Kirik ja kool. * Tallinnast. Rahwakooliõpetajate  asjus on Wõnnu talurahwa asjade kommissar järgmise tähelepanemise wäärt otsuse  andnud: Makswate seaduste järele on rahwakooliõpetajad, kes kooliõpetajate seminarist läbi käinud, isiklikkudest maksudest  wabastatud. Selle wastu pole seaduses nende kohta, kes mujal kooliõpetaja eksami teinud,  mingit niisugust määrust. Kui nüüd wiimastel aastatel niisuguste kooliõpetajate arw, kes mitte seminaris pole käinud, suurdus, rahwakooliõpetajate palgaolud aga õige kitsaks läksiwad, siis oliwad ka nemad paluma sunnitud,  st nende! walla maksud maksmata lubataks  jätta, nagu see seminari õpilastega sünnib.  1900 aasta 1. mail awaldas siis ka riigi nõuukogu hääksarwamise, mille järele kõik kooliõpetajad isiklistest maksudest wabastati.  See hääksarwamine sai kõige kõrgemalt  kinnitatud. Selle hääksarwamise Põhjal on endine Behrsona wallakooliõpetaja O. Donner walda palunud, et tema maksudest wabastataks. Kuid wald lükkas palme tagasi. Wald põhjendas oma otsuse Walitsema senati käsn pääle 1897. a. 27. maist nr. 2992, all mille järele rahwakooliõpetajad isiklistest maksudest  mitte wabad ei olla. Wõnnu maakonna tal. asj. kommissar aga, kelle kätte asi otsustada  läks, otsustas 29. januaril 1901, et Donner  wallamaksudest tuleb wabastada, sest et Walitsewa senati käsku riiginõuukogu hääksarwamise  läbi tulla tühjaks tunnistatuks arwata.  * UusGreeka õige-usu kirik Pühtitsa abikloostri juures Tallinnas.  Pühapäewal õnnistati uus Greeka õigeusu kirik Pühtitsa abikloostri juures Tallinnas  sisse. Kirik on Suurwürstinna Maria Nikolajewna mälestuseks ehitatud. Nagu abiklooster  ise aastal 1894 Tallinna elaniku Pelageja  Passargina poolt kingitud puumajasse (Schubbe u litsal) põhjendati, nii on ka see kirik, mis aastal 1896 ehitatud wäikse puukiriku  asetäitjaks määratud, pääasjalikult ees-' pool nimetatud naesterahwa soowil ja eestwõtmisel  ehitatud. 1899. aasta sügisel maksis proua P. E. Passargin Pühtitsa kloostri abikiriku  preestri Aleksander Sybini, kloostri juhataja  õe Aleksia ja endise kloostriõe Paraskewa mõjul ja soowil 50000 rubla riigipanga Tallinna  abikontorisse uue ruumika kiwikiriku ehitamise tarwis sisse. Pärast kinkis sekssamaks otstarbeks üks Bassargina sugulane, proua A. W. Korshunow, meel 10,000 rubla ja isa Joann Kroonlinnast 1000 rubla. Nõnda oli siis hulk raha kiriku ehitamiseks ju koos ja 1899. aasta lõpul asutati isa Joanni juhatusel ehitamise komitee, kes kiriku ehitamise pidi ette wõtma. 30. detsembril aastal 1900 suri P. E. Passargin ära. Uue kiriku ehitamine algas 1900. aasta juunikuul Peterburi arhidekti N. N. Nikonowi plaani järele. Tänawu sai ta malmis. Kirik on kahekordne, kõrge pääkupliga,  kaheksa wäikese kupliga ja ühe kellatorniga.  Wäline pikkus on tal 12 sülda, laius ligi 8 sülda. Kellatorn on 15 sülda kõrge. Kirikusse mahub enam kui 400 inimest ja maksis tema ehitamine üleüldse 65,000 rubla. Endine puukirik lõhuti ruumipuuduse pärast ära. See on uus kiriku ajalugu. * Tartust. Peetri kiriku tornide ehitamise hääks oli 15. skp. suures näitusehoones  näitemüük toime pandud, millest wäga slawalt osa wõeti. Näitemüügist tuli sisse 3145 rubla 70 kop., mis summast ju kulud  maha on arwatud. Nagu kuulda, hakatakse  tulewal kewadel kindlasti tormfid ehitama.  Rõõmustan? on, et kord ometi ju nii kaugele on jõutud. * Hallistest teatab „Prib. Krai": Hiljuti asutati siia ministeriumikool. Wald walis omalt poolt koolile kooliõpetajad, kuid wallawalitsuse  kõige suuremaks imestuseks ei kinnitanud  inspektor walla poolt walitud kandidatisid  mitte. Pääle selle paneb wallawalitsust weel see asjaolu imestama, et walitsus neid üht koolimaja sunnib ehitama, mis umbes 8000 rubla maksma läheb. See summa näib wallaliikmete  meelest nii suur olewat, et paljud endid  teiste waldade alla üles wõtawad, nii et neil koolimaja ehitamise juures mitte ei oleks kulu kanda. -g.B. Krimmist. Kui palju mõisnik rahwa hääks kooli läbi teha wõib, näitab siis Aktschora mõisa omanik Skirmunt. Ruumika koolimaja kõigi kõrwaliste hoonetega laskis ta oma mõisa maal elawa rahwa, s. o. wenelaste ja sakslaste, jaoks üles ehitada, milles kuni 200 lapsele õpetust wõib pakkuda. Selles töötawad praegu üks koolijuhataja, kaks nais-kooliõpetajat ja käsitöö õpetaja. Pääle selle on weel näiski  elsker, mitmed teenijad, antakse weel prii õpeabinõuud  ja kaugemalt tulnud lastele koguni wäikese maksu eest ülespidamist. Teadus. Kunst. Seltsielu. * Tallinnast. „Estonia" seltsi p ääkoosolekul  t 5. sept. waliti tuimaks aastaks  uuteks eestseisuse liikmeteks järgmised herrad:  Saarmann, Olbrei, Ansen, Temant, Porre ja Sallmann, rewidentideks: Püüd, Lõwi ja Purde. 902. Testi Postimees. 483