Nüüd on preestri hra Klaasi palwe pääle kroonu poolt kütmiseks puud lubatud. Uuemõisa walla  wolikogu otsustas preestri hra ettepaneku pääle, puud walla kulul koolimaja juurde wcdada.  Tartust. S. Mailiseni trükikoja töö seisab alles. Kesknädalal tehti lepituse katset. Trükikodade omanikkude poolt oli kolm meest walitud, kes pidiwad sõbralikult mõjuda katsuma, et töölised j« trükikoja juhatus tööseisu kokkuleppimise  teel lõpetaks. Õhtupoolel, kella Z—7, peeti läbirääkimist. Põhjusmõttelikult kaldusiwad  tööliste, kui ka trükikoja juhatuse asemikud  selle poole, et asi mahekohtu kätte otsustada  tuleks anda. Lõpulikku otsust taheti neljapäewal teha. Kuida praegu kuuleme, on oga tööliste koosolek kell 11—12 e- l. otsustanud, oma nõudmise juurde jäedo, et trükikoja juhataja abiline 2. nädala jooksul trükikojast lahkuma peab, kuna teised nõudmised mahekohtu wöiwad minna. Pääle selle nõuawad töölised, et kõik need, keS trükikoda tööseisu aegu tööga toetanud, trükikojast lahtuma peawod. Rohkel armul läbiolsimifi on polisci kohalikkude ajalehtede teatel Tartus ette wölnud. Peterburi kohtukoja sellekohast otsust mööda häwitatakse ära Mihkel Jürissoni kirjatöö:  „ISOö—l9OS. Punased aastas EeStiS." «PoStim." lis õige rohkesti on, awaldawad täielist Saksa maitset. (Järgneb.) Lätimaalt. Riiast. Kindralkuberner on, nagu Riia lehed teatawad, korraldanud, et teatri ja kontserti  etendused, kui ka muud lõbustused kaheteistkümne  suure kirikupüha eelõhtudel, esimesel Jõulu, esimesel Lihawõte ja esimesel Nelipühipüewal,  kui ka esimesel, neljandamal ja seitsmendamal  suure paastu nädalal mitte peetud ei t.hi saada. „M. K." Jää seisukord Baltimerel. Kõikide Seda ja teist. Julge waras. Kcllegile julgele kaabakale  tuli mõtesse Prantsuse kuninga Ludwig  XIV. toredat seinakella, mis tema enese kabinettis rippus ära waraStada. Sellsamal  minutil aga, kui ta oma plaani täide tahtis saata, aStuS kuningas ise tuppa. Waras,  keS juba puki otsa oli astunud ja kella järele küünitas, ei kaotanud oma julgust põrmugi,  ja et o«a märkest kohmetust marjata, tegi ta, nagu oleks ta komistanud ja lausus: „AH see pukk siin ka, ei seisa teine meel paigaigi." Kuningas, arwates, et see üks teenijatest on, kes ülemalt käsu on saanud kella maha wõtta, et seda parandusele wiia läks ja aitaS pukki kinni hoida, kuni waras ühes kellaga  ilusasti alla oli saanud ja nüüd teda suure armu eest tänades, minema läks. Mõni aeg edasi anti kuningale teada, et üks tema kallimatest seinakelladest kaduma on läinud. «Ärge jutustage sellest kellegile" Ales kuningas, kes asjast kohe aru sai ja nüüd teadis,  mil wiistl kell kaduma läks, „ma ise ole» warguses süüdlane, sest et margal pukki kinni aitasin hoida, kui ta wõrukael mu oma kella äta warastas." Walitsema tähendab enamuse sõna kuulma. Aga et palju raskem on enamuse sõna kuulda kui mäheste sõna, sellepärast ongi palju rohkem sulasid kui herrafi. Häs riie. Riietekaupleja (talupojale  kuube selga passides) : «Aga mees, ärge ometi nii sügawaSti hinge tõmmake, arwats Teie siis» et riie rauast on?" HirmuS kahtlus- Professor (kelle nina pSäie suur kärbes lenuanud, õppijatele)  ,KeS teie seast, rumalad poisid, selle kärblase Me mu pääle ässitas!" laewade kaptenid, nii teatab „Lib. Ztg.", teatawad,  et Baltimere randades tänawu palju jääd on. 14 penikoormat Kuuramaa rannast eemal algas juba jää ja laewad kartflwad, et sadamad üsna kinni on külmetanud. Kuid selgus, et ranna poole jää õhemaks läks. Palju jääd on tänawu ka Saksamaa randades. Paksem  kui enne on tänawu jää ka MuStaS meres. Odessast teatatakse, et laht 60 penikoorma kauguselt  kinni on külmetanud. „Wir." Eõjokohtu eesistuja Koshelewi elu kallale kippumisega ühenduses on wiimaSlel päewadel RtiaS, nagu jMsed lehed teatawad, hulk inimesi, suuremalt jaolt mõne keskkooli ja erakooli kaSwandikud, kinni wõetud. Kinniwõetute  seas olcwat ka mõned üliõpilased. „Postim." 4 inimest ära hukatud. Öösel wastu neljapäewa poodi Riia Liiwamägcdel sõjakohtu poolt surmamõistetud talupojad Kihrul (2S a.), Lodin (20 a ) ja wäikekodanikud Artur (24 a.) ja Nikolai (22 a.) Sudmalid üles. Dünaburist. Wangide omakoh u s. Dünaburi wangimajas oli Riia lehtede teatel keegi Nadel kinni, kellel kinniwõtmise juures raske pomm käeS oli olnud ja keda ühe wõitlujeorganisatsioni  päämehekS peeti. Tema kaaswangid  ja mõtteosalised pidasiwad Nadelit äraandjaks  ja mõiftsimad teda surma, mis otsuse nad wangimajas täide saatfiwad. Hiljuti on nüüd Wilna sõjakohus surmaotsuse  täidesaatjad Ohsoli, Kozewi ja Jankewitshi  poomisesurma mõistnud. „PoStim." Taiseni kreisist. Rikkalik kalasaak.  Gulba järwest, nii teatab „Dfin. West." saadi 28. januaril 4000 rubla eest kalu. See on õige haruldane juhtumine ja tuleb sellest, et järwes enam 20 aasta jooksul kalu ei ole püütud. Enamasti oliwad need haugid ja särjed. Püütud kalade hulgas oli haruldaselt suuri kalu, mõned kuni S jalga pikad. „Wrl." Kaugemalt riigist. Peterburist. 4. webr. kell 5,5 min. p. l. lahkus lühikese raske haiguse järel suurwürst  Wladimir Alekfandrowitsh. Õhtupoole ilmufiwad leinamajasse Keiserlikud Majesteedid, suurwürst ja suurwürstinnad ning kõrged elukandjad,  „Postim." Keiser Majesteet käskis Suurvürsti Wladimir Aleksandrowitshi surma järele Keiserlikus  palees kolm kuud leinata. Riiginõukogu liige, senator Lukjanow on sinodi ülemprokuröriks nimetatud. Surmaotsused januaris. Möödaläinud kuul mõistvad sõjakohtud Wenemaal ülepää 125 surmaotsust Ära hukati sellesama aja jooksul 5S inimest. Kõige rohkem hukkamist oli Jekaterinoslawis. „Wrl." Nagu „Rstsh" teatab, on januarikuu jooksul ajalehti 24 korda trahvitud. Üleüldine  trahwisumma oli 12.5 W rubla. Mosttva moona-muretsemise «valitsuses (intendantur) on „Retshi" teatel nii palju kuritegewust  avalikuks teinud, et linnapääliku Rheinbothi tegevus siin kõrwal süüta lapse nali on. Senator Garini tähelepanemist on see asjalugu enese pääle tõmbanud, et moon, mis kroonuwabrikantide käest saab 5 6°/» kallim on, kui kaupmehed sellesama kauba eest maksavad. Et selle nähtuse põhjust üles leida, wõttis Garin wabrikantide ja moonamuretsemise walitsuse liikmete juures läbiotsimise ette, et võimalikuks teha nende raamatuid rewiderida. Niisugune läbiotsimine oli nii haruldane nähtus, et Garin, kellel küll õige laiad volitused käes on, seda omapääd mööda teha ei usaldanud, vaid valitsuselt selleks iseäralist luba palus. Raamatute  rewiderimine on näidanud, et moonamuretsejad  wabrikantide käest 5—K prots. altkäemaksu  saanud. Wabriku raamatutes olevat see raha mitme nime all üles märgitud: „tee tasandamiseks," „wahetalituse eest" jne. Kuna aga moona mitme miljonide rublade eest muretsetakse,  siis teevad need eest makstud summad kümneid ja sadatuhandeid rMafid aastas välja. Kuidas neid summasid ära jaotati, selle kohta annavad moonamvretse- jäte kassaraamatud selgust. Mõnel pool on see jaotus nii korralik olnud, et isegi liht teenijad, kes moona wastuivõtmise, mõõtmise ja kaalumise  töö tegiwad, ..saagist" osa saiwad. Garini rewiderimise tagajärgedest toob „Retsh" järgmistes  numbrites uusi teateid. „PoSt." Lodfist. „Lilgs ja komp." ketramise wabrik põles maani maha. Kahju ulatab IVO.VOV rublani. Saratowist. OssinowkaS, HwalõnSki kreisis, tungisiwad talupoja maja pääle wiiS tundmata isikut, sidusiwad perekonna kinni, mõtsiwad 300 rbl. raha ära, tapsiwad sulase, kes kära tõsta tahtis, ära ja põgenefiwad. Wäljamaalt. Kas on sõda oodata? Vahekord  Serbia ja Austria wahsl on õige põnewaks muutunud. Iga silmapilk wSib juhtuda, et Austria Scrbiale sõda kuulutab. Ajalehed toomad kõiksugu kirjeldust sõja «võimaluse ja nimetatud riikide wahekorra kohta. Igaüks püüab seda «vahekorda ikka rohkem mõjuwamalt ja lööksõnadega kirjeldada, kuid tõsisest aSja seisukorrast ei tea keegi meel midagi ütelda. „VoBs. Lltx." teatab, et Austria praegusel silmapilgul kõik abinõud tarwitusele on wõtnud, et teada saada, kuidas suurriigid sellega nõus oleksiwad, kui ta Serbiaga sõda algab. Iseäganis  püüab Austria Parist kaudu teada saada, kudas Venemaa Austria ja Serbia sõja pääle waatab. Pääasjalikult, mida mõtleks Venemaa  sarnasel korral ette wõtta? Nõnda siis, Austria aleks juba ammugi Serbiaga sõda alganud, kui ta mitte suurriikifi  poleks kartnud. Et aga suurriigid sarnasel  korral rahulikult päält ei wõi «vaadata, kui nende kasusid häwitatakse, on arusaadaw. Kuid suurriigid ei taha milgi tingimisel sõda, sest see on ähwardaw samm, mitte ainult sellepärast,  et riigimehed kaotust kardakfiwad, sest tõe poolest ei kaota ju nemad sõjas midagi, maid need on teised põhjused, millede pärast kardetakse. Sagedasti on näitused tõendanud, et walitsus, kes sõda algas, enese kukutamiseks just ise sammu astus, sellepärast oldakse ettewaatlik,  olgugi, kui ka sõja kaudu otsekohest kasu loodetakse saada. Suurriigid wõtawad kõik abinõud tarwitusele, et sõda eemal hoida, mis neil, wõib olla, ka ehk korda läheb. Koguni teistsugune oleks aga nähtus, kui kellegi suurriigi  majandüSlisele edenemisele tõkkeid oleks tehtud, siis oleks sõda kindel olnud, et see aga «väiksele Serbials juhtus, siis saadakse ehk selle nähtusest ka ...rahulikul" teel Üle. „Wrl." Londonist. West-Stanley sütekäewanduseS  (Põhjalääne-Durhamis) oli suur plahwatuS.  130 töölist jäiwad maa alla. Kaewanduse  tee sai wiga. Päästmisetöö tegemine on raske. Kardetakse, et paljud otsa on saanud. Kell pool 11 õhtu oli «võimatu hädasolijatele  abi anda. „Postim." Teheranist. Walitsus on teateid saanud, et 10. januaril LuriStanis Burudshird'i ja Gora küla ümbruses wäga tugew maawärisemine  on olnud. Ehk sääl küll rahwaS harwa elab, on fiisgi 00 küla kas täiesti wõi osalt HSwitatud. Mõned on täiesti maa alla kadunud.  Kuulu järel on kuni 6 tuhat inimest otsa saanud. Elusse jäänutel pole toitu. „PoStim." Mexikost. Viimaste teadete järele on teatris juhtunud tulekahju puhul SlO inimest raSkete haawadega haigemajadesse wiidud. „Wrl-« Uuemad sönumed. Kuresaarest. Tulewal suwel, Eesti laulupidu ajal, tahab Kolga õpetaja Re i man, keS laulupidul kõnet pidama saab, k arskuse miiting u t Saaremaal kokku kutsuda: Kuresaare Wene-Õigeusu diakon hra Luks on siia jõudnud ning wõttis juba minema!  pühapäewal jumalateenistuse talitusest osa. Uus Kuresaare politsei ülewaataja hra Al e ksan hr o w jõudis 8> webrnaril Kuresaarde  ja aStuö eile ameti kohuste täitmisele. M 11 Saarlane 1909