Serbia. Troonipärija küsimus ei luba serblaste meeli rahule jääda. „öoiriera äella Lera" toob selle kohta Belgradist huwitawa teate. 10 septembril läinud kõik ministrid minister-president Woitsch ees otsas, kuninga loSsi. teda paluma, et ta oma mõtet, kuninganna Draga wenda Nikodem Lunjewitshi troonipärijaks wäljäkuulutada, maha jätaks. Kuninganna Draga oli selle waStuwõtmise juures. Minister-prefidendi sõnade pääle waStaS kuningast Mina wiin oma tahtmise läbi!" Kui Dr. Wuitsch waStas, et ka rahwa tahtmist  tähelepanemata ei wöi jätta, hüüdis kuninganna Draga: „Kuninga tahtmine on kõige ülem!" Nende sõnadega wöttiS ta oma kuningliku kaasa käealt kinni ja mõlemad läksiwad, ust paukudes endi järel kinni lüüeS, waStuwõtmise saalist ara. Kesk-Amerika sõda. Amerita ajalehed ja nende järele ka Emopa omad kirjutawad juba mitu nädalat Venezuela ja Kolumbia wahel lahti läinud söjast kui ka sellest, et Venezuelas mäss lahti läinud. Nüüd on aga see imelik asi juhiunud, et Venezuela walitsus ühe oma suadiku läbi EuropaS wälja kuulutab, et mõ' lemate tähendatud riikide wahel sõda sugugi olemaS ei ole, kõik teated keeruliste asjade üle lõuna Amerika kabariikideS -i olla midagi muud, kui jankeede suuremõõduline psttuS, et Europale liiwa silma vuiAaw j»» sellega panamerikanimuft edendada. Üht ainustki paukugi pole weel laStud, rohu ei clla sugugi rikutud, waid see olewat täitsa kindel. President  Castro arwata, et kõik need jutud ÜhiSriikide poolt selleks wälja 'on laotatud, et Europa rukist, kelledel löuna-AmerikaS kasust on, kõrwale lükata. Ka Prantsuse „HavaS'e" telegrahwi kontor kuuleb Earacaft, et piiriäärest tulnud sõnum ete järele Kolumbia  ja Venezuela wahel weel sugugi wõitlust ei olla olnud. Ja kõige selle juureS on ometi juba terwe rida sõnumeid korraliste wõitluSte üle tulnud. HiinaS. Kontoni maakonnas on jällegi mitmed miSsioni jaamad rööwitud. on selle üle oma kahjatsusi owaldanud ja .'l9OO soldatit wälja saatnud, MäSs»l ei näi esialgu weel kindlat korda ega suuremat tähendust  Kindral W« olla Tshvtshau ringkonnas 1500 soldati abil mässajaid löönud. Mässajatest langenud umbes 200 inimest, pääle selle langenud paljud wangi. kelledel pääd otsast maha löödud. Kodumaalt. NaiSteenijote pidamise keeldaS Liiwimaa õllepoodides on „Lmoimaa kub. ajalehe t-ate järele ärokaototud.  KaS see määruS ka teiSle kubermangude kohta käib, on teadmata. GllmnasiaSlide uniwormi uuendamise plaan on. nagu „NolroSli" uStawast hallikast ütleb kuulnud olewat. ükttnal pool katki jäetud. Uued reeglid hiljaks jäänud bagashi kohta hakkowod 1 oktobril s. a. maköma. Selle järele wõtb reisija.  keS oma aSju 48 tunni jooksul kätte ei ole saanud ja enam oodata ei taha, siuna jaamasse, kuhu aSjad odreSseeritud  viitvad, kahjutasu nõudmist sisse anda, nimelt 3. 2 ehk l rbl. naeler päält. selle järele. koS reisija 1.. jj. ehk 111. klassis sõitnud. Sellest jaamast saadetakse siis telegrahwi teel kohe sina jaomaSse. kust aSjad püäle pandi. küsimus, koS wiitung õige on. Asjade woSluwõtmise jaam on siis kohustatud, kolme päewa jooksul terwet kahjutasu summat wälja maksma, tui mitte enne sellest jaamast, kuhu aSjad adresseeritud, wälja maksmist lõpetaw osjade sinna jõud mise telegrcmm ei ole tulnud. Siin juures on reisijal õ»- gvS, niisugusel juhtumisel, kui aSjad pääle kolme päewa leitnd  piaksiwad saama, neid pärast kahjutasu summa ta> gasi maksmist waStu wõtma. Kõik i d e a lam a t e opeasutuSte programm  i lübiwaatsmise eeStööd keStawod edasi. Praegu on see weel miniSteriuuii kitsamate ringkondade osi. kuna ta pärast koSwatuSteodlaStest ja asjatundjatest kokku jäetud kommiSjöni hooleks antakse. Raudtee ametnikude ja raudtee tööliste arw ttrwel Venemaal oli „Torg. Prom. Gaseta" teate jä rele 18SS aaStal 492.877, kes ühtekokku 161,199,878 rbl. palka soiwad. Europa Venemaa kroonu raudteel oli 393 899 inimest 199.178.433 rbl. palgaga ja era raudteedel 189 283 inimest 13,269 817 rbl. palgaga ja lõvukS kohalise tähen dv sega raudteedel 3.882 inimest 794.978 rbl palgaga. Hariduse ministri kindral-adjutant Vannowski  tuleku Üle Riiga kuulub, et ministri härra käeSolewa nädali lõpul, seie saada jõudma. Venemaa raudteede wõrt on wiimoSte 29 aasta jooksul (iluna Soomemaata) werSto ehk umbeS  98 prois. kaSwanud; 1999 aaStal oli seda ühtekokku 4154L6 werSta; raudteel sõitjate arw on selle aja jooksul oga kolme wõrra, ja weetowale kaupade paljus nelja wõrra suuremaks kaSwanud. Wiljandi EeSti põllumeeste se!>si länawusel wälja» näitusel saadud auuhindade aruanne. (Järg.) IV. Põll n löö saaduste jaoskonnas auuhinno: HonS MelisaS, Vana Karistest. linade eest Wtljandi  EvSti põllumeeste seltsi hõbe aunroha; Vana Tennsilmast, soo heinamaa parandamise ja stlle paalt saadud loomatoidu toimede eest Viljandi E põllumeeste seltsi hõbe auurohs; Johan Köimo, Heinuholist. Soome rukki, talwenisu ja linaseemnele eest miniSterinmi brongS aunroha. 11. ouuhinna saiwad: Johcn Kvuben, Wiljondt «vallast. Schlanstedtt raliSte ja Cchatilowi taer>e eest Pe» lerbargi põllumeeste seltsi brongS auuroha; HanS Arv. Pööglest. nStilheina-, limoti- ja linaseemnele eest Wiliandt E p. seltsi brongS aunroha; Jaan TrentS, WaStemõisa piimoren nik walgete söögi kortohwlite eest miniSleriuun kumse  kirja; Mhkel Porik, Karulast. Probsteieri rukiSte eest kiiuise kirja. 111. ouuhinna saiwad: perenaene Anna Mittistfer, Loodist, kartohwli tärklise eest Villande E. põll seltsi kiituse kirja; perenaene Tiina Meltsas, Wana KariSlest. tärklise eest Viljandi põll. jelisi kiituse kirja. Auuhtuna «Mstjad selles jaoskonnas olid: M. KiSsa, J. VärenS. J. Lellep. V. Aia-, metsa- ja mesilaste pidamiSte saaduSte jaoSlonnaS saiwad I. avuhiuua. J Memme, TarwaStu mõisa aednik, mitmet sorti õunade ja uiawiljade eest Keiserliku Venemaa puuwilja kaSw. seltsi suure hõbe auuroha; Tõnis Härm. Viljandi «vallast, mitmet sorti õunte, kuivatatud zmmvilmde ja aia plaani eest Keiserliku Venemaa  aiapidsmise seltsi hõbe auuroha; H HilweS, Aidu Vanausse 17 sorti õunte eest Viljandi E. põll. seksi hõbe auuroha. 11. ouuhinna saiwad: J. Johanson, Audrust, mitmel seltsi noorte õuna jo ploomipuude eest Keiserliku Wenemoo puuwilja kaSw. selisi >brongs auuraha; Juhan Jurrik. 40 sorii õunte eest Kei erlitu Wenemaa puuwilja kasw. seltsi brongS auuraha ; Märt MõltuS. Wana Wõidu aednik, bäöde aiowiljade eest Keiserliku Wenemaa oiapida' mise seltsi brougs auuraha; J. JukS. UuSna mõisa aednik, bääde aiowiljade eest Keiserliku Wenemaa aiapidamije selisi brongS aunraha ; Märt Saar. Wiljaudist. 20 sorii kapsaste ja lermitsate eest Keiserl. Wenemaa puuwilja kaSw. selisi brongs ouuraho; Jaav Mooten. mee eest Viljandi E. p. seltsi brongS cuuroha; HanS Aru. Pööglest. mesipuu e,st H Wiiiel. Wona Wöidvst, waha e,si Wiljandi põll, seltsi kiituse lirja. 111. auuhinna soiwod: Johannes Hirtcn trcu. Paidest, õunte eest Keiserliku Wenemaa puuwilja kasw. selisi kiituse lina; perenaene A Tõnisson, Wiljandi wellcst, häade jtawtlde eest Ketserliku Wenemaa puuwilja talw. selsi kiituse kirja; Johan Köimo. Peetri wvisa piimorcn.nik He mthal st 6 sorti kume rest Keiserliku Wenemaa puunnlja taöw. seltsi kiitusekirja; Jvrn Andresson, Wiljandi mõisast, hüüde kapsaste eest Keiserliku Wenemaa oiapidomise seltsi kiituse kirja; Hans Johanson. WoSleu õtsast, hääde õunte eest Keiserliku Wenemoo oiopidamise seltsi tiituse kirja; perenaene Tiina Meltsas lviwatatüo õunte eest Keise! Wenemaa  oiopidamise seltsi kiituse kirsa; Tõnis kmscr. Wiiraisist,  kunle seemendc eest Viljandi E. põll. seltsi kiituse kirja; Ann Kriegcr, WaSle mõisast, waha eest Wiljandi E. põll. seltsi kiituse kirja. Auubinno mõistjateks aja- ja metsa jooslonnoS oliwod  Jaan Tarik. H. Wichwelin ja Juhan LulS. ja mesiloSte  pidamise jaoskonas S. parun Krüdener. J» Nõmmik ja J Roots. VI Põllutöö riistade ja masinate jaoskonnas  saiwod I. auuhinna: Kvpu wvbriku direktor, hra inskn. J Pöhrt ühe wiljopeklu masina eest Wiljandi E. põllumeeste seltsi hõbe auuroha; hra C. WirlhauS. Jur,e-wift,  lo me adra eest Wiljcndi E. põllumeeste selisi hõbe auuroha. 11. auuhinna soiwod: sepp KuSta M>uS, ParStist,  seemendamise ja koorimise odra eest ministeriumi brongs ouvho ; hra H Wcrnicke, Viljandist, ühe küsi küli mc sina eest Wiljandi E. põllumeeste selisi brongS auuraha; hra C O. WirkhavS. Jvrjewist, ühe hobuse riha eest Wiljandi E. põllumeeste selisi brongS auuraha, hra H. Warnicke ühe lensum adra eest ministeriumi kiitusekirja. 111. auuhinna sai: C. A. WirkhauS Jurjewist, kahe rõngasrull' eest Peterburgi  põllumeeste seltsi kiitusekirja. Auuhinna mõistjad selleS jaoskonnas oliwad: J- Leik. J Kurlikoff. K. Leppik. J. BärenS. Pärnumaalt. Wändra loa», LO ja 21 sept. peeti horikijeS kohoS kõrtsi lähedal. Laat oli õige perekaS.  Loomade hinnad keskmised, ennem kallimad kui oda' wvmad. Raamatu kauplusi oli pääle kümne. Monopol v ° daS suurt lõikust. Hää meelega jätaks ma kõik muStustd nimetamata, aga seda nõuab oma osa ja ma pian tunnis toma: RoSke seaduse wosiu eksimine tuli ka ilmsiks: Kaks Wiljandi saianaest müllsiu. vd liwonadi seas õlut ja salaja altkäe monopoli wiina kõrgendatud hinnaga ning tubaka kaupa. Mõnel mehel, kelledesse asi puutus, läks korda ko'ge selle teodjalS sooda, kutsuti politsei, asi «võeti protokolli ja omalse kohtu kätte, kus mõne kopikalise kasule muidugi raSke trahw järele tuleb. Wändra Põllumeeste seltsi koosolekule W. kihelkonna  koolimajasse oli 23 septembr. wihmase ilma pärast kõigest MS kuuendik seltsi liikmetest kokku tülnud, seega otsuse wõimetu, ja sellepärast saatsid kokkutulnud liikmed ainult Itbirüökimistega aega mööda. Wahemdi tulemase näituse plotji saamise platS, mis tänan» kewade alles W. W. mõisa lätsi määramata aja pääle wõeli, on mõisa poolt üleS üeldvd ja näituse pidamise üle mõtteid. (RoSke on neid ridesi uskuda. s,st Wändra Pvllum SeltS vn ju sakste seltsi obiseltS ja miks lõikowad nad uüüd näituse platsi rentimise  lauba murdmisega Wändra Põllum. seltsile lihasse ja luuSse, kaS ainult mõne Wändra talumehe mehise mõtle, õiglase püüde ja hää tahtmise eest «võitlemise pärast? Kui lugu nõnda on, siis on osi tõeSti wcga kurb, mis näitab: tolaga ei lõ ba mitte suppi kokku keeta, sest tema sööb ikka liha ja riisub leeme pöalt rcSwo, aga sina lepi wirdego. S. t.) Ka täncwuse näituse üle ouli oru: kosu tõi see ligi 400 rbl. seltsile, selle seas ka tänowu ehitatud näituse kuur. Tvlewane looSolek määrati 7 oktobri pääle. -e?/- Karksist. KorSlusc selisi „Ji«raliwi" 16 spt. theemojoS üro peetud kooSolelul rääkis seltsi esimees hra J. Jörw monopoli esimesest vaStast Karksis. kuS ta tähendas.  et iccmine wüheneda ja rohwoS joomist ja ostmist enam ovuoSjokS ei pidada jo svowiS. et juba lastelegi loluS ja lovlis joomise kahjust ja karskuse kasust saaks rää> gilvd, nagu seda Soomes ja Ilmerikas tehakse. J. Suurmees  luges ühe ualjojvtuktse ette, milles nühtawoSte karStüse  ja tuletõrjujate selisisi ldrtru käe li. Pääle selle oli weel neiu PcrtSsi ja teiste poolt õpetlilka ettelugemist Rahwost oli wahepoole. Wõruft Hrwitowo pildilese wätkelinno elust kirje!' deb vl. Zeillug ." Mmewol nädalal sünnitas WZ, ruS üks keer suurt tähelepanemist, keS Walgos oSletud ja ja Wvrvsse saadetud oli. Et nüüd WõrvS uiiltc ülsi mi' m:sed naid ka loercd ülSteist luumwvd, siis oli wbõrol koeral esialgu päris uiletS. Ziõik Wõru kodused koerad waotcsiwcd wiltu tina otsa jo pilüdsiwod ka. kui iganes mõ molik, tema nahka kriimustada. Teda hammustad' iga» päew. ta hammustas ka ogaralt teisi, ega sai lõpuks nii örilotud. et ka ühte tüdrukut bvmmuStas ja siis linnast ära koduS. Et teda paari päewaie ogara otsimise tiuSle ei leitud  ja et Wolga ümbruses hullud koerad nõhtotvale olid tekkinud.  siis hakati arwcmo, et koer hull oli. Tüdruk saadeti Peterburisse Postevri instituuti jo nüüd eroatasiwad wõrulased  oma koerte ots awiltu silmadega ja panimed neid ahelale o»so. Sellel keerulisel ojal ilmuS ajalehes kuulutus, et MaijklaisiS  ükS nahkse kaelarihmaga linnukoer kinni vn püütud. Koera omanik sõitis sinna ja leidis omaks suureks rõõmuks oma koera säält eest. Kohe saadeti Pasteuri inSkiluuei teate, et tüdruk mitte hullust koerast hammustatud ei ole. kes nüüd ka WöruSse tagasi on jõudnud, ja ka Wõru koerad saiwad oma priiuse kätte.. Jürwamaalt Koerust. 15. ja 16 skp. pidas siin kohaline põllumeeste sellS wäljonäitust. Loomade, kui ka muu wölja pandud aSjod? poolest oli wäljanäiluS kehwapoolne.  Ka «vaatajate hulk, wäljanäimse teisel päewal, ei olnud suur. ülepea rohwo «vähene tulla sellest, et esimesel siin ürapeetowak wäljanäitusel olla rahwa« mõne aSja poolest pahandatud saanud. Armsad kaaselanikud! EkS iga inimene mõi eksida, oga meie kohus pole ju mitte seda niikaua meeles pidada; eks aeg kõik asjad paranda sellepärast oStuge kokku ühendatud nöuul ja jõuul sest ühendus teeb tugemaks. Põllumeeste, kõige wiimane «viljakoristamine tar tvhwli näppimine on lõpule jõudnud. Saak paiguti koguni kehw. „Järw!a»e." Tallinnast. .EeStimaa kub. ajalehes" leotab Eestimaa  rüütlikögu päämees parun Budberg, et EeStimaa rüütli ja maakogu korraliku mäapäwa aivomije tähtaeg 22 jouuori pääle ISO2 on määratud. Saaremaalt. Nadosilehe- teate järele ostnud kuskil Kvresoare läedal laadal ÜkS inglane lõuna Ahwrika sõja tarwiS hobuseid kokku. Et laadal wähe häid hobuseid oli. siis pole ka ÜleS ostjal oma ettewõte häSli korda läinud. , Pöid ist. AuuStatud Sakala tmmelust palun wiimse löuume kohta Sakala 37. numbris järgmist õiendust ära trklkido. Ei ole sugugi teaduse waStu, ega rumolaSte tehtud, tui fiin üheudud wald ühe saadiku konwendile walis: Kui tihendatud wolla käest nõuti nii mitu häältj kui palju mõisaid wõi wonu waldast walla piiris on. siis walis ta selleks ühe mehe ja selle ühe mehel on nii palju häälest kui kiriku seadus nõuab, see on. iga - wona walla paolt üks hääl. EeStlaSte oma pooli on ju see secduS siis tõe poolest kasulik, sest hulga seas juhtub mõne svgusi mehi olema, ka wõib mõnda ära osta ehk meelitada. Seaduse ees on ju iga wano mold oma tühisuse kaotanud, selle pärast wõtb siis saadiku walimissga lonwendile wald teha kuidas ta orwab omal parem olewat. kaS oma käest nõutavad hääled ühe mehele enda ehk mitmele. Weel palun wobondodo: See on elsituse lübi ette tulnud, kui teadustasin, et kiriku walitsuS on Ri'ost õigust otsinud, maid wald on kohalise komuilssari hürra läbi kubermangu «valitsuselt selet, st nõudnud kui kiriku «valutus rahule ei jäänud. ss. Toim. täh. Wahe tähendusi. .Sakala" 37 nr. ei tei» nud u-kse mitte sellepärast, et mitu ühendatud walda ühte saadikut «valida ei wõi, waid sellepärast, et sogedaSie wa.i mise aeg walitawate pääle suurt usaldust on pannud, mis aga hiljem teist tagajärge on awaldanud. On üks meeS mitme hääle andja ja sce ennast eksitada laseb, siis on mitu hääli selle ühega kadunud, kuna mitu meest selles ikka lindlcmod  on. On oga üks meeS nü kaugelt rahwa usaldust ära wõitnl d ja oma kmdlust usalduse kohta nii nmsi awal» danud, et «ema usaldajad walijad tema tkgewuse kohta alati joh ja aamen ütelda wõiwad, siis on üks meeS mitme hääle andjaks alati käsulikum walida, sest sellega on siiS mitu häält korraga kindlad. Lubatud seaduse eeS on see mui> dug», nii kui Luwiuiaa talurahwa seadus, W engeri tõlge, lehekülg 257 8 8 ütleb: Mitmesuguste mõisade «valdadel, mis ühte walda on llh ndatud, piawad kihelkonna ja kiriku konwentidel. kui neil lääl ainult üks saadik on, nii muu iseäralist bääll olema, kui valju wald.-si üh?e «valda on Lihendaiud. (Liiwi kub. ri»gliri 18 uvwembrist 1888 aastast ?«54 ja 28 augustist  1! 8S aastast t,673.) Niisugust wõium «valdade poolt ühe uuhe kätte uialdado,  selleks piab palju kindlaid nä tvsi ja tõendusi usaldatama kohta käepärast olema. Need olid meie mõtted enne, need on nad ka nüüd. LL. Praegu on Hra Snzka ainukene kandidaat ja ma» umine on ukse ees, sest kiriku ivaliisvs on U «valla saadikuga  rahule jäänud. SL. Hoiatuseks kaupmeestele, et nad eloialiste poolt poodisse toodawoid asju. nii kui wiljo, lina seemneidwona  rauda jne., mitte woStu ei wõtokS. olgu üks juhtumine  siin, et kaupmees uurimise ja waStutannse alla langes stlle põrast, et ta kodust alaial se läbi, poodi loovamaid aSju odawama hinnaga oSiiS, kui asiod wäärt oliwod. mis wa nemate käest ära oliwad waraSlud. Lätimaalt. Riiast amaldab „Latw. AwiseS'i kirjasaatja järgmise kurwa kirja löö puuduse üle. Kurb on waadata, öeldakse sääl, kuidas wabrikute kontoritesse peenikeSteS riietes ja haritud noored inimesed tulewad ja tööd paluwad, olgu see löö ka kui tahte raske ja must, et neil aga enam tühja kõhtu kannatada ei pruugiks. Ilma nurisemata tõõtawad nad wara hommikust hilja õhtuni 80 kopikulise päewapalga eest. ÜkS piima wabrik on mõned töölised ühe tööliste  otsimiste kontori abil saanud, aga see 'kontor wõtab koha muretsemise eest wiiendama osa saadawast  päewapalgast; kas see seaduslik on, on muidugi ise asi. Kui koletu suur tööotsijate hulk on, selgub sellest, et ühe koha pääle, mida wälja oli kuulutatudumbes  600 koha tahtjat tuli. Ja ometi wõidi kõigest  üksainuke wastu wõtta. Kui seda juba nüüd töö ajal ette tuleb, mis siis weel, kui talw kätt, jõuab. Walk-Marienburgi raudteel pidi 14. sep, rööbaste  panemisega kuni Marienburgini jõutama, kus siis ka igatsedes aurutäku ilmumist oodeti. Sääl laguneb 12. sep. õhtul jutt laiali, et tee tamm ühest kohast 20 sülla pikkuselt maa alla olla majunud. Jutt oli paraku tõsi. Juba minema! sügisel wajuS tee tamm tähendatud kohal maa sisse ja seisis täitsa mee all. Selle paha parandamiseks tehti tänawu si.wel palju tööd. Lähedal olema mäikese järwe pind lasti mitu jalga madalamaks, mõlemile poole teed laeweti kardetawas kohas sügawad kanaalid jne. Aga kõik asjata! Uus tamm on täh. pikkusel jällegi  täitsa kadunud ja on selles kohas praegu ainult wedel turba segane pori. Akawajumise juhtumist kirjeldab üks Päältnägija järgmiselt: Kõige paalt märkasin ma lammi pikalist wajumist, siis kuulsin kaugelt mürinat, mee jugad pritsisiwad kõrgele üles ja kollakas pruuni tee tammi kohal laenetas mustjas wedelik. Nüüd tuleb tee kardetawa koha ümber teha, mis aga mitte palju aega ei saada wõtma, sest et käänak pikk ei pidada olema. Soomemaalt. Wene keele täieliseks kattcõpimiseks on kahekümne  kaheksale Soome kroonu raudtee ametnikule abiraha antud, iga ühele 6000 marka. Sada kolmaskümnes esimene aruanne EeSti wanawara korjamisest ja keele murrete uurimisest. Wanawara on jälle whkeSti saatnud: Miina Russmann Narwost: Mõned mängulaulud,  oga ei ole wonad st postpguj Mart Ewert Viljandi lhlk., Üusna wvllast: 22 setukeste laulu, mis üks laulik Setumaalt ette ütelnud. (22 postpgn). Teist korda saättS seesama Mart Ewert 8 setukeste laulu (4 postpgn). Kolmat korda Johannes Kool Räpkast Tartumaalt:  14 juttu, wanauSkv, lauluriiSmid, könekäändusid ja keclemvrde materjaali (b kir. pogn.). Väga mõnus, stjukaS materjal, nagu ennegi. Palume wäga jätku. W»iet korda V. Truuw Tallinnast: 2 jutukest, 8 punkti wanauSkv, 3 arstimist. 19 wonäsõna l 3 postpgu.j Ühtteistlümnet korda T. Kuresson Riiast, oga Suure- Jaani khlk pärit: Mõned teadused Suvre-Jaani kirikust ja wanauStu (poolteist postpogn.s. SeitSmeteistlümnet korda J. Reimann Venemaalt, aga materjaol EeStimcalt: 12 rohwanalja, 10 punkti wanauSkv,  Läwono arstimist, s wanaseno. 2 juttu (4 krj. pgn.) Tuumakas >a mõnuS materjal. Seitsmeteistkümnel ja kaheksateistkümnel korda J. Kel ter Tallinnast: Lühikesi jutustusi, 180 punkti, osalt wana» sõnu osast wanauSku (6 postpgn.). J. P. SSggel Halliste khlk. on jälle 8 korjandust saatnud: 11 punkti wanouSku, 20 kõnekäändu, 10 wanosSna. Halliste kihelkonna Koarliwalla kõhtade nimesid. Halliste keelemurde materjali (5 kir. pgn.). Ikka osaw ja kaunis, nagu igakord. Täname kõiki lahkeid korjajaid ja saatjaid. Muidugi on meil iga wanawara materjaal armaS ja teadusele  jäädaw wara. aga siiski paluksime ka seekord iseäralise  rõhuga, et õlle sell oaStal. mi pitk, kui tema weel on. wanusönu saaks kogutud ja saadetud. Wanusõnu malmitatakse  trükki ja see oleks suureks kasuks ja rõõmuks, kui meie wenosöriode kogu nii täieline saoks kui iganes «võimalik. Olgu siis loik wanawara sõbrad ja korjajad nii lahked ja kirjutagu praeguse aaSta lõpuni iseäralise usinusega meie ksiwanemate tarkuse teri üles ja saatku neid seie, et Eesti kuldõunte  hulk õige suur saaks. Mina omalt poolt püüan tõigtst  wäest. kuldõuntele ka ilusat hõbewaognat teha. e?. Ilörvpkixpi"!,. o'jiuuvpoics» 54. ! r. J. Hurt. Wenemaalt. Kroonlinna ja Oranienbaumi ühendcwa tammi prosekt on ühe hra Walkowi poolt rahaministrile ette pandud! Saraiskist teatab »Pet. WkdomoSti" ühte weidrat juhtum st nulle ohwrits üks Tukkumist pärit olem neiu L. Trolneek langes. Nimetatud noor neiu oli ühe mõisniku Paltowi juures laSte tüdrukuks ja mõiSliS lühikese oja jooksul  laSte ormaStust koguni suurel mõõdul enesele wõita. KoS see nüüd armukadeduse wöi mõne muu põhjuse pärast sündis, oga tõsi oli see, et selle maja täiskoswonud inimesed, s. o. hra Paltow, tema abikaasa ja selle õde, teda kogutu wihkama  hakkosiwad. Selle järeldusel tekkisiwad nägelemised, mis sellega lõppesiwad. et tähendatud isikud laStetüdrukut nögeStega läbi peksiwod. Mõlemad naeSterahwad hoidsiwad neiu Trotneeki kinni, kuna hra Paltow ise nuhtluse andmist toimetas. SiiS otsiti weel tüdruku asjad läbi, selles mõttes, et säält midagl waraStatud asja leiaks, et siis põhjust oleks, teda ära ajada. Neiu pole siiski asja kohtu kätte annud ; tema edespidise saatuse üle ei teata kirjasaatja enam midagi, lisab aga juurde, et kui naabri mõisnikud seda juhtumist teada saiwad, siis Paltowi perekonnaga kõ»k läbikäimised  julamaid seiSma jätfiwad. Toimetusele saadetud raamatud. Sirwilauad. Tähtraamat 1902 aasta tarwis, oma endises kaustas ja paksuses, Eesti üliõpilaste Seltsi kulul, hind 10 kop. odaw. Uus aastasada. Kalender 1902 aasta tarwis, Jurjewis  P. Schmidti raamatu kaupluse kulul, hind 35 kop (Sisu on wäga mitmesugune, paksuse poolest tänini kõigesuurem  Eesti kalender.) t Dshungli raamat .Mowgli." Kirjutanud Rodyard Kiplink, A. Buschi trikk. J. Palmgreni raamatu kaupluse kulul Peterburgi, Suurel Konjushennajal nr. 8 paks 204 lehek, hind 65 kop. Uuemad sõnumed. Wiljandist. Erateel on Peterburgist leatuS tulnud, et õp. WeströnDokli HSäkS kõigekõrgemale sisse antud palwskirjad tähelepanemist leidnud, nii et op. Doä WiljandiSse  jääb ja kõhtu otsvS ühe-aaStasekS lahtiolemiseks on kergendatud. R. p. l. Kambjast. KonsiStormm on Kambja konwendi walimise  õigeks ja seaduslikuks tunntStanud, nõnda et selle otsuse  järele hra Mtthlen Kambja õpetajaks piab saama. R. p. l. Berlinist. 29. sept. President Krüger seletas, et sõja lõppu sugugi näha ei ole. Dr. Leyds kaebas selle Me. et Europost Jnglisele sõjamoona saadetakse. Tema protestid on suuremalt jaolt ilma waStuseta jäetud. .Rishsk. West." Brüsselist. 29. sept. Lõuna Ahlvrikast teadustatakse: Hollandlaste mäss Kappmaol on määratu suureks läinud. KakStuhat mässajat ähwardawad Kapplinna ja kelle ümbrust." .Rifhsk- West." Londonist, 29. Uued teated Afganistanist on jällegi rahutumad. Iga tund oodeläkie uue emiri waStu mässu lehti minemist. India wiitse kuningas saalis tema käsu all olewad wäed piiri poole. —> Sõjaminister andis mölemile polkudel?, keS Barbaduse  saarel (Wäikie Antiljedelj seisawad. käsku, lõuna AhwrikaSse teele minna. Kõik hommikused lehed räägiwod kurwal toonil uue söjoaaSta alguse Me, kuid töeudawav ühtlasi, et Inglismaa sõda kuni lõpuni edasi tahab ajada ja oma nõuetest rahulegemise  ajal ei tagane. .Rishsk. West." Afganistanist, Afganistani emiri surm on. nagu .Berl. Tageblatl't" Londoni sönumesaatja teatab. Inglise waUtsuse ringkondades suurt ärewust sünnitanud, ehk küll Londonis nahtawaSte selles kindel ollakse, et troon sultani wanema poja. Chobibulla-lhani käeS kindel on Kadunud emir on oma järel tulejale Inglise kaSwatust osaks saada lasknud ja temaSie Inglismaa waStu sõbralitka tundmust istutada  püüdnud. Chobibulla wõltis juba isa elu ajal kõige tähtsamatest ciikliLtest tegewuStest osa. Tema armualuseks peetalse :ema nooremat wenda Mohamed Omeri, keS Wene maal suuremas lugupidamises on. Omer on khauide sugustemast  sündinud, kuna Chabibulla ocjaneiu poeg on. Omeri ema on alati plaanist sepitsenud, et oma poega troonipärijaks  Uha. Tkda !ve!oS India piiril olewa Afganistani sõjamäe komander Golak-Haidar. Kuid hiljuti suri Haidar ära ja inglased usuwad, et Ouur neil enam kardetav? ei ole, Sellepärast on India wiitse kuningas lord Curzon oma sõitu Birma riiki katki jätnud ja ootab SimlaS edeSpidisi sünd Musi. .RishSk. West." Transwaalist. .Daily Mail" teatab Lissabonist, et boevide ja inglaste wahel Koonuni porti suures wõitluS on olnud. Inglite soldatid pidid Portugalia pinnale põgenema. „Dai y Chromcle" säeb järgmised ajakohased laused kolku: 11. oktvbril 1899 : Sõda «väljakuulutatud; 1. oktobrll  1900: Mr Chamberlain ütleb CovenlriS, «Nüüd. kus sõda mööbciS on. pole rahwale weel waewalt küllalt selgeks tabtud, kui roSke sõda see oliB. vkiobril 1901: Lord Roberis ütleb Liverpoolis: «Ma soowiksin tSelikumolt, et sõda möödas oleks... Ma paluksin praegu rahwast,  mille kannatust kaotada." Peterburgissc olla üks boeride ohwitser, suurtükki  wäe päämees Nilstrass jõndnud, et, nagu «Loe. Anzeiger" teatab, lõuna Ahwrika sõja tõsist seisu, korda Europa ajakirjandusele teada anda. Ta töötab  president Krngeri ja Dr. Leyds'i käsu järele. Lõuna-Ahwrika sõjaplatsilt lnlewad sonumed saada tulewikus Inglise tsensurist mööda tulema. «Düna Zeit," H 40. Sakala. 1901. Aossois«o Ijvssxpnio. Wpi»««i>, LB> OvaiaSps isvl ro^»