab. Wene riigist. KowvaaalL- Riiast. Kiudralkuberneri herra parun MSlker.Sakomekski Ms, „Lib. Zeit." teatel, SchmaiseniS Kuuramaal, herra o. Schroederi juures jahtk. Lii mi maa mets a f ajti f elemite on, »Liuvi> kubermangu ajalehes teatel oma koosolekul IS. jaan. metsaraiuluise Wimuu maakonnas mõisniku Victor v. Aerensi mõisa päralt olemas „Aaroni metsas"' stmstamiseks tunnistanud ja otsustanud puuraiumist Tarani metsas 5 aastaks ära fcelda, 1 kuni korralik melsaasjanduse plaan tehtud ja on. Wallaametlst lahtimätstmine.  Likrnimaa kubermangu walitjuse poolt on Sl. jaan. S wallaametnistu ametist taoti mõistetud: Luhdernalla ametist Karl Medsis, Lunia wallaamettst Joosep Grüumaid  ja Wiesenhõfist Kari Tglit. «Rishski 2Bestuiku" taimeta  ja Iman Jjldorowttfh WõSsotski  pühitses 4. jaan. oma 10 - ««tast tegewusepäewa .Rish. Westn." toimetajana. R iia linnapea Georg ?> mitstead sõitis pühapäewal Peterburisse, et senati istumistest wvast Tseretelli ja teiste asjus osa ivõtta. Litwt- ja fttrnretga* kal» tn"eeflte kongressi Jaofs Ift. ja 16. jaan. on Riia LäÜ setist mereasjanduse osalood  järgmise põewakarra kokku seadnud t 1) Kalameeste omanduse kimlttamtre. 2) Kalameeste hariduse küfimn». S> Kalapüügi tehnika ta HAtituk. 4) Laenu küsimus. 5) Kalameeste üPssmtis kesse. 6) Vlsvcuktorite küsimus. 7) Mitmesugused ettepaaekdd. Ettewalmistamtse kommtijoui waliti: Baudvewitsh. sauma, Khmpeh Puhlw jn Schlllmaun. Edasi otsusta» Kosolek rendi olust seadusltkul  teel korraldada. Koosolek auMldas k-au *3 misjoni kiige ja -vabameelne mees on, reid püüseid toetab. Arutamise usin seda küsimust  ei -võetud mõnel põhjusel. Lõputa otsustas koosolek walltfust palnda osakonna poolt waljaantamals kalanduse ajaktrjale  abiraha anda. Riia ringkonnakohus arutas 4. jaan. süüdistust 18-aastase Sesmegenl talupoja Jehkod Purwali ja sellesama walla liikme °Z4-aastase Jaan Behrstnt wastu. Neid süüdistati kirikumõisa kallale tungimises. 6. jaan. 1906. a. tuli «varjatud nägudega sõjariistus salk Behrseni talusse ja kSÄiS peremeest kirikumõisa teed näidata. Kui Behrstn  sellega uõuus ei tahtnud olla, sunniti teda selleks löökide ja ähwarduste käbi. Kirikumõisas tungis salk kodunt wäljaSolema  pastor Robert Auningi korterisse ja nSudis raha. Kui nemad umbes 7b rubla saanud oliwad, läksiwad nemad minema. Pärast wSeti mõned salgaltitmed kinni ja lasti mõne teise süüteo pärast maha, mõned saiwad aga ära põgeneda. Jaan Behrstn mõisteti, sellepärast et ta sündmusest politseile ei teatanud, kaheti tunti mangi, Jehkod Purmal aga õiguste kaotusele ja 6. aastate neljaks kuuks sunnitööle. Maksim omi protsess. 1. jaan. andis Riia ringkonnakohus Peterburi kohtupalati otsuse isatapja Makflmowi üle iõpulikult teada. Maksimow on 20«aafitati sunnitööle mõistetud. Nagu „9Hg. Rdsh." kuuleb, tm kohtualune otsusega rahule jää- „Jermak« tulla, „Rig. Rdsh." teatel, ikkagi pea Tallinna, sest Riia laheS !«i ole enam paksu jäed, nii et aurulaewad Juba tlma JäelShkuJa abita läbi saamad. „Jermak"  ootab söelaewa „Ketka", et 6VO touni süsa peale wõtta sa särgmiStel päewadel Talltnna  alla sõita. Miitawist. Ajutine sõjakohus M i i t a w i s arutas 4. jaan. iaebtaft talupoegade  Karl ja Fritz Bernhardt, Karl Freimann ja Jnrre Pitkewitshi waStu, kes õõsel wasw 16. juuni 1906. a. taluperenaise  Triinu Klembergi käest rewolwritega ähwardadeS rahakoti 25 koptkuga ja mõned wüärtasjad ära rõöwinud oltwad. Kohus mõistis Karl ja Fritz Bernhardt poomtsesurma, Pitkewitshi määramata aja peale ja Frelmanni 12 a. sunnitööle. Mässuline miiting aeti 4. jaan. linna S. jaoskonna politsei poolt laiali. „Balt. Tgzt/ teatab sellest järgmist: Ühesse Paju uulitsa majasse linna serwat kogufiwad  kella 5 ajal nmbeS 20 wabrikutõõltst ühest siinsest lina wab riku st ja kahest rauawabrikust  teatud küsimuste üle aru pidama. Nende keskel oli ka üks Riia tööliste ühisuse liige, kes arwatawasti Mittawi oli saadetud tööliötele  kõnest pidama ja neid organtserima. S woorimehe saanis sõitfiwad politseinikud  linnajao prtstawiga eesotsas kabte teed kaudu maja juure ja piirafiwad seda sisse. Politseinikud arwastwad, et töölised waStu hakkawod ja oliwad sellepärast hästi söjariis- WS, kuid politsei hüüde peale S fiw& filcS* töstsiwad kRk koosolijad käck Aos. .. Rad wLdi politsMft kinni. Selle kinniwötmifega ühes pandi mitmes kahas läbiotsimisi toime ja wiidi weel teisi kiuui. KinniwSetud on 16 —60 aastani ja nende hulgas su ka üks naisterahrnas. Soomemaalt. Helsingist. LõhSeainete leidmitte: Helsingis leidis salapolitsei linna tagant ühest korterist õige hulga dünamiit ja umbeS  paarkümmend pommi kesta. Seal olla ka kirjawahetuse jälgile saadud, mille järele Helsingist ja Wilburisl palju isikuid, kes poiitsei  ülewaatuse all oliwad, wäija sõitsiwad. MSned emigrandid ivöeti enne wäljasüitmist politsei poolt kinni. Wiiburist. Salatrükikoda. Wiiburis  on paarist korterist suurel hulgal trükikirja  leitud. Niisama leidus sealt ka muid LrvkilõöStuje asju. Kaugemalt riigist. Peterburist. Ärakeelamine. Kuulo  järele olernak sisemiste asjade minister Stolöpin teiste ministritega ühes uõnus olles ringkirja wäija annuo, mis kohalikkudele -valitsuse wöimudele ära keelad parempoolsetest  erakondadest osa mätta, nende hulka ka WenS' rahwa ühtsust arwates. ' ' Nõndasama on sõjamäe mrmsiArkooridele ära keelatud tähendatud ühisust paolt toimepandarnatest  rongikäikadest osa mätta. WaNdteu föidahinna oÄSsns. Kolmanda klassi läiduhind on uus määruse järele järgmine: 1) I—Boo werswm esimeie IQO rnersta eest l,ft kop. ja 181 —300 werstaul 1 kopik aurata pealt. 800—400 werstani on fAduhind  raudtee osade järele ära määratud. Sõjawiigevs suNresdaMiue. Pea. llssa leht teatab, et Eaamemaal olewate mägede armu pidada kasakate siuna, wiimksega tublisti suurendatama. Ksahw Witte seleta*. W»kivionbufea  teati tõneieDa, et Mlmwtstri Stolõpini  mast» olla kotmtktiping tekkinud, millel  eesmärgiks alla Stolõpiui ametist Kihti kangutada. Leptnglased pidiwad krahw Wttte, Durnowo ja Shwanebach olema. Müd -õneleb et toimetuse poolt olls krah» Witte stwrde saadetud järele pärima, kudas selle Mjaga lugu Zieti on. Witte olla ütelnud, et see säran» täitsa waleaiusel seista, sest tema et teha praegusel  ajal pokittkaga euam mtigit tegemisi ja Durnowoga saada ta hoopis harwa kokku. Kõige äõrepealsemate erakondade nn* ei olla ta llmasgi olnud, ei astuda ka mitte edaspidi nende hulka. ShwanebachigK et mmtuoa üiüe Umasgi Mu. Westatse. Linna simr«M-koMWisjon  awaldaS pealinna elanikkudele üleskutse, milles kästakse kolerahaiguse wastn hotdmiseks  kolerarõugeid panna. Üleskutses tireldakfe,  et sellel puhul, kui nädala pikkust ma» heaega pidades paar korda koleea «asis klttferSugeid on pandud, siis -võib selle peale julge osta. et 16 kuu jooksul inimene blc* rasse haigeks ei jää. Mitte mingisugust halbtufl rõugepanemine ei sünnita» mõni kord tõuseb ka palawuS, tundub peamai» ja haa- Wakene paiSletab tirgestt fik®. Ringkiri kohalistele nmifc» WalitsnStele. RaodteewaMsuS oa kohalistele  walitsustele ette kirjutanud juba aegsasti  selle eest hoolitseda, et ei raudtee kodade hoonetes, ega ka mltte yeude kähedal 19. weebruaril raudteetöölist ei kutata koosolekuid  pidada. Riigiwolikogu. Koosolek & weebruarK. Päewane koosolek, mida würst Wskkouaki juhatas, läti mäga igawalt mõõda ; tiik huwitus  oli õhtuse koosoleku peale juhitud, stus Schmidti asi arutusele tuli. Peale seda ei pakkunud päewane koosolek juba jellepirtch midagi huwitust, et päewa karras, nagu hariliknkt,  kõik tähtsuseta asjad ja pisikesed seaduseeeknZuud oliwad, mida wolikogu mõne -väikse muudatusega wastu -võttis. Õ- h't un e koosolek algas kell üheksa. Juba kell pool üheksa oli saalis niipalju saadikud koos, nagu see ühegi endise õhtuse koosoleku ajal weel talgi pole olnud. Kell '/*9 ilmub *ka Schmidt tfe, pealt Näha õige rahuline. Punkt kell üheksa heliseb kell. Kärsal, ruumid Jäõwad tühjaks, saadikud koguwad saali, kus HomJakom koosoleku awab. Haugmnkuse all aötub saadik Lutz kommiüjom esimees, kes Schmidti aa Ja läbi waatas kõnetooli. Tähendate», kui raske komtnisjonik feCFe ofija kohta käiwate dokumentide kogumine on olnud, näitab kõneleja, et wolikognü sarnast juhtumist ennemalt ette pole tulnud. Kõneleja arwab, selle tarwis, et schmidti täteõlgusliseks wolikogu liikmeks arwata, läheks kas nut kohtuotsust tarwlS, mi» Schmidti tema wasiu tõstetud kaebtujest priiks mõistaks, ehk Jätte Kõigekõrgemat käsku, mis temale riigi-volikogu walimijeõigused  tagasi annaks. Sellele arwamisele kindlaks jääde» ei ole kommisjon mitte üksi ritglwolikogu wallmiseseaduse 10. punkti õiguseteadlist seletust  tarwtlanud, waid ka dakunientisi, mille läbi mõned isikud oma õigused riigiwolikogu  walimtse asjus uuesti kätte oliwad saanud. Iseäranis annab see Kõigekõrgem käsk tähendatud asjale selgitusi, mille läbi Leo Tihomirow sarnase mouarhilise kingituse osaliseks  sai. Kõige selle järele otsustas kommisjon  23 healega 3 wastu saadiku Schu.idti walimise seadusewasialiseks ja tühjaks tunnistada.  Shingarew teatab rahwawadaduse erakonna nimel, et wiimane Schmidti waltmise  nii «vormilisest kui ka kütdltsest küljest, niisama nagu kommiöjongi, seadusewaStaUseks pead ja sefe® aisal), et ta iüMks tunnistawks.  Et wolikogu õhku natukene 'puhastada, panna kadettide kildkond ette seda haiget kustmusi  awaliku, uimelike healetamise alla wõtta. See kordu korra punkt. rn!s healetamise korda ära määrab» ei olewat wolikogu poolt meel mitte wastu wSetud, nõnda et sellest wormilisest küljest awali.uks healew niseks miugtt takistust et olla. Sinadiss teatab paraj»Sm< elfets parempoolsete nimel wälja pStuSeS» et nimed kommisjoni otsused küll põhjendatud et olewat,  kuid fiisgi saada kildkond ettepanekut toetama ja Schmidti walimtse seadusewaStallseks  tunnistama. Kildkona on selle poolt, et Schmidt 1897. a. 9. oktobri manifesti, läbi mitte oma walimiseõigufi kätte pole saanud. O brasttsow (äärmine parempoolne) loeb oma kohuseks Schmidti kaitsjana mäija astuda (Kesket müra). Seoa tunnistades, et witmane küll wälja ka a uutamata kuure kuriteo korva saatnud» arwab käneleja stisgi, et 1897. a. S. ott. saadik äraandjat Schtnidtt enam et olewat» sest sellest ajast saadik olla isegi mälestus sellest kuriteost uullStuse rüppe maetud. (WSetakse ettepanek wastu. et keegi kõnetcha  kauem rääkiva ai ivSi, kui 10 Winußt, maha arwatud ainult! Schmidt ja ksmmisjont aruandja). Ljahnitski teatab, et tööerakond Schmidti wäljaheitmise poolt tahab heale-- toda. ! lurkemitsh (parasusmeesne parempoolne)  näitab, et Schmidti Minskis iäaiSs teadwat. juurest wütksenl. sest wiimanv olla ®e« inimestele paksu head teinud. Kõne» leja arwamtse järele olla Schmidtt mäljaheitmine  MinM watijatele wäga kurwachanz. Kudern ang Ma teda sellepör ist walinnch et ta woltkogus töötanud ja rahwale nöndsj kasu saatnud oleks. Schmidti W«e» Rutuliste sammudega läheneb Schmidt kõnetoolile. Oma p&wt peab ta trotstwalk, peaaegu häbenchtali. Sisomisest küljest on ta kõne sinade chwfefi hea. _ Tõeasju ta omast loost selgitada ei pllüg, waatab aga kommisjoni otsuse läbi. I» Wskiksgu kohtet Wneleb ta käige aja türgi!!,  teha mgu kolmandaks pidades. Tema arwamije järele ei olewat woiikogul  ZiguS watimtfi wiimases järgus läbi waidata. Iseäralise piihaga langeb ta aj»> kirjanduse kaela. 1 »Cee tähendad ta sSna-sSuait kes esnast seltskonna arwamtfena tahab kujulada, kes igapaem wägiwalla mastu wälja attud, seesama ajakirjandus cheab teid ettearwamiste teele, sellele teele, mis Wenemaad kttstkt sesse on ajanud. Kui riiglwolikogu rahmale oodetud  parandusi tahab anda, siis peab ti ise seaduse teeb kältm Kommisjoni aruandes on mis seal mitte ei peaks olema, seda ei ote seal aga mitte, mis just maja on. MoralMst elementi puudutades pead Stlema,  et iga wallmife juures kaht asja, kaht andidadi wäärtust fitmas peetakse. MtekS kannatakse kaiteidaÜ tSlvttsen küljest.' See gus oa läiesü waiijate päralt. Sest lilWi waütutust tuisu maiimiSie eest fatmawab minu wakijad. Nemad on malmis seda ka edaspidi terme Wenemaa ees oma peale sAma. Teise asi ss kndtdadt jxrtditiste öigiu-u äramääramise. Teie ei ilmunud siit- ... mina üle kohut mõistma. Omal ajal! ietji seda kohus. Teie kogusite siia, et seda I kiud» taks teha, kas kohalik «valimise koosolek mind õieti vW «vallaud, «või mitte. Kes ilma süüta piiluga mtnv peate ««esti seda muda, mida ma oma südame «verega heaks olen teinus. Nüüd o« | hii,. sa kasuta seda puudutada, mis minewikus peitub. Siia sündis uähtus, mis kõik süzawastl  haawab, kes seadlust armastad n> jeda wolikagu seaduseaudiisets peab, j Siin astusiwad kildkonnas oma teadäausmiStega  üles, ilma et nad mind, keda mi raskesti süüdistatakse, enne üle  kuulanud.  Kui kord juttu kellegi inimese, oigugt  «viimase inimese juridilistest Sigüsiest tehakse, kudas wSlb selle juures sits kildkonna otsusest kõnelda? j Kas teie bürokratia otsustainisic orjad «veel «vähe aega olite, et ka kildkondade orjadeks  tahate saada? Mu herrad, ka seltzkon«ale  sdaiä kaeda mine on «eel olemas. Seltskoima  laialised ringkonnad saatvad nendest abinõuudest aru, millega mtnd wollkogust eemale  tõrjuti. Minu asi « wäikenet kas mtnd «dii koguS  olema», wöi mitte, tsiklist tähtsust sel minu kohta ei ole. Peale seda kui ma suu nalju juridilise tõe asemel huigu eelurwumi« xeidsiu, ei ole minule mu wolikoguL »I efh l e nam «ningisugust tähtsust! ( S JJiüra). Lõpuks kõneleb Schm!dt woükogu xioois pöördes, et wilmane „läna eelarwamiste keppi tema reaStu tõstnud, homme teiste maotu tõSla." Minale on see suurem anu tahendab kõneleja ei Ura ohvitseri auuastme kaile sain, kui et ma wolikogu liige olen! . . . Waikitva saali ees astub Schmtdt kõnetoolilt  maiis. Tim»s h k i n (äärmine pa rent poolne) loeb owalikku healetamist reagiwallaks wolikogu  wühemnse vastu. lalin ai ' o (par. jnsmeelne parempoolne)  kaitsed Schmidti. Kapu S t i n reastab, et jaoskonnad litsu läti asutatakse, miile läbi nende erapooletu  olek kindlustatud on. Siin tehtud kommisjontde teadaandmised pole heaSeiamije all olnud. Ei makswat Monarhi kõrge kiihi alla rearjule pugeda, seda enam selle kilbiga oma minereiku puudusi kinni kalla. Krahw Bodrtnski (parajus meelne parempoolne): Kõlbiift hindamiste õigeks  ja -võimalikuks pidades, pidada siiögi tunnistama, et wolikogul reoii on, oma tiikmete  õigusi nende sündimisest saadik läbi katsuda. Tunnistab Schmidti realtmtjed seadusewastaliseks.  Kui Ketserlik MajeStet Sch .nÄAs ta õigused tagasi «mabjaMKM Wnttiad tsw uuesti saiwad. siis ättant te ffir. ftl V 8 ewa ? e Vt. üX)B