tsheng Ljaojani tee pääle tungib. See sega» dus on arusaadaw. Suurel sõjamäel ei ole sellest küllalt, et tal tuetuse kohaks seljataga üks kindluS  on, ehk ka üliwõim merel. Ma ci usu, et Marshall Ojama, Ljaojani alt taganemise korral, oma wägefi Ljaotuni poolsaarele wiib, maid, et ta teed Jalu jõe poole ja läbi Korea walib. Aga saal just terwe sõja otsuStuS seisabki, Ko« rea omandamine tasub Wenemaale rikkalikult Pori'Arturi kaotamist. Selle omandamisega lõpeb ka sõda ise. Selle küsimuse pääle anna» wad eelseisaw kewade ja suwi wastust. Rootsimaa. ÜhiSriikide presidendi tütar Aluse Roosewelt  saab Rootsi kuninga prouaks! Sest Prantsuse leht tõendab, et Rootsi- Norra troonipärija printsi GnStaw Adolfi, ja neiu Atitfe Roosewelti kihlused lähemal ajal ära peetud saamad. Nad saada Londonis kokkupuutuma,  kus Alitse Roosewelt ühte eraperekonda  külaliseks tulla. Marokko. Kuna terme maailma tähelepanek kauge idamaa poole on pöördud, lähawad asjaluod wanas mauride riigis, Marokkos, tõsisemaks ja tõsisemaks. Inglis-Prantsuse lepingu läbi toodeti  Marokko küsimust järsku lõpetada, aga see oli eksi-arwamiue. Marokko on tanawu aaSta jooksul Europa wastu waenulisemaks saanud, kui kunagi enne; sultan on tagurlaste parteide käes mängukanniks, tema wöim on koguni wäikseks jäänud, nii et ta waewalt weel selle maa peremees  on, mille pääle ta ja kabiilid on täielikult mässamas. Waen Prantsuse wastu ja üleüldine wiha kristlaste wastu need on praegu terwe Marokkole lipukirjaks. Kõik europlased on Fez'ist lahkuma pidanud ja kõik ametnikud ja instruktorid ametist lahti lastud. Prantsuse saadik Tansheris teeb, teiste saadikute tuetusel, rasket tööd, et sultani mõistusele wiia. aga wäga kahtlane on, et see rahulikul tee! korda lähab. Sõjaga seda Leha, on Marokkos ka koguni raske. Pole sääl raudteest ega telegrahwisi, ülepää õigeid maanteesigi, mida mööda Prantsuse wäed edasi tungida wötksiwad. JgaS lahingiS võidaksid nad. aga need wöidud wasitaksid neid endid, ilma et Muhamedi usulist waenlast naljalt allasuruda i jõuaks, Alshiria allaheitmine maksis prantslastele  hirmsaid ohwrifi, ja aastakümned läksid mööda, ettüe kui nad maa täielisteks peremeesteks  said. Marokko sõda oleks aga weel palju raskem, ja kui prantslased wiimaks ka wõitjatekS jaäksiwad, siis oleks küsitaw, kas wöit kaotuste wäärt on. Paälegi oleks Prantsuse käed selle aja jooksul mujal ilmas siotud, mis iseäranis praegusel keerulisel ajal vaga tähtjas on. Marokkos eneses ollakse Inglis-Prantsuse lepingu üle koguni pahased. Maurid küsiwad vihaselt, et kuidas need kaks suurtriiki ühe asja üle otsustada wöisiwad, mis sugugi nende oma ei ole, sest Marokko on ainult mauride päralt. Et wööra waheletükkimlse wastu protesteerida, saatis sultan saatekonna Londoni, Parist ja Madridi.  aga waewalt on sellel mingit järeldust Sõja päewaraamat. Ütlemata rahulolemisega läksime meie ühte väikesesse Hiina külasse, kuhu me jäimegi. Sellest, et midagi süüa ehk theed juua, ei olnud juttugi. Koormad söögiwaraga olid enne meid ära läinud. Hiinlaste käest ei olnud ka midagi saada; päälegi olid kõik niipalju wäfinud, et natukene puhkust tarvis  läks. Heitsime magama. Kuid wäha saime see öö magada. Umbes kella kahe aeg ööse tuli käskjalg. Wäfinud, uneta öödest waewatud, wiis meid pataljoni komander uuesti esimeste seisukohtade  Pääle. Wäikcne wösastik, kuhu meie tihedate puude Pärast endid asendasime, kattis meid täielikult waenlase  silmade eest. Oli kästud, ei millegagi oma waenlasele märku anda. Koitis. Kuskil kaugel oli paukusid kuulda. Meie pataljon magas. Ohwitseridele keedeti theed. Köögis talitadi. Soldatid jooksiwad kastrulidega  kapsa supi järele. Kuskil kuuldus naer ja kisa. Pääle kauaaegse nälgimise hakkasime ahnesti sööma. Ootamatult ilmus käskjalg teadusega: „Jaapanlased  lähawad ümber meie parema tiiwa!" Kohe saadeti sinna kaks roodu, et ümberminekut  keelda. Tuli thee jätta sja ruttu parema tiiwa poole marshida. Sel silmapilgul tvihifes ja wuhiscs meie pääde kohal midagi ja mitu shrapnelli lõhkesiwad kärinaga meie salga kohal. See shrapnellidc lõhkemise kärin sünnitab hirmust  mõjudust; tahtmatalt painduwad pölwed ja kõik salk kummardab. Shrapnellid lõhkesiwad üksteise järele. Kuuldusiwad  haawatute hääled. Meist ärawöetud wõsastikust pidime me wälja tulema ja ümbert jooksma, et teist pataljoni nähe saada, kes juba mäeahelikus oli. Ümbert jooks läks õnnelikult korda. Nagu näha ei näinud jaapanlased meie jooksu ja lasksiwad shrapnellifid  ainult maakoha katseks. Mõne aja pärast tuli jälle tagasi pöörda, et ümbert miuewale waenlasele wastu töötada. Üksteise järel jooksiwad soldatid hirmsa waenlase  tule all tagasi. Jooksta tuli niiwiisi terwe wersl maad. Meie roodu komander. kapten Sadirako, sõitis hobuse seljas tasandiku pääle, kuhu meid kästi asutada.  Nagu näha, pandi ta waenlase pool tähele je saadeti sinna pauk. Kapteni juurest mõni samm eemal lõhkes shrapnell,  teda kuulidega üle külwades. Hobune tegi mõne nõrga sammu ja kukkus ühes kapteniga maha. Hirmsas rahutuses wötsiwad teda soldatid ja wiisiwad esimese haawa sidumise paika. Roodu juhatamine tuli hellega minu kätte. Kohin, paukude müra/" püsside ja granatide kuulide hulumine tegid mu hääle kuulmatuks. Nagu alati niisugustel kordadel, wötsin ma wile. Tähelepandaw oli soldatite enese walitsemine ja hinge rahu niisugustel hirmsatel minutitel wäha mu wilet kuulda, kui soldatid korratuma  laskmise seisma jätsiwad ja pääd minu poole pöörasiwad. Teine wile ja kuuldusiwad esimesed paugud. Selle pääle tuliwad teised, kolmandad ja nõnda edasi. Ilma arwuta laskmist sääl ette ei tulnud, nagu wahcst, kui ainult Püütakse, et rohkem kuulisid wälja laske. Pääle mitmete paukude tundsin ma häkitselt pahemas jalas hirmsat walu; ma ei jõudnud enam jalul seista ja kukkusin maha. Kaks soldatit jooksiwad mu juurde ja komandust  weltwebeli kätte andes, wiisiwad nad mind esimese  sidumise punkti juurde. Siin saime petetud. Kõik punktid olid waenlase tule all ära purustatud.  Wersta wiis kõmpisin ma, jalast haawatud, kuni wiimaks mind kaherattaga wankri pääle wõeti ja Wasangou jaama toodi. Kaugem reis sanitaride rongides oli juba köigeparema  tingimistega haawatutele. Puhas pesu, pehme woodi. hoolas rawitsemine, söök, ühe sõnaga kõik olid oma kohust auusaste täitnud. Wöin tunnistada, et „punase risti" hospidalid,  milledes mina olin. on kõige paremine korda seatud; mitte ainult tarwilikud, waid ka toreduse asjad tuuakse haigetele tema tahtmise järgi. Jutu lõpetuseks rääkis ohwitser mulle meie sõjawäe wägilaselikust waimust: Kõik soldatid, rääkis ta, tükiwad lahingusse...  Kõik nad tahawad esimestes ridades kõige hirmsamates seisukohtades olla, kus surm igal minutil sadandeid elusid maha niidab... Wäsinuid ei ole ja lahingust ära jääjaid pole mõteldagi!.. 57. „ Punane rist" kaheksa kuulise sõja ajal. (Jutustus senator krahw W, A. Titsenhausenha,) 27-mal septembril sai kaheksa kuud sest ajast täis, kui Port-Arturis esimest korda jaapanlaste suurtüki  paukusid kuuldi ja sõda algas... Juba 26. jaanuaril, sõda ette ära nähes, walis „punasc risti" pääwalitsus töötawa kommisjoni ja selle juhatajaks nimetadi krahw J. J. Worontsow- Daschkow. Sellest ajast saadik töötab „Punane rist" wäsimata,  iseennast ärasalgawalt, mitme tuhande haawatute  kannatamist kergendades. Nüüd, mil Mandshuria sõjawägi jaapanlaste Pääle tungima hakkab, seisame meie keset kibedat söjategewnse wälja. Sõja lõppu ei ole wöimalik ette ära näha ja järjelikult ei saa Wene seltskond kaua selget pilti „punase risti" tegewuse üle sel raskel sõja ajal... Aga juba nüüd wõib selle järele, mis „punane rist" korda on saatnud, julgesti ütelda, et mitte üks ainus kopik kingitustest ilma asjata kaduma ei ole läinud.. , Iseenese ärasalgawast arstide, õdede ja sanitaride tööst häwitatva tule all haigete ja haawatute soldatitele abiandmiseks ei ole tarwis kõneldagi... Tingimata piab aga seltskond „punase risti" töö järeldusi teadma, iseäranis nüüd, kus teise Mandshuria  wäc nimetamise järele kindral-adjutant Grippenbergi  juhatusel, uusi töölist, uusi abinõuusid tarwis  on, aga punane rist ju pea oma wiimased summad  ohwcrdunud on. Ln üsna raske, peaaegu täitsa wõimata lühidalt mõne sõnaga seda ära ütelda, mis ..punane rist" ju kvrda on saatnud ja mis weel tuleb edes- pidi teha. ütles meile krahw W. A. Tiesenhausen. ..Punase risti" järelwaatamisc kommisjoni liige, kelle juhatuse all kommisjon töötad, kelle eesmärgiks on kauges idas haawatute ja haigete haigemajadesse ära mahutamine, seisuse kihtidest on töölisi !,.punase risti" lipu alla kokku kogunud, on terwe > halastajate õdede söjawägi tekkinud ja, tõepoolest on nende ohwrimeelne töö ajaluolist kiitust ära teeninud... Kui ma wõiksin kõik üles lugeda, mis meie söjawäe kergituseks talwe- ja Anitshkowi paleedes, suurwürs!  tide paleedes, möisnikude, semstwo, linnade, kaup!  meeste, waldade, kõiksugu asutuste ja erainimeste poolt ~punase risti" kaastöötamiseks tehtud on, meie jutustusel ei oleks lõppu. Terwe Wenemaa töötab „punase risti" osakondade  juhatuse järele pesu walmistades, ehk muid tarbe asju tehes. See kõik woolab nelja pääkohasse Peterburgisse ja Moskwasse, kus Malmis tegemine suurel wiisil edeneb, ja Pensasse ja Samarasse, kus kõik ära sorteeritakse ja sõjaplatsilt saadetakse. Tarwis  on kõiksugust raskusi ära wõita, pesu õmmelda, arsti rohtusid ja sidemeid muretseda, nõdrameelsete eest hoolitseda, sanitaride rongid sisse seada, ujuwad hospidalid ehitada, saunad ehitada, toidu tagawara hospidalite tarwis muretseda, korterist muretseda, ühe sõnaga kõike muretseda, mis haawatutele ja haigetele tarwis lähab, ja kõik on hiilgawalt korda läinud, kõik on aegsaste muretsetud. Sellest tööst on kõik ..punase risti" walitsus ja liikmed osa wötnud. Mitu jaoskonda on ..punasel ristil" tegewas  söjawäes? Kõigest ..punase risti" jaoskondadest, mis ju söjaMäljal ja sinna tee pääl on, ja Meel sinna minema walmistawad. on praegu tegeMuses 166 jaoskonda  22,406 woodiga. See arw on kuni septembri kuuni arwatud. Kõigest 166 jaoskonnast on 95 liikuwat,  28 laatsaretti, 29 lendawat laatsaretti, 2 bakteriate uurimise jaama ja 12 puhastamise jaoskonda.  Jaoskondasid on palju ja nad on enamiste wäikefed. See teeb neile wöimalikuks, ruttu edasi liikuda,  jagudesse jaguneda ja jälle ühte suurde kogusse kokku koguda ja kõige rohkem weel teeb wöimalikuks,  õige laialiselt oma tegewust üles näidata, mis haigete ja haawatute häda wöimalikult rutuste wähenoab.  Kõigest „Punase risti" liigetest on sõja wäljale  saadetud 6 ülemat wolinikku, 91 wolinikku, 455 arsti, 96 arstiteaduse õpilast, 1962 halastajat õde, 168 welskeri ja loomaarsti ja 2240 sanitari. Kas on teadust „Punase risti" tegewuse üle Port-Arturi all? Wiimase pääwoliniku jäägermeistri Balaschewi  teatede järele on temal korda läinud, weel enne Port-Arturi laewade hukkasaamist 3 hospidali 600 woodiga asutada, selle seas ka ujuw laatsaret „Mongolia" 300 woodiga. Nende hospidalite jaoks oli siis ka kõik tarwilik sisseseade ja tarwisminew jagu haigetalitajaid. Pääle selle saadeti sinna weel tarwitusi 200 woodi jaoks. Kui täielik ümberpiiramine  Pääle hakkas, palus jäägermeister Balaschew luba, kindral Stösseli juures laenu teha, mis ka temale  lubati. Pääle selle ei ole Port-Arturist enam minisuguseid teateid saadud, aga ei ole mingit kahtlust,  et „punane riist" ka sääl, meie kangelaste Port- 1904 S a ? a 1 a H 93. 759