Uuemad sönumed. Kuresaarest. Juhime lugejate tähelepa» nemist tulewal pühapäcwal peetama kurttummade  jõulupidu pääle. Seekord saab tähendatud  pidul Kihelkonna õpetaja hr. Habi ch t, oma kõnega meile külaleiba pakkuma. Pääle selle on harilise kurttummade laste katsumise, meel hästi ilus laSte näitemäng ja elawad pildid. Need kõik on hääd tõmbejõud pidule aga pää tõmbejõud on muidugi kurttummadepidu ise. Nii on see igal aastal olnud ja saab see ka sel aastal olema. Saaremaa Eesti Põllumeeste  Seltsi koosolek. Pühapaewal,  13. januoril, pidas S. ö. P- Selts oma korteris aastakoosolekut. KooS oli umbes 20 liiget. Koosoleku arvas esimees, hra G. Markus, kusjuures tema ettepanekul Dr. Hermanni  mälestust püstitõusmisega auustati. Päewakorral  oliwad mitmed küsimused. 1) Minewase koosoleku protokoll loeti ette ja wõeti koosoleku poolt muutmatult mastu. 2) Uuteks liikmeteks wõeti wastu wiis isikut, nimelt aga hrad Joh. Sarw, mõisawalitseja,  O. Pruul, «õisawalltseja, J. Pulk, Kaarma seminari kooliõpetaja ja põlluteadlane, P. Lauri, kooliõpetaja ja J. Koort, monopolimüüja. 3) Hra esimees andis aru WaljalaS peetud  pöllumeeStepäcwa Mc. Ta leidis, et põllumeestepäew  õige HÜSti korda on läinud ning et S. E. P. Seltsi asemikkudele jääl wüga lahke osawõtmine osaks oli saanud. Ka kõneles ta iga üksiku otsuie üle, mis WaljalaS kahel koosolekupüewal  tehti. Et aga need otsused juba meie lehes ilmustwad, siis nende juures siin pikemalt ei peata. 4) AaSta aruande järele on läinud aastal 7 liikmete koosolekut peetud, milledest kaks otsusewõimulised ei olnud, sest et liig wähe liikmeid kokku tuli. Eestseisuse koosolekuid oli 9; kõnesid peeti seltsi koosolekutel 5. Selts pani läinud aasta algul põllmöökursused toime, kutsus Waljalga põllumeeste päewa kokku, tegi rohkesti tööd kredit-ühifuse asutamise kallal, mis loodetawasti  pea juba kinnitatud saab ning oli paljude  teiste tähtsate küsimuste kallal tegew. Sellest on näha, et selts südilt tegewuseS on olnud. Liikmeid oli seltsil mincwal aastal 34, kes oma aastase liikmemaksu aaSta lõpuni ara oliwad õiendanud. Üleüldse oli sisse tulnud  458 rubla 4 kop., wälja läinud 27 l rbl. õ kop. ning jääb sellega ISVS. aastaks 18S rbl. 99 kop. b) Hra Kirotar pidaS tuumaka kõne loomatoidu  naeriste kaswatamisest. Ta oli ka mitmed eksemplarid oma kassatatud naeriste liikidest ühes toonud, nimelt porgandist, turnipfifi,  peetifi ning ühe möga suure kaali (lõike). Kõne oli wSga õpetlik ja andis naeriste kaswatamisest  ning kasust selge pildi- Loodame, et seda kõnet lehes awaldada wõime. Koosolek tegi otsuseks seda kõnet ka iseäralise lendlehena trükkida lasta ja rahwa sekka laiali laotada. Kõnele järgnes waheaeg, mille jooksul re» widendid kassa seisu järele waatafiwad, mis kõigiti korras leiti olewat. Awaldati aga soowi, et niisugune kwitungi raamat tarwitusele wõetaks, mille järele näha wõiks, tust iga sissetulek saadud. Aruanne wõeti koosoleku poolt wastu. Eelarwc 1909 aasta tarwis jäeti niisamasugune, nagu see minewal aaStal oli olnud. Muu scaS oli ka eelarwesse wõetud üks eksemplar „Põllu< töölehte" seltsile tellida. Sellest tekkisgi ka „Pöllutöölehe" toetamise küsimus. Pääle mõnesuguste  ettepanekute jõuti otsusele, sel wiistl „Põllutöölehte" toetada, et igale seltstliikmcls lehe tellimiseks üks rubla seltsi poolt anda; nii saamad seltsiliikmed, kes seltsi läbi omale „Põllu« töölehe" telliwad, lehe kahe rublaga ning ühes sellega on selts „Põllutöölehte" mitme lehe tellimisega  toetanud. See oli seltsi poolt tõeSti tubli otsus. Iga meeS katsugu nüüd seltsi liikmeks astuda, kes „Põllulõölehte" «õtleb tellida, sest seltsi liikmeks astumine ei tule temal midagi maksma. Liikmeraha antakse tale lehe tellimiseks tagasi. Mitmed liikmed andfiwad juba warsti oma tellimise seltsi eestseijuls üles, keS ka edespidi weel tellimisi samadel tingimistel wastu wõtab. Mõned isikud, keS juba lehe tellinud oliwad, palufiwad eestseisust seda rubla, mis neile tuleks, weel „Põllutöölehele" neljandamaks  rublaks lehe eest saata. Esimees, hra G-Markus ja eestseisuliikmed, hrad Pukk, Wäli ja Liis lahkufisad eestseisusest, sest et nende ametiolemise aeg lõppenud oli. Hra G- Markus waliti ühel häälel esimeheks tagasi. Abiesimeheks waliti ühel häälel hra C. Palk, kirjatoimetajaks senine kaSsahoidja hra Warwas, kes ühtlasi ka kassahoidjaks edasi jääv ja tema abiks hra P. Lauri Ühtlasi suurendati  ka kirjatoimetaja palka lv rubla wõrd- Eestseisuse liikmeteks waliti hrad J. Kirotar ja Koow, kanditatidekS hrad Jäe ja Pukk ning rewidentideks hrad loomaarst Ainson, Wassermann  ja Koort. Lõppeks oliwad weel mitmed läbirääkimised  ja otsustamised, mis instruktori ametisse seadmisesse, tööliste büro asutamisesse jne. puutusiwad.  Tähtsam asi oli «eel see, et sests hrade Kirotari ja Pulki ettepanekul otsuseks tegi lähenema! kcwadel. aprilli algusil Kaarmal hra Kirotari juhatusel ja wastutusi l mesilaStepidamise  kursust toime panna. Üleüldse selle koosoleku  pääl- waadateS, peab tunnistama, et ta õige elaw oli. Loota on, et seltsist osawõtmine ikka enam jq enam kaSwab. Tahetakse wõimalikuks  teha, et igal koosolekul ka üks kõne ette kantaks. Soowitaw oleks see küll- Seltsile uueks aastaks hääd tööjõudu ning elawat osawõtmist  l OmkAa. Eile ei käinud mitte terme ringkonna kohtu tsiwilosakonna jaoskond siin, waid ainult üks liige ühes prokoröri abilisega. Järelewaatamise  all oli Frido Kurikjan, Braaklist. kaS ta nõdrameelne on, wõi mitte, Järelewaatamisest wõtstwad kolm siinset arsti Dr. baron SaH, kreisiarst Dr- CarStenS ja linna-arst Dr. Sohn ka osa, keS sellele otsusele on tulnud, et K. oma asju iseseiSwalt õiendada wõib. Missuguse otsuse aga ringkonna kohuS teeb, pole teada, sest st otsus ringkonna kohtus selle» aSjaS RiiaS tehakse. Pagar M. on neil päiwil Kuresaarde tagasi tulnud ja awab oma Sri uuesti. Asjalugu hr M.-ga olnud järgmine. Paari aasta eest kirjutanud Särewere wallakohus, Paide kreisis, tema juures warandust üles, mis tema kätte hoiu paäle antud. Sellest warandusest  läinud wäitens osa kaduma. Ehk küll M, oma wõla äramaksnud, antud ta seegipärast üleskirjutatud asjade raiskamise pärast kohtu alla. Et ta oma elukohta muutnud, ja ilma paha aimamata Pärnus elanud, siis ei leitud teda üleSse ja rahukohtunik otsinud teda kuulutuste läbi taga. Isegi Senati kuulutustes on teda taga otsitud. Kui ta Kuresaarest oma kodumaalt passi nõudnud, siis tulnud ta elukoht awatikuks ja teda lastud wangitapiga ära tuua. Rahukohtunik  mõistnud M. tema pääle tõstetud kaebtuses  õigeks. Pühapäewal on üks aurulaew Sõrwe sääre lähedal kinni jooksnud. Abi ei wõtnud ta mitte wastu ja on cSmaspäewat iseenese jõuga ennast lahti päästnud. Pähkla mõisa platstmeeSte käest ühwardatud  maad ära wõtta, sest et paljudel, kes oma endistele platsidele maad juurde saiwad, oma platsi kohta weel kinnituse kirju ei olnud, kuna platsid alles isaisade nime pääl oliwad, kui ka sellep., et weel uut maad harima ei olnud hakatud. Selle tõttu lafiwsd nüüd paljud endid päranduse õigustesse kinnitada. Arwatawasti saawad platsimehed  wist tulewal kewadel uusi maatükkifid ka harima hakkama. Et platfimehed kaua aega plaksisid harimata jälsiwad, siis näitab see, nagu oleks suur maatahtmise tuhin möödas. Ashabadist. Lõhe läbi on postiwagunisse  tungitud ja jäält 469 OVO rbl. ära riisutud.  Rahakadumist on Ashabadi jaamas märgatud.  Taschkeudist. Ashabadi postkontoris on KraSnowodSkist tulnud poStipakki lübiwaatamisel 1.480.L00 rbl kadunud leitud olewat. Posti» waguni sein on ära lõhutud. Waguni platwormilt  leiti 105.000 rbl. Ametnikud, kes poSti saatfiwad, on kinni wöetud. „Wir." »N õ Saarlane 190 S Sl IWS VchDM. M,. L «WqrcksM HDÄK" Oiti«»-!Ml. IS, ?o°wib mõisa walitseja th! aidamehe llinnit. Tkll. tuie saata/ehi finna teaduetoda. 9. küünla k. p., kellu 12 lõuna pakutakse linnaametis wälja: 1) Paranduse tööd linna majade juures 1504 rbl. 47 k. 2) Uued weejooksu kraamid IVOS rbl. 97 k. 3) Uued ahjud 238 rbl. 37 k. 4) Sõrme teeparandamine 300 r. 5) Uus katuS Lcmala mõisas 200 rbl. Wähempaktujad pearoad salogiks 150, 100, 25, 23 ja 10 rubla sisse makSma. Eelarwed on linnaametis  igapäew näha. .4° 49. 17. januaril 1909. . Watsttpllld mWb mõisnikkude kops A. Sitö. Teadaa« d m i s e d. Pühapäewal, 25. januaril E Bürgerklubi saalis H Kmilmwlide löillu-Pido Eeskawa: 6) Aajode ja lillede müüki 7) Postkontor ja muud; 8) Eluwad pildid; jne. saada. Wohedt ajal mängib muustka. Hakatus kellu 6 õhtul; kassa omatakse kellu S> Piletite hinnad: Esimesed read 8O kop.; järgmised read: messterahwaStele  4T kop., naesterahwastelc AS kop., lastele 23 kop. U«deid pidu hääks ja kurttummadele kattele kinkimiseks wõtawad maotu Kure» saares prl. Alwine Uljas, E. Paik ja trükikoda. Säälsanias on ka pidu piletist enne pidu müüa. W Piletite müümine Pidu õhtul wäga pols» aega tarwltab, siiS palutakse -»»St-t»d pidnlctstijaid juba enne pidu e»«sele piletid muretseda. Pidu toimetajad. Linncwalltius annab teada, et «eed, teS elajaid ise oma tarwituseks  tapawad ja mitte liha ei müü, tapamajas wõetawast kroonu «akfust wabad on; ainult pearoad nad selle kohase politsei tunnistuse ette näiima Linnawalitsus. GSGGVSSSOGGGO KikmeLe lvastuVswne Saaremaa matmise kassasse ~Saarlase" trükikojas kestab edasi. KeftsoisttS SSSO«OO«OGOGO Kuresaare kiriklikud sõn. Pühapäewal, SS. januaril. EeStikeele jumalateenistust kell Vel2 pead õpetaja DrechSler. Eeslikeele laste-jumalateenistuft kell 3 peab ülemõpetaja Blostfsldt. Igal pühapäewa õhtul kell Eestikcele piiblitnnd. msesterahwastele kiriku käärkambris. Detsembri kuus ristiti: 1. Nlwine Ida Amalie Türnpuu, Miina tütar, 2. Woldemar Tõrw, Miina poeg, 3. Linda Wilhelmme Tool, Eduardi tütar, 4. Herderi Karl Dawidjon, Aadu poeg, 5. Alfons Leopold Salm, Petri poeg, L. OskarNeggo, Aleksandri poeg; laula  tati: Jaan Reingart ja Tiina Jõgi.