Kodumaalt. Kuresaarest. Linnawalitsuse ja kreispolitsei  ülema poolt on Peterburi lehtedesse nende teadate ümberlükkamiseks, mis siinseid olusid  nwlsisti kujutawad, õiendus saadetud. Ka landrathi kollegium peaks sarnase õienduse  tegema. Muidu arwatakse Peterburis ja teistes Wenemaa linnades, et meie siin nagu mässu pesas elame. KeS tuleks siis tulewal suwel siia supelwõõraks? Missugust  kahju saab aga sellest linn ja maa. kui supelelu meie juures kängu jääb. -- 22- januaril kurttummade jõulupidul oli niipalju rahwast koos, kui seda wtst ialgi enne Bürgerklubi saalis nähtud ei ole. Pidu algas waimuliku lauluga muusikakoori saadetusel, mida rahwas ühes laulis, ja hr. ülemõpetaja Bl osise  ldti waimuliku kõnega. Sellepäüle rääkis Kihelkonna õpetaja hr. Masing wabaduseft, milles ta näitas, et õige wabaduS kitsendatud on looduse seaduste, teiste inimeste õiguste, mõistuse, südametunnistuse  ja Jumala nõudmiste läbi. Ühe kurttumma koolilapse kõne oma eluloo üle oli liigutan,. Ilma wühemagi kartuseta astus ta kõnetoolile ja ettekanne oli meeldin? ning selge. Kõne tõendas, kui järelduserikkalt  õpetus meie kurttummade koolis edeneb; ta tõendab aga ka, et meie töö kurttummade hääks rohket wilja kannab. Praegustel kurttummade kaswandikkudel on wiimane aasta koolis olla. Tulewal sügisel hakkab uus kursus uute kaswandikkudega.  Sõjassgi läheb Kuresaarcst ära. Äraminemise põhjuseks olla see, et siin „müSiu" maha suru mi seks, milleks sõjawagr  siia ;aa?e"i, niuri mwagc noa er vee. Pole jn meil owalikkn mäSs u nlnudgi. Peterburi lehtede sõnumite järele pidi ju siin asi päris hirmus olema. Mis Peterburi  lehed Saaremaa üle kirjutanud, selle üle oleme juba teatanud. Üks root mainiti 100 meist läks laupäemal siit Riiga. WZikene jäelõhkuja. tuli selleks otsbekS  siia. Teine root läheb ka nende päcwade secS ära. Laupükwal wiidi ka kõik need isikud siit Ruga, keda Saaremaa! .politiliSte" ja põletamisie süü parast kinni pandi. Neid on üleüldse 26. MatruSte afsmels tuli siia 30 kaSsnkat ja 61 jalawäe  soldati. Kapten S e l e n o i, kes siin sõjamäe ülemaks oli, sõitis ka ära. Tema asemele, soob siin muidugi teine olema. Meie saarlased, iröime tänada, et Saaremaa!  sgjvwüe luhstvS hr. Selenoi kaes oli. Sest hr. Selensi oli rehwa mastu inimlik ja selle tõttu kaifiwad soldatid rahwoga igahwo! wiisakalr ümber- Ehk küll Saaremaal paar mahalaskmift. petfaandmist ja mitmete ifikute Kamwötmist ette on tuluud,  siisgi on ses kiik iv:cl maike osi selle waStu, mis Ülemaal süMmrd ja tehtud on. Et Saaremaal mingisugust mässu karta ei olnud, uimav ka see, et üle Saaremaa  üleüldse KÜW wZhe püssisid kokku on tulnud. 5a «'chsvMfrd ongi need ? Suurem osa lihtsad .tulerauad", millele püssi nimegi -nda ei wõi RüsugMegs poleks küll mässata wõinud. Ms Neist madruÄest, kes siinses sõjamäe-' teenis, suri minema! nädalal Sra. Ta maeti 23. januaril maha. Madruste M ohmitseride poolt pandi ta puusärgile taks metallist pärga. Meilt vn järele küsitud, kus see raha jääb, mis WasZM rahwa käest sisse fsnmb. Ka miimcl pool masl kvulvkse selle Ae küsimist. Sellepärast teatame, et praegu see raha wispoiusei walitsusesseov astud ja mitte selleks otstarbeks ära ei tarwitada, et neile, kes tulekahjude läbi kahju kannatanud,  tasumist anda. Kus see raha oga edaspidi jääb, pole praegu teada. Peterburi lehed teotawad, et Saaremaale hulk mässulisi lätlasi tulnud olla. Jällegi tühi luuletus. Ei tea, mis lasu pärast kõiki niisuguseid luuletust wälja arwatakse. KaS tahetakse ehk selle läbi Saaremaad kahtlustada ning teda tõeSti .mäsfumaaks" tõendada?- Peterburi Saksa lehe „Hcroldile" t-legrahw-eritakse kust poolt pole öeltud —et Liiivimaa kuberner  Saaremaal nende püewade sees käinud  olla. Mikspäraft pole teada. Aga et praegu mässu aeg on siis wist muidugi „mässu" maha surumiseks ! ? Palwepäewaks ilmub „Kiriku« kellades" Poide õp. hr. Sitzka jutlus lauludega,  milles pilku meie pzaeguste olude üle heidetakse. Jutlus on ajakohane, ning sellepärast on soowida, et kõik kirikuõpetajad  seda palwcpäewa jumalateenistuseks  suurel armul telliksiwad. Kärla kiriku kinnipanemise  üle saadeti meile ametlikult poolt järgmine kiri awaldamiseks: .Saarlase" üleminewaseS numbris awaldatud sõnumis  Kärla kiriku kinnipanemise üle on asjalugu wõõriti kujutatud ja ei ole pääaSjalikalt  mitte õige. Õige asjalugu on lühidalt järgmine: Kirik pandi täielisel seaduse põhjal Lüwimaa konsiStoriumi kordaseadmise järele ajuti kinni, sest et ksrika juures mitmelkorral peetud palitiliste kõnede tõttu kohalise rohwa ssaS suur ärcmus maad oli wõtnud, mille läbi kõige lähemal ajal tõsist mässu ja kiriku teotamist  karta wöiS. Nüüd on Saaremaa torium korda seadnud, et kirik Mc lahti iehlatS, sest et söja-vägede Saaremaal olemise järeldusel kohaline rohivas täiesti rahuliseks on jäänud. 23- junuaril määras Saaremaa esimese  jaoskonna rahukohtunik hr. PstrowSki ühe kohtusaalis olija 3 rubla trahwi maksma,  sest et ta kohtusaalis köhinud. Sarnaste  .süütegude" eest on hr. Petrowski ka ennegi isikuid trohwirud. Sellepärast püüdku igaüks nimetatud kohtuniku juures ettewaatlik olla- Koormalt. Piilast. Pühapäewal, 22. jauuaril s. a. kell 4 p. !., oli Tõrise küla Gr.-õigeusu uue koolimaja pidulik pühisemme. Pühitsemist toimetas  kohalik preester hra. Põimel. Pühalikku talitust ülendas Piila kiriku koori laul. mis kösler-kooliõv  hra Wäljaots'a juhatusel kindluses  ja puhtuses märksa edenenud on. Uus maja on puust ehitus, õlekatuscga, nägus ja asjakohane,  s. o. ruumikas, walgc ja soe. Klassis wõib lahedasti 25 —Lk lasi õppida. Maja ehitamiseks  on S—4 aastat ära kulunud ja ia on külale ligi 1500 'rbl. maksma tulnud, milleks kroonu ja Kuresaare Nikolai-SeltS 200 rbl. abi on annud. Et Torises kõigest 10 õigeusulist taluperemeest ja teist niisama palju wabadikkusid on, siis wõiwad tõrislased lelle koolimaja ehitamisega  uü miimsicgi külale eeskujuks olla ja näidata,  et «äikese jõuuga palju wõimalik on ära teha, kui aga üksmeel ja hää tahtmine ei puudu. Tõrise on wäikcne külakene. Ülepää on sääl 16 talu sa 16 wabadiru kohta. Küla seisab liiwa künka otsas, männi metsa ja soo keskel. Teised külad on temast kaugel ja sellepärast pole läbikäimine nendega kerge. Koolimaja polc Torises il.nasgi olnud, kuna kooli küll ennemalt mõlema usu liikmete tarwis küla majades on peetud. Wiimasel ajal pole oga lutherlastel saal ka kooligi enam olnud. Ka õigeusuliete kooli pani endine preester hra Podrävichikow kinni, mida oga praegune preester mõne aoSta eest Me awai ja külameestele abiks oli. et need omale ka päris koolimaja saiwad. See asjalugu ehk selgitab eemal olijatele, missugune  rõõm küll Tõrise küla elanikkudel Pidi olema oma uue koolimaja pärast I Tõesti, see ei olnud miltc harilik maja õnnistamine, ka mitte harilik koolimaja õnnistammcgi, maid midagi sarnast  pühalikku, südant ülendawat, mida lihtsal ajalehe sõnumisaatjal ivõimata kirjeldada! Meie tunneme tüll talumeest ta kodu-kootud kuus järele (ja kiitlemegi mõnikord sellega), aga kas teame ka, missugune süda tal rinnus tuksub ja missugused  püüdmised temal põues lipitsemad?!  Teaksime  meie seda, ei meie hakkaks siis põllumehe kindlat sihti ja rahulikku meelt oma tühiste õhulossidega  mangutama! EhkpidulapS  koolimaja  küll õigeusuliste lihawe laps oli, siisgi wõtsiwad ka lutherlased naabrite rõõmust südamest  osa. Nagu hra A. Tõnsau (keS LutheruseuSku) oma kõnes paista lasi, walitseb Tõrise küla mõlema  usu elanikkude wahel hää läbisaamine. Arwata  on, et ka Lutheruse usulised oma lapsi sinna kooli saatma saamad, mis ka siit saadik, on sündinud.  Usuõpetuse andja muretsemine lutherlaStele raskust ei tee, sest et sääl Kaarina seminari haridusega  wiiunud endine kooliõpetaja paiguiisti elab, keS selle waewa oma pääle wõtta mõik. Maja õnnistannscpidule oiiwad ka mitmed kaugemalt külalisena ilmunud. Pidu kaasa tundcS wõtstwad ncedgi mõneks tunniks oma petetud sootust ja praeguse aja hirmu ning kartust ära unustada. Peeti hulk terwituse, äratamise ja soowi kõnesid külaliste poolt lõriStaSlele, ja waStati nende poolt niisamati tänu awalduSlega, mis mürisewa „Ta clagn" ja „Palju aastaid" lauludega löppefiivad, millede sekka koolilaste lõbus, mureta laul noore, ärksa kooliõpetaja juhatusel sagedasti kõlas. Iseäranis rohket tänu awaldati kooliwanema hra Mihaiti Lemberule, kelle ceswõttet törislased oiiwad koolimaja ehitama hakanud. Kell ä hakkasiwuv  laugemalt tulnud wõõrad koolimajast tahkuma,  hääd tundmist pidust ja lustilist meelt pidulaualt  ivõttes, mille eest Tõrise wirgad perenaised ja hoolikad peremehed rohkesti ja maitserikkalt muretsenud oliwad. X. Lomu. Kaarmalt. Neljapaewal 28. januaril tuli jõjawägi Kuresaaregi Loona mõisa, kust ta mõne tunnilise seisatuse särele, wttc mõrsnitu  saadetusel wallamajasse laks. Siia öiiwad Kaarma, Elme ja Loona mehed kutse PSSIe kokku tulnud. Et põletajad üles oliwad aNtud, jäi trahwi raha 3000 rubla sisse sündimata. Üks Elme mees sai selle eest, et wallawalitsuse lahti laskmiseks kihutuselvöd teinud ja karemeelne olnud, 2S hoopi pelsa. Esiti mõeldud teda koguni maha lasta, kuid otsust pehmendati. Oma walla mehed pandi peksjateks. Ilad ei löönud Muidugi mrlte nii walusasti, nagu soldatid seda olekstiLad teinud. Lõppeks manitses ,väeosa juhataja kõike rahutust maha jälla ja kurjategijaid üles anda. Nüüd saada neist lõige kergemini lahti. Üleüldse  peab tunnistama, et ohwltserid inimestega inimltjelt ümber käiwad. Siit laksuvad soldatid  Loona mõisa tagasi, kus Eikta mehed neid mürisedes ootasiwad. Ühele Eikla mehele, kes kohalise kõrtsi tuuraks joomisel pSätegclanc olnud, anti SS iviljä hoopi. Ka siin ei oliiud soldatid peksjateks.  Koim mecü wõeti kinni. Neid süüdistatakse  mõisnikkude wastu streikimisele kihutamises. Üks neist nimega Kübar on, „streigi komitee" liige. Ta teenis Loona mõisas. Et ta kahjulik isik olewat, wõeti ta kaasa, cl teiste ärasaadetawatega  ühes, nagu kuulda Leedumaaie elama läkitada. Naene lastega, lellede hulgast kõige noorem alles kolme päewane, jääb walla toita. KLrlalt. Hulga Kärla kguduse liikmete  poolt on Saaremaa talurahma asjade tommissarile tänukiri selle üle saadetud, et ta ka omalt poolt Liiwimm» konsiS« toriumit palunud on, et Kärla kirik lahti tchlskS. >- Saarlane, Mk 5