109). Raadi fetfA? 35, 1., juh. 'kooiÄp. S. WW «andel; ' , j 110) Tori Lewi sega?.? lg l? jah. kovkõp. W. Kklk; 111) Kastre-WöSbste sega?.? 15 1.. juh. kooMp. P. Eutts; 112) Märjamaa kihelkonna sega?., 18 1., juh. Vster A. Ojasson; 113) Kalma stgak., 22 l? juh. R. Jeitsmann; 114) Olustwere ..Tillu-Reinu" segak.? 40 l? juh. Ivoliõp. J. Laur; ] 115) Haanja segak.. 20 I„- juh. J. Sokk; 116) Wiljandi kihelkonna segak.? 30 l ? juh. X Diimer; | 117) Paaswere segak., 20 1., juh. loh. Jaanus; 113) Koeru HariduststlG segak.? 12 l.? juh. kooliõp. Sõster; 119) Wrru-laagupi Muusika- ja Kirjandusekeltsi  sega?., 20 1., juh. J. Hanser; 120) Tallinna Vabatahtlik segak.? 60 !.? juh. Kk. Aistis; i 121) Kodawere segak.? 20 L? juh. kooliõp. S. Veisson; f 122) Muuffi küla segak., 19 l.? juh. koolKp. T. Merre; 123) Tudulinna Laulu- ja Mänguseltsi segak.? 24 1.. juh. A. Wcchs; 124) Saku Laulu- ja Mänguseltsi segak., 22 L, juh. H. Marmor; 125) Uggeri segak. (Järroa - Madises), 12 I.? juh. kooliõp. Hermann Wini; 126) Loosi segak.? 15 I.? juh. kooliõp. R. Ramiuanu;  127) Lümmada segak.? 10 L? juh. kooliõp. K. Mart; 123) Kuusalu Muusikaseltsi segak.? 12 !.? juh. kooliõp. J. Meyer; 129) ..Majapidaja" segak., 20 I.? juh. H. Tisch; 130) Rakwere Eesti KäsitSöliste-seltsi segak., 30 I? juh. J. LemendK; 131) Rakwere Eesti Hariduststltsi segak., 27 I.? juh. M. Kesküst; 132) Haljala segak.? 16 I.? juh. köster J. Steiniberg;  1 33) Hiiu-Kärdla wabriku segak., 25 !.? juh. L. Kuusik; 134) Wõhmuta Järsi segak., 12 l.? juh. kooliõp. U. Kuldkepp; 135) Noriva linawabriku segak., 50 L? juh. A. Mahl stein; 136) Arest segak.? 18 !.? juh. kooliõp. Ed. Ei?;! 137) Arkna segaks 20 1., juh. kooliöp. O. MoÄ;! 136) St. Peterburi Eesti Hariduseseltsi Strugk Karu seltsi segak., 20 1., juh. kooliöp. E. Pärenbt;' 139) Perila segak.. 25 1.. juh. kooliõo. Ernesaks; 140) Pecdo segak.. 18 I.? juh. A. Malleni; 141) Roosna segak., 15 !., juh. Aleks. Green-- berg; 142) Perjatsi segak. (Waiwarast), 20 l.? juh. kooliöp. Christoph Krawik; 143) Wönnu laulu- ja mänguseltsi segak., 20 1., juh. F. Pennert; 144) Tori Randwälja segak., 20 1., juh. A. Äaffcus;  145) Pöidla Laulu- ja Muusikaseltsi segak.? 20 L; juh. <5. Brücker: . ; 146) Nissi karskuseseltst ..Kindluse" segak.. 24 t> juh. A. Baasi; 147) Ereda Wörnu segak., 20 !.? juh. kooliöp. Alfred Reisberg; 148) Laius-Tähkwere Lauluseltsi segak., 35 l.? juh. Otto Tamm: 149) Tori Selja segak.? 20 I.? juh. kooliöp. K. Pärn; v 150) Kabala segak., 15 l>, juh. kooliöp. J. Leets- Man»; 121) Waiküla segak., 12 l.? juh. Ferdinand Ca- Muel; 122) Ora iva Kahkwa segak., 20 1., juh., kooliöp. O. Laur; 123) Eestimaa Rahwahariduse seltsi Lagedi Haruseltsi  segak., 26 l.; 154) 3tiri Laulu- ja Muusikaseltsi segak., 40 juh. laan Wirkepu; 122) Ohtu segak., 18 1., juh. kooliöp. 3. Paasp 126) Kurtna-Kaidma segak., 25 1., juh. kooliöp.. E. Karafin; 127) Wäägwere segak., 25 1., juh. kooliöp. P. E. Wirkhaus; 158) Luunja segak.? 15 1., juh. ffi. Priiks; 159) llusiin Laulu ja Mänguseltsi segak., 21 t? juh. 3. Mnt)ell; 160) Peterburi Eeski Nooresoo-seltsi Muusikaosakonna  segak., 75 1., sul). M. Lüdig; 161) Awinurme Pulsi segak., 30 1., juh. kooliöp. Karl Pillesson; 162) Pceterristi segak. (Waimarast). 30 1., juh. kooliöp. 3. Kiiwer; 163) Põlwa kihelkonna segak., 24 1., juh. köster  O. Matthisson; 164) Moldi Tiiletörjujate-seltsi segak., 20 l.? juh. J. Peeks; 162) Eupatoria segak., 12 1., juh. 3. Rllmmel; 166) Meksla segak., 15 juh. kooliöp. A. Masing; 167) Kaiu Laulu ja Mänguseltsi segak., 13 1., juh. kooliöp. 3. Tiits; 168) lldewa Muusikaseltsi segak., 16 1., juh. 3. Nosenblatk; 169) Kohala segak.? 30 1., juh. kooliöp. Kr il; 170) Torma Laulu- ja Mänguseltsi segak., 13 L, juh. M. Kuhlberg; 171) Toikwere segak., 20 1., juh. kooliöp. S. Luht; 172) Arvanduse segak., 22 1., juh. kooliöp. J. Aalbau; 173) Wiljandi linna Käsitööliste Abiandmisekeltsi  sigak.. 41 1., juh. J. Urbel; (Järgneb.) Kohalik elu. Pärast otsust. Raske ta oli j a kõlas tumedalt, otsegu külmeta-- Md mullapangad hauda kirstukaanc peale langedes. Aga tuttawad, kes wastu tulewad, peatäwad, st Zra ütelda/ mis südame peal pakitseb, ja sõnuwad: < üTacivflle tänu, et nii kergeste lõppes!" Wtis-kuus loitM* kuuled paarisaja-jammulisel laigul  sedasama. / »Aga tudäÄ?" Ätled sa. ??On see z?kergeste?" Kas see «eel raske All ei vte? Ja mis eest? Mew tunneme inimest ja teame.- mis süüdistusest annata; teame, mis tunnistajad on rääkinud, meie ei oska rasket otsust kustagi enesele seletada." ?.Jah? meie! Meie teame! Aga triStelge, missugune  otsus enne oli tehtud! Ja missugust kihutusttööd  inimese wastn neli aastat tehti!" Jah, missugust kihutusetööd tehti suusõnal ja kirjalikult,- missugusid laebtusi tõsteti, missugusid laimujuttufld  laotastwad Saksa lehed oma Veergudel Välja? nagu oleks kaebtufealune Tallinna ümbruses maal käinud kihutusekõnesid pidamas ja rahwast mäs-- sule ajamas, nagu oleks ta mõisaterMstajate peamees  ja „wabariigi" asutaja olnud, kuni ta wiimaks 7,Eestimaa kuningaks" ristiti ja aimati, et tal nüüd enam pääsmist ei ole. ?,Tere, Eesti rahwa kuningas!" Nende ridade kirjutaja julges 1906. aasta esimestel  päewadd aioalihilt awalikku kohut nendele nõuda? keda siis mitmesuguste nuhtluste alla heideti, ilma et nad teada oleksiwad saanud, mis nende peale kaewati. See äratas Saksa ajakirjanduses ägedaid wastuwaidlemisi:  lihtsalt kohtunõudmist peeti mässu- Meelsuseks. A roa likku kohut ei ole meie ses asjas meel näinud, aga siiski kohut ja kudas on asjalugu Muutunud? Kuhu on kõik karoalad pealekaebajad? südid süüdistajad ja salalikud tunnismehed jäänud? Miks ei tule nad ette neid surmawäärt kuritegusid aroalikuks tegema, millest nad enne nii palju teadsiroad  rääkida? Nad hoiaroad iendid eemale ja ei julge seljataga tõstetud süüdistust ülemal hoida! Meie juures on lugu niikaugele läinud, et kaebajad  kardaroad kohut? kaebtusealused nõuawad seda kui heategu! Salakaebajatele ja waletunnistajatele on iga kohus Vastumeelt, mis Vähegi asja uurib ja kaebtust läbi katsub. Ja kui Võrrelda seda? Mis siis oli, sellega, mis nüüd tuli, siis Võib igatahes ütelda: ?,Tänu taeroale, et nõndagi lõppes!" Aga üks teine Mõte piinab mu peaaju nagu luupainaja  ja ei lase oma rusuwa, lämmatama mõju alt lahti. Mis kohtualusega, kes nüüd?,tänu taeroale, roõrdlemisi  kergoste!" pääsis? umbes neli aastat tagasi oleks sündinud, kui ta oleks katte saadud, seda Meie teaMe; aga missugust otsust oleks kohus paljude teiste kohta teinud? keda siis kätte saadi ja keda nüüd enam ei ole? Kui ?,peamehe" ja kõige suurema süüdlase  süü kohtu ees nii pisikeseks jäi, kudas oleks lugu siis teistega olnud? Seda Meie ei tea. Ja see on küsiMüs? mis rahu ei anna. 11 Walitsus. WAWud lmWgW. Et inoaltkkude pidude ja lõbustuste  piletid» juures tanoitatawad Margid mitmel Võltsitud on olnud, lirs roöib annata, et neid kusagil wlalmistatakse. Politseile on sellepärast ettepanek tehtud, inlarkibe Võltsimist ja Võltsitud warkide laialilaotajaid awalikuks teha ning Zohtuli- Zuls Vaswwsele Võtta. Kool. Riiga Speringionna VattchN -on keskkoolide direktoritele  Ringkirja saatnud, milles teada antakse, et küpsusetunnistuste Võltsimise! pärast, mis Viimasel ajal üsna sagedaZs on läinud, põllutöö peaioalitsus hariduseministeriumi on palunud Peterburi metsaasjanduse-mstitudile.  Moflwa. pöllumajanduslifeleknstitudile  ja põllutöö departemangule hariduseministerrumi  all olewate keskkoolide kasw-andikkude küpsusetunnistused  saata. Nende isikute nimed tulewad üles tähendada, kes kefKooli 1903. aastast saadik on lõpeta  nud. Ka«b<u»d«stkooli lõpetajate» ei ofe õignft hambwarstidekovli  astuda. Riias oliipad mitu isikut, kes kaubandusekooli lõpetanud. Dokini hamba-arstikooli astunud. Takistusi ei tehtud neile ei õpekonna kuratori  ega arstiwalitsuse poolt. Neil päewil tulnud aga sisemiste asjade ministri poolt käsk, tähendatud õpilasi koolist wälja heita, sest et kaubandusekooli löpetajatel  õigust ei olla haMbaarsti-kooli astuda. Noo-- redmehed oliwad koolis juba üle poole aasta Viibinud. Sõja- ja UarMcheimWistsrium on läbirääkimisi pidanud,  kudas külakoolides sõjawäelist Võimlemist sisse seada. Kuna aga hariduseminister kulusid oma kanda el Võtnud? tehtakse rahwakoolide inspektoritele ülesandeks  selle jaoks kohalikkudest hallikatest rahasummasid Muretseda. Kroonu poolt saaks ainult wähe -abi. Wõimlemife õpetajateks Võib alamwüplisi kutsuda. Muusika. Juhime siinkohal lugejate tähelpanemist wäimnlitu koMejrdi peale, mis eestulewal pühapäe-» A. Topmanni ja Th. Tedderi juhatiisel  Kaarli kirikus toime pandakse. Eeskawa peatöödeks  on Prantsuse Moodsa kuulsa helilosoja f£a= mille Saint-Saöns'i (I. sängsaangi) suur soolodele, koorile ja orkestrile komponeritud helitöö ..koguiom ehk Surmalaul". Pidud ja koosolekud. K and amnnit ajqta-piWuste asunikkude koosolek peetakse, nagu kuulda, 13. detsembril, Tallinnas laupatarwitajate-ühisuse  „Abi" ruumides ära. Ühistegewus. Halliste põhjnstirjad on, ..Post." teatel, kinnitatud. See on teine sellenimeline asutus Eestis. Põlwa KWbwtßrwUaWL-WWfe põhjuskiri on kinnitusele saadetud. Ka laenu- ja hoiie-ühisus on asumisel. "Hiljuti asutatud kaubatarwitajate-ühisase rr 3jttü" awamisekoosolek peetakse teisipäewa õhtul kell 9 ..Walwaja" ruumides- W. Karja uuk. nr. 12 Zra. Kohtukoda. C. Kas tundemärk? 12. septembril, käes olema! aastal istus Icrouim ©ubkiusß ühes oma sõbrana, ?lleksandri flünmasiiimi õpilasega. Wladimir Raag aga kadriorus pingi peal. Korraga tuleb mõisnikujeisusesl  pärit ?leinhold von Brevern nende suurde ja lööb ilma mingisuguse põhjuseta (budlewskile kolm korda käega wastu nägu. Gudlewski andis juhtumisest politseile teada, ja Reinhold von Brevern rvõeti kohtulrkule  wastutüsele. Asi tuli 4. nowembril Tallinna-Haapsalu 3. jaosk. rahukohtuniku juures harutusele. Kaebtusealust polnud kohtusse ilmunud. Politseilisel ülekuulamisel tunnistas  von Brevern ennast löömises süüdlaseks. Rahu- lohtunL mõistis kaebtusealuse Rje inholdvonßreoetni  trahmisead paragrafi 135. põhjal üheks kuuks 0 resti, ühtlasi temale Ws nädalat edasikaebamiseks  aega andes. Selle järeldusel lõppes edasikaebtuse  tähtaeg 17. notocmbrU, Wesolewa! aastal. Reinhold von Breoern tõi aga edasikaebtufe alles 30. nowembril kohtusse ja palus asja rahukogus uueste harutusele Võtta, ning teda süüst Vabastada. Rahukogu lükkas Reirlhold von Breverni edasikaebtuse  kirja tagasi. L. Ollefiltide wõllstmine. Tallinna kaupmees Jüri Kört oli jjTirooli" roabriiu õlut ..Waldfchlöscheni" wabriku piltidega müünud. Tallinna-Haapsalu rahukogu  koosistumisel 2. dets. mõisteti Jüri Kärt selle teo eest neljaks kuuks roa usti. Kaebtusealune Vabastati 100-rublalife kautsjoni wastu wahj alt. NatsiterahWaste löömise pärast oli kingsep Io- Hannes Prii 3. dets. Tallinna-Haapsalu rahukogu ees Vastust andmas. Teda süüdistati ulmelt selles, et ta septembrikuul kSesolewa! aastal naisterahwaid J.-d ja W.-d sedawõrt rõngaste oli löönud, et esimene  selle tagajärjel haige oli olnud, kuna teisel näost weri oli jooksnud. Rahukohtunik mõistis Johannes Prii Üheks kuuks aresti. Rahukogu kinnitas selle otsuse. Eilasele sõjakohtu otsusele on meil niipalju juurde lisada, et adw. Temanditt iseäralised õigused, teistel kaebtnsealustel aga kõik õigused ära on Võetud. Segasõnumed. RiklÄud pükmapid»». Pühapäewal laulatati jutustab ..Nordk. Ztg." Tartu Maarja kirikus 76- aastane Peeter Karelson oma 54-aastase pruudi Marie  Redeliga. Kui nüüd pulmalised laulatamise jareie  Annenhofi uulitsal rõõmsalt pulmalaua ümber istusnvad, ilmus äkitselt politsei sisse ja wõttis kõigi ehmatuseks noore naise mangi. Ta vii 4 aastahs Permi kubermangu asumisele mõistetud, oli aga sealt salaja ära põgenenud. Noor abielumees olla sündmuse pärast üsna õnnetu,- aga kui roana Jplbat ta vii Keiser Niholai ajal teeninud < — vskab ta Vististe! weel paar aastat oodata. ÄleWensmmaffins kongvchs ja 'hoole» kandmise msjus peetakse tulewal aastal ''Peterbnrw ära. Korraldusetöödeks on Köisekõrgema poolt 3000 rubla annetatud. TMimaW asjus seletab Teataja" ühe sellekohase senati otsuse juurde, et isik, kes kauba eest tolliraha on maksnud sunnitud et vke lisa maksma» kuigi tolliwalltsus pärast leidis, et wahem on makse-- tud kui õigus. ElektrnvallMs fteifus. Tulewal pühapäewa! seataste  „Rew. Isw." teatel kohalises Wene usu Ä kolski kirikus elektriwalgustus sisse. Pandawat terwelt  170 elektrilampii õõgama. Ehttusekulud wõtwat kaupmees M. N. Gorschkow vma kanda. Malemüqgtza MMs. Lähematel päeraadel oodetakse  kohaliste malemünguseltside kutse peale kuulsa Saksamaa malemängija hr. Miesesi Tallinnasse tulekut.  3. detsembril tahab hr. Mieses kohalises' Gaksa .jeltstmajas tÄhani uul. nr. 3) 25 'Vastumängijaga ühel ja selsamal ajal wõistlusmängu pidada, kuna 4. detsembril malemängusõpradel haruldane lõbu osafe. saab, pealt Vaadata, kudas hr. Mieses Wene 'seltsiinajas  iMündi uul. nr. 3) mitme mänguwastasega Wõistlusmängu peab, ilma et ta ise sealjuures malelaua peale Vaatakski. Tähendatud wõistlusmäng algab kell 8 õhtul. Sissemineku hind ~5 kop.i kooliõpilastele 40 kop. Eisfemineku hind jyn nendel, kes 3. detsembril mängimisest osa soowiwad wötta, 2 rbl. inimese pealt, kes aga 4. dets. jhr. Miesesi wastu mängida soowirvad, nendel tuleb mängiinise  õiguse eest 3 rbl. maksta. (Mängust osawõtjatele on stsseminek prii.) Ülesandmist mängust osa Mõtmisek  Võetakse müngupäewa õhtul Wene seltsimajas wdstu. RMe, kes fMWpvVW, pstß tahamad, annab Eestimaa  põllumeesteseltside Zesktoimekond teada, et Soomemaal  Harju põllutöökoolil praegu 3 Airschire tõugu pulli on müüa. Emad on neil Airschire ;-,B" sugukirjas ja lüpsnud üle 4.090 kilogrammi piima aastas; isad vn Skotlandjst sisse weetud. Pullid on umbes 14 kuud manad ja maksawad 150 marga ümber tükk. Osta sooimjad andku sellest alamal seiswg adressi all kohe teada, muidu wõib ilma jääda: >lm nämmi» Hamina, Harjun maanviljelys koulu. P. Kallit. E. P. S. Zesktoimekond. Wastoe BMi- ja Mq-stqmew mähet. Amerika miljardär Rockfeller on „Birsch. Wed." teatel teedeministri  poole pööranud ja Ühe suurepäralise kanali ehitamiseks, mis Balti ja Mustamerd ühendab, luba palunud. Ehitusekulud tõuswat ühtekokku 240 milj. rubla peale. Palme kaubaostiatele ja pvstitarvitajatele. Õpetaja  T. Ha Im juhib <Äl?sa lehtedes elanikkude tähele? panemist selle raske töö peale, mis kauplustes ja posti peal teenijatel enne jõulu on. Ta palub ssa tänauM kõiki woimalikult maremalt oma pühade tarmitustssisse  osta ning saadetust posti peale anda, jet teenijad, ja ametnikud pühasid rõõmsatena ivõikjirvad mastu wõtta. Peale selle paneb ta ka südame peale käsitöölistele roomalikult nende arwed juba marakult enne jõulu ära tasuda. Paljud inimesed, lisab kirja kirjutaja juurde, ei aimagi missuguse murega ja puudusega  paljud meie käsitöölised pühadele wastu lähe? mast just sellepärast, et nendele nende tööd ära ei maksta. Soowime pmalt poolt, et ka meie lugejad neid ridasid lahkeste tähele paneksiwad. Õnnetused ja kuritööd. f. Wavga kinniwõtminc. Jaoskonna ülewaatajal Wilitsinskil läks eila korda kelmi, kes wäikekaujpleja Ilsbergi kaupluses Varguse torme pani,- kinni Võtta. Tema nimi on Hans Äutrmanit. f. WavWlsed. Öösel Vastu 3. dets. tungi-siwad tundmata inimesed läbi kcldriakna Väikekaupmehe Jaan A. kauplusesse ja warastasiwad 10 rbl. raha ja! muub pudukaupa 34 rbl. Väärtuses ära.  Selsamal  sinisel Varastati 'stsifamurbmise teel ühest keldrist S. luhkentali uul. nr. 40 13 puuda liha ja muub kaupa 30 rbl. Väärtuses. Eila phtul Võeti sabamast  madrus kinni, kes aurulaewa ~Reini" pealt 33 toosi lilu oli Varastanud. - Edasi pandi eila järgmised  Vargused toime! Polgu uul. nr. 10 Varastati riideid ja taskukell. „X)Vigateli" roa britil tööliselt Jaan A. 66 rbl. raha, Alwme L. korterist Allemanni uul. nr. 72 riideid ja muid asju. 8. Rööwimine Öösel wastu 24. nowembrit oliwad lindla wallas 3 tundmata isikut Gusta Aa Ii korterisse tuiüud ja selle käest 50 rubla nõudnud. Raha andmata  jätmise korral ähwardasiwad nad maja põlema pista ja elanikud ära tappa. Kui Aa! neile seletas, et tal raha ei ole. lõiwad nad akna. puruks ja taht- fh»al> selle läbi sisse tungida. Majaperemehe öde tÄ> roörmsateie wumaks 3 rubla, millega nad fö keyptt limad t a ära läkfiwad. m Telegrammid. ftkrtairt telegrafi agentup] poslt.) BeMnAiH. Kindral-kuberner Seyn jõudis siia. UvaWist. Kirgisi steppides on katkukahtlasi geksjaannsi ette tulnud. Wiimasts 10 päewa jooksul suri 23 inimest ära. .... -põhia-Karolina riigis (Amerika Vhisr.) lagunes ja 35 1 reisijaterong ära. 10 inimest saiwad surmas Politikalise politsei ametnikud suhtuK road sotslaldem. koosoleku peale. 31 inimest wõeti kinnimillest  suurem jagu õppiw noorsugu on. 9: "Rowõi Golos" toimetaja trahwrti ..Piiskopid ja awaldamise eetz 200 rublaga. Keisri Kerra määras alalisteks Wenemaa! asemrkudeks Haagi maakohtusse riiginõukogu lõkmed «aburomi, Tagantsewi, professorid parun Taube jql krahw Komarowski. Ringkonnakohus,- ikma wannutatud meeste osa--! wõrmiseta, mõistis endise „Slowo" toimetaja AdU rianomi kohtuaruande.- Mida kinniste uste Laga hch- eest 100 rbl. trahwi maksma. BtfisWfft. 4. dets. Täna öösel kell 2.3 S m,imsuri  kunmgas Leopold ära. Surm tuli koguni ootctt 1""'®- kella 11 ajal õhtul arwastwad arslA seisukorra kõige pareMa õlewat, sellepärast jäiwad kunmga murde ämult arst ja parun Koffine. Kuningas furr weresoonte lubjaneMise tagajärjel. Parun Hof-i ftne andis kell 3 kuninga surMast perekonnaliikmeteks teada. Wikmased tunnid surma eel saatis üiningaS rahulikult Mööda. Surma juures oliwad arstid riaz ja Depar. Kell 2.10 Win. kuulis üks halastajatest õdedest kunmga oigamist ja kutsus arsti. Arst pritsis moü Timut Tisjc, agU ses ei aidanud. Punkt kell 2.37 mind lahkus kuningas siit ifmbst. Praegu roeel uÄtiüW ürewus ja liikumine. Be>rkiwist. Keskerakond ja poolakad andsiwäd rii-- gtpäcwale nende ametnikkude karistamise kohta, kes kogukonnawalriniste! hääled poolakatele o-liVad m.d-nud,  järelpärimise sisse. Belingist. Hima Valitsus lükkas ettepaneku, n Makao piiritüli asja Portugaliaga roahekohtusse ha> rutada anda, tagasi. ReM-IMgD. Nikaraguas Valitseb äreyus. 'Kõik süüdistawad presidenti. Rahroas nõuab Lhisttikide uxpi heleastumist. f Budapestist. 4. detsembril Võtab kuningas Wie--! uis endise llngria Mmister-presidendi krahv, Kuenhe? derwari ja endise rahcnnmistri LuTatshi jutule. Ees-- -kord loodetakse kindluste kabineti kriisise lõpetamist. MMmast. Morosowv kinkis Vanausuliste ham gemazu heaks 120.000 rbl. Wienist. ««Saadikutekojas kõneles saadik Shpatshehz teise ettepaneku rutulikust põhjendades,- kella 7 "honü, kuni kefkpäewani. Pärast kahekordset Mitteobstruktsi« tide protesti algus Tshehi radikalle M kõne. Õhtul kell 1 / a 7 i kõne ajal, tõusiwad rahwa teiselt ttU bunalt Valjud obstruktsioni Vastu sthttud pwteM hüüded. RahVUs aeti wälja. -Lift kõneleb edäsr. Ilma- (meteorologia-) teated, Tallinna sadama meteorologiaj aam&sto 4. detsembril 1909. Seda ja teist. »Waiarah«". Nagu lugejad ehk weel mäletawad oli Dresdenis Saksamaal Wene würst Kotshubei üht hotelliteenert selle eest jalaga löönud.- et wiimane talle naljale he numbri oli andnud. Selles pilgati üht kõrget Wene ametnikku. Kohus mõistis lööjä 1000 marka trahwi ja 50 tuhat marka maksma. Kohtuasi ei olnud weel lõpule jõudnud.- kui lüüasaanud Müller, nii oli mehe nimi,- ühes restoränis  kiitles, et ta Vürstile meelega nimetatud pilkelehe  andnud. Kui wiimane teda jalaga löönud, kukkunud  ta ise pikali, ka pole tal ühtegi häda, ta tahta ainult würsti käest weel head paiukit Välja pigistada.- Seda juttu oliwad mõned Venelased' pealt Kuulanud. Nad läksiwad Wene konsuli juurde ja andsiwad sellele  juhtumisest teada. Kõige selle 100 tagajärg oli.- et Müller protsessi kaotas. Niihästi Valuraha kui ka! paiuk läks kaduma. Saladusldte iakutuskepp. Parisist teadustatakse ..Berl. Tagebl." järgmist: Siinne politsei tuli imelitule  Vargusele jälgile. Juba tnitu nädalat järgemööda  kadus ühes pangas pea iga pßew paberiraha ära,- ilma et seda kadumist fudagi oleks saadud heletada. Peale lõunat tuliwad panga-ametnikud oma käikudelt  tagasi ja andsiwad sissewõtted kassahoidjale ära» kuna selle juures alati kas üksikutest rahadest ehk jälle terwetest pakkidest puudus oli. Panga-ametnikka ei Võidud selle juures sugugi kahtlustada ja ka toõõroö' isikud ei pääsenud sinna ligi. Siis kutsuti Jälapolit* Ifinil panka, kes seal kaheksa väewa wähti Seal nägi salapolitseinik järgmist i Kui üks pangasaadik  maksulaua juurde astus, näidis keegi ilusas! riides olem herra luugi juures, kus ta enesele niisuguse  näo tegi, nagu oleks tal seal midagi teha. Kui maksulaua juures arwcid peeti, pani ta oma kuldnupuga  kepi wõrelaua peale. Seal tekkis äkitselt kepi nupu sisse awaus, kust peened tangid Välja mis kuni rahadeni ulatasiwad. ja ühe rahapakk kinni haarasiwad. Kohe Võttis tore Võõras oma kepi ärä ja tahtis minema hakata. Ta wõeti kinni. Pärast sel-- gus, et ta inglane on, toredas Võõrastemajas elah la °hükga raha sel wikstl ära on Varastanud. «*: »7s ü X $ ftg; m f 0 1, #' 1909 Wastutaw toimetaja G. E. Luiga. Wäljaandjad v?. J. Luiga ja B. Eüa k, 1 p. Eüa k. d 5. Täna k. 7, h, Barometer m/m. . 765.9 761,9 757,1 Tcrmometer G . . +2" +2,3 +1,7 Niiskuse % . . 93. 89. 84. Tirele siiit, ja "W W Tuult pole kürns 4m, Ogek. 7 m. Osak. 0 m. Osek, Sademed m/m . . | 00 00 3,4