haigete rawitsemisekohtadea sulamine  wäga soowitaw on. Suur on nende tiiskusehaigete arw linnas kui maal, kellel seks warandusline jõud puudub, et nad endale wäljamaalt wõikstwad terwise kosutust otsida. Ainult jõuukatel inimestel on wõimalik neid kulusid kanda, mis wõõral maal elamine nõuab. Wõtame siis niisuguse rawitsemisekoha asutamise  siinsamas omal kodumaal käsile, kust iga tiiskusehaige paraja tasu eest abi wõib leida. Kui meie kolme kubermangu elanikud kõik Ahel nöuul seda ettewõtet toetawad, siis peaks küll ka igal waesemalgi wõimalik olema kas mõne kogukonna. Ühisuse wõi oma enese kulul sellesse  rawitsemisemajasse astuda- Kui palju warandust, mis selle kardetawa tõbe rawitsemiseks  sagedasti kõige suurema waewaga on kogutud, jääks siis meie kodumaa piiridesse! Mida hõlpsamaks tiiskusepõdejale rawitsemisemajasse astumine juba selle haiguse algul on tehtud, seda waremalt tuleb ta siis ka säält abi otsima. Praegusel asjade seisukorral tuldakse gga wäga sagedasti alles wiimasel tunnil, kui tõbi juba nii sügawale on juurdnud, et tema wastu wõitlemisest enam kasu ei ole, meeleheitlikult  abi otsima. Sellepärast on hädasti tarwis,  et haige juba tiiskuse tärkamisel wõiks omal kodumaa! niisugusesse rawitsemisemajasse  astuda. Ainult sel kombel on meil wõimalik  mõjuwalt tiiskuse laiali lagunemise wastu wõidelda. Kui siis ka niisuguse rawitssmissmaja asutamine  päris häda sunnil meis esimene ja pääülesanne  peab olema, siis ei ole meie selts sellega meel mitte kõiki oma kohuseid tiiskuse wastu wõitlemises täitnud. Seltsil on meel kaugemale ulatawad püüded ja mitmesugused otstarbed, nagu awalikud õpetused selle üle, kudas terwe inimene ennast peab oma eluwiisids  mõistliku korraldamise läbi tiiskuse eest hoidma, rawitsemisemaja asutamine waesema rahwa jaoks, warjupaiga asutamine niisuguste tiiskusetõbiste jaoks, kelle paranemise pääle enam mõteldagi ei ole ja kes selle pärast, et nad oma ümbruskonnale ckardetawaks ei saaks, terwetest inimestest tulewad lahutada j. m. m. Tiiskuseküsimus wõib meie seas igaühe ette kõige tõsisemal näol astuda, sellepärast ühendame ennast siis miibimata selle kurja ja salalikult kallale tungima maenlase mastu wõitlemiseks! Kui nüüd nimetatud seltsi püüded sellel lühedalt  kirjeldatud tööpõllul tõsist kasu peamad tooma, siis on hädasti tarwis, et meie terwe kodumaa elanikud teda mõjuwalt toetaksi  wa d. Sellepärast astub siis selle hiljuti asutatud  seltsi eestseisus täis usaldust oma üleskutsega  Balti kubermangude elanikkude ette, kes oma ohwrimeelsust juba nii sagedasti üles on tunnistanud, ja loodab, et nad asjast õigel arusaamisel seltsile tema üliraskete ülesannete kordasaatmisel lahket abi ja toetust pakuwad, iseäranis ka weel selle läbi, et nad tiiskuse wastu wõitlewa seltsiga ühendusesse astuwad. Eestseisuse nimel: Prof. Dr. K. Dehio Dr. Joh. Meyer Dr. P. parun Ungern-Sternberg Adwokat Adalbert Volck. Tallinnas wõtawad liikmeks heitmise ülesandmist  kui ka liikmemaksu järgmised herrad wastu: Dr. meä. H. Büttner Laial uul. nr. 11. Dr. meä. W. Greiffenhagen Suurel Roosikrantsi uul. nr. 2. Ulemkirikuõpetaja T. Hahn Laial uul. nr. 37. Ajalehetoimetaja G. Hoerschelmann Pikal  uul. päewalehe „Rev. Beob." toimetuses. Dr. meä. J. Kustck Wiru uul. nr. 13. Dr. meä. L. parun Maydell Laial uul. nr. 48. Ajalehetoimetaja Chr. Mickwitz Laial uul. päewalehe „Rev. Ztg'i" toimetuses. Dr. msä. E. Weiss Pika! uul. nr. 22. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Lõrtnct-AfrMct fõjcervÄtzctkt. Lord Kitchener teatab uuest löögist, mida inglased saanud: Kindral Gilberl Hamilton wõitles 5. (18.) webruaril Klippant juures waenlasega, kus juures burid ühe osa Inglise ratsawägs sisse piirasiwad, 2 meest surmasiwad, 2 ohwitseri ja 6 meest haawasiwad ja 46 meest wangi wõtsiwad, mängid lasti hiljemalt lahti. Kindral Hamiltoni wäeosa ei suutnud waenlaft kindlast seisupaigast wälja ajada. Wiimati lühidett teatatud wõitlust Zuikerboshrandi  juures kirjeldab «Standardi" sõnumisaatja järgmiselt: Inglise wäeosa, 320 meest, oli alles hiljuti Inglisemaalt tulnud ja buride sõjawiistga wähe harjunud; mõned polnud eluajal paukugi lasknud (Z). Nende juhataja major Dowell laskis lagedal kohal mehed hobuste seljast maha tulla, jättis hobused wahi all seisma ja läks ühe osa meestega waatama, kas lähemal küngastikul burifid peidul ei ole. Häkiline püssituli ilmutas buride seisupaika, mõned kuulid lendastwad hobuste keskele ja tegiwad need peruks. Major Dowell käskis mehi taganeda, kui ka juba burid, sadulast püssi laskes, mõlematelt tiiwadelt  kihutades tuliwad, et inglasi fisse piirata. > Jngllse ohwitseri ja üks osa mehi paniwad wtsasti wastu, et teistele hobuste kättesaamist 80 Lesti postimees. M 2.