maalt palju rohkem nimetatud koolis õppida, kui neid sääl praegu ou. Hiiomaa on selles asjas Saaremaast ees, sest säält astub Kuresaare meremeeste kooli kaswandikkusid  suurel armul. Nõnda siis enam osawõtmist Lkurcsaare meremeeste koolidest nimetatud kooli asutamisega! Aga ka teist osawõtmist nöuawad meie käest Saaremaa meremeeste koolid, ja nimelt abiandmist. Nimetatud koolid peetakse kroonu ja seltskonna  kulul ülemal. Nõnda annab Kuresaare  linn igal aastal 350 rbl. ja Saaremaa  mõisniku koda 200 rubla nimetatud koolile rahalist abi. Aga seda abi on meel wähe. Sellepärast on Saaremaa talurahwa asjade kommissar Saaremaa wallawalitsustele ette pannud, ka omalt poolt Kuresaare meremeeste kooli ülewalpidamiseks  rahalist abi anda. Loodame, et Saaremaa wallad oma abi selles asjas mitte andmata ei jäta, maid abiandmisega näitawad,  et nad seda asutust, mis Saare rahwa hääkäekäigu edenemiseks töötab, ka tänulikul meelel awitada püüawad. Karjast. Pühapäewal, 25. augustil põles L. wallas Nurme külas olew Aru talu elatis maja maha. Tuli on arwamise järele katkisest ahjust hakkanud. 27. augustil kell 1 öösel põles endine Soela kõrtS maani maha. Tuli on arwamise  järele kurja käe läbi sündinud, sest et süül enam ammugi elanikkufid sees ei olnud, kelle käest oleks wõinud tuli lahti pääseda. Kuulu järele olla nimetatud kõrtsi tahetud tulewikus õlle poodi sisse seada, aga ehk jääb see nüüd tulemata. Karja õpetaja raamat „Õrnad õed eluteele" ilmub lähemas tulewikuS teise trükina. Pärnust. Liiwimas õpetajate siil  ö d olgaS siin 23. augusti!. Juba päew warem oli hulk õpetajaid raudteel ja aurulaewal siia tulnud, öõsese rongiga tuli weel ligi, nõnda et kooSolejate arw 130—140 kuuldub olewat. AiMtiiseks peeti kell 10 Saksa keeli jumalateenistus  Nikolai kirikus, kus esiti altartkõne kindralsüperindendent  G. Oehrn pidas, altariteenistuse Sangaste õpetaja Hesse ja jutluse Laiuse õpetaja R. Pidder. Selle järele tuliwad kella ühe ajal Eesti ja Lüli keelt jumalateenistused esimene koguduse omas kirikus, teine Nikolai kirikus. EeSti keelsele jumalateenistusele oli ka suur osa MÄi jaoskonna õpetajaid tulnud, ning nende seas nähti ka kindcal-süperintendenti. Siin pidas altariteenistust Wiljandi linna koguduse õpetaja Mickwitz, jutluse Tarwostu praost Jürmann, kuna lõpu-liturgia koguduse oma õpetaja toimetas. Koorilt kuuldi neljohäälelist laulu kirikukoori poolt. Ehk küll argipäew, oli osawötjaid mõlemates kirikutes nii rohkesti, et kirik puupüsti täis oli. Selsamal päcwal õhtupoolel algasiwad sinodi nõüupidamised kodanikkude klube-saalis. Teist suuremat  koosoleku ruumi ju Pärnus pole, pääte Walguse  saali ... Sinod arwatakse nädala päcwad kestmat, aga wist ei jää kõik osawõljad lõpuni kokku. Saaremaa õpetajad minewat ju laupäewal ära. „Post." Tartu linnawalitsusele on luba antud asutatawa tapamaja hääks 190,000 rubla obligatsioni wölga teha, nagu „Walitsuse Teotaja" kuulutab. Tallinnast. Uus selts. Juulikuu wiimasel püewal on sisemiste asjade minister  näitemängu sõprade seltsi" põhjuskirjad kinnitanud. Riiast. Kooliõpetajate palgamaksu asjus kuuleb „R. W." Peterburist, hariduse ministcrium on kinnitanud, et raha, mis kogukondade ja maaomawalitsuse asutuste poolt koolide ülespidamiseks läheb, aegsasti peab kohase wallawalitsuse kätte ära saadetama ja et kooliõpetajatele nende palk, niihästi maal kui linnas, tingimata igas kuus ettemääratud tähtaegadel, mitte Wem kui iga kuu esimesel päewal välja makstaks. Goldingist. Emakeele keeldus. Ühe kooli rewiderimiscl Goldingi maakonnas ilmus, et kõik 40 koolilast kinni oliwad jäetud, sest et nad koolitundide waheajal Läti keelt oliwad kõnelenud. Selgus weel, et koolimees laste hulgast salakuulajad oli nimetanud, kes karistuse kartuse all iga Läti keele sõna tarwitamist pidiwad üles andma. Lapsed pidiwad kõige talwe, maha arwatud pühupäcwad, kus nad kodus oliwad, ainult Wene keelt kõnelema. Selle wastu tehtud määrusel ei olnud maakoolide kohta mõju. Ainult karistamine selle eest, kui keegi laps tunni waheajal kooli ruumides Läti keelt kõneles, jääti maha. Liibawist. Tähtsa uuendusega tulekustutuse  elus, mis senini Läänemere maades tundmata oli, on „Lib. Ztg." järele Liibawis katset tehtud, mis täiesti korda on läinud. Katsumise all oli nimelt wirtsutoru juhtija ülikond, mis wõimalikuks teeb just tule ligi tungida. Rahwa silmade ees pandi ühele tuletõrjujale gummiga wooderdatud ülikond selga ja kiiwer, milles pääle kahe Maarja jääst waateaugu weel kaks toru on, üks hingamise ja kõnelemise otstarbeks, et wäljasolejatega ühendusesse jääda. Teine toru käib kiiwri tippu, kust ühtelugu wesi üle tuletõrjuja alla nõrgub. Riidesse paneku ajal oli neli puusülda, mis lambiõliga üle walatud, põlema süüdatud, et uut aparati katsuda. Tuletõrjuja uues ülikonnas läks rahulikult põlewate puuriitate wahele ja hakkas südisti tuld kustutama. Katse läks täiesti korda. Peterburis. 27. aug. Keisri Majesteet,  Keiserlik Kõrgus Suurwürst Auujärjeoärija, Suurivürst Wiadimir Aleksandrowitsh ja Suurwürst  Nikolai Nikoiäjewitsh sõitstwad Uuest Peterhvfist  Kurski wäeharjutustele. Keiserlikus rongis sõitstwad kaasa: keisrikoja minister ja päästab! ülem kindr. lett. Saharow. Peterburis, 31. aug. Sellepääle waatamata, et rahaminister Witte oma kümneaastast ametipäewa mitte pühitseda ei mõtle, on ülemad ministeriumi ametnikud ometi wastuwõtmise päewa tarwitanud ja ministrile adressi albumiga toonud. Adressis oli pääle muude öeldud : „Teie tegewus, mis terwe haritud ilma imestust äratanud, on hiiglasuure hooga meie silmade ees neid julgeid mõtteidusid awanud: mõeldud asja sügaw lahutuswiis, püsiw mõtete kujutamine, wäsimata wõitlemine  nende kordasaatmise eest, alaline uute teede ajamine Wenemaa parema tulewiku hääks; kõige selle tunnistajateks olime meie." Ministri korteris käis patju kõrgeid isikuid, laenuusalduse, tööstuse asutuste asemikka, linnawalitsuse asemikka. Terwitusi on paljude linnawalitsuste  ja börsekomiteeds poolt tulnud. Ka Prantsuse rahaministri Roupier ja wäljamaa tähtsamate laenuusalduse asutuste poolt oli soowisid tulnud. Peterburi ülikoolis hakkab eradotsent vr. O. Kallas ettelugemist pidama. Ettelugemiste aineks on Eesti ja Soome rahwalaulud, iseäranis Kalewala. Määratu hulk rottisid olewat ajalehtede teate järele «uimasel ajal Peterburis Kalashnikowi uul. ääres olewates aitades. Kõlab päris nagu muinasjutt, kuid olewat täiesti tõsi, et hommikused Newski uulitsa raudteerongid määratute  roti hulkade pärast, kes joomas käinud, hiljaks on jäänud. Kui nende päewade sees-üks wiljaait lahti wõetud, tulnud ilmsiks, et mõne tuhande wiljakvti sisu nõnda ära olnud rikutud, et wili enam müügile nutmiseks ei ole kõlbanud. Kroonlinnast. Inglased on Buuri sõja kaudu haiwale kuulsusele jõudnud. Meie pool näitawad inglased ometi, et nemad tublid ja auumehed on. Nad on Gr.-õiget usku eestlastele siin oma kiriku müünud wõi kinkinud, kudas peab ütlema. Nemad müüsiwad kiriku mõisa, hulga maad -ja kiriku 2õ,(>W rubla sest ära. Üleülvine anvamine on, et kiriku mõisa ja maa üksi nii palju maksab, kirik siis päris hinnata saadud. Kirikuga ühes saiwad Gr.- õiget usku eestlased kiriku inwentarigi omale. Ainult orel jäi järele, sest seda ostjad ei tarwitanud.  Nüüd õu inglased weel sammu edasi astunud ja omä oreli Kroonlinna ewangeliumi usku eestlastele kinkinud. Kroonlinna Eesti kirikus oli enne juba orel; nüüd on neid sääl kaks. Inglaste kiriku orei on wähcm kui endine Eesli kiriku orel, selle eest on aga inglaste orel ilusamate häältega. Edaspidi wõib siis Krooniinna Eesti kirikus kahe oreli pääl mängida. Igapidi tänuwäärt kingitus inglaste poolt. Wäljamaalt. Saksamaalt. Üle maailma kuulus teadusemees, professor O?. Rudolf Virchow, on 23. augustil kell 2. l. Berlinis ära surnud. Ta ou ligi 82 aastat wanaks saanud. Oma pikal eluajal on tema rohkem auustust wõituud, kui palju teisi suuri mehi. Weel suurem on aga mälestus, mis ta enesest maha jätab. Parisist Prantsuse Atlandi merediwisioni  kommandant teatab, et Barmeja saar Meksiko lahe lõunapoolses otsas täiesti ära ou kadunud. Kommandant manitseb laewasid ettewaatujele, sest et weel rohkem tulepurtskamisi olla karta. Saksa-Prantsuse sõjas langenud sõjameeste  mälestusesamba awamise pidul Bouraoinis on sõjaminister Andre oma kõnes tähendanud, et sõjawäe ja Prantsusemaa  wahel arwamise waheldusi olla ei wõida. Prantsusemaa tarwitada tugewat sõjawäge, sest ta pidada tulewikus wöidurikaS olema. Selleks olla tarwis, et iga terme prantslane sõjawäelise hariduse saab, mida talle tublid ohwitserid kahe aasta jooksul anda wõiwad. Pääle selle seletanud minister, ta olla 23 ja 13 päewaliste tagawarawäeliste harjutuste  poolt, sest hästi harjutatud sõjawäge olla tarwis, et oma maid kaitsta. Lõuna-Ahwrikast. Lukas Meyeri surm on buride ringkondades  suurt kurbtust sünnitanud. Tähendatakse  selle pääle, et Meyeril iseäralik ülesanne täita olnud, mis ta häSti täitnud. Enne mõeldud Lõuna-Ahwrikas leppimata buuride erakonda asutada, kuid Meyer seisnud selle wastu. Ka Steijn soowiwat, et buurid oma saatusega rahul olekfiwad. Reitz seletanud ühe ajakirjanikuga rääkides, lord Kitchener lubanud Buuri rahwa asemikkudele rahutegemise juures suusõnal, et Inglise riigiwalitsus Kapimaa mässajatele täielikult armu annab ja et sõjawäelise walitsuse asemele Lõuua-Ahwrikas ju mõne kuu pärast kodanlik walitsus sisse seatakse. Ühes pikemas juhtkirjas seletab «Standard," walitsusel olla tahtmine suurt osa oma sõjawõlast Transwaalis kaswawast rikkusest tasuda. Transwaali ja Oranje riigi sissetulekute pääle wõida 100 miljoni sterlingnaela maksusid panna ja kullakaewanduste seniseid maksusid suurendada.  Uue walitsuse sisseseadmine ära wõidetud Buuri riikides lükatawat nii kauaks edasi, kuni rahaline seisukord õiendatud on. Johaunesburist saadetakse Londoni lehtedele haldasid sõnumid. Wiletsus minna iga päewaga suuremaks. Inglise walitsusel olla tahtmine kogulaagrit tööta inimeste jaoks sisse seada. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, tS. septembril. Eestikeeli jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lennu. 36 Saarlane, 1902 Wastutaja toimetaja Hartwig Sah, eauä. osa. xol.