orasewäljadele palju wiga teinud; tabati on paks lumi nad üsna pahaks hautanud. Terwclt talwe küüsist pääsnud orast on aruharwa näha. Siis on kewade wäga hiline: jahe, tuuline ning wihmane, nii et see talwe haawu enam suurendab kui parandab. Praegu, kus kuues külwinädal, s. o. kõige kibedam naljategemise aeg ju käes, ei ole siin weel sahka mullasse pista saanud,  kui mõned ringaku-meeste katsed maha arwame. Ja paremust ei ole märgata ühtigi: minged, enamasti põhjatuuled toomad pea igaväew uusi wihmasagaraid, harilik soojus kraadi kuus. Puud-pöSsad on ju nädalit neli hiirekõrwul, aga kaugemale nad asjaga ka ei jõua. Otse sügnesed, Kadripäewa aegsed ilmad. Muret teeb wiimaks ka teenijate puudus, wõi õigemini nende palga kõrgus. Minewal aastal maksti suilistele zu ligi sada rubla. Aasta oli kehwapäraline, talu terme stss> tulek majus teenijate taskusse, wõi ei ulatanudgi selliks. Et ka tänawu sama kõrgeid palkasid nõuti, siis jäiwad paljud wähema krunm mehed üsna ilma teenijateta,  saab läbi, kuda saab. Kui aastad-ajad nii kehmad,  kust siis need orjade palgad peawad tulema? Ja lahtised inimesed, töölised, ega neilgi just kuldsed päewod  pole. Läks teisa siit hulga kaupa kaugemalt tööd otsima. Mitmedgi aga on ju tagasi tulnud, sest et nad tööd ei olla leidnud; igal pool töö ootajaid küllalt. Narmas ja Tamsalu lubjawabrikus, kus seniajani õppimata inimesed kergesti keskmise palgaga teenistust  saiwad, olla tööliste arm kuhjaga täis ja ootajaid, paikujaid küllalt. Mõnigi kahjatseb, et talusulasena leplikuma palgaga edasi ei teeninud, aga sest on mähe kasu selleks korraks. Eks inimene õpi kuni elab ja pea wahest ka kooliraha maksma. -rx- Saaremaalt. Toidupuuduse üle kurdetakse  kõigis paigus. Wilja mõib weel magasist laenata, aga kartohwkid pole kusagilt saada. Kellel on, need nõuawad  hinda, mis kuula. Nii maksis tänawu Kuresaare turul kartohwli (Riia) makk I rbl. 50 kop. Kas mõta mõi jäta pole parata ! Looma toidu puudust on kuulda Sõrme säärelt' kuni Pöide põhjani. Nüüd on lumi läinud, aga põllumeest  ei rõõmusta see weel sugugi. Maa on kuiwanud. Lumi sulas aegamööda. Alati oli öökülm. Suurt mett ei olnud, ka mihma pole tulnud. Rukki oras jänuneb märja järele; niisama kõik maa. Annaks Jumal kosutawat mihma. Meri on jääst lahti, laewasõit algamas. See on aeg, mil noored mehed kodust wõõrsile ruttawad, nagu lahkuja lindude parm. Onn kaasa! Kui aga kõik oma kodu töötaks, küll siis kodu ka rohkem toitu annaks. Sörulastel algab kalapüük, mis nende ülem ülespidamise hallikas pääle põllutöö on. Minu mõttes oleks kõige õigem, kui põllupidajad oma põldu hariksimad ja maara mehed kalu püüaksimad. Asi on aga «sõrmes teisiti. Talumees  wõtab omale mõne tütarlapse suilaseks ja läheb ise kalapüügile. Kui aga peremees ise oma põldu hariks, saaks see mististi rohkem lõikust andma. Niisama  saaks ka maata meestel kalapüük suuremat tulu tooma, kui kõik maaomanikud nende käest kala ostaksimad.  Ka wndakse igal aastal wäga palju kalu Riiga. „Kui igaüks tseb oma tööd, siis on kõik asjad majas Hääds" Kirjawastused. M.-U. Ködsr oU stts uu 6. Uuemad sõnumid. Hk teütöifeö tscrtsö. linnawolikogu pidas 15. mail koosoleku,  millest kohalikkude lehtede järele mõne tähtsama teate toome. Esimeseks harutamiseasjaks  oli sel koosolekul rattasõitjate uute eeskirjade määramine. Uue seadluse järele tohiwad ainult need linnas jalgrattaga sõita, kellel seks politsei poolt Larwiline lubakiri on. Selle korralduse alt ei ole ka sõjamäe- ega postiametnikud  wabastatud, ainult politseiwalitsuse ametnikkude! ei ole seda luba tarwis. Sõitjatel peab see tunnistus sõidu ajal alati kaasas olema. Tunnistuse wäärtus kestab ainult ühe aasta, s. o. 1. jan.—3l. dets. Alaealised saawad sõidutunnistuse ainult oma wauemate wõi eestkostjate wõi jälle , kui nad koolis käiwad koolijuhataja lubal. Politseiuieister wöib tunnistuse soowijat sõidus eksami teha lasta. Iga tunnistusega antakse iga sõitjale ka kaks plakatit, millest ta ühe taha ratta sadula alla, teise, millel mõlemil pool numbrid, ette tüüri külge peab kinnitama. Nende numbrite kuju on iga aasta isesugune. Walitsuse poolt kinnitatud põhjuskirjadega rattasõidu-seltside liikmed peawad sõirmiseks niisamuti Politsei käest tunnistuse wõtma, mis neile seltsi poolt antud luba ettenäitamisel wälja antakse. Ühtlasi tähendatakse sellesse tunnis-- tusesse ka see nummer üles, mis seltsi liige seltsi poolt oma ratta tarwis saab. Numbri kuju kinnitab  politsei, ja seda ei ole tarwis iga aasta muuta. Keelatud on jalgrattaga sõitmine kõigil kõnniteedel, awalikkudel jalutusteedel, aedades, puiesteedel ja üleüldse kõigil teedel, mis ainult jalakäijate tarwis on määratud, niisama ka Kai> rintalis neil teedel ja puiesteedel, kus ainult jalakäimiseks  luba on. Lubatud on rattasõitmine pääle pühapäewade  ja pühade Teliskopli puiesteel ja Baltiski  maantee Puiesteel raudtee ülesõidu kohast Winkleri metsani. Pääle selle on sõitmine lubatud: Promenadi uulitsa ääres Kaarli kirikust Harjuwärawani ulatawal  äärmisel puiesteel. Süsti uulitsa kõnniteel, kui ka kõigil neil teedel, mis linnaamet edaspidi selleks määrab. Kiriklikkude rongikäikude, matuserongide  liikumise ja muudel niisugustel kordadel, kus mingil põhjusel Palju inimesi wõi sõiduriistu kokku tuleb, on ka muidu lubatud Paikades rattasõit  keelatud. Wastu tulles peawad rattasõitjad ikka paremale poole pöörama, pääle selle peab neil alati kell pimedas ka latern ratta küljes olema: nad peawad pikkamööda ja ettewaatlikult sõitma ja õigel ajal helistamisega märku andma. Teliskopli, Balüski maantee, Süsti uulitsa ja Kaarli kiriku promenadidel kui ka mujal kitsastes uulitsates on rattalistel luba ainult üksteise järel sõita, kunagi mitte kõrwuti 270 Oesti postimees. 1902. HvSLvllkSt) — !0pt.vLi>, 20. Ala» 1902