— ia selles süüdlased saamad trahwitud kolmeks kuuks mangi ehk 3000 rbl. trahwi 11. punkti 23 art. Z 19 11. köide (lisa) Ül. sead. põhjusel. KindxalkuberlM kindralleitnant Saran t s o m. Tallinnas, 25- augustil 1906. aastal. Eestimaa kindral-kuberner on käsu andnud, et edaspidi kõik politika-wangid, km neid linna mööda ühest kohast teise wiidakse, raudus peawad olema. Lätimaal algawad säälsete Saksa leh-' tede teatel karist u s e s a l g a d j ä l l e omategewust. 23- augustil, ligi kell 8 õhtul, tungisiwad  7 tundmata isikut Sichmanni raamatukauplusesse, kus sel korral ainult 5 selli oli. Sissetungijad tõmbasiwad rewolwrid  wälja, karjufiwad „käed üles I" ja röõwisilpad  kassast 170 rubla raha ära. Selle järele lahkufimad rööwlid takistamata, Enne seda on üks l 3-aastane koolipoiss kauplusest 3 rubla eest kooliraamatuid  ostnud ja kassasse 5 rubla wahetada  annud. Sel silmapilgul ilmusiwad rööwlid ja riisusiwad kassa tühjaks. Tubli poiss haaras aga rööwli kuuest kinni ja nõudis oma kaht rubla tagasi, mis rööwel temale ka tagasi andis. Liimi kuberner Swegintsew käis minewal nädalal iseäraliste käskude täitja ametniku v. Gersdorfiga Pärnus rewideerimas.  Luhta läinud plahwat amise  katse. 26. aug. kell V-1 lõunal tuliwad ajalehe „Rigas Awise" kontorisse kakS noort meest, paniwad ühe pakki leti pääle, süütasin ad oma paberossid põlema ja hoiatasiwad inimesi, nad maadaku endid ette, mis pqäle nad säält lahkusiwgd. Pakis oli üks pomm taelaga. Politseile anti kohe seda teada. See laskis pommi pääle mõne ämbri täie mett walada ja toimetas hädaohtliku  asja kõrwale, ilma et kellegile midagit kahju oleks sündinud. Lennetvardenis korda Mdetud koleda kuritöö üle t"'- ,Nordl Ztg." ühe erakirja järele järgmised teated: Kurjategijad kolasiwad  õpetaza maM wihaselt ringi, kiskusiwad  kõik ! kad lahti, mõtsiwad kõik knldja  hõbe-assad ara, isegi laulatamise-sõrmuse  õpetajaproua sõrmest. Ühtlasi peksti õpetajaprouat  tema tütarde juuresolekul piitsaga.  Siis sõitis õpetaja Zimmermann trepi ette- Silmapilk kargasiwad kurjategijad temale  maStu ja lasksiwad ta maha. Kui õpetajaproua  abikaasa juurde wälja jooksis, lasti  ka tema maha. , Õnnetus on nii suur, et nuktagi ei saa —" lopeiab kirja kirjutaja,  kes koledast nähtusest alles tarretu, oma teate. Kaugemalt riigist. Peterburist. Kõigekõrgem käsk Walitsewale Senatile 27. aug. 1906 a. on awaldatud, mille järele maapuudust kännatawatele  talupoegadele kroonumaad Europa- Wenemaa piirides, seega ka meie kodumaal, ära müümiseks antakse. Kroonumaad, mis praegu rendi pääl, antakse selle järele, kudas nende kohta tehtud rendilepingud lõppemad. Waimulikkude ringkondadest kuuldub, et lähemal ajal sinodi uuendam  i st käsile tahetawat wõtta. Linnapääliku käsul on minewal nädalal  paari päema jooksul ilma lubata sõjariistade  kandmise pärast üle 80 inimese rahatrahwi alla pandud. Trahwide üleüldine  summa on umbes 10,000 r. 26. aug. Kell kaks pärast lõunat Mõisteti Mem tapja poomise surma. Kohut peeti Petropawlowski kindluses. Kohtualune  oli kõik aja rahulik ja naeratas, kui kohtuotsuse kuulda sai. Nekrutite wötmise ajaks tahetawat terwet Wenemaad tänawu sõjaseaduse alla panna. 24. aug. Kõigi erakondade üliõpilased  tegiwad ühel häälel otsuteks ülikooli  tööle takistust mitte teha. Manade soldatile wa e s temas  a. On mõte tekkinud, Wenemaale määratu suurt manade soldatite waestemaja  asutada. Waestemaja juurde tuleksiwad mitmesugused töökojad, kus haawatuid mitmesugustele  töödele õpetatakse. Kõneldakse, et selle maja direktoriks kindraladjutant Linewitsh  nimetawat, kes praegusel ajal haawatut  soldatite saatusest wäga südamelikult osa wõtta. „Käed ülesse." Kõiki korwalisi isikuid, kes politsei departemangusse tulewad, otsitakse läbi, isegi telegrahwi kontori teenijad ei jää läbi otsimata. Läbiotsimise juures komanderitakse: „käed ülesse." 26. aug. Täie kiirusega edasisõitwa rongi päält pögenesiwad 2 tähtsat kriminal süüdlast aknast, mille rauad nad läbi oliwad wiilinud, wäljakarates ära. Mängid oliwad raudus, tagaotsiminejäi tagajärgedeta. Moskivast. Kättesaadud paberitest olla teada saadud, et MoskwaS augusti-kuul uut sõjariistus mässu ette walmistatud. Poola iseseiswuse unistused. Poola rahwainehed ei suuda sellest mõttest lahkuda, et neil wõimalik olla Poola riiki uuesti jalule seada Poola rahwuslaste koosolekul  1903. aastal tehti kindlasti otsuseks, Poola riiki rajama hakata. Plaan oli niisugune,  et Saksa ja Austria maakonnad esmalt  Weue alla heidavad, kus siis 19 miljonilisele  rahmale hõlbsastie wobaduft antaks. Saksa ja Austria poolakad ei suudaks omgl wõimul mitte lahti rabeleda, aga Weue wägewuse abil näis fee wõimalik olewat. Nüüd on asjaolud täitsa muutunud. Wencmaalt ei ole pcõlakatel ahi loota. Aga poolakad ei jäta meelgi oma iseseiswuse lootust.  Nüüd plaanitatakse, et Wene-Poolamaa  esmalt ennast wabastab ja esialgselt Austria alla heidab. Kui riik lagunema Hakkab,  siis oleks 12 miljonisel Poola rahwal kerge iseseiswust saada. Läänemerest MuStamereni ulatamast Suur-Poola kuningriigist  enam ei unistata. Läänemere kallast ei arwata sakslaste käest enam kätte saawat, selle wastu ustakse kindlasti, et Mustamere kullas Donau ja Dnjepri wvhel  Poolamaale jääb. Nimetatud jõgede wahekohas elab küll Ruteni rahwatz, kuid seda loodetakse ära wõita wõiwat.  Saksamaa!  ei sallita Poola iseseiswuse liikumist  sugugi. Juba Bismarck ütleS, et iseseisaw  Wnkseli hertsogiriik Saksamaa õnnetus  ja Poola kuningriik Saksamaa hukatus oleks. Seda arwamist peawad Saksa riigimehed  praegugi kinni. Odessast. Mässuselts sõjamäes.  Matjamaa lehele „Nat. Ztg'ile" teatatakse Odessast järgmist: 21- augustit oliwad kõmad jutud käimas, et läinud öösel sõjamäes mässuselts Üles on leitud, kelle siht olnud paljuid ülemaid ära tappa. Olla rohkearwuline  kirjawahetus teiste rewolutfioniliste  ühendustega kätte saadud. Nagu kuulda, on neliteistkümmend ohwitseri ja üks polgu arst kinni wöetud. Wiimasele antakse süüks, et tema soldatite hulgas salakoosolrkuid pidanud—  Kuulujutud käiwad ümber, et Sewastopoils  miiuipaadi päält kolm suurtükki ära kadunud. Peterburi telegrahwi agentur küfts oma kirjasaatjalt selle kohta järele, sai aga järgmise wastuse: „Merle on keelatud sellest teatada." Siberisse rändamisest. 1. jaanuarist kuni IS. aug. on Tsheljabinskist läbi Läänemaalt Siberisse rännanud: Eestimaalt  307, Liiwimaald 370 ja Kuramaalt  34 isikud. Wladiwostokist Wsolaewa kadunemine. Pääle sõda oli Wladiwogtokis  11 kroonulaewa, ja 8 weolaewa, mida minister nvuuks wõttiS ära müüa. Kui ostja laewadele ilmus, mis wäga viletsas  seisukorras oliwad (nende küljest oliwad  kõik rohkem hinnalised osad, isegi prongsist  ukse käerauad, ära wöetud) tuli häkitselt wälja, et üks weolaewadest, nimega „Matilde",  on ära kadunud. Nüüd on see salalik lugu selginud. Selgus,  et keegi isand meestega laewale ilmus, auru sisse tegi ja laewaga ära sõitis. Sellepääls  laskis ta loewa üle wärwida, ja nüüd on ta teel ja teeb sõitusi nagu iga teinegi weolaew. Kus .Matilde" praegu wiibib, ei ole teada. Kõneldakse, et teda praegu püütakse.  25. aug. Kohalikust riigipanga osakonnast  wiidi 107 tuhat rubla, mis 36. polgule oli saadetud, pettuse teel ära. Raha waStu wõtma tuliwad üks ohwitser ühehobuse woorimehega ja 2 soldatit. Pärast selgus, et need waleriides oliwad. Tagaotsimised kestawad edast Hangöst. Augusti kuul on Hangö kaudu  2278 inimest wälja rändanud; nendest oliwad 1523 soomlased ja 755 Wenemaalt pärilt. Sweaborgi mässu aSja kohta kuulutati  17. augustil otsus wälja. Selle järele on 10 alamwäelist ja kolm erainimest surma  mõistetud ja üle 600 inimese sunnitööle,  karistuse-roodudesse ja sõjawäe-wangimajadesse.  Wäljamaalt. Londonist. KubaS lasksiwad mässajad mitu silda õhku, et sõjamäe edasisaatmist takistada- Prantsufemaa katoliku usku rahwaS on selle üle suures ärewuses, et paawst Piius X. Prantsuse kiriku ja riigi lahutamise  seadust maksmaks ei tuniSta, Tähtsamad  katoliklaste ringkonnad on sellepärast  awaliku kirja kokku seadnud, milles paawsti  palutakse järele anda. Pääle muu seletakse  selles, st uus seadus, kui ta küll katoliku  usu mälist mõju mahendab, rahalisest küljest kirikule kasulik on. Kirikud ja maimulilkude  asutuste hooned jääksiwad ilma muksuta koguduste kätte! rnt ei segaks ennast preestrite ja piiskoppide nimetamise wahcle ja, mis pääafi, preestrite pajukid kestaksiwad edasi. Kui aga paawst leppimata  seisukohale jääb, siis saakfiwad kato- Uklased palju kahju: KV.OVO kirikut langeks riigi omanduseks, Vaimulikud Mehed peatsiwad  oma majadest wälja kolima. Ja nelikümmend  miljoni franki preestrite palka ning kakskümmend miljoni muid waimulikkude meeste sissetulekuid jääb saamata. Kirja lõpul tuletatakse meelde, et paawst Leo XM. omal ajal Saksamaal kiriku-seaduse waStu wõttis, mis katoliklaStele tõepoolest rohkem kahju teeb, kui praegune Prantsuse riigi ja kiriku lahutamise seadus. Havannas. Pinariose lähedal on mässajad telegrahwi-traadid katki lõiganud; kardetakse, et nad selle linna kaflala tMgiwad.  mis seda enam wõimglik, et linna? ainult I<ZV<) meest kaitsewüge on. kuna mäS« sajate arw kuni ulatab. Raudtee-sillud purustatakse mässajate poolt ära. vU 36 Saa. v v- ». «. e 1906-.