Saarlane maksab: kroonupostiga! aastas s r. kop Vs 1 „ ss ./ v« .. -..75 .. maapostiga: „ I„SV ~ Vz .. 1.. - .. V- » 50 .. Üksik number S kop. Almud faks korda nädalas, igal kesk«ädalal  ja laupäewai. Toimetus Pilkad uul. Treff«„i majaS /i 13. Kuulutuste waStuwStmiue kuni Kuulutuste petit- ida 2 kop., lehe eesotsas AK kop. tk SS. Keskniidalal, jutil !9V7> XXIII. aastakiiik Kaarma kiriku 500. aasta mälestusepäew algas 29. junil, Peetri päewal, piduliku  jumalateenistusega, millest suur hulk koguduse liikmeid, Ülemaa ja Saaremaa õpetajaid, Kaarma mõisnikkude pcrekondafid ja hüä osa wõõraid osa wõtsiwad. Kirik oli pidu ehtes: meiud ja pärjad katsiwad kiriku lumewalgeid seinafid; meigudega oliwad kiriku uksc-esine ja toolide read. niisama ka kirikumõisa sissekäik kaunistatud.  Kiriku kõrged Goihi wõlwid paistsiwad  küünlate walgel kui marmorist raiutud,  wägcwalt, kindlasti ja tummalt. Äa kui siis koguduse wägew ja pühalik laul, pasunakoori wõimsate ja kindlate helidega ühte sulades kõrge kiriku täitis, siis tundis ka tuim päältwaatleja, et iseäraline  pühaline waimustus ka terwe kiriku ümbruses asuS, ja et midagi suurt, meeli ja südant liigutawat ja ülendatawat õhus heljus. Need oliwad küll koguduse 500. aasta wäitusel kokku kogutud mälestused, rõõmu- ja tänupalwed, kannatlikud kurbtuse ja walu pisarad ja õhkamised, mis kõik sellel päewal just kui mimwiku hõlmast lahti pääsedes kirikust ja kiriku ümbrust nägemata täitfiwad. Jubelipaewa tähtsust ja tähendust meelde  tuletades, algas Saarema praost, Jammaja  õp. Walter altari ees oma mälestuse  kõnet. Sedasama tegi Saksakeeles ülemõpetaja  Blostfeldt altarilt, mille järele Tartu-Maarja koguduse õp. P- Willigerode, endise Kaarma õp. A. H, Willigerode poeg, südamlikus ja liigutamas kõnes ki- rikule kingitud altari ja kantsli tekid, ja armulaua nõuud (wiina kann, leiwa karp, altari lühtrid jne ) sisse õnnistas. Nii mitmel läikis selle juures rõõmu ja liigutuse pisar silmis. Siis astus Kursi õp. Punga altari jumalateenistust pidama. Sellel mehel on ime selge sõna ja hääl. Ja tema laul tungib hingesse. Pidu jutluse  pidas endine Kaarma, praegune Kambja  õp- Fr. Ederberg liigutawates sõnades ja liigutatud südamel, hõbe-selgel häälel. Ta wördles kirikut lihase emaga, ja äratas  armastuse tundeid kiriku, kui oma waimuliku ema wastu. „See sõna seisab wõitmata" kõlas selle järele usulaul, millele  Kaarma pasunakoor iseäranis «vaimustama  kaasamänguga, kus mürisewad bassi hääled madalalt kõrgesse weeredes imeilusa kokkukõla ja kindluse annawad, suurepäralise mõju andis. Siis astus kohalik õp. Pass kantslisse ja tähendas mõne sõnaga kiriku ajaloo pääle, ja nimetas  kingitusi, mis selle päewa mälestuseks kirikule annetatud: 1) altari ja kantsli tekk Kaarma mõisnikkude kingitus, 90 rbl. wäärt, t!) altarilina ja 3) kiriku ukse ees 2 laternat. Kellamäe mõisaomaniku, hra ' Rehsche kingitus, 4) altari lühtrid, Eikla herra v. Ekesparre kingitus, 40 rbl. wäärt 5) wiina kann ja leiwakarbike, koguduse  kingitud, 40 rbl- wäärt, K) haigetele  armulaua jagamise asjad, õp- Passi poolt, 30 rbl. wäärt, 7) Kaarma hariduse  kapitali aluspõhjaks endise Kaarma köstri M. Kallase laste poolt oma isa mälestuse auustamiseks ja Kaarma kihelkonna  piiris olewate koolide kasuks 100 rubla, mis pidupäewa hommikul kohalise õp kätte Dr. O. Kallase läbi ära anti. (Kapitali põhjuSkirja awaldame edaspidi, sest asi on toetamise ja järeltegemise tväärt, kuna seda koi ega rooste ei riku). Selle järele tänas kohaline õp. kokkutulnud wõeraid  ja õp- Punga lõpetas jumalateenistuse. Üksikute kõnede waheacgadel laulis Kaarma  laulukoor J. Kirotari juhatusel wäga tunderikkalt ja puhtalt kuulsa Stadler'i wiifi: „Suur Jehowa l Su püha koja ukse eeS ma elan rahu, rõõmu seeS. Su püha koja warju all Sa oled Ma ligidal. Su püha sõna seisma jääb, Kui maa ja taewas hukka lüeb." Ja lõpu poole kõlaS algusel kindel, ja siis südant sulataw «ahe O. Lorenz'i wiis .Jumal meie — Koor laulis wäga hästi ja liigutawalt, mi et terwe pidulik jumalateenistus kõigile armsa ja ülendama mälestuse Mdawalt kaasa an« diS. Kirikuteenistus kestis pääle 2 tunni. Pärast seda oli ühine pidusöök kirikumõisas,  millest kõik õpetajad (õpetajatest puudufiwad Saaremaa praoSkonnast ainult Mustjala ja Muhu õpetajad), suur osa Kaarma mõisapidajaid perekondadega ja kiriku konwendisaadikud ja rottmeistrid osa wõtfiwad. Nii oli sõbralikult ja üheSmeeles  arwata K 0 immest ühisel pidulaual, kuna lauljad ja mängijad järgmiseks pü» hapSewakS lõunale paluti, sest et saalis rohkem ruumi ei olnud- Pidulaual oli wäga sõbraline olek ja lahke ja lõbus meeleolu, kuna palju terwitusekõnesid  ja eladalastmifi oli: nii kiriku wõörmündri hrg v- Harteni, v- Ekesparre, Hertsogi poeg. (Conon Doyle jutustus). 8 Ta hirmsad plaanid läksiwad selle läbi nurja, ei Teie koolmeister Heideggeri surnukeha  leidsite. Meie saime seoa eile teada, just sel ajal, kui meie kahekesi kabinetis istusime. Dr. Hukstabel saatis meile telegrammi.  JameS ehmatas nii hirmsasti ära, et ma kohe tema kohta kahtlaseks sain ja seda ka talle,otsekohe ütlesin. Ta tunnistas  ka kõik täiesti üles ja palus mind, et ma kolme päewa jooksul seda kelllgile ci räägiks, et tema alatul kaaslasel wõimalik  oleks oma nahka päästa. Ma andsin järele, nagu ma ikka tema palwetele olen järele annud ja lubasin waikida- Selle pääle sõitis James kohc Heyse juurde, et temale kõik teada anda ja ia põgenemise tarwis raha kinkida. Ma ei wõinud „Riiu kukele" mitte päewa ajal minna, see oleks jällegi juttusid äratanud, waid niipea, kui pimedaks läks, ruttasin ma sinna, et oma kallist Arthurit näha. Ta oli elus ja terme, kuid wäga koolmeistri tapmise pärast põrutatud,  mida ta oma silmaga oli näinud. Et oma sõna pidada, leppisin ma sellega, et Arthuri weel kolmeks päcwaks proua Hvyse hoole alla jätsin, nii waStuweelt, !m see ka mulle oli. Politseile oli wõi- Mta jeds teada ande, et ta leitud on, sest siis oleks mõrtsukatöö awalikuks tulnud  ja mõrtsukat oli jälle wõimatu kohtu kätte anda, ilma et James sellesse asjasse oleks segatud saanud. Teie palusite, et ma Teie wastu awalik oleksin, mr. HolmcS, ja ma olen Teie palwe täitnud: ma olen Teile kõik jutustanud, ilma ct ma midagi salganud ehk wähcndanud oleksin. KaS Teie ka minu wastu nii awalik olete? Ma olin ka awalik wastas Holmes. Esiteks pcan Teile ütlema, et Teie ennast seaduse silmis õige mustaks olete määrinud. Teie teadsite, kes Teie poja ära waraStaS ja wailisite, pääls selle awitafite weet mõrtsuka põgenema. Ma olen selle pääle kindel, et see raha, mis James Wilder oma kaaslasele andis, Teie kõrguse pungast tuli. Hertsog nolutas pääga. See on kõik wäga paha. Wsel andeksandmata  on aga minu meelest Teie olek oma noorema poja waStu. Teie jätsite teda weel kolmeks päewaks sinna mõrtsuka koopasse. Aga nad lubafiwad . . .! Mis tähendab niisuguste inimeste lubamine  ? Teil ei ole mingisugust panti selle üle, et nad Teie poega säält jälle kuhugile  ei wii. Wansma poja tulude ja kasude  pärast saadeti noorem niisuguse tõsist häda sisse. see öN niisugune mõistmata tegu, mis päris andekSandmata on. Uhke aristokratlane, lord Holderness ei olnud sellega harjunud, et temale ta omas majas noomitust tehti. Ta ähkis ainult, ilma et midagi oleks ütelnud; ta tundis ise nüüd küll oma süüdi. Ma olen malmis Teid aitama,  rääkis  Holmes edasi, aga ainult ühel tingimisel  : Teie lubate mind Teie teenritele niisugufid käskusid anda, mis mina just tarwiliseks arwan. Hertsog wa.utas sõna lausumata elektri kella nööbi pääle. Teener tuli sisse. Teil on wist rõõmuStaw kuulda, ütles Holmes temale, et lord Salter üles leitud on. Saatke silmapilk sõiduriist „Riiu kuke" trahterisse. Hertsog soowib, et ta poeg wiibimata kodusse tuleks. Ja nüüd, ütles HolmeS, kui teener oli ära läinud, kui oleme tulewiku eest muretsenud, peame ka pilgu minewiku pääle heitma. Ma ei ole mitte mõni ametlik politseinik, ja sellepärast, ei nüüd jälle see asi harutatud on, ei hakka ma ka kellegile seda teada andma, mis ma tean. Hoysega ei ole mul midagi tegemist. Teda poodakse üles ja ma ei tee selle hääks midagi, et teda päästa. Ei tea, kas ta ülearu palju räägibgi, aga ma arwan, et teis kõrgusel raske ei jaa olema teda waikims panna,