Jt oga, tolku saanud, enne kui soe ootamata mõrtsu- Ealöö ohwriks langenud. Asjata katsuda rahaminister Kokomtseu) seletada, et tal enne reisile uriukut aimugi ei olla olnud, et td Jtogä kottu saak ja et tal üleüldse oma reisiga mingisuguseid polittkalisi ülesandeid taita ei olnnd. Kui Jaapani saadik, parun Moto no. P» terburist ruttu ära sõitma pidi, sest et tema isa raskeste haigeks jäänud oli, ei uskunud keegi, et see ärasõidu Viige põhjus oli, maid seda peeti tühjad ettekäändeks.  Kui Motona isa nmnwrfe äragi suri, ei muutund  see ka meel mitte inimeste eelarwamist. Ajalehe  kirjasaatjaga rääkides olla Motona ütelnud, et Jaapan küll oma söjamüge ja sõjamoona täiendada/ kuid soe ei olla mitte waenlnse tundemärk, niisama mähe bit kõigi teiste riikide sõjamäe täiendusi ' sõjamõtete  ilmutamiseks lugeda mõiwat. Jaapan ei mõtle Mitte, ütelnud Montono. sõja peale, ta ei saa praegu, ega ka ligemas tulewikus mitte sõda pidada. ..Meil ei ole, ütelnud saadik edasi, praegu muud tahtmist ku>i Wenemaägg sõpruses ja rahus elada, ja meie oleme õnnelikud, et meie Vahekord Wenemaaga film- Rähtamalt ikka paremaks muutub." Kes. ütleb Wieni lehe kirjasaatja omalt poolt edasi,- Ida-Aasia olusid Taimelt kaalub, see ei saa mitte kahelda, et Wene ja -Jaapani diplomatta asemikkude rahustawad sõnad täieste põhjendatud on. Saksa ametlikud ringkonnad di jäta mitte kunagi.  kui aga mahti kinnitamata, et Saksamaa  Wmemaaga tui truu naaber ilusti läbi saada tahab. Saksamaa teod aga ei käi sõnadega millalgi  kokku. Järgmine suhtumine, millest ..Nov?. Wrernja" teatab, anbab Sayamaa tegtmmsist uut tunnistust. Natukene aega enne Jaapani sõja lõppu ostis Wenemaa aurulaewa ~i?nhalti" ja saatis ta sõjasriistade  ja sõjamoonaga Kauge Ida wetesse. Laewa  juhid oskasi-wad äga asju nii ajada-, et laewdi Viimaks mitte Wene walitsu.se omaks ei tunnistatud, waid kelleg i Saksa õnne rüütli Hellfeldi omaks. Sõja lõpu ajal ei olnud laeV muidugi mitte waid Saksa Kiao-Tshao sadamas Hiinamaal.nimetatud  Hellfeldi Valitsuse all, kes peale selle Wene Valitsuse käest Veel suure summa taha saanud oli. 1905. aastast saadik oli õiendamine käsil, et nimetatud  laem Wenemaa oma oli, mitte aga tähendatud Hellfeldi ehk ..õnnerüütli" oma, nagu /.Now. Wremja" teda nimetab. Saksa kohus aga mõistis laewa Wiimaks  Hellfeldi omaks. Selle kohtuotsuse põhjal andis Helfeld Wenemaa wastu 4-mTjonilise kahjutasu nõudmise sisse. Nõud? inise kindlustuseks pani Hellfeld ette, et Berlinis Mendelsohni  pangas 4 miljoni Wene Valitsuse raha kinni pandaks. Imeks tuleb panna, et Säksg kohus Hellseldi Nõudmist täitis ja tõesti 4 miljoni Wene maWute raha Mendelfohnk pangas aresti alla pani. Nagu oleks Wene walitsus mõni wilets mõlgnik, kes maksu eest ühes oma rahadega plehku paneb. ~Nom. Wremja", kes sellest lõost juhtiwal paigal kirjutab, ou täis prchameelt niisuguse alatu SmbeVkäimise  pärast Wenemaaga ja nõuab, et anÄnikud) teile tõttu Weuemaa seda uut alandust maitsta saab,- wastutusele wõetate. SeiõMft Parist lehk, Petik Republique" Ütleb ühe sakakZrja Belgia mana ja uue kuninga üle kätte saanud otewat, mis kardinal Pirni) del Bai paawsti miutfiusete Brüsselis  saatnud on. Selles kirjas räägib Merrg del Va? Leopold II kiriku toetamisest, sest ta olla kõik seadus sed kmnitenud.mis wabameelsusewastu ja Liinkluse poote käisiwad. Uuest kuningast Albert I ei wõiwat mitte nö truud katolNu kiriku poega loota.- maid olla karta,- et ta põhjusseadusest lugu pidama ja Vabameelsust äustama hakkab. Albert Aia krrikmoastaste ja üleüdse wabameelsete meestega läbi. lugeda raamatuid,- mis kirik lugemäst keelanud on ja olla lastekaswatajaks mehe mõtnud, keda soowitenud. Siis anuab Merrg del Val nõu,- Adas uue Anmga täht- Mistele Mistu töötada tulete. Pidada osawate. abi- Nõudega katsuma ~fa d elama id Mehi" kuninga ligikonnast  minema saata ja uusi ftrifu poolehoidjaid asemele  panna. Lõpuks kinnitatakse, et kuningas Deopold seaduslikus  abielus preili Delacroir'ga (parunesse Paughan'ga)  elanud on; Watrkanis alla selle üle tõenduši  olemas. Tulla selle eest hoolt kanda,- et kirikuma-stased  lehed mitte õigust ei saate kirjutada, et Aningal sohiuaiue olnud ott. Kas salakiri" tõeste eht on. tahab kahtlane olla: ennem on ta küll majba luule sünnitus. Wene riigist. Weuemaalt. ÄNissnvr GilrivWß enesetapmine. Tagaajamise  l. Nagu lugejad ella telegrammidest leidsiwad, wõeti kaua tagaotsitud insener Gitewitsh Partsis kinni. As ta siis enesele kihwti sisse wõttisr mille järele ta ka suri. Peterburi leheb teatawad selle asja üle week järgmist: Kohe peale kuritööd, mis Leschtukowi põikuulitsal  täide saadeti, hakati insener Eitewilshl suure hoolega  taga otsima. Ta päemapildid saadeti igasse Wenemaa  linna ja ühtlasi ka matjamaale. Seal kuuldi, et Ellemitsi) Konstantmopolis wiibib, ja salapolitsel  ülem ruttas oma agentidega Türgimaale. Kuid sealt ei olnud Eitewitshi leida. Siis saadi mõne aja pärast kuulda, et Gllewitsh Partsis wllbib. Ka seda saadi teada, et ta seal teltegi  üliõpilase Podlutski nime all elab. Warski sõitis salapolitsei-ülem oma agentidega Parisi. Olgugi et Prantsuse politsei-agendid seal Podlutskil  kannul oliwad, läks tail korda just sel päewal  ära põgeneda/ Ai Wene salapolitsei-ülem Fi- Zippow Parisi jõudis. Filippow käis oma agentidega Prantsuse nuus- Ärike kaasallamisel kõik sellskoudUsed kohad ja urkad läbi, aga Kitewitshi ei 01-nird kuskilt leida. Seal hakkasimad Prmiisrese salapolllsei-agendid pankade iegewnsl hoolega silmas pidama. Warski nägiwad nad, ek keegi noormees rahwnswahelise panga  läbi Peterburist hulga raha sai ja Ai nad pangawalllsuselt  selle üle lähemalt järele pärisimad, siis selgus, et rahasaaja nimi Podlutski on. Seal ilmus aga „Now. Mr." kirjutus, milles teatati, et Eilewitsh Partsis wiibib, et sinna olla Pekerburisi  keegi salapolitsei-ameAik sõitnud ja et Ei- Icwitsh armatawaste mõne päema parast lõksu langeb. Nüüd õli kindel, et sellel puhul,- kui>Gstewitsh seda teadet loeb, tal siis ka uueste wõimgkik on peitu minna. Nüüd Anti PeterbMist kiirtelegratnm, milles palutil,  et need- ..Now. Wr." nuiubkid saakswad ära korjatud ja mitte müügile lastrld, kus ülemaMhM? datud teade ilmus. Seda pa-lwet täideti. Warsti saadi selle peale teada, et 15. detsembril  üliõpilasele rahwuswahelisest pangast raha Välja antakse. Tähendatud päewal tuli kella 12 ajal ilusas riides  noormees panka ja nõudis 400 rubla Väljaandnüsi,  mis P õhtukski nime peale .Peterburist saadetud. Seal astusiwaÄ salapolitsemikud nooremehe juurde  ja wõtsiwad ta mangi. Kui wangnvõetu oma nime kuulis, karjatas ta, pani lugemaste wastu, püüdis taskust reVolrorit Välja tõmmata, aga see ei läinud tal korda. Kes on ohmsr? Nagu juba teabki, on kuritöö ohmor Peterburi tehuolvgia-institudi üliõpllane P. W. Podlutski. Ta astus 1907. aastal instituti ja on jõukate taanemate laps. Tal oli tünamu kewadol nõu Mofkwasse Petro- Nasumomski põllutöõakademiasse astuda, kuid ta ei saanud seda nõu teoks teha. Gilewitshiga sai ta Mofkwas kuttawaZs, kes ta oma kaastööliseks Peterburisse  kutsus. Podlutski sugulased' saiwad wahsajal Eilemitsh- Podlutski käest kolm lahtist kaarti, mis käokirja poolest  osawaste olitaab järele tehtud. Nendes kirjades teatas ffiilewitsh- Podlutski. et mÄjamaa uudised teda otse joowastanud on ja ta saadab sugulastele palZu te rivisid. ' PetetAwrist. Käsk. Peterburi intendainAri walrtsusele  auti kiire Mk. et Suuruüirsti Mihail MAlajewikshi  maAsepäewaks tulewad esimese ja teise suurtükiwäe  brigadi jaoks hiljuti Knnitatub paradi-Aiwrib walmte panna. Küwrite watmistajad nöudsiwad aga kure töö sest niiwõrt kõrget hindan nõnda et intenbanAri  walitsus ilma kõrgema ülemuse teadmata nen- lepingut ei julgenud teha. Sellest anti stis sõjammistrile  teada. Wiimane käskis aga mõlemad prigadid  matusele nahkmütsidega i^müdä. Sunnitöö uuendamise «eelnõu,- mis kohtumtnistri poolt nrinstrite-nöukogule ette pandi, tunnistati  puuduliseks ja anti Ümbertöötamijete tagasi. Poola keel ja ministrite-nõukogu. Mmistrrte-nöukogns oli Poola keete õiguse küsimus nendes erakoolides, mis põlAkööministeriuM alla käiwad, harutamise alk. Nagu teada,- lubas seadus Poola keelele erakoolides teatud õigused,- aga seaduse  järele Wwad «eed õigused rahwahariduse- ning kaubanduse- ja tSösAsennnisteri all olewate koolide kohta. Senat seletas, et pöllwtSõkooljdes, mis põuutööministervoni  alla käiwad. olgugi nad eraõpeasuAsed,- õigust ei ole Poola keetes õpetust anda. Nüüd tegi aga pöllntSöminister ministrste-nõukogule  ettepaueku, et see õigus ka sead-useandlisel teel saaks Poola erapõllutöökoolide jaoks laiendatud, aga Mmistrite-nõnkogu lükkas ettepaneA tagasi. Nagu .xßetsh" teatab? oinud niisugusele järeleandmisele.  mille osaliseks poolakad ettepaneku mastu wõltmise puhul oleksiwad saanud,- kõige Ägedamaks > aastaseks rahwahariduseminrster Schwartz. Kaebtus jfäeti tähele panemata. Rahwahariduse minister andis ringkirja wälja,- et Tatari koolides tarwttusste wöefcawad õperaamatud tuteioab Wene s«te tähtedega trükkida. Selle peale ilmus Ufa Lo oli õpetajate Atlassowi ja Karimowi poolt raamatukene, milles üles kutsuti ministri ringkirja  ärakaotamiseks palwekirja kokku seadma. Seda j ka tehti ja ministri ringkiri kaotati ära. Aga Atlassom  ja Karimom mõeti selle peale kohtulikule wastukusele,  As neid süüdistati, et nad rahwast walstfuse käskude wastu üles kihutama d. Saratowi kohApalat tunnistas kooliõpetajad süüdlasteks ja mõistis Am° magi kuuks ajaks kindlusemangi. 15. detsembril tuli see asi edasikaebtuse teel senatis  ette. Senat jättis siaebAse tähele panemata. Kohtu ees. Rahukogu ees oli keegi manamees  K. selle eest mõstust andmas, et ta 6 aastast M. Anitshkini oli peksnud. Tunnistajaks oli Aue-aastane M. Gobodalow ja tema kaheffa-aastane tõend Georg kutsutud. Kuue-aastane poisikene Atsutaffe ette ja esimees Asib: //Tunnistaja, kas Teie Annete K.?" Tunnistaja: .-/Tunnen küll, seal ta ju seisab. Mis tarmis seda siis weel Asida?" Selle järele pööras ta K. poole. „Onu, miks sa seda siis ise ei ütle. Sinu nime- küsitakse ja sina oled Vagusi." Esimees: ~Kas Teie nägite, kui K. Anitshkini lõi?" Tuniusteja: ~Nägin kiili Ai ta seda tegi." Esimees: ..Tunnistaja. Ae. toana Teie olete?" Tunnistaja: ..Ma ei tea seda mitte. Ma Asin mamma käest, Ai mana ma olen." Esimees: ~Tunnistaja, kas Teie oskate kirjutada? Kas mölle sellele, mis olete tunnistanud, oma nime alla litutada ?" Tunnistaja: /.MAa ei oska meel mitte kirjuitada, aga mu tõend mõistab All." K. mõisteti peksmise eest kolmeks nädalaks aresti. Rahwas ja kohtunikud naersimad. Mofkwast. Wangtkojad täis. Moskiva linnamäe  pearoal)! roangimajad ja ohwitseride jaoskond on mangiroõeAd AtendauAri ametnüka täis. Wrnigkde  hulgas on ka polkomnik Giers. kes Wene-lanpani  sõja ajal Mõskma intendantuti ladu waliksejats oki. Ajalehe trahroimine. Moskwa linnapealik  pani ajalehe „Russk. Cl." nr, 236. ilmunud kirjatüki..Petroro Woskressenski" sest 5L>6 rbl. trahwi maksma. Timlast. Tolskoi haige. Jalutamast tagasi tulles on krahm L. Tolstoi raskeste haigejks jäänud. Ta Husoojus tõusnud 40 kraadi peale. Peale maja-arsti rawitseivad haiget weel üks Tuulast  ja kaks Moflwast sinna sõitnud arsti. Wiimäsed teated ütlemad, et Tolstoi seisukord olla meidi paremaks Niuntunud ja ihusoojus 40 kraadi pealt 37,4 kraadi peale alanenud. I,mätast. Tolstoi termis on wiimasel ajal paremaks muul unud. Tal on kerge bronhitisja maksahaigus.  Haigusest hoolimata paneb Tolstoi siiski seltskondlist elu ja liikumist suure hutviAsega tahete. Pjatigoislist. P asside rewidcr i m i n e. VJlineralnija  Wodi jaama lähedal olema öõmajapibaja W. Suslowr juurde tuli Alawanem Koretsli. Taloli  kordnik Lektionow ja mõned linnamahid kaasas. Nad nõudsimad,- et Suslow neile peab teenijate, ja majaelanikAde passid ette näitama. Selle aja' jooksul. Ai kordnik passa rewideris, pau! fularoaitem ühte teenijat  täheke, kes köögis toimekas. »Kes seal on?" Asis Alawanem. r.See on teenija Adruks" roastas Suslow. z.Anim ba pass srm!" käsutas Alawanem.- aga Suslow ütles,  et ta seda soomi ei wõi täita, sest et tüdruõ» pass ju kordu llü käes m: ..Kudas sa tohid oma ülemale  nõnda roosiaia," kisendas Alawanem, pööras siis liunamahtide poole ja käskis peremehe finni roõtta. Suslow tõendas, et ta pass olla korras ja mispärast ta siis tinni wõetakse. Linnawahid medasiwad peremehe  sealt ära ja roallaroanem lastis ta roangi pannas, olgugi et Suslow pristami juurde miimist nõudis. Sellepeale läks mihane mees wangikamdri ja hakkas seal Sus!omi koledal kombel rusikatega ja saapakontsadsga  peksma. Ta peksis meest niikaua, Aua teised mängid seda enam ei suutnud wälja kannatada ja tvahi abiks kutsusimad. See päästis õnnetu metsiku mehe käest ära. Suslow kaebas kü laman ema peale. Riigiwolikogu. koosolek IS. detsembril algab würst Wolkonski juhatusel kell 11.22 min. Harutusele tuleb arupärimine plahwatute Sle Afirahonskgju uulitsal. Bulat (tööerakondlane) näitab, et parempoolsed jä keskerakond arupärimist oõhjendamataks, isegi autaks  tunnistades ka ise selleks mingisuguseid tõendusi ette pole toomid. Kõneleja tähendab, et enamus termet  asja maha tahtmat salata. (Hääl paremalt poolt: Näidakse tõeasju!) Teie nõuate tõeasja jätkab kõneleja aga meie selle termis arupärimist sust ette panimegi, et malitsus  ja teie asja peaksite seletama. (Hääl paremalt poolt: Aga kus seaduserikkumine on?) Bulat (toasiab):  Aga Valepassid, kas nende Väljaandmine seaduslik  tegu on? Aga kaks korterit ühe ja sellesama isiku nime peal ühes ja sellessamas linnajaos? Aga sunnitöölt wabastamine salapolitsei ülema manifesti järele • on fee seaduslikkus? Wlimaste aastate politikaliste  AhtuprMesside juures peatades näitab kõneleja.  et sandarmimalitfus walijendatud Valwusekorra pikendämffe tarmis alati enne 3. jaanuarit sionksid toime on pannud, kuna! walrtsus j a wolikogu enamus, selle asemel, et rahwale tõtt ütelda, nagu põldpüüd pead põõsasse pestwat. (Kiiduamaldused pahemal  pool.) Jälle pandaffe ette kõnelejate armu ära määroka.  Kodukorra järele kuulutab juhataja enne hääletamist  wiieminutilffe mccheaja. .Peale mahe aega kõneleb Poditshew kõnelejate armu äramääramise wastu. Ta näitab, et selle ettepaneku  mastuwõtmine mitte korralduslins samm ei oleks, maid praeguse küsimuse harutamise iseloomu näitamine. Krupenski on waieluste äralöpetamise poolt, test oppositsionst olewat kolmest kõnelejast All. Opuosktsion  pkdamat arst saama, et ta rahwale liig kalliks .tafema minna. Hääletamisel on enamus waieluste äralõpetamise  poolt. Erakondade mahelise kokAleppimise järele määratakse kuueks Viimasteks kõnelejateks järgmHed  saadiAd: würst Scherwasidse (edumeelne),- Ti° moschkkn ja Sasonom (parempoolsed), Roditshew skadett)  ja Gutshkom (oktobrist). Würst Scherwasidse (endine suurAkiwäe- Ime): Ajalehtedes toodud päemapiMfud üleswõtted togiwad mulle terme plahwatuse pildi selgeks. Plahwatus  sündis just seal kohal, As auk põranda sees on ja oli õnnetu juhtumine, mte selle läbi sündis, pt pomM laua pealt,- mille ää«£ polkomnik Krapow istus, maha kukkus. Et lihtsal musil sisseseatud korteris põrandamarp leidus, see tõendab weel kiudlamine, et seal lõhkeainete walmistamisega tegemist tehti ja et see õnnetu. . . (Purischkemitsh koha pealt: lurjus mitte õnnetu!) . . . nimelt õnnetu, kes ühes polkomust  Karpomiga lõhkeainete laboratoriuml sisse seadis.  (Knduamaldused pahemal pool.) Aruandja Bobrinski: Täna hommikustes wäljamaa lehtedes ilmus oMositsioni autoriteedi Burtsowi  poolt tõendus, et plahwatus mitte kogemata juhtumine ei olemat, maid Petromi poolt ettekamatsetud  terroristline akt. Timoschkiu tähendab, Scherwasidse, Ai suurtükrwäelise  otsus asja kohta näidata, et tema oma asja sugugi ei tundmnt. (Wali naer.) Kõneleja. Ai suurtükiwäelme-laborist, wõiwat tõendada,- et Srherwasidse  poolt kujutatud pilt sugugi tõega kokku ei käia. Juhataja valub mitte naerda ega müra teha. Praegune küsimus ei ivõiwat Endagi naeruks asja anda. / (Kiiduawaldusid keskkohal.) Lõhkeainete walmistackffest  ei rvõimat siin juttugi olla. Terme sündmus tõendada, et siin põrgumasinaga tegemisi olla. Edasi harutab kõneleja arupärimise põhjendusi ja jõuab otsusile,  ct sarnaseid arupärimist ainult poisikesed roöiwad  ette panna, mitte aga rligimolikogu liikmed. Juhataja peatab kõnelejat. Timoschkin: Arupärimise eesmärk on roõimalikult  palju rahmasi kokku koguda, et sille ees siis vppositsionilise kõneosawusiga hiilgada. Temale tuletada  need kõnelejad aga metsikuid roareseid meelde, kes polkownik Karpowr surnukeha ümber lennata. (Kiiduawaldüsid paremal pool.) Roditshew, keda hauawaikusega roastu wöetaksi,  asub pikkamesi kõnetooli. Juba mitu korda ennemctlt  on ta oma sõnadega, mis parempoolsetele nagu piitsahoobid selga langemad, rahutut ja ärewat rvolikogu wasitirna sundinud. Nõnda sünnib see ka sel korral. Mõne lausega tõrjub ta parempoolsete süüdistuse, et arupärimine autu olewat, tagasi. Ta wõtab Turgenjewi tuntud sõnad: ..Kui sa oma waenlasile  walu tahad anda, siis heida talle .neidsamu puudusid ette, millede all sa isi kannatad." Kui teie enese autust tunnete, siis heidate seda ka oma maenlasele  ette. Oma tänast wastust pühendan ma ainult neile, kes arupärijaid aututeks minetasiwad. Et aga aru' pärimist autuks nimetati, see ei imestanud meid sugugi. Meile oleks rnõidud ka ütelda - küllap tohus 'asja selgeks teeb. Ja kui mesi selle peale kindlad oleksime olnud, siis oleksime ilma arupärimata kohut ka ära oodanud, kuid seda kindlusi ei osi. Wolikogu oti sarnases  asjas kord juba õpetusi saanud. See sündmus  läheb Astraha-nskaja uulitsal ettetulnud plahrvatusega  taieste kolin. (Liikumine kostidel pinkidel.) Ma mõtlen siin Asemi asja. Meie kuulsime siin lubadustet  kohus sellesse asjasse selgust muretseb. Ma d kahelnud mitte, et sisemiste asjade minister neid sõnT siin õiglasest südamest ütles, kuid ma ütlen, et td seda kergemeelselt tegi. Ma seletan seda tegu raha? mwiftri sõnadega: »KSigs ilusam neitsi ilmas ei wõi rohkem andq kui seda, mis tal on." Praegune walitsus lubas aga rvhkemi kui tal on. Ta lubas polstNälist Äsja selgitada/ lubas ausat fo«: hut, kuid õnnetuseks ei tohi Wene malitfus jarna? sid asju mitte lubada. (Liikumine paremal pool ja keskel.) Waadake, see on toalt õpetus, mis rahioale jch Volikogule osaks sai. Ma tuletan teile meelde, et Äopuhin kohtus sedasama tõendada püüdis,/ mida metel siin wolikoguski kinnitasime. Asew ei olnud mitte ütst äraandja ja salakaebaja, maid tema osa oli palju tähtsaw.  Asetv oli terme rea kuritegude juhataja. Meie .näitasime juba siis, et tema süü selge on. Siin loeti Akust kiri ette, milles ta seda ise üles tunnistas. Sel- on aga sisemiste asjade ministrile mähe (pilge-. Imut)/ kes oma teated politseidepartemängust  sai. Mis Lopuhin siis kohtus Sõneles? Ta tõendas, et uurnniseaktis 23 kuritegu leidub,- millest Afem osa mottts, 23 terroristi ist tegu! Kg sisemiste asjade  minister tundis neid dokumentisid!. Ta lubas sellesse asjasse selgust muretseda, kuid seletust ei antud„ - Kohtuesimees ütles Lopuhmile: /.Wiimases sõna» midke seletust." Kui äga see MmäpM kätte jõudisi, flts er antud Lopuhmile enam ,mtte sõna. Seller Mastu oleks ta agä vmä miimafes sõnas maga tähtfaib  seletusi Võinud attdä. Mis meie sellest peame järeldama? , Lopuhini protsessi läbi oleme kindfale otsusele jõudnud, et Asem mitte mõitlussalga armätaw juhataja  ei olnud, maid just tõsine jichataM 'Kõik loogikahlult  mõtlejad inimesed saatvad aru,- et Aseust kuritegewus  selge on. 'Kes mastutab agä selle eest, et sarnane kohtumõistmine, nagu see Lopuhini RsjaH amalikuks tuli, ka polkomnik Kärpomi tapmise asja harutamisel ei kordu? (Liikumine üle terme saali.)' Ma ütlen teile meel enam: Mu herräd, teie kõik olete selle peale kindlad, et seda äsja mitte ei selgitata. Meile üteldi,- 'et meie arupärimisega rutanud olemat, aga Mõtelge, mü herrad, kelle üle fim tõeste aru päritakse. kelle tegemnse üle? Sest salapolitseiametnrkud. olgu need Woskressenskid mõk Petrowid, on seadluse ält Vabastatud inimesed».. Need on wimesed. kellele rstgis määratu VõrM kätte on antud. Need 'on inimesed/ kellele üheski haritud riigis sarnast Võimu ei ole. Ärge unustage,- et politikalisel  politseil mõim käes on teie wabadust ja marandust  ära Võtta, teid läbi otsida,- wäljä saata jne. Waadake, sarnase wõiMuga tsikute üle. kes termele Wensmäale We suu peale mõimad panna,- pärime meie aru. Kui meie seda mitte ei oleks teinud,-siis poleks ka ajakirjandusel neid paari päemä olnud, mil ta Kärpomi tapmist wabalt wõis seletada. (Hääl paremalt poolt: Ah. nõnda on äsi l Pa° hemal pool prviesteritakse.) Praegu matkib terme ajakirjandus  selle asja kohta. (Hääl paremalt poolt: Ta t«b hästi l pahemalt poolt: Teda sunnitakse seda , tegema!) Ja peale seda,- mis fim üteldÄse, on Wenemaa  sellest äsjast waiknna sunnitud. Waadake, selfcpärast  pärime meie aru. ek Valitsuse tõsist Vastutust ära näidata, selle 'Valitsuse Vastutust, kes praegu ilma Vastutamata ja piiramata Võimuga töötab. Ma astusin selle lootusega siia kõnetooli ja kirjutasin  selle lootusega ka arupärimise alla, et ma tõe ja kodumaa ees oniä kohust täidan. (Hääl vare Malt poolt: aga mitte juutide eest? Keskkohal ja pahemal pool protesteritakse.) -õgas riigis, As walitsus oma tegemuse üle u sooroib anda ja seife juures oma külli:ise autoriteni peale toetada, katsuks ta nüüd peale kolme tumedat sündmust, nagu Asewi, Hartingi ja praegune asi on, rahustamat ma st ust anda ja oma autoriteeti kaitsta. Meie käest nõutakse tõeasju. Aid meie ei ole sunnitud  neid ette tooma, sest walitsus peate seda ise mabatahtliselt  tegema. Walitsus. kes oma autoriteedi eest hoolitseb, peaks molikogu kõnetoolile ilmuma ja eksitust üles tunnistades oma Võimu maha panema. (Paremal pool naer, pahemal pool knduamaldused.) toiit kõnetoolilt salati promokatsion rähma ees maha,- Aid päriselt antakse Meil sarnase tegemuse eest aunimesid  ja autähti. (Kiiduamaldused pahemal pool.) Ke11,2. 40 mm. teatab juhataja, et Noditshewil kõuelemiseks  meel 5 min. aega üle jääb. Kõneleja palub seda aega meel ühe Anni peale pikendada. Paremal pool oldakse mastil, f uid hääletamisel otsustatakse 161 häälega 67 iv astu kõnelejale meel üks tund õega Selle peale Parutab kõneleja asja faktilist Alge ja palub, et molikogu seda sündmust terme Wene riigielu seisukohalt hindaks. Asewi, Hartingi jaKar- Dotoi tegude pärast nuheldamat Wenemääd õigluseta  sõjakohtutega, Aristusesalkadega. ajarivianduse  Vaikimisega ja õigusega, et needsamad agendid  meie wabaduse ja marimduse üte Asutada wõiwad. Meie sammume hirmsal teel ikka fiiremine edasi jätkab kõneleja. Arupärimist Asewi Ahta ei toetanud  teie taktikaliste põhjuste pärast, sest arupärijad  oliwad sotsialistid. Nüüd on asi teine: antpäriiab on kadetid ja nüüd (keskerakonna poote pöörhes) peats teie otsustama, kas teie sel korral ka meel neid (Käitab paremate poole) toetada tghate. (Kiiduawaldused  pahemal pool.) Peate seda kõneles muude hulgas ka ottobristide juht Eutshkvw; tema kõnest, mis arupärimise toariu oli sihitud, homme pikemalt. Häätetamisel l ü la t i a r uya r im in e 1!U hõ äleg  a LL ©astu tagasi. Ajakirjanduse ülewaade. Et tea. mss. pwibus. Selle pealkirja all kirjutab „Post," Tartu ülvkooti  aastapäcwa pühitsemise puhul. Tartu ülikoolis on tänawu pidulik aastapäew ära icictutt. Teadusliste hinnatööde aruanne, mis muidu aastapidul awaldati, on aga siiski ilmunud. Üliõpilastele on teadusiiste tööde eest 11 kuld>a  1 hõbeauraha ning 3 liituse-kirja wälja jagatud. Teaduslise töö tegijaid on mitmest inaanurgast ja rahwufest- Balti sakslaste, wenelaste, lätlaste, juutide  ning leedulaste hulgast. Kuld mitte ühtainust eestlast ei ole teadusliste hinnatööde tegijate hulgas. Kui omal ajal ainult möuiteistkümmend meest meie hulgast ülikoolis õppis, kes pealegi warallss IWr. 290 NN e w « k e h t. 1909 I>cUfatc*-fattpUt* : Harju uuL nr 43. soowitab MT iHT thesb, kohwi ja suhkrud. ~Aodu" tellijatel on tänase numbnaa ..Rodu" nr. 24 kaasas.