Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Hollandist. Kindral Delareyon hiljuti Rotterdamis inglaste kallalekippumise pääle seletanud, et tema ja ta seltsimehed, kindral Botha ja kindral Dewet, Europasse mitte politiliste ässituste pärast ei olla tulnud. „Kui ses nii oleks/' seletas ta, „siis teeksime meie enda ju üraandjateks. Kuid niisuguste asjadega  pole meil tegemist!" Lõpuks awaldas kindral lootust, et nende üleskutse kõigile haritud rahvastele õige rohket osawõtmist ja tähelepanemist leiaks. Jnglisemaalt. Nagu arwata oli, wõeti Jng" lisemaal Buri kindralite üleskutse, mille lugeja meie minewasest numbrist leidis, tusase ja paha meelega wastu. Äraandjateksgi nimetati ju kindralisid. Seda huwitawam on nüüd ka teisi hääli kuulda, mis Buri kindralisid kallalekippumiste  wastu kaitswad. „Daily Express" awaldab mitu sellesihilist kirja. Üks Buri kindralite kaitsjatest on tuntud ajakirjanik St ead, kes selles mõttes on, et Inglise walitsus muud paremat Leha ei wõida, kui buridele kohe 30 miljoni naela sterlingi laenata.  Üks teine herra kirjutab muu seas: „Kindral Botha ja tema ametiwennad on Inglise alamad ja neil on sellepärast siis ka needsamad õigused kui teistel Inglise alamatel. Nad usuwad enestel kaebamiseks põhjust oleroat ja sellepärast pole ühtgi põhjust nende kaebtust mitte kuulda wötta. Nad kaebawad, et Inglise walitsus wabariigi omanduse olla omale wõmud, mitte aga tema kohustused. . . Isegi kui arwaksime, et transmaallased mässajad oleksiwad olnud, pole sugugi kahelda, et Oranje wabariiklased täiesti seaduslikult sõdistwad. Kui siis wabariigi warandus (ja raudteed üksi arwati 15 miljoni naela sterlingi wüärt olewat) ära wõeti, siis wõib selle üle ometi wähemalt waielda, kas Jnglisemaa ka wabariigi kohustust oma pääle ei oleks pidanud wõtma. Mina usun. kindral Botha ei kaeba oma asjade Pärast isiklikult mitte sugugi. Ma tean aga juhtumise kombel, et kõik tema loomad ära wõeti ja oksjoni teel ära müüdi. Mis on tema sellest rahast omale saanud? Kas see pole Jnglisemaa soow, et iga buriga õiglaselt ümber käidaks? Missuguste põhjusmõtete järele käime meie, kui meis Natalt mässajatele tasu anname ja kindral Bothale ära wõetud loomade eest midagi ei anna? Lord Roberts ja lord Kitchener on ikka ja ikka jälle seletanud,  et sõjamäe walitsus kõik wälja maksab, mis sõjawägi maaelanikkudelt ära wõtab. Kindral Botha loomad wõeti sõjamäe Lärmis ära. On see siis ime, et kindral Botha enese haawatud tunneb olewat, kui lord Roberis oma sõna ei pea? Ja kui lood tema asjas nii on, miks ei pea nad siis ka teiste asjus nii olema?" Hispaniast teatab Belgia ajaleht „Soir", et kuninga ema Maria Christine ennast wiimase!  Wieni reisil salajalt krahw Escosuraga, oma ülema tallmeistriga, olla laulatada lasknud. Kuninganna olla krahwi ju enne seda armastanud,  kui ta kuninga Alsons'i prouaks sai; noor kuningas olla ema teo üle wäga pahane. Kas see teatus aga õige on, pole teada; Vähemalt  pole teda meel mujalt poolt kinnitatud. Jtaliast. Sitsilia saare! on hiljuti kole maru ja wihmasadu mässanud, mille kohta nüüd järgmised täielikumad teatmed tulemad: Katanias wöidakse nüüd alles kahju suurusest aru saada, mis maru sünnitanud. Põlised puud on juurtega tükis maa seest wälja kistud ja läbi õhu kaugele paisatud. Mõned länawad seisawad meel praegu meel all. Surnuaias on mest surnud wälja uuristanud. Wihmasadu algas Modikas kesköösel. Mõne tunniga tõusis jõe mest nii kõrgele, et majade teise korrani ulatas. Wee lohisemisest ja maru hulgumisest aga kostis üle tuhandete inimeste ning elajate ehmatuse, meeleheitmise ja surmakisa.  Alles hommikul juleti päästmisetööd ette wötta. Ühe maja rusude alt tõmmati ühe perekonna kümme liiget wälja. Ühes pagarikojas  oli 11 surnut, ühes tallis suri 5 kutsarit ühes hobustega. Maria kirikus on S meetri kõrgune mudahunnik surnukehade pääl. Siiamaani  on ju hulk surnukehasid üles leitud. Igal pool walitseb nutt ja hädaldamine. Kätega otsiwad inimesed omakseid muda seest ja küsiwad päästmise töö kallal ametis olewatelt soldatelt isa, ema, õe, wenna, tütre ja poja järele; aga keegi ei tea neile wastata, kus nad on ja kuhu mest nende surnukehad on wiinud. Ja kõiges selles wiletsuses teemad weel rööwlid ja rüüstajad oma inetut tööd! Kahju, mis Katanias sündinud, armutakse  kolme miljoni franki pääle. Ntna ja Stromboli koleda pu ctskamise kohta teatatakse: Ätna mäel seisma obserwatoriumi juhataja teatab, et maamärisemift Sitsilias mitte ei olla olnud. Kole maru ja kõike hämitaw wesipüks olla Stromboli ja Sitsilia wahel olnud merealuse  m u lkani purtskamise tagajärg olnud. Stromboli purtskamme ise kohutanud elanikka üliwäga. Terme öö reede nädali eest mastu laupäewa tõusnud mäe seest suured tulewihud kõrgele üles taewa poole, ja seda nii suure jõuuga, et suured kaljutükid neli kilomeetrit kaugele merde lennanud. Meri mässanud metsiku wihaga mülkani ümber, sest et maa 480 Lesti postimees