ligi 48 a. mana. 1801. aaSta kewadel nimetati ta Moskwa kindral-kubcrncriks, mis ametist teda ta oma palme pääle minema aaSta lõpul lahti laSti, Abielus oli ta suurwürStinna Jelisaweta Feodorownaga, Keiscrinna Majesteedi  Aleksandra Fcodorowna mancma õega. Lapfi nendel ei olnud. Moskwast, 5. wecbr. Täna peeti SuucwürSti eest hingepalwet kõigis asutuSteS  ja koolides, k>S kadunu ülcmkaitse all olnud. Matusse aeg pole meel kindlaks määratud. Arwatakfe, et pärast matuse teenistust surnukeha Tshudowa kloostri kabelisse saab wiidud, kuhu ta kewadine jääb; siis saad ta Peterburgisse toodud. Rahwa parmed liiguwad Kremli ümber, et tema põrmu kummardada. Tapmise paigale  tehti puust aid ümber; ülemine kord lund warjati ära. See koht oli lausa wereS; mere plekkisid leiti senati platsil, tapmise kohast kaugel; nii suur oli plahwatufe  jõud. Bodo, ma olen ju teise mehe naenc, kuidaS wõid sa seda üra unustada? Ah, ära räägi sellest, keS minu wihamees, kui ma tahaksin, ma wõiksin sõnas baron wihaselt. Ole mait! Ta on palju parem kui meie mõlemad, ta ei kahtle oma naese ei ka oma sõbra juures Bodo meie oleme palju pahemad kui tema. Ei, ci, Diana, meie oleme õnnetud, armetud. Diana wiskaS ennast sohwa pääle maha oma silmi kinni kattes, nagu oleks ta häda ja häbi pärast nutnud. Seda nähes tundis Bodo omas südames walu, nagu oleks see lõhkeda tahtnud- Häkitscl: wiskas ta ennast põlwili Bodo kõrwa ning tõmbas ta pää oma rinna wastu. Ja, Bodo, meie oleme wiletsad, otsata wiletsad, sõnas Diana tusaselt. ... Ma armaStan sind, mu kallis, ma armastan sind wiimse mere tilgani, igas mõnes oled sa minn juures aga ma olen teise mehe naeue. . . . selle pärast mine ära ning unuSta mis sa teinud, unusta seda aega ning tundi, mis praegu mööda läinud. . . Mine, mine nobeSti ning ära tule mitte siia enam tagasi. Päästame ise endid! Tule ning ta tõstis Bodo pää üles oma õla najale, waatiS ise otse ta silmade sisse ning ütleS: Anna mulle suud ning siis mine! Nad hakkasiwad meel lord teine teise kaela Smbert kinni, teine teist armastuse Palamuses wastu rindu surudes ning fiiS ütleS Diana: Mine, Bodo mine I . . . Ta kiskus ennast mägise Bodo käest lahti niug jooksis eemale. Körwalise kambri ukse läwe pääl waotis ta kord meel tagasi pool kisendama häälega öeldes: Jumalaga, Jumalaga I Sellega kadus Diana teiste ruumide sisse. Mehring waatis Mk aega nagu tarretanud  olekus temale järele ning läks mii' maks toibudes kambrist wälja. Herzog tuli oma jahtmeistriga hoopis hilja õhml kodusse. Teisel päewal hommiku wara saadeti würsli ihuarst baron Klammecki  juurde. See leidis, et Diana abikaasa  kaunis raskesti haige oli. Mitmed nädalid järge mööda oli jahtmcister  raskesti haige- Diana põetaS oma meest kõige suurema hoole ja armastusega- Tema hoolsust paniwad kõik imeks, isegi arst kiitis teda öeldes: Tema on ingel ise, würstlik kõrgus, ta on tõeSti elus ingel. Ka ta oma mees pidas teda ingliks- Oligi ju Diana, kes haigele päewal kui ka ööl palawiku waStu rohtu sisse andis, tema pää padja kergitas ning ta rahutut magamist walwas- Kui haige üleS ärgates tänuliku silmadega ta otsa waatis, siis oli see ta rahutule katki käristatud südamele arsti rohuks ning rahutuseks. Sügaw kaastundmus täitis Diana hinge, kui ta haige woodi juures selle piiäle mõtles, kui wäga õiglaselt ja südame põhjast ta mees teda armastas, mis ta aga mitte sel samal wiifil waStata ei wõinud. Baron Mehringi ei näinud ta mitte enam, sest see oli oma mõisade pääle sõitnud  ning säält mitte enam tagasi tulnud. Nõnda läks siis noorepaari talwine aeg maitselt mööda, sest et tohtrid jahtmeistrile isegi wõõraste waStuwõtmise ära oliwad keelanud. (Järg tuleb.) Sõda. Ülemjuhatajate wahetuS Wcne 2. ja 3. sõjamäes. Nagu nüüd teada antakse, jättis kindraladjutant Grippenbcrg Wcne 2. wäekorpuse ülemjuhataja ameti maha ja tema asemele nimetati 3- wäekorpute juhataja kindral-adjutant baron KaulbarS, kuna wiimase asemele 3. wäekorpuse juhatajaks  kindral Bildcrling sai. Zõjawäljalt lahkuv) kindral Grippenbcrg on waheajal Moskwa kaudu Peterburisse jõudnud. Kindral Grippenbergi ärakutsumise põhjuseid  arutatakse nüüd lehtedes mitmel wiifil, ilma et neid selgemini teada saadakse. Küsimuseks  on, keS oli süüdi, et kindral Grippenbcrg  oma mäega niisugusesse kitsikusesse sattus, et Kuropatkin temale taganemise käsu pidi andma kas Grippenb.rg wõi Kuropatkin ise? Ühe Parifi lehe järel olla Kuropatkin Peterburisse teatanud, et Grippenberg,  KS ainult maakuulamisele wälja saadetud, Lige taktika wastu ja ilma Kura» patkinilt küsimata korrapäralist lahingut alganud, milleks tal küllalt jõudu polnud. Sellepärast pidanud Kuropatkin tema tagasi kutsuma. Wõimalik on oga ühe Wieni poolametliku lehe arwamise järele, et ka Kuropatkin ise wea tegi ja Grippenbergi niisugusesse paika saatis, kuS lahing tulemata  ei wõinud jääda. Kui näit. Sandcpu Grippenbergi pääwäe sihiks oli, siis pidi lahing tulema ning Grippenbergi terwe ettcwõte polnud mitte lihtlabane maakuulamine. Peterburis saab kindral Grippcnbcrg oma tcgewiifi üle muidugi seletusi andma. Marschall Oiama telegrahweerib: l. wcbr. laskis Jaapani suurtükiwägi Tschijensumpupaotsu  püüle, kuS tuli lahti päüfis. Wenclased waStasiivad. Öösel tikkuS Wene jalawägi Weiloschani pääle, niisamuti 2- wcbr. koidu ajal. Nad löödi mõlemal puhul tagasi. 2. webr. hommikul tungis 500 Wene ratsameest Ssantaidfini, teine ratfawüesalk liikus mööda Hunhe kallast lõuna poole, taganes aga, kui Jaapani wäge wastu tuli. Jaapanlased ajasiwad wenclafi Haijukou poole taga ja tegiwad neile kahju. UucSti ettewõetawast meresõjast admiral Roshestwenski all ei looda „Rusk. Wedom." merewäcline asjatundja midagi häad. Roshestwenski pidada, et waenlane ta laewu üksikult ära ei nopi, need üksteise järel rongis sõita laskma, aga et laewu terwelt 68 tükki on, siis saawat kogu rong 15 kuni 18 merepenikoormat pikk. Kõige rohkem olewat -venelastel seejuures karta, et Jaapani ristlejad äkitselt öösel rongi saba kallale tikuwad, milleks harilikult wevja  sü.-laewad hädäoht alla aga selles, et nii pea, kui Jaapani ristlejad Wene laewawastikku on silmanud, seda admiral Togole traadita telegrahwi labi teada antaks ja siis ei pease laewaStik Togo käest, kelle laewad kõik uued ja kiiresti sõitwad on, kuna Wene weolaewad hoopis pikkamisi söidawad. Wene laewoStiku  liikumisi panemad Kamimura ruttu sõitwad soomuSristlejad tähele, mida RoshestwenSki  ära ei suuda peletada, sest et tal soomuSristlejaid ei ole. Ainult RoshestwenSki  kiiresti sõitwatel laewadel neid on 5 soomuSlaewa ja 6 ristlejat oleks lootust WladiwoStoki poole läbi pääseda, aga nendegi sõitu takiStawad manad, pikaldased  laewad, torpedopaadid ja weolaewade hunik. Seepärast oleks igatahes kasulikum, kui Roshestwenski kodu tagasi pööraks. Port-Arturi sadamas põhja lastud Wene laewu on jaapanlastel wõimalik suuremalt jaolt ära parandada. Wene WladiwoStoki laewaStik on täiesti sõjawalmis.  Port-Arturi allaandmise kohta on ajalehtedes ikka meelgi rohkesti rääkimist, iseäranis awaldatakse arwamist, et kindlus ennast enneaegu alla annud. Nii teatab TshernihowSk „NuSskoe Slowo'S" sellest söjo-nõuukogust, kes Port-Arturi saatuse üle oma otsuse teinud. See nõuukogu on nagu TshernihowSki jutustamisest näha, kindral StöSseli poolt 17. dets. kokku kutsutud. Selles nõuukoguS olnud kõigest kolm häält allaandmise poolt, kuna teised kõik selle waStu seisnud, iseäranis kaua ning südiSte rääkinud Smirnow ja Jrmann edafiwõitlemise poolt. Jrmann rääkinud, et asja seisukord teiseks pole muutunud: „ka waremine ci kaitsenud meie kindlust, sest et tehnikalises mõistes seda sõna sugugi olemas ei olnud, waid meie kaitsesime Wenemaa ja ta sõjawägede anu; meile ei jää muud järele, kui sedasama weel edasi teha" ..... Kuid warSti pärast sõja-nõuukogu jutustab TshernihowSki saatis kindral Stössel oma isikliku otsustamise järele jaapanlaste juurde parlamentärid wälja. ArwatawaSti tuleb see kõik omal ajal weel harutamise  alla. Naljaks. Kooliõpetaja: «Nimeta mulle loomi, kes nelja jalaga on!" Atö: „Laud." Kooliöp. «Oh sina lammas, kas laud siis loom on?" AtS hakkab kartma, mis juures talle meelde tuleb, et lambal neli jalga on, ja ta koStab: «Mina". Hää pilt. «Hsrra päewapiltnik, selle pildiga ei ole ma sugugi rahul, tõik ütlewad, et see mitte mina ei olla." „Sool Näidake siial Kas teil on tsilindrikübar pääs?" „Ja on." «Kepp käeS?" -Jah." „Ja sabakuub seljaS?" „On küll." -Noh, kudas siis Teie selle pildi pääl ei ole?" 7. Saarlane 1905.