fotäflraniib,- et temft liikumata waranduse MctulefuS töflrafjwa Torterik cT)ilaTril[eTs peawad laama iar- Mitatud, kapitalide protsendid aga abiandmiseks keh- Mematele Tallinna elanikkudele. Nüüd on juba inõ- AliMnmend aastat pärandusejätja surmast mööda, jkuid korterite ehitamiseks ei ole wvel midagi tehtud, ja abi antakse osalt niisugustele inimestele, kellele seda mitte just tarmis ei ole. kuna suurema puuduse kannatajad ilma jäetakse. Nii on mulle 400 rubla järele jäänud, sest et waeseid ja abita rwitajaid ei vlewat seitud. Kõneleja imestab, et Gonsiori maranbuss  Valitsejad Tallinnas, kus nii palju waesust ja puudusekannatajoid on, abitarwitajaid üles ei leia. Ka 'villa 1000 rubla eest Väärtpaberist ostetud, niis aga testamendi määruste wastu käia, sest testamendi järele pidada kõik jooksen? sissetulek abiandmiseks ära tarrvitalama. Sellepärast paneb kõneleja ette, Gonftori  asutuse aruannet wastuwõtmata jätta ja küsimust õignsteadlise komisjoni lätte läbimaatamiseks anda. Lm. Riesenkampff seletab, <et linnawolikogul Silgust  ei ole arutada, kudas Gonsiori waranduse malitsus  abiandmist on toimetanud, seda on testamendi tegija taieste Waranduse hoolekandja nõukogu heaksgrwamHe  teha andnud. Lm. Karlson toetab Mendi ettepanekut. Lm. Grigorjem, kui rewisjoni-komisjont esimees, paneb ette aruannet wastu wõtta, sest et warandus ja asjajamine mormilikukt korras on leitud olewat. TehtaAe xoaheaeg, et w-oliniknb asja eneste keskl  läbi mSAs arutaba. Selle järele otsustataHe aru- Onne Wastu joõttai, Ma küsimuse selgitamine õigusteadlise  komisjoni kätte anda. Pühade kinigstuste asjas ei ole lw. Mend sellega Kahust et neid linnaamet omalt poolt määrab. Lw. iftoba seletab, et praegtme kingituse andmise wiis jigatahes puudulik on: kingitust saamad nende majapidamise  Harude kus eelarmest raha järele bn jäänud ;tm ülejääk» ei ole, et ole kingitust, teised, Ks piisama tööd on teinud, ei saa; Ega see ei ole Inenbe jflüb, et ÄlejüM ei ole. Aga ühtegi ettepanekut selle asja üle ei pane jujhataja  hääletamffe alla, nõnda et läbirääkimised taga- Kärjeta jäöwad. Kinnisel hääletamisel on 3 häält aruande wastujwõtmife  wastu, kõik teised poolt, sellega on arunne Wastu soöetud. Lõpuks teatab lw. Koba, et keegi asjaarmastaja linna päralt olewaid wanu gobelin-roaipastdi tahaks Ura osta ja nende eest 50 tuhat rubla pakub. Sovwitab pmalt poolt neid ära müüa ja saadud raha mõne äleüldiskasuliku asutuse, nagu kooli, haigemaja wöi Wuud sellesarnast, elussekutsümiseks tarwitada. Paneb lette, müüiniseasja ruttu otsustada, sest et sarnast kaupa ainult taimel Mitäffe. Linnapea arwab, et seda küsimust üle pea-kaela otsüstada  ei saa ja et temaga nn wäga kiiret ei ole. Sellepärast lükatakse edasi. MarastMls lümawalimiste asjas. Pärnu linnawalitsus  nõudis nende käest, kes walijate nimeKrjas leitud puuduste wastu kaebtusi sisse andsiwad, et skirjade peal tempelmark peaks olema. See oli kaebasätete  nagu trahwiks, et nad eneste ülesmõtmist walijäte  linnaisade tahtmise wastu nõudstwad. Kaelmsaid  ei kohutanud see maks tagasi, maksiwad nõutud raha ära ja kaebasiwad ülekohtuse nõudmise pärast kubermangu walistusele. Seal on nüüd. nagu ;.P. Post." teatab, linnawalitsuse margi nõudmine jeadusewastaseks  tunnistatud. Nõnda saamad kaebajad pma raha linnarpalitsusest tagasi. Kool. Koln»s ett«valmistainise Pärnu Eesti koolv- Zelts on otsuseks teinud, oma Eesti eelgÄmnasiumi uuest aastast kolmandat ettewalmistamise klassi arvada. Läti ülwpiÄste arw Riia polstehnikumis suureneb iga aastaga. Praegu on koolis 420 lätlast. Nende hulgast on 105 kaubanduse-, 90 inseneri-. 90 wehanika-,  8 keemia-, 35 vSllumoj<Mduse- ja 20 ehituse jaoskonnas. Teater Laupäewal oli ..Löbtcha talupoja" etendusele rohkain  rahwast kogunud kui kunagi enne tänauMeA hooajal. Umbes 800 piletit oli ära Müüdud, Kõll seina ääred oliwad peastwaatajaid täis: suur hulk pidi ruumipuudusel roeel tagasi põöraMa. Wäga rohkeste  oli muulasi ilmunud. Mäng oli endist rviisi taieste ladus ja meeldiv). Üksikud laulud, mida kordama  pidi, ärntasiwad tormilsti käteplaksuiamisi. Ka eilane ,Mch«wAnni SMemMmtse" ettekanne  oli peaaegu saalitäie rahwast kokku kogunud. Eestulewal kesknädalal etendatakse kuulsa Prant|ii)c  kirjaii ilu A. Dumas' (I. dil maa) wiiewaatuslist draamat ...Kmnslia neist»" ..Estonias" esimest korda. Sellest laialt tuntud töödest, mida prantslased oma moodsa realistisse draama algustoodeks peawad. räägi- Me homme pikemalt. Muusika. Krmlsirt. mis lauljanna proua Ella Masing- Erünberg ja wiiulnuängiza hr. 3. Kotkas hr. O. Hermanni klawerimängu saatel ella õhtul inshener Karl Lutheri rahwamajas andsiwad, leidis kuulajate poolt, keda keskmisel arwul kokku oli tulnud, õige jooja wastuwvtmist, nii et ühe kui ka teste solisti toodete, iseäranis aga nende koostegewusel kuuldawaletoodud  ettekannete kordamist nõuti, mille tagajärjel  ka lisalooded ci puudunud. Proua Masingi üleüldiselt  puhtakõlalise, kuigi madalatel registritel iumednwõitu  soprano wäljapaistwamad kõigiti head Mõju clulekulsuwad omadused on ülikaunis hääle woogawus ning painduwus, mis iseäranis lürikalaadiliste  toodete tarbekohaseks ettekandeks head toomtalust pakub, kuna sõnade wäljarääkimises küll suurem selgus soowitaw oleks. Hr. Kotkale wiiuli Mäng wõidab kuulajad oma poole nimest hoolsa ülesande-täitmise läbi. nagu see iseäranis tehnikaiste külje kuuldawalctoomises hea mõjuga ilmsiks tuleb. Lauljannale annetati suur lillekimp. 'W. Pidud ja koosolekud. ..Lootuses" kanti hr. O. Petersoni õpilaste poolt laupaewa õhtul L. Koidula 3 järguline naljamäng i.Särauc Dlulk" ja A. Tshechowi ..Karu" ette. Rai? wast oli r ohke st e. Kohtukoda. üüriline K> lõbumaja. Dr. Karl. fuiand oli, nagu ~Wir." teatab, oma forierift Narma maanteel; Ale Igandi omi majast 1907. aasta betlembrifuu fees enne üürilepingu lõppu lahkunud ja muist üüri maksjnata  jätnud. Majaperemees audis asja rahukohtusse, ja nõudis 400 rubla, nimelt 300 rbl. korteri üüri ja 100 rbl. tasu selle eest, et ta korterit poori kuu jooksul  oma kiilul kütnud. 5. jaoskonna rahukohtu»? mõistiski Migandi 350 rubla maksma. Edasikaebamise teel Ws asi Tallmna-Haapjaru rah l . usse. Kostja adwokat Daugull toetas Baltö- Niu eraseaduse 111 köite § 4054. ja § 4122. peale, mis üürnikule õiguse aim arvad korterist lahtuda ja lepingut murda, kui korteris puudusid leidub, mis selle tarwitamise wõimataks teeb. Käesolevat tuhtumiset oti halbtuselks see, et alumise korra peal oliwad ruumid 1907. aasta sügisel ..Wenetsia kohwimaja"  jaoks tuntud; see kannud täielist ..lõbumaja" iselaadi: naisterahmad olnud ainumateks asunitkudeks.  4 klawerit üürganud pooled ööd läbi, joobnud  meesterahwab käratfenud seal jne. Wigandi türete  wastu tarwitatud mecsterahwaste poolt jämedaid  sõnu, sest wõõrad ei wõinub teada, et majas peale lõbumaja ka erakorteris! leidub. Miimaks läinud  lugu nii kaugele, et W. perekond ei tohtinud parad-ust tarrvitada, kuid pidanud tagauksest ja räpasest  õuest läbi käima. Rahukogu arwas üürilise tõestust  küllalt mõjuwate-ks ja tunnistas nõudmise tiibjaks.  Peremees peab pealegi M.-le 40 rubla kohtukulusid  maksma. Nõudja wiis asja kaugele senatisse. Seal püüdis  ta seletada, et ..naisterahwaid ei rvõi ju rottidega, hiirtega, lutikatega jne. wõrrelda", millest paragraf 4122 kõneleb: pealegi peaksiroad need tüütumad loomad  korteris eneses, aga mitte hoopis teise majakorra pea! asuma. Selle seletuse jättis senati kassatsioni departemang tähelepanemata ja kinnitas rahukogu otsuse. Tartu fotstalreivvlutswnaride Lahtu otsus on >l3 isikut õigeks mõistnud. Need 13 isikut, keda sõjakohus wabaks mõistis, on nagu „Post." kuuleb, järgmised: Abarenkow. kes ennast gümnofiumt lõpueksami mastu ette walmistas (mõisteti 1908. aastal ühe teise asja pärast 3 aastaks Tobolski kubermangu wälza), Edwin Kessler arstiteaduse õpilane, neiu Vagel  wabaülikooli  pealttuulaja, neiu Erigorjants arstitead. ülip. (mõisteti maremalt ühe teise asja pärast koimeks  aastaks Tobolski kubermangu), Schiemann  (mõisteti warematt tihe teise asja pärast 3 aastaks kindlusesse Vangi), Brshosoroski  weterinärinstitudi  üliõpilane (mõisteti warematt ühe teise asja pärast kaheks aastaks Arhangelskisse wälja), Stjokol (Wrtebski .kubermangust), Wanakesa  aktsisiametni?  Ljublmi linnast. Lind Narwa elanik, Mäelok endine ikirjutaja kohtu-uurrja juures (tuleb rveel ühe teise asja pärast kohtu alla), ReinÄ Tartu ülik. üliõp., ja E. Legin töömees! Wõru maakonnast (mõisteti warematt ühe teise asja pärast üheks nädalaks  aresti, Missuguse Zaristuseaja ta nüüd, kus ta üle aasta ülekuulamffe-tyaägis olnud, ära peab istuma. Tööstus ja kaubandus. Tallinna la«v«hituse ja mehmükastne padrik on, nagu meie juba teatasime, mäffuwõ imetuks tunnistatud.  1906. a. oli nimetatud ümbrik ..Retshi" wäljaandja  I. B. Baeli omandus: Back oli ta, nagu „P. Itg." teatab. 1903. a. 100.000 rbl. eest ostnud. 1906. a. asutas Back Mstaüh isuse 1 miljoni rubla suuruse põhjuskapstaliga. Tema enese päralt oliwad 950.000 rbl .eest akt-siaid. Et wabrMl wähe lnkuwat kqpttali oli, siis Mõis ta ainult kahjuga töötada. Bakil läks siiski Eorba wabriku peale wäikseiÄ laenüsid  teha,- Ma tema surmaga jäi ettevõte täitsa soiku. BaÄi pärijad on 200.000 rublaga wabriku pea-wõlauskujad. Nend!el on la kõige rohkem aktshjäid  >nimelt 950.000 rbl. eest. MchrSu warandus on 481.891 rbl.? wSläsuMnä MU 850,841 rbl. peale arstmtud^ Kandkks «nWV MM, talvr<chwia ySllupiwgas. Pöldrpanga arweraamatust Wõkb nähch et panLa praMt 2.263.93? desf. maad 118.690.917 rbl. eest ja 3.322.493 debatini talw- Maad' 690.260.055 rbl. eest pandas ott pandud. KSigj AWnemaa emUeeVe Äemikkvde kongress kutsutakse rahaministri lubagä selle kuu lõpul Peterburi  kokku. Harutamise alla tulerdat roana sõidutarifi muutmine ja uue kinnitamine. WeMMa WMibÄeß tehtud gummiriie on Saksamaal  odawcun kui siin, sest et selle tõöstuseharu sündikat  juba 3 korda kauba hinda on tõstnud. WavgM hoidke! Parisrs on keegi uue signaliapparadi  rvülja mõelnud, mis iga ilmuwust majas/ korteris, töökojas, aidas jne. suure kisaga teada annab ja seega wargatete suuri takistusi teeb. Segasõnumed. Tölp on laupäewases numbris  kohaliste sõnrunete all ära trükitud, nmielt, et ..Päewalehe" talus iseäraline uurimise-komisjon olla walstud, kellele ülesandeks tehtud põhjalikult järele uurida, kas ..Wimlane" on sakste wõi mitte. Ehk see küll iseenesestki silma paistab, et meil siin luuletusega  ja mitte tõepõhjal seiswa sõnumiga tegemist on. arwame siiski kohaseks ka oma poolt seletada, et see teade täieste tuulest on wSetud ja niisuguse komisjoni  asutamise peale ~Päewalehe" talus mõteldudki ei ole, sest et siin sarnase uurimise järele tarwidust ei tunta. Rikkchs cjakfcmßüia. Neil päewll wiidi Riias keegi ajalehemüüja haigemajasse. Ta oli enese ära näljutanud ja selle läbi kangeste ära lõppenud. Aga seda ei olnud ta mitte puuduse, roaid ahnuse pärast teinud, sest tema taskust leiti 300 rubla sularaha ja 10.000 rubla Väärtpaberites. Enne surma aga tahab ta roeel head äri teha ja nõuab oma kauplemisekohu  eest 300 rubla. Sugulasi ei olewat temal ühtegi, sel. east on arusaamata, kellele ta warandust korjab. <■. Jällegi toosid wabrikus. Hiljuti seisis meie lc! lende, et kaks ..Dwigaieli" wabriku kirjutajat Li loosimise pärast rahukohtuniku poolt karistudu  .... nd. Wahe peal oli loosimine Tallinna wabritutes  päris soikus. Nüüd aga ilmus korraga loos ootamatult ~Mayeri"  keemia wabrikusse. Kas see loos lubatud wõi lubamata on, ei muuda asja. Aga lugu on järgmine, et tishlermeister T., kes alles aasta eest omale maja ehitas, jällegi ühte hõbe paberossi toosi 14 rubla eest mcstja loosib) ä 20 kop. pilet. Kurjad .keeled teawad kõneleda, eksmeister loosimisega üsna head äri tegewat, ega muidu, siis mees, kes mõni aeg tagasi alles grammofoni loosimise lõpetas, nüüd juba jällegi paberossi toosiga õnne ei hakka katsuma. I. ZbaleMhMteig>ijakittn>iwõt.mine. Schubbe uni. nr. 7 ei arv 22-aastaue rauaireial Karl Tiin seisis kahtluse  all, et ia waleraha walmistab ja laiali läotajb. Ella wöttis politsei tema korteris läbiotsimise ette ja leidis sealt gipstwormistd ja teisi abiriist asid. mAlega  hõberublasid, 50 kopika tükkisid, 5-rublalisi wakatud  oli. Leiti ka wastnis 50 rublatükkisid. Kurjategija  tähendas, «t ta ainult 14 päewa walerahawalnristusega  tegemist on teinud ja ainult wiis 50- kopikalist hõberaha on waianud. Aga et ta ruba 2 aastat ilma tööta on olnud, siis ei wõi tema tõendust uskuda. : Aj ole Ktera. Reedel t uinub 2 Võõrast kroonlinnast  Tallinnasse, jäänud siin kõhuhaigusesse ja mildud  priihospidalisse. Darsti lagunssirvad linnas jutud  ,laiali. Magu oleks kolera juba Tallinnas. Aga nüüd ort linna koleraarst haiged läbi waadanud ja baltoriologia labatoriumis on nende Väljaheited järele  uuritud, kusjuures kindlaks on saanud, et haigus mitte kolera ei ole. <J f. Lnntchx lõpp. Nagu meie juba teatasime, leiti uni. nr. 19 hoowi pealt 42-aastan-o lesk Johanna B. lume sees lamawot, kuna tema juurest sündinud laps leiti, kellel enam mingisugusid eluimärlisid  ci olnud. Ema wiidi korterisse, kus ta ühe tunni aja järele ära suri. Selle asja pärast ettewõetud uurimine on järgmist päervawalgele toonud : Johanna B. elas nimetatud majas oma täiskaswauud pojaga, kusjuures ta ühe sealsamas elama nooremehega armastuse  ühendist pidas, millel ka tagajärgi oli. Nimetatud  hommikul oli ta kuuri läinud, kus talle laps sündis. Rätikult tehtud nööriga kägistas ta siis lapse gra. Nöör leiti lapse kaela ümbert. Selle järele oli ta surnud laksega hoowi peale läinud, et teda Väljakäigu-kohta  wisata. Aga et ta palju werd oli kaotanud, kukkus ta ühes surnukehaga lume sisse ja jäi sinna nii kauaks, kuni teda märgati ja tuppa wiidi, kus ta siss- Mise Verejooksu kätte suri. Õnnetused ja kuritööd. f. Saka-Mtinakauplnseb. Äleeila leiti Gustaw Rosenbergi  korteris Wüadimiri uul. lubamata kroonu- Viina-kauplus üles. Tema juurest saadi 10 Viinapudelit kätte. Märke uul. leiti Aleksander Kerpu korteris 1 / 4 Vedru kroonuwiina, 24 pudelit õlut ja suupisted üles. f. W argus. Ws istel Juhkentali uul. nr. 16 ühest kuurist Varastati 6 tapetud hani- ära. s. Kuulujuttude kohta par. Schillingi kallaletungimise üle saame järgmist teada: Kui parun Schilling 9. nowembri õhtul kell 19 Keika Mast mööda sõitis, lÄsnvad tema saani eel 3 istful, kes hüüdmise peale Vaatamata eest ära ei läinud. Ms nendest hakkas koguni hobuse Valjastest kinni ja parunit sõimama. See Üstf, Niimega O. Hahn, on vahurikkumise pärast nüüd kohtulikule Vastutusele Võetud. s. Puu alla. 16. skp. langes 69-aastane Mart Alew langema puu alla ja sai elukardetawalt migastoda.  Kiri toimetusele. Kas arst on kohustatud kutsumise peale haige juurde tulema Või ei? 27. oktobril jäi minu naine äkitselt haigeks; et haigus järgmisel päeroal ikka raskemaks läks, sõitsin ma Loksale,' mis minu kodust Pärispatt 11 rversta kaugel on. et seal telefoni läbi kihelkonnatohtrit,  kes Kuusalu kiriku juures elab, haige juurde paluda. Tohtri-herra andis järgmise Vastuse: >,Mul ei ale Võimalik tulla, mu hobused on sõidust  tüdwenud ja tahcnoad puhata!" Sõidan weel 25 Versta edofi, Kuusalusse, et tohtrit, kelle hobused wäsiuud, oma hobuseW koju sõita. Tohtri masti juurde jõudes küsin tohtri teenijalt  tüdrukult, kes õues oli, kas tohter tŠobois on; tüdruk Vastas jaatawalt. Nüüd astun majasse sisse; ukse peal tuleb tohtriproua  mulle Vastu ja küsib minu tuleku põhjust. Olin asja ära rääkinud, kostab proua: ~Tohtri-herra läks 5 minuti eest kodunt wälja!" Kurna meelega pööran sealt tagasi kodupoole tulema. Kui wersta L 3 olin ära sõitnud, näen, üks sõiduriist läheb minust mööda Loksa poole; mul hakkas südames uus lootus tärkama, et tohtriherra  ehk minu palme peale mu haige naise juurde sõidab: aga minu lootus oli tühine! Kui 72-werstalise sõidu järele miimafe ckoju jõudsin.  oli mul ainsaks troostiks.,4 pulbrit, mis tohtriproua  minule soomrtas ja mida pra tema käest ostsin. 29. okt. saatsin oma 13-aastase tütre Loksa ap° teki, haigele arstirohtusi tooma ja lasksin ühtlasi külida,  las tohter peaks Loksal olema. Veal öeldi: ..Tohter tuli juba eila õhtul siia Vabriku juurde, kus ta kuni täna lõunani sõprade seltsis aega lõbusalt mõõda saatis!" Et ma lootuse. Kuusalu kihelkonna tohtrilt oma haigele naisele arstiabi saada, olin kaotanud, palusin oma naisewenda, et ta Haljala kihelkonda. KSrrnu amlwlatortumisk, sealse tohtri juurde sõidaks, teda haige juurde paluma. Kui Karmu tohtri-herra haige seisukorra üle järele  oli künud. ütles ta: ..Heameelega olen ma roalmis  haige juurde tulema, aga ma kardan,- ei liin kõik inimlik abi hiljaks on >jäänud; ma aiman ilma hinnhta mõndasugust arstirohtu haige jaoks kaasa: kui haige peaks rveel elus siis saatke roiibimata  mulle telefoni läbi teade ja ma sõidan oma hobustega sinna!" Aga enne fui mu naisawend tohtri juurest koju tagasi jõudis, läks minu naine Maria, sünd. Maalderg.  44 aastat roana, 1. now. õhtul tgarocfelc puhkusele.  Et arst niisamasugune lihalik inimene on kui iga teinegi, läheb temale puhkust niisama maja kui teiste legf; aga elukutseline arst peab ka teadma, et tema amet, mitte ainult rahahallikale ja roosipõõsaste ivahele  ei mii, maid ka haigete ja surijate rvoodite juurde. Kui Kuusalu kihelkonna-arst Loksal nagu kuulda  pii öö ja pool päerva. ilma hädalise toimetuseta.mõõda  saatis, ja suremise peal olema haige, kelle juurde ,teda oli palutud, könoale jättis fiis on fee ülekohtune ja andeksandmata tegu! Käsper Aksala. Tõe eest mastutamad PSrispa küla peremehed (nimetatakse 4 niine). Telegrammid. Peterburi telegrafl ageoturi poolt.) Tifliftft. 21. noro. õhtul lastsnoad kolm sõjariistus  röõrolÄ uulitsal ühte möödaminejat. mille peale nad ära põgeneda katsusrwad. Lmnawahid ajasiwad neid Zmbuulstsasse ja piiräsiwod politseimeistri isik- Ilsel juhatusel uulitsa sisse. Kahetunnrlise Vastastikku laflmkse järele saavad kurjategijad surma ja politseinikkudest  pristaw ja lmnarvaht haawata. Surma eel tunnestajiwad kurjategyad üles. et näd lel^aweSpoli» maakonnaülema, sandarmi rtttmeistri ja teist ametnikka olla ära surmanud. Pojndonist. Parlamendi kojusaatmise pudul loeti troonikõne tee, milles kõige pealt Portugalis kuninga külaskäiku Inglismaale Meelde tuletatakse. Edast tähendatakse teiste riikidega sõbraliku läbikäimise peale, juhitakse tähelepanemist selle peale»- et Türgimaa konstitutsion Ma kõweneb. Saksamaa,- Vootsimaa> Norramaa, Sehwettst ja Portugaliaga Vahekohtu tegewuse edasijätkamist nimetades antakse trooniksnes  ka teada? et India seaduseandliste wõinrude tegewus  laienenud on. Ühtlasi aroaldatakse alamkojale rahwusliste uuenduste tarwis heldel käe! lubatud lisasummade eest tänu, kuna selle üle. et rahalubamme  eesmärgile ei jõudnud,- kaltsust awaldatakse.  Parlamendi ametlik kojusaatmine sünnib 26. detsembril, uute Valimiste algus 31. detsembril. Parifist. SaadikutÄoda Võttis rahaminkteriumk eelarwe Vastu. Portugalis kuningas sõitis kodumaale tagasi. BerlhMt. Kaks nöörimeest iungistwad kassariisu- Mise nõuga postijaoskonna kallale. Kurjategijad haawasnvad  Vanemat postiametnik?», aga telefoni kaudu abi sai kutsuda. Kurjategijad põgenesiwad ära. Rööwlite kinnnvõtmise eest määrati 500 marka tasu. 21. nowembril möllas Õhtu-Sakfamaal kange torm. mis palju õnnetust ja suurt Materjalilist kahju sünnitas. Põhjameres saiwad mõned laewad hulka. On inimese-õnnetusi. Montrealist telegraferitakse: Letti jälgi, mis wõib olla. Andree saatusest ligemat teatust Võiwad anda. Üks katoliku misjonär teatas oma piiskopile»- et ta Beringi mere ääres eskimosid olla leidnud»- kes jutustawat, et mõne aasta eest Valge.maja taewast  maha olla tulnud, mstles kaik äranälginud» roalget meest olla olnud. Nüüd olla need jurnud. Riigipäew hakkas Portugalis kaubalepingut harutama. Kõigi erakondade kõnemehed rääkistwad lepingu wostu. Madridist. Melillast teatatakse. »* »fg« wntcifart ümbruse suguharude penlikuv alla on andnud. Si«mrap-oSW. ..SuworoVskaja" jaamas põrkastroad  raks kaubarongi kokku? mõlemad Vedurid ja {? wagunit saiwad Vigastatud? kergelt haawatud on masinist, selle abi ja ülemkonduktor . JekqtariWKlMoAt. Pristam Karotshentshew sur« mati teatrist Väljatulekul ära. Pacrkflft. Pichou andis 21'. now. Väljamaa ajG kirjanduse esitajate auks pidusöögi. Prantsusmaa! sünnitas kange iorMi suurt kahju? Palju parkasid läks mererandades põhja. Telefoni ja telsarafi-Ähendus teiste riikidega on rMes. Lobstst. Awati alkoholiwastane näitus, mis tev wishoidline selts torme pani. Wäljapanijaid on ka Väljamaalt. Ilma® (meteorologia-) teated. Tallina» sadama meteorologiajaamasfc, 23. nowembril 1909. Börse teated. Wäärtvaberite hinnad Peterburi rahabõrsel22. nowembril- Riigi- ja kommunallaenu paberid. Paruwg-. 4Z Ritgirent 90 90'/ 2 ü% Sisemine laen 1905 a. I. .. . 101 B / 4 102V 2 ö| „ „ 1905 a. IL .. . 101-/ 4 102 Va bZ . „ 1906 a. .... 101 Va 102V 4 §1 . „ 1903 a. M. ° . 100-/» 102-/» K% Wõtduloofi paberid 1864 a. (L {.). 462 466 fil m „ 1866 a. (IL j.). 346 Va 350-/, e| „ „ mõis». põllu». . 306 310 4V a Peterburi linna hllvotegi paberid . 33-/ 2 88-/2 g Aroonldma „ „ . . 85-/2 87-/2 r.% Tiflise Mõisnikkude sõllup. » . . 31 83 4WO « - - • - ??'/, 79 4-/,% Tuula « • • 87 88-/2 4Vg°/o Harkowt „ „ . . 37 3 U 88 4-/2°/° Kiiewi . „ . - 87 88-/, Kohalikkude Väärtpaberite hinnad Tallinna pankades. 24. noroembtil Pakutakse Eestimaa mõisnikkude kreditscltst pantkirjad,  suured SS 36 üZ> Eestimaa mõisnikkude kreditseltst pantkirjad,  iväikesed 95 96 4% Eestim. maak. vanik, suured U. , 4% „ „ . wAlesed 4>/L Ulesüt-ldamad Eestim. pantkirjad 490 4*is& Tallinna linna laenupaberid /, sb Tallinna linna immobllpanga pantkirjad,  suured 5L Tallinna linna immobllpanga pantkirjad,  wäikesed _ Nr 269 tl 8 t nt Ü I s e % £ 1909. Wastutaw toimetaja G. E. Wäljaandjad 4>r. moll. J. Lmga ja B. AümS. jj Ella k. 1 p. Ella k. 9 5. Täna k. 7. h. Barometer m/m. . 745,6 746,6 748,8 Termomefcer 0 . . -j—1,8 -f-2,6 Niiskuse % . . 90. 85. 96. Tuule sitt ja S 8SW S kiirus. . . . . j 6 m. 1 sek. 7 m. 1 sek. 0 m. 1 sek. Sademed m/m . . II 00 00 00, Aktswd. ucSfJSok 1 uöeneEitmttamtfef.(1827.)a. 400 40 i 78 1190 1205 IL „ „ (1835. a.). 150 - j 10 153 15 ©ateinanBra 250 20 i 25 515 526 Moskwa . 200 40 ; 50 665 — Rosstja 250 17. 5 1 25 396 Weneweo-ia Ilririifamtfefeltfi (1844. 0.) 100 4 : 4 72 74 Riia kommertspanga . . . 250 12. B : 15 247 750 .Fönikst" waguntwabriku. . 250 6 - 206 208 „ 150 — ; — 65 66 1 / IjWMD^MWWSMijWDWSMiLMiWjWMW W !!! 1!! 111 H Kes paberossa 4 kop. eest 10 Mii soowib suitse- -Z! —| tava, mis odaiva aktfisimasu ja stssevakkimise tõttu U b Haremao on, kui paljude teiste wabrikute paberossid, W nuS aga 6 kop. 10 tükki maksawad, s e nõudku W> i | I ~Atargo".'.U.s.N I 1 H. G. Rutenberal wabrlh Riias- 8 Ej Järcltcgemise eest hoiatatakse. ~ =i| WWMZjMZWIMWS^MikWIZWWIZWMINZWM