Lätimaalt. harutusel. Püäle laialisi läbirääkimisi tegi wolikogu otsuseks iga kirja püält, mis Kaarma- Suurewolla maja kaudu Suuremõisa pölluelanikkudele  saadetakse, 3 kop. wõtta, sellepärast, et Kaarma-Suurewalla kogukond mitte kohustatud ei ole mõisa piiris elawatele inimestele kirjafid lätte wiima, waid seda peab mõisa walitsus ehk kihelkonna postimees tegema. Nimetatud raha saab wallakirjakandja omale tasuks, ning selle eest on ta kohustatud nendele, kes seda soowiwad,  kirjad kohe koju kätte wiima. Kuida kuulda, olla Loona walla wolikogu  ka otsustanud, arstikohtade sisseseadmisest Saaremaal mitte osa wõtta. Kiirialt. Et linnalased Suistepühaks hää meelega maale minna tahawad, on teada. Mönigikord on oga raske otsusele jõuda, kuhu poole lõbusõitu ette wõtta. Siin tahaksin abiks tulla ja ilusat puiestikku Kärla kiriku juures meelde tuletada. Pääle tauni wiibimise kenas looduses ootab sääl meid ka weel laulu- ja mängulõbu. Kärla kirikus saab nimelt teisel pühal, kell 1 kohaliku laulukoori, linnalaste segakoori ja osawa «viiulimängija  poolt waimulik kontsert  kontserdi  sissetulek häütegewaks otstarbeks on määratud,  siis oleks küll soowitaw, et temast elawalt osawõetaks, seda enam, et ta meile igapidi hääd muusikat pakkuma saab. a Kihelkonna wastastiku tulekaitseseltsi äruanns 1808 a. üle. Sissetulek: 1. januariks oli 46 rbl. 79 kop./1908 a. tuli juurde liikmemaksufid 3ö rbl. 96 kop., maksusid tulekahju kordadel 66 rbl. 53 kop., kokku 149 rbl. 28 kop. Wüljaminek: abiraha tulekahjukordadel  73 r. 32 k., kirjatoimetaja pali 20 r., eestseisuse liikmete sõiduraha 9 r., kantselei  kulud 14 k., aasta aruande trükkimine Z r. 16 k- 1909 aastaks jüi järele 43 r. 66 k. AnsekÜlast. Minema! nädalal on Keskrannas  suur räimesaak olnud. Üks püüdja on ühel hommikul 80 wakka rüimeid saanud. Niisama  on ka paljud teised püüdjad rohkesti räimeid  püüdnud- Pühast. Sandla rannas wisati 5. mail üks Pärnu meeste laew, millel ankrukett kat- kes, tormi läbi kaldale. Laew oli kiwide wedawiseks  siia sõitnud, seifis alles tühjalt ja on nüüd sedawõrt wiga saanud, et ta enam sõiduks ei kõlba. Tallinnast. Laulupidu tahab ..Estonia" seltS tulewal aastal Tallinnas toime panna ja nimelt uue Eesti teatri ehituse hääkS. Tahetakse eeltöödega nõnda palju jõuda, et koorid juba sügisel õppimisega pääle wõiksiwad hakata. „Wir." Riiast. Liiwimaa kuberneril, salanõunik Swegintsowil, oli õnn ennast Keisri Majesteedile csiteleda- Seda ja teist. Wassilkowist. Ajaleht „Rada" teatab järgmiste juhtumiste üle, mis 28. aprillil Wasfilkowis  ette tulnud. Läbi turu lühemad palwetajad  KiiewiSse- Neile tulewad kerjajad wästv, kelledest üks 7-aastaft wigast tütarlast kätel kannab ja hüüab: „ Kristuse nimel, andke wacsele  õnnetule armuandi." Tema juurde läheb noor naeSterahwas ja annab temale raha selleks, et kerjaja tema ärakadunud tütre Melaschka eest Jumalat paluks. Enne kui naesterahmas oma kõnet oleks lõpetada saanud, ütleb laps: „ Emake, emake, ma olen sinu Melaschka I" Ema tahtis last kerjaja käest ära mõtto, kuid see hakkas waStu. Rahwas jooksis kokku. Politsei abil rvõeti laps kerjajalt ära ja anti ema kätte, kuna kerjajad kinni wõeti. Lapsel on käed ja jalad katki murtud ja silmad wülja põletatud. Laps räägib, et nendel kerjajatel keldris meel 12 tütarlast on. Selle tütarlapse oliwad kerjajad  aasta eest ära waraStanud, kui ta wäljas anestd. hoidmas oli. Saatus!? Saadame sõbra sõtta, öeldakse: temal oli kurw saatus, lepime wihameestega  ära öeldakse: see oli imelik saa» tus, tukub keegi kaewu arwatakse seda õnnetumaks saatuseks, leiab keegi pauna rahaga jällegi jaatus, mis õnnelikuks nimetatakse, aga sellest kõigist selgib, et saatus ei olegi muud kui juhtumine elus. Voltaire. Õrn hool. A.: „Kuule külamees, mis tegu see nüüd on! Sa oled ju oma hobuse saba pea juureni maha lõiganud! Kuidas wõib waest looma nii piiuata. Peaks loomakaitseselts  seda teadma." B.: «Ohoo, mina olen isegi loomakaitse seltsi liige ja just loomade kaitsmiseks ma lõikasingi  hobuse saba üra. Nii ei saa ometi hobune sellega waestele kärbestele ja sääskedele wiga teha." Laupäewal, 2. mai õhtul on politsei poolt Ühes kuuris kesklinnas suur ladu Läti- ja wenekcelset keelatud kirjandust leitud- Teda oli ülcpää 21 kastitäit ja siis oli meel suur pesukorw  ääreni täis, nii et teda mitu koormat sai. Pääle selle leiti 10.000 padrunit, 3,000 pistolit, 5 naela laSkepuuwilla ja 00 tagawaraosa  Mauseri püsside jaoks. „Wir " SõjakohtuS algas teifipäewal Deblini terroristide gruppe asja harutamine. Etteäranägemata  juhtumiste pärast wõis kohtuiStumine alles kell pool 3 p. l. algada. Üheteistkümnest kaebealusest oliwad ainult 8 kohtu ette seatud, kuna 3 waStu kaebtus maha sai kustutatud. Üks nendest, nimelt Upit, on juba ühe «uu kuritöö pärast 20 aastaks sunnitööle mõistetud ja teised kaks on ka suurte kuritööde pärast kohtu all. Kohtu ees seiswates kaebealustes on ka endine postiametnik Graubin, kelle enesetapmise  katse pärast teisel apr. asja harutamine edasi sai lükatud. Ehk küll Graubin arstide tunnistuse järele oma täie mõistuse juures peaks olema, siisgi annab tema mitte asjasse puutuwaid wastuseid, nõuab strinini jne., nõnda,  et kohus tarwiliku leidis olervat, teda kohtusaalist  eemale wiia, kuna tema kaitseja täielist kaebtuse mahakustutamist palus. Kacbealuseid kaitsewad kolm adwokati: Homentowski Peterburist ja Rubinstein ja Adamczewski Raast. „Jsam>" 1. mail Liiwimaal on ametlikust hallikast  saadud teadete järele täiesti rahulikult ja ilma streikideta mööda läinud. Ainult Lemsalis olnud hommikul mõnda punast lippu ja maha pillatud proklamatsioni näha. Wöetud isikud kinni, kes seda teinud. Nende korteritest leitud suur hulk proklamatfionist ja ligi 300 keelatud raamatut. „M. K." Kaugemalt riigist. Peterburist. 6. mail, Keisri Herra sünnipäewal,  wabastati Peetri-Pauli kindlusest ral A> M. Slössel ja admiral Nebogaiow, kes 10 aastaks mangi oliwad mõistetud. Wangid satwad alles S. mail kell 3 p. l. teada, missugune õnn neid ootab. Hommikul, enne lahkumist, käis Slössel weel wiimast korda lindlusekirikus palwetamas. Jälgi ei ole ma, kõnelenud Slössel ühele ajakirjanikule, nii õnnelik olnud, kui praegu. Kui eila pääle lõunat kell 3 meie kambrisse kindtusekomandant kindral Komarow tuli ja meile Keisri Herra armu kuulutas, siis ei saanud me Nebogatowiga hulgal ajal sõnagi suust wälja. Waatan ta otsa ja pisarad aina woolawad ja woolawad. Ei märkanud isegi, et nutan. Õigust ütelda, ei lootnud ma mitte, et mind nii pea wabaks lastakse. Kui mind mitte teine rabanduselöök poleks tabanud, siis ei oleks ma kindluse elu üle midagi  paha ütelda wõinud. Nüüd aga on maja termist parandada ja puhata. Warsti pääle selle saanud ajakirjanik Nebogatowiga  ta kambris jutule. Kaks aastat ja ühe kuu olen ma selles kambris istunud, ütelnud N- . Nagu näete, on siin õige mõnus. Kommer on suur, kuiw ja soe. Aken käib lõuna poole, maigust on alati küllalt. Süüa anti hästi. Waat', siin sellesama laua ümber sõime Stösseli, Lischini ja Gcigorjewiga üheskoos lõunat. AiaS wõifime  jalutada, niipalju kui tahtsime. Lubati ajalehti  ja raamatuid lugeda. Mõistma ahju kütta, niipalju kui süda kutsus- Petroleumi anti tarwilik  huik. Ühe sõnaga, siin oli õige hää elada, kuid siisgi hoidku teid Jumal kah kunagi siia sattumast StöSseliga ühes lahkus kindlusest ka tema armas kass, kes peremehega ta wangipõlwe jaganud oli. Jaapani prints Naschimotu ja prints Jtsu-ko, kes reisi läbi Europa teha tahawad, jõudsiwad 5. mail Peterburisse. Liiwimaa kuberner on „Heroldi" teatel 1. mail pääministrile Stolypinile Liiwimaa seisukorra  üle aruandmas käinud. Kaitsesadamate ehitamiseks Baltimaal on kaubanduseministerium 100 000 rubla määrata  arwanud. Öösel wastu k. maid pani shandarmipolitsei  üliõpilaste ja naeskursiStide hulgas läbiotsimist  ja kinniwõtmist toime. Muu seas otsiti W. Ostrowil ja Peterb- poolel 20 korterit läbi. Kinni wõeti l 2 inimest. Saladuslik juhtumine tuli neil päewil Shdanowski jõeäärsel ette. Siin jalutasiwad noormees ja ueiu. Korraga jäiwad nad seisma, naeSterohwaS wõttis taskust pudelikese, tõstis ta suu äärde ja andis siis oma kaaslasele. See jõi pudeli põhjani tühjaks ja kukkus siis maha. Sündmuse paigale kogus hulk rahwast. NaeSterahwäs nimetas nooremehe ja oma nime, ütles, et nad mõlemad äädikaekstraktiga oma elu wõtta olewat tahtnud, ja läks siis minema. Nagu pärast selgus, oli ta nöörimeest ainult petnud: klaasi ainult suu vääle pannud, ilma et tilkagi joonud oleks. Kuulu järele ei olewat see ta esimene ohwer. Arstide arwatcs on siin mingisuguse uut moodi hullustusega tegemist. Moskwaft. 5. mail wõeti linnas 11- liikmeline rööwlisalk kinni, muu seas ka 2 naestcrahwast. Läbiotsimistel leiti ühe rõöwli korterist hulk sõjariistu, padrunid, toidumoona ja Moskwa ning ta ümbruse plaanid. PoltaWast- Krementschugi kreisis tungisiwad  neli sõjariistus kurjategijat kasaka talu kallale. Inimest surmaga ähwardades saiwad rööwlid raha kätte, üleüldse 1427 rubla. Kurjategijad  põgenefiwad- „Wir." Homelist. Sawitski surnud. Niihästi klubides ja teatrites kui walitsusekohtades ja uulitsal igal pool kõneldakse ühest ja sellestsamast: Sawitskist... Sawitski on igapäine kõneaine. Küllalt, kui ta nime nimetada, siis on kõneleja ümber warsti parw uudishimulikku  koos, kes kuulda soowiwad, kudas meie Rinaldo- Rinaldini käsi käib. Juba oma nimega ajab Sawitski meie rahulikkudele  elanikkudele kananaha ihu pääle . . . Emad hirmutawad iapsi, kui need sõna kuulda ei taha: Oota, oota, ma kutsun Sawitski. Sawitski on kõigis paigus. Kord ilmub ta kloostrikirikusse  ja ajab sääl pikka juttu preestriga, kord mõistab ta „kohut" mõisniku üle, kes oma töölistega pahasti ümber käib, kord rööwib ta raudteerongi wõi jalutab päris wabalt Nowosõbkowi ja Homeli uulitsatel. Temast kõneldakse päris muinasjuttusid. Räägitakse,  et ta särki kandwat, mille küljest kuulid tagasi pvrkawad, et tai kiirkvndijad saapad olewat, nii et teda keegi kätte ei saa. Palju, mida kõik kõneldi. Neil päewil hakkas Homelis kuulujutt liikuma, et Sawitski ühes oma kahe seltsimehega tulewahetuses politseiga ära olewat tapetud. Peagi tuliaad kindlamad  teated, mis kuulujuttu kinnitasiwad. Asjalugu oli järgmine. Mõni päew enne seda wõeti üks Sawitski salga liige, Katkow, kinni, keda „Borki" mõisa riisumises süüdistatakse. Ülekuulamisel andis ta ka teised riisumiseosalised  üles ja juhatas koha kätte, kus Sawilski peidus olewat. Krasnoe Seloos, Hocheli lähedal, leidsiwad firashnikud  ühes reheS mitu meest, kes ägedasti wastu paniwad.  Kuulid lendasiwad kui parmud. WarSti jõudsiwad  weel 15 strashnikku kohale ja piirastwad rehe ümber.  Üks julgem strashnik ligines rehele ja waatas läbi ukseprao sisse, sai aga kohe surmatud. Tulewahetuse ajal jooksis rehest üks mees wälja ja ähwardaS kõiki kui koeri maha lasta, üks strashnik  sihtis rõöwli pääle, aga laeng ei põlenud wälja. Sawitski hakkas hirwitama ja lausus: „Poifikens, õpi enne püssiga ümber käima." Waewalt sai Sawitski oma pilkamisega malmis, kui strashnikute kogutult ta ta elu lõpetas. Sawitski kaaslane, keS tema taga wälja jooksis, leidis ka surma. Politseil ei ole mingit kahtlust, et ta just Sawitski  elu on lõpetanud. Seda tõendawad Nowosõbkowist, Sawitski kodumaalt, kohale kutsutud tunnistajad. Pärast Sawitski tapmist kestis tuleandmine weel terwe tund, kusjuures politseile ja soldatitele ainukene kurjategija, kes sinna jäänud oli, wastu pani. Ta laskis waheldamisi püssist ja rewolwrist, et piirajaid uskuma panna, nagu Ms mitu kurjategijat wasty 33 Saarlane 1999