Saarlane tk S l Teisipäewl, 1. augustil 1906. XXll. aastakäik maksab kroonupostiga: oos!°s s r. - kop Vz l „ S 5 ~ .. -.. ?.? .. V- .. l V. >.-..««» . tikstk number S kop. Ilmub ulSlord nZdalaS, igal teisipSewal.  Toimetus K ircsaarcS PitkaS uul. Trcsi.ni lg Kuulutuste tvastutvStuiine kanx Kuulutuste prtit-rida 5 kop., Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. Rahwahariduse asi on meil pahal järjel ja sellepärast oleks tarwis seda asja laiema läbirääkimise alla wõtta. Minewol aastal ö. detsembril peeti küll kooliõpetajate, wallakirjutajate ja waldade saadikute osawõtmisel Kuresaares  koosolek. Kuid see ei olnud mitte õieti korraldatud. Koosoleku juhatus sai küll osawa mehe kätte, aga eestööd koosolekuks  oliirod puudulised, mispärast koosolekul mitte seda järeldust ja mõju olla ei wõinud, mis niisugust! korrral tingimata olema peaks. Kui kooliõpetajad omalt poolt rahwakooli parandamiseks nöuu pidada tahtsiwad, siis oleksiwad eestwõtjad (nõndanimetatud „organisatfion komitee ja keskkomitee") oma asju awalikult ajuma pidanud. Igale koosolekule kutsutud isikule oleks pidanud kõige päält korralikult ja erapooletult  teada antud olema, mis küsimiste üle kooSolek nõuu pidada tahab. Kui seda alles üleüldisel rahwahariduss koosolekul tehti, siis ei olnud see mitte õige: osawõtjad  pearoad juba enne üleüldist koosolekut  iga küsimise kohta selgusele jõudnud olema, alles siis wõib läbirääkimine ja nvuupidamine asjalik ja järeldustega  olla. Muidu on ses tühine surija  ajg-kulutamine, nagu see 6. dets. koosolekul  awalikuks tuli. Rahwahurlduse asi on küll nii tähtis, et selle parandamise teede ja muside üle põhjalikumaid läbikaalumist tarwis on. Kuidas aeti aga seda asja meil Saaremaal? 13now. 1905 tulimad 18 meest kokku ja otsuStasiwad 5 tunni jooksul terme rahmahariduse  küsimuse lõpulikult ära. 6. dets. koosolek oli ainult eelkvosolekul otsustatud  punktide „läbiwiimine." See on öicti naljakas, aga ühtlasi ka kurb nähtus. Suured koolimehed on rahwahartvuse asjus aastate kaupa nõuu pidanud ja plaanisi teinud, neid igatipidi läbi kaalunud ja läbi proowinud, enne kui nad muutusi koolielus  ette mölla julgesiwad, aga meil teemad  Saaremaa kooliõpetajatest mõned terme  rahwahariduse ja koolide muutmrse paari tunniga malmis! Meie kooliöp. ci peaks oma asju mitte nii mõtlemata ajama, kui nad sedagi lugupidamist, mis neil rahwa ja seltskonna keskel on, sootumaks kaotada ei taha. 13. now. eelkoosolekust ei olnud mul kahjuks ametitalituste pärast mitte wöimalik  osa wõtta. Ja mis sääl otsustatud, sain alles 6. dets. koosolekul täielikult teada. Ja niisamasugune lugu on paljude teiste kooliõp. olnud, nagu see K. dets. kokku saades awalikukS tuli. Koosolekul K. dets. ei wõinud ega tahtnudgi  mitmed niisugustest kõrwale lükatud kooliõp. ja ka waldade saadikud ette pandud  küsimusi ilma pikema ära kaalumiseta kotte alla wõtta, sest juba koosoleku algul oli näha, et see partei, millest suuremalt jaolt käremeelsemad kooliöp. ja waUakrrjutajad  (enamisti noored mehed) osawötsiwad,  oma asja eneste wahel kindlasti korraldanud oliwad, nii et sääl wahele rääkimine asjata oleks olnud ja oligi Mitmed otsused, mis 6. dets. koolide asjus tehti, on ülepää-kaele tehtud ja õieti naljakad, nagu usuõpetuse ära kaotamine,  inspektori ametist lahti laskmine, uue walimine jne. Nende otsustega ei wöi küll mitte leppida. Kooli asi tuleks uuesti harutamise alla wõtta. Tuleb ju Balti kindral-kuberneri juures olewaS iseäralises  nõuukoguS meie koolide küsimus ka nõuupidamise alla. Ja selleks on taruni teada, mis meil puudub. Mina omalt poolt panen ette, et Saaremaa rahwakooliõpetajad oma arwamisi meie praeguste koolide parandamise  kohta awalikult läbirääkimise allawõtaksiwad,  kõige parem ajakirjanduse kaudu, kui «Saarlane" selleks ruumi lubab. Kõige tähtsam oleks meil praegu selle üle selgusele  jõuda, mis niihästi ko üliõpetajad ise, kui ka meie rahwaS, koolide parandamiseks tegemapeaks, sisemistes kui ka koolide majanduSliSteS puudustes. Sest rahwaS ise wõib oma koolisi tõsta, mitte ainult riigiwalitsus ega mõni üksik ametnik. Jasee plaan, kuidas meie koolielu eeskujuliseks (ideal) saada wviks, jäägu meil kõige wiimasekS harutada. Sellega on aega. Esiteks parandame  hädalisemad puudused, siis hakkame idealkooli sisse seadma. x. Kodumaalt. Kuresaarest. Pühapäewal, 30. juulil, Keiserliku Kõrguse Troonipärija Aleksei Nikolajewits chi sündimise päewal oli meie linn lipuehtes, päewal mängis muusika mõisnikkudekoja palkoni pääl ja õhtul põlesiwad ilutuled. Kirikutes peeti tänupalwet  harilise jumalateenistusega ühendatult. Saaremaa kreisiütem hr. Massil- j ew on 11. klassi Stanislause ordu saanud osawa tagawarawäeliste kokku kutsumise eest sõjaajal. Kuresaare postkontori ametnik hr. P. Koschewnikow on kollegia  registratoriks nimetatud. Eile, 31. julil oli Saaremaa talurahwa asjade kommiSsari ettewõttel ja juhatusel iseäraline kommisjon koos Saaremaa maaküsimuste üle nõuu pidamas. Laulu ja mufiku armastajatele tuletame  meelde waimulikku kontserti, mis tulewal  pühapäewal (6. augustil) Kaarma kirikus toime pannakse. Lugupeetud lauljad ja Viiulimängijad saamad kuuljaid rõõmustama.  Pääle selle on nemad oma osawust seekord hääle, kiiduwäärt otstarbele pühendanud.  Kontserdi sissetulek on Kaarma kiriku oreli häüks määratud. Kes siis nimetatud päewal kontserti ilmub, see saab iseenesele kaunist lõbu walmiStama la ühtlasi kiiduwäärt  ettewõtet toetama. JBa ku n i juSchwitzenti suitsetajatele! Kõrged hinnad leht-tubaku pääl, mida selle suur pruukimine matjamaal sünnitanud, sundisiwad mind oma kauba hinda tõstma. Et auustatud tarwitajate kasusid kaitsta, walmistan ma oma kauba, nagu ennegi, kõige paremast, wiimase lõikuse ajal saadud tubakust ja tartvitajad  saatvad seda sellesama hinnaga nagu teiste Ümbrikute alama  tväiirtuslist tubakut. See on mulle sellepärast wöimalik, et ma kaupmeestele wähem protsentisid  annan, kui teised wabrikud, mille põhjusel kaupmehi leidub, kes minu ülihääd kaupa wastumeelt pakuwad. M?" Sellepärast nöudkn iga tubakutarwitaja iseenese  kasuks tungiwalt lõigatud Kadun, tuudmark «Latlv" ur. 8, ja Fchlvihent, iuudemärk „Rütsanik^. Wllhnk Riias.