Niisama tehtakse ka Johansoni paberiwabrikuS  ja Osse ja Ko. tsellulosewobrikus mõnedes jaoskondades kahe wahetusega tööd. Lutheri PuutüöStusemabrikuS, kus praegu ligi 2000 töölist töötawad, suureneb tööstus wahet pidamata. „Wir." 17. januaril, hilja õhtul wveti Liiwalaia  uulitsal läbiotsimisel kaks inimest kinni, kes proklamatsianistd trükkifiwad. Leiti malmis proklamatsionistd.  Kuulujutud rahutuste üle Tallinnas olcwates söjawügedes on, nagu „Wirulasele" teatatakse, täiesti põhjendamata; niisuguste juttude  tõusmisele on arwatawaSti järgmine juhtumine  asja andnud: Juba mõne kuu eest oli EeSti kubermangu shandormiwalitsuS Onega polgus 2 politikliselt kahtlast soldati tähele panema  hakanud ja wõttis nõuks neid teo pätilt tabada. Nüüd laupäewa õhtul wõeti mõlemad kahtlusealused Liiwalaia uulitsal kinni, kui nemad parajasti hektogrofiga proklamatsionifid trükkifiwad. Just ümberpöörtud I ütles rittmeister naeratades  ja haaras klaasi kätte. Sinu terwiseks, Borna l Sinu terwiseks LüSsel I hüüdis ta kibeda naeratusega. Et tea, laS w.eie peaksime weel elus nii ootamata koiku juhtuma. KaS me saame kunagi aega meel nii armsasti mööda saatma I Wäga meelitan? I mõtles Borna ja lõi temaga klaasid kokku. (Lõpp tuleb.) Lätimaalt. Riiast. 4. junil 1910 aastal saab SM aastat täis, kus Liiwimaa Peeter Suure ajal Wenemaa külge liideti. Selle suure sündmuse  mälestuseks tahetakse Peeter Suure mälestuse  sammast ehitada, milleks Liiwimaa elanikud Keisri Majesteedilt luba on palunud. 20. now. 1908 a. on Keisri Majesteet luba andnud selleks iseäralist komiteed asutada ja Liiwimaal korjandust ette wõtta. Sclle komitee  esimees on Liiwimaa kuberneri herra, kes Liimi Kubermangu ajalehes Liiwimaa elanikkusid annete andmiseks mälestuse samba ehitamise tarwis üles kutsub. Gr.-õigeusuliSte üleminek Ew.-Lutheri uSku on „Düna-Zeit." teatel ministrite nõuukogu  esimehe P. A. Stolypini tähelepanemist enese Mle tõmmanud. Kuna seda nähtust igapidi  mitte soowitawakS peetakse, siis on abinõuusid  otsima hakatud, kuidas teda ära hoida. Sisemiste asjade minister ja sinodi ülemprokurör  on sellekohastest ametikohtadest teateid nõud- Seda ja teist. Maaalune hiinlaste linn. Wiimane moawärisemine San-FranziSkos tõi huwitawa saladuse awaliiuks. Ajalehes «Journal"  teatatakse, st nõndanimetatud «Hiina linna" all weel teine maaalune Hiina linn olemas oli. Hiinlased elastwad jääl, nagu mutid maa sees, ilma, et neil maapäätse linnaga misgi ühendust oleks olnud- Sügamas maaalustes koobastes oliwad hiinlastel oma «vangimajad, kvhtukohad, teatrid ja peidupaigad, kuhu nad ostetud ehk waraStatud malgcd naeSterahwad ära pcitsiwad; siia meelitati  neile waStumeelt eurooplased ja tapeti ära. Inimeste kadumine San-Frantfiskos oli peaaegu igapüemane asi ja keegi ei teadnud, kuhu nad oliwad saanud» Hiina linn oli küll ammugi juba halwas kuulsuses ja ka politsei aimas sellest misgi paha, aga selgesti ei teatud midagi. Nüüd saab maaalune hiina linn täis täidetud ja moapäälne hiina linn teise paika asendatud. Km kurjus uõrt 00, saab ta iseennast hauda kandma, su ta aga tugew, siis peab taie hoopa andma. —' Lastele. Mõistatused, u-ga minust juuakse, u-ga waljust lüüakse, o-ga lapsi talutakse,  iga minus palutakse. r-ga seisan Wirumaal, s-ga woolan Saaremaal. j.ga toiduks, r-ga wõtduks. nud. kui palju üleminekut Gr.-õigeusust teise usku ette tuleb ja mis selle nähtuse põhjused on. Riia piiskopkonna waimulikküde ringkondade  arwamise järele on pääpõhjustekS usuwabadus  ju ühe osa õigeusuliste kchw waranduSline seisukord- „Post.« Suuremad wüljasaatmised. Nagu „Rig. Aw." kuuleb, saadetama! sisemisteasjade ministri sellekohasel korraldusel Baltimaade mitmetest kohtadest S 2 talupojasoost elanikku Permi kubermangu  wälja. „Post," Kuuramaalt. Waldadeletähtjas senati seletus. Senat on ühe kaebtuss pääle, mis Kuuramaa talurahwaaSjade komisjoni otsuse wastu stsss oli antud, seletanud, et waldadel õigus on oma magasikapitalide rahasid Läti laenu- ja hoiuseltfides kasude pääl pidada. Kuuramaa talurahwaaSjade komisjon oli asja «vastupidiselt otsustanud.. Kuigi ennem keelatud ei olnud wallarahafid paale kroonupankade teistes usaldusemäärlistes laenuasutusteS pidada, on tähendatud senatiseletus  ometigi selle poolest tähtjas, et ta näitab,  et rahwa oma laenuasutused usaldust on wöitnud. Nüüd, kus põhjalikum põlluharimisewiiS  ikka rohkem laiali laguneb ja põllumehed selle tagajärjel ikka enam wäjkelaenu puudust  tunnewad, on soowida, et see aeg enam kaugel ei oleks, kus meie waldade magafikapiralid  rahwa oma laenuasutusteS wäikepõllumeestele  tormilise laenu saamist wõimalikukS teemad. Seega pandaks need põllutöölegijate rahasummad,  mis nüüd mitmesugustes laenuasutusteS seisawad, tõesti ka põllumeestele kasu saatma, põllupidamist edendama. „Wir." Frauenburist. Suuremad kinniwõtmised.  Mõni nädal enne jvulu-pühasid ilmus Frauenburisse, nagu Läti lehed kirjutawad,  Goldingeni maakonna-ülem ja wõttis hulk läbiotsimisi ette. Selleks põhjust andnud ISVö a. sündmused. 20 „politilist" wõeti kinni. Aga sellega ei olnud asi meel mitte lõpenud. Kohe pääle jõulu ilmus maakonnaülem uuesti Goldingcnisse  ja järcluurimised algafiwad uuesti. Ka nüüd wiidud inimesi suuremal armul Goldingeni  maakonna-wangimajasse kinni, „PoSt." Kaugemalt riigist. Peterburist. 20. jan. astus riigiwolikogu  kokku. Waagikodude pääwalitsuse ülemaks on Moskwa kohtukoja prokuror riiginõunik Hrulew nimetatud. Oöpäewa jooksul jüiwad püälinnaS kolerahaigels 20 immest, suriwad ära 8. 18. januari hommikul pandi päälinnas shandarmipolitsei korraldusel terme rida läbiotsimist  toime ja wõeti mitu inimest kinni, muu seas ka endine politsei departemangu direktor, pärastine Eestimaa kuberner, tõsine riiginõunik A. A. Lopuhin. Öösel mastu 18. januari sai Rüshdestwenski jao 3. osakonna pristaw, kelle ringkonnas (Tauria uul- nr- 7.) hr. Lopuhin elas, käsu wiibimatalt suurt huika politseinikku malmis panna ja Lopuhini korteris läbiotsimist ette wõtta. Kell 0 hommikul kogustwad politseijaoskonna  ruumidesse pristaw kapten Mihailow, tema abilised, shandarmipolitseiosakonna ülem, Peterburi kohtupalati prokuror N. N. Kamõschanski,  tema abiline Korssak, tähtsamate asjade uurija TlustowSki, prokuröri abi j. m. Kõik need isikud läkfiwad 3ö linnawahi saatel, kes soomuSrinnakatteid kandfiwad, Tauria uul. m. nr. 7. Nii suure hulga politseinikkude ilmumine, sünnitas majaS arusaadawat segadust ja kohmetust.  Zlma mähemagi kärata asusiwad liunawahid  kõigi uSte ja wäljakäikude ette wahi püüle. Uksehoidja äratati Üles ja anti talle käsk Lopuhini korterisse kõlistada. Ukse awaS toatüdruk. Lopuhin magas alles. Teda lasti üleS äratada, ühes sellega läks politsei «võõrastetuppa,  kuhu waröti ka pooleldi riides Lopuhin ilmus. Temale näidati otsus ette, et ta korteris  läbiotsimine tuleb ette wõtta. L. paistis esialgul Vähe kohmetanud olewat, kuid kogus ennast peagi ja ütles: «tehke oma tööd, herrad" ja istus oma kabinetti laua äärde, kuna politsei tohe süälsamas läbiotsimist algas. Kõik paberid ja toiumendid pandi pitseri alla. Läbiotsimise ajal wõttiS Lopuhin ise ühest kirjutuselaua laekast  mingisuguse kirja wälja ja andis ta shandarmipolitsei  ülemale, tähendades: „kõigest sellest, mis te siit leiate, huwitab see teid wist kõige rohkem." Teatakse kõneleda, et see rewolutsionäri Burtsewi kiri olnud. Läbiotsimine wältas kuni kella kolmeni p. I. Pääle selle, kui korter lõpulikult  oli läbi waadatud, wiidi Lopuhin palgatud  tõllas „KreStõi" wangimajasse. Läbiotsimise  ajal tuliwad L. korterisse wtirst Urussow ja hr. Kalatshew. Mõlemad otsiti läbi ja lasti siis minna. „Wir." Suur tulekahju oli reede õhtul Apteegi saarel Tudori wabrikus. Kahju ulatab üle 160,000 rubla. Jrbitist- Undintsewi külas tungiti ühe jõuka talumehe maja kallale. Talupoja ja tema naene tapeti ära, tööline sai raskesti haawata. Suur summa raha waraStati ära. Neli kurjategijat  wõeti kinni. „Wir." Aruanne Eesti Nooresoo Kasw atuse Seltsi Kihelkonna Osakonna 1908. aasta tegewuse üle. (3) 30-/ XI. Fritz Stavenhageni drama kalameeste  elust „Mewst ema." 2t /Xll. Naljamäng „Mulgi mõistus ja tartlase tarkus." 26/Xli. Kuresaare BürgerklubiS drama „Mewsi ema." Pääle näitemängude oliwad pidudel wahepaladeks  sega- ja meestekoori laulud A. Knapst juhatusel, A- Knapst muusika- ja J. Hõbeniku segakoor, ilulugemised, grammofon, udupildid jne. Oma jagu huwitust pakkusiwad iseäranis mõnel korral ettekantud wõrdlemifi hästi õnnestanud  „elawad pildid." Mis pidu hariliku tagatipuSse t ant s u s s e puutub, siis ei taha koolisclts noortele inimestele  wäikest jalakeerutust pääle pidude lõpp» mitte keelata, mille järel ikkagi noorte seaS tarwiduS olemas, nii kui see ju arusaadaw on. Teiselt poolt ei taha selts tantsule ka mitte üleliiga suurt elu õigust pidudel lubada, mille läbi wiimased sisulikult alanekstwad. Nii on siis ka pääle pidude lõppu tantsitud, ringmängust  mängitud, harilikult künni kellu Üheksani  õhtul. Täiesti ülekohtused on manameelsete  wagatsejate ringkondadest tõusnud kaebtused, et koolisclts oma raha „kokku tantsida" ja et sarnase „patu raha" pääle üksgi ettewöte ei saada õnnistust kandma. Pidudel on „terwe aasta jooksul kokku tantsitud" ainult 5 rubla 42 kop. (pühas ülejääk maata allpool); see on nii wäikene summa, et sellega õieti mitte midagi ei ole pääle hakata. Seltsi kassa rahaline läbikäik 1908 aastal oli rewisjoni kommisfioni aruande järel, mida üleüldise koosoleku poolt II- januaril  s a. kinnitati, järgmine: I. Sissetulekud: Rbl. ». 1) Pidudest ja köne-õhtutest . . . 423 91 (Selle hulkas tantsust 5 r. 42 kop.) 2) Naitemüükidest 239 55 3) Näitemüügi korjandused puhtas rahas 185 27 4) Liikmemaksudest ...... 147 35 5) Kingitustest 29 49 6) LaSte koolirahadest 114 7) LaSte-pidu ja näitemüügi einelaua tulud 216 95 Üleüldised sissetulekud: 1354 02 11. Wäl ja mi n ekud: sm. 1) Kirjatoimetuse- ja trükikulud . . 30 77 2) Pidude toimepanemise kulud . . 213 03 3) Näitemüükide kulud .... 29 98 4) Raamatukogu jaoks kirjandust . 12 10 5) Laste-pidu jä näitemüügi buhwcti kulud . 204 75 6) Kooli ülespidamise kulud . . . 295 19 Üleüldse wäljaläinud 785 32 Seega 1. januaril 1909 puhast raha kassas 568 rbl. 20 kop. Naha hoitakse Kihelkonna Kroonu-hoiukaSsa jaoskonnas raamatu 237. pääl alal. RewiSjoni-kommisfion  leidis seltsi rahalise asjaajamise täielikus hääs korras olevat, nii kui ta seda üleüldisel koosolekul 11. januaril lestas ja mi MK Saar l a n e 1909