sed käfitöölised on natuke teeninud, wähemalt tükikese leiba oma rohkearvulistele perekondadele. Wäljamaalt. Parifist, 25. noid. „Echo de Paris" poolt toimepandud korjandus Port-Arthuri kaitsjate häükS audis 50,000 ftanki. Sofiast. 25. now. (W. a.) Bulgaria telegrahwi talitus toob lähemaid teateid mahatapmiSte kohta, mis Greeka mässusalgad  korda saatnud. Greeka salgad ci aja kunagi Bulgaria mässulist taga ja tungivad Makedonia linnades ja külades ainult ilma sõjariistadeta bulgarlaSte kallale, keS ennast mitte Greeka patriarhile ei taha alla heita. Sarnane oli nüüdne kallaletungimine. Kõrgest soost bulgarlase Trifon Gobewi pulmapidu ajal, kuhu kõige paremad Bulgaria perekonnad ja mõned türklased kokku oliwad tulnud, tungis Greeka müssusalk,  umbes 70 inimest suur, majaSse, pani väljakäigud kinni ja hakkas inimesi maha tapma, kuna ta püssidest luld andlS ja püsfitikud tarvitusele võttis. Surma sai 73 inimest, nende seas peigmees, tema vanaisa, 13 aastane poiss, 10 aastane  tütarlaps ja Üks vana türklane; raSteSti haavata sai 5 pidulist, nende seas üks türklane. Piduliste seas ei olnud mässulist, sest et pulmapidust türklased ja kohalikude ametikohtade asemikud osa mõistvad- Pärast tapmist lüks 10-orwuline meeste salk Bulgaria vaimuliku mehe majasse, et teda säili ära tappa- Et mässulised teda ei leidnud, rõõwifiwad nemad maja paljaks. Need teated põhjenevad sündmuste pääl ja on Türgi ametikohtade ja Wene ja Austria konsulite poolt MonaStõriS tõeks tunnistatud. Teised lehed. Rundschau" awaldob pika kirsa ühe artikli üle. mis hiljuti „Russk. Wedomostl's" südametunnistuse waboduse üte ilmus. Wene leht ei olla kül just midagi uut ütelnud, sest see küsimus, mille üle küll wist juba iga mõtleja ja usklik inimene järele on mõtelnud, on wanem, kui ristiusk tse ja sellepärast on selle üle juba lõpmata palju suusõnal ja kirjalikult arutatud. Aga et selle üle ikka jälle ja mitte üksi Wenemaal  sõnu tehakse, see näitab, et see ikka selleks samaks otsustamata küsimuseks on jäänud. Et aga Wenemaal, kus selle küsimuse arutus ISV3 aaSta weebruari kuu manifestist hoolimata, kõige «välimisemas wormis tardunud on, juba niiwiisi selle üle otsustava ja kirjutada wõidakse, on tähtjas ja rõömustaio ajamärk. Juba rohkem kui kakssada aaSla eest ütles „kõigemagam" Tsaar Aleksei Mihailowitsh usuasjus  tekkinud lülide korral neid ilusaid sõnu: „Kedagit ei saa sa wägiwallaga Jumalat uskuma panna," ja ivõiks armata, et kedagit ei ole, kes selle ütclusc tõe üle kahtleks. Tegelik elu näitab ometi, et patriarch Nikoni uuendustele wastupancjate kangekaelsuse läbi konge tagurline nii et ülempreester Awwakum juba kakssada aasta eest kirjutada laskis: „Jmelik, et inimesed arusaamisele  jõuda ei suuda; tule, piitsa ja wõllasamba  abil tahetakse usku kindlustada I Missugune apostel seda õpetanud on, seda ma ei tea. Minu Kristus ei ole meie apostlitele mitte käskinud nõnda õpetada, ehk tule, piitsa ja wõllasamba abil inimesi uskuma panna." Kakssada aastat on sellest möödas, kuid see äratundmine, millest Awwakow rääkis, ei ole meel üleüldiseks saanud. Ehk kül IBBS. aasta 3. mai enam kitsendatud. Meie seaduse andmise mõtte järele mõib eht wenelane ainult õigeusuline olla, ütleb „RusSk. Wed." muu seas, teise usuline oga, kes waiitsewaise  riigiusku on astunud, peab stnna Wdawolt  ühes oma järeltulejalcga jääma,  wäljaastumine  Oigest usust on kõigile tingimatult keelatud,  seda põhjusmõtet taitsewad walitsu»- politseilikud abinõuud ja kohtulik karistus. Muidugi  ei luba aga tegelik elu, ennast niisuguste raamidesse suruda, maid ilmlik wõim peab nii ehk teisiti seda tõsist elu nähtust maksmaks tunnistama, et riigis terme rlda waimlisi kogust  organisotsionlfi  ja seltskond- on, kes endid ühe ehk teise walitsewa kiriku hegemonta (üliwõimu) alla ei heida. „Rig. Rundschau" tähendab selle kohta et „Russk. Wed." naela pää pihta on trehwanud, sest siin puutu ost mitte kiriku ususalliwuseise, mis kui Õigeusu ajalugu Wenemal tähele pannakse ja sääl juures õiglane ollakse, pilwekõrgusel Rvmakatoliku  kirikust tema ketseri kõhtude, inkwistlfivni ja tuleriitadega ülemal seisab, maid polltita sisleemiöse, kes sellest «vaatepunktist wälja mlnues, et walitsewa kiriku liige olemine ta rahwuslist meelust kindlustab, püüdnud on, ühelt poolt surumist?,  teiselt poolt kergituste abil nende täiewäärtusliste  kodanikkude arwu kaswatada, et lõpulikus  järelduses, rahwa ühise» usuS, niisugust asjaolu luua, mis «vähemalt wäljaSpidigi rahwuslist  ühisust näitaks. Selle siöteemi õnnetu wiga seisab aga just usuliste ja rahwuSlistc iseolude ühisteks pidamises ja on walitud «võitluse abinõuud  wiimaSte wastu just sellepärast sagedasti nii äpardunud, et niipea, kui rahivuslise wastutõrkumisele  usulik wastutõrkumine seltsis, siis nad üheskoos ärawõitmatad oliwad. Pvlitikalik ühinemine  usuliste armamiste arive pääle jääb alati kättesaamataks, sellepärast wõib seda ainult täielise  südametunnistuse wabaduse läbi kätte saada." Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, IS. detsembril. Eeslikeele jumalateenistust ja lauarahwa waStuwõtmist  kellu '/zIS toimetab Kihelkonna õpetaja Masing. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäeival kellu I. 49 Saarlane. 1904 GOOOOOOGOOOGOGGO Saaremaa Karskuse Selts. Pühapiiewal, 18. detsembril 1004 BürgcrmuSse saalis. Suur pidu õhtu I. Kontsert hr. Linnamägi juhatusel.  (Segakoor, meestekoor ja duellid muusika saadetusel). 11. Herra õpetaja Kergi kõne: Pisuhänd.  Rahwa edauiklised arwamised ja endise ja uüüdse aja teadusemeeste seletused pisuhänna üle. 111. Niiitemimg Kuresaare näitemängu söbrade pooU: „K oit ja Hämarik". P. Äakobsoni rahwaluulelil näitemäng kahes pildis. Näitlejad: Koit, Hämarik, ÕõkuuingaS,  PäewakuningaS, Vanataat (Taara), Õitjeliue, Melsapngad, Karjane, Wanemuine.  Etendamise paik on nurm. Vaheaegadel mängib linna muusikakool. Hakatus kellu V-S õhtul. Piletid: I rbl-, 7» kop. 80 kop., 38 kop. ja 88 kop. on saada enne pidu trükikojast ja pidu õhtul kassa juurest 7. hakates. Ksst/sisrrs. OOGGGOGGGOSGGGGG Tllllvltlltllkst t. jauuariks wöma General Lnrovzov" päõlr eksamenerritud kapteni ehk kauge sõidu tüürmauui,  kes juba aurulaewade pöäl sõitnud on ja Wene keelt mõistab. Kirjalikud ja suusana pakkumised  ühes ateslotidego wõtob wastu O. V»N Hahtt Echloh-Wirtsu mõisas, Eestimaal, üle Wirtsu jaama. Teadaandmised. Praegu ilmus: Saarlaste Kalender 19VS aasta pääle. Sisu: 1) Kalendarinm, 2) Kroonupühad, 3) Ajaarwamised. 4) Teadaandmised laatade pidamisest, 5) Laul: „Uueks aastaks''; K) Jutt: „Upa Mardi uus aasta" ; 7) Tululikud juhatused; 8) Mõndasugust: «Kosimine Jaapanis". «Enne ja nüüd", «Taskukunstnik professor Hermann", «Ülestõusmise  pühade munad", «WõitluS krokodilliga",  ..Maailma ajalehed" ; 9) Naljatilgad;  10) Mtteterad; li) Laul: „Kui EeSti ema süda"; 12) 1904. aastase Kalendri ülesande seletus; 13) HinnamõiStatus; 14) Kuulutused. Praegu ilmus Kirjutanud Pöide õpetaja C Sitzka. Kõlljala mõisas on Asrkshirs sugu 0 nädalat wauat. müüa. Tellimisi wõtab wastu Kommandantiuulitsas,  maja 10. köögitüdruk. Saarlase trükikojast wõib saada: Sirwilauad, Uus aastasada, Tönnissoni kalender. Tulewal nädalal saame uueSti: Eesti edu kalender. Uus suur Weue-Jaapanisõjakaart. Karskuse Selts. Kolmandamal Jõulupühal 27. detsembril 1804 Würgsrrnrtsss socelis kõne, laulu, lastenäitemängu ja muude lõbustustega. Anded waestele lastele jagamiseks palu? takse „Saarlase" trükikotta, Karskuse Seltsi buhwetti ehk Seltsi esimehe C. Palki kätte ära anda. Kaupluse lõpetamise pärast müüakse kõiksugu  saspsksupa 'W> märksa alandatud hindadega. Kauba-uulitsas, Lindholmi majaS. R. Wildenberg. Tellimisi Eesti ajalehtede pääle wöetakse toimetuse hinnaga wastn Saarlase trükikojas. „Saorlasc" trükikoda soowitab: T WuskliÄt jõlllll?!»! ZZ Eestseisus. W