6) Mitmesugust? Väikelaenu ja maaparanduse  laenu andmiste tegewuSte edendamine, selle otstarbega, et talurahwa hää käekäik tõstetud ja pölluline majandus parandatud saaks. 7) Maamõõtmise ja maa tükkide Vahetamise  kergitamine. 8) Põllumajanduse tõstmise laialine kaaSaitamine;  tingimist? kindlaks tegemine, mis seltside ja ühisuste öitsma minekuks hääd on, millede eessiht põllupidamise edendamine on. Tööliste küsimus. Teine jagu: 1) Elukutseliste ühisuste Vabadus,  üleüldise  koosolekute ja ühisuste õiguste põhjusel. 2) TörkumiSte seaduslikuks abinõuuks tunnistamine, millega töölised oma kasusid kaitsewad. 3) Wabriru stööliste) seadluste uuendamine ja selle maksma panemine kõikide wabriku-tehaste ja käsitöö tööstuste kohta ja töö seaduseaudlise kaitse tugewamaks tegemine, Vabriku ülewaatuse sellekohalise iseseiswuse kindlustamine. 4) Riigi panga uuendamine selles mõttes, et see rahaministri eestkostmise alt wabaks saaks ja et ta kõikide rahvaklasside wajaduSte rahustamiseks  tarwitataw oleks. Selle programmi Väljakuulutamise pääle pani de Roberti ette, seda esimesel lugemisel wastu wõtta ja terwelt üleskutsesse sisaldada. Siberi asemik hra Popow tähendas, et selle programmi määrused maaomandamise kohta ei ole Siberi kohta mitte täitsa kõlblikud, sest et sääl maa pruukimisel iseäralik iseloom on, sest kõik maa on sääl kroonu päralt. Hra Brokmiller soowitab  seda programmisse üles wõtta, et talupojad wilja ikalduste eest riikliselt kinnitatud saaks. de Roberti juhtis weel selle pääle tähelepanemist,  et ettepandud majanduslist programmi, selle laiuse pärast, mitte nii pea maksma panna ei saa, aga selle pääle p>ab kui niisuguse ökonomialise  programmi pääle waatama, mida tulevane  uuendatud riigiwolikogu, mis tõsise rahwasaadikute  kogu pöhjusmötte pääle rajatud on, tegelikus elus maksma saab panema. Ühes sellega  pani üks könepidajatest ette, et. pärast projekteeritud  programmi läbivaatamist koha pääl, selle edespidiseks läbi arutamiseks tulemase! kongressil  ka talupojad osawötma saaks kutsutud. See ettepanek anti esialgseks büroo kätte läbi arutada. Sellepääle tegi kongress järgmise otsuse: „Majanduslise programmi projekti kuulates ja tõeks tunnistades, et see edespidise Väljatöötamise  algus punktiks wõib olla, annab kongress büroo hooleks, algatud tööd edasi teha ja selle järeldusi järgmise kongressile ette panna. Ühes sellega teeb kongress otsuseks, programmi projekti kohtade pääle laiali saata ja mõnesugusi asutusi ja isikuid paluda, et nad seda niihästi üleüldiste aluste waatepunktist. kui ka üksikute Wenemaa kohtade iseäralisi elutingimisi silmas pidades otsuStaksiwad  ja oma arwamisi selle kohta kongressi büroo kätte saadakfiwad. (Järgneb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Nagu lugejad teadwad, on ülemal pool plaan, kauge ida mägede alamwäelisi, pärast tegemast teenistusest wabastamist, kauge ida ja Siberi maakondadesse elama asutada. Lugemata miljonid tahetakse selleks wälja anda, et sõjamehi  ja nende perekonde Amuri. ja Rannamaakondadesse,  Irkutski kubermangu ja steppide maale elama panna. Maa, kellel raske ja merine sõda seljataga on, wõib oma rasketest haavadest ainult stiS paraneda, kui lõik üleüldise ja kohalise walit- suse jõuurattad selleks käima pannakse, et raSkeSti  põrutatud majanduSlisi olust tõsta. Et ülemal tähendatud abinõuu, mille teoks tegemine  muidugi weel wäga kahtlane on, ainult sõjalistel põhjustel seletatud wõib saada, on iseenesestki  selge. Wene rahwaS aga, keS sõja väljaannete,  näljahäda ja üleüldise majanduslise rõhutud  oleku läbi peaaegu majanduslise pankroti  äärele on aetud, lootis, et riik kõik rahalised  jõuud, mis tal weel kuidagi kattesaadaval on, majanduslise wiletsuse ära kaotamiseks saab tarwilama. Ühel rahwal, kellest suur osa otsekohe  nälgib, puudub asumaa politikast arusaamine,  mis niisugust summast ara neelab, milledega  kõige waeiemate rahvaklassidele juba vahagi  rahuloldavaks elujärjeks põhi alla pandud oleks võinud saada. Meie usume, et kogu väljamaa  sellest aru ei saa, kui Wenemaa suurt, kõige kibedamas hädas olevat talupoja seisust oma saatuse hooleks jätaks, et kaugel idas wefiStest  ja osalt kõlbmata kõrbedest sõjalikka koloniisi  teha. Selle ärajäämata järelduseks oleks aga see. et väljamai oma kapitalist võimalikult ruttu Wenemaalt ära tõmbama hakkaks. Aga ka Wenemaa keskmisi seisusi huvitab see kõige suuremal mõõdul, et maksudena kokkuaetud riigi rahad Wenemaa enese käekäigu edendamiseks  pruugitud saaksiwad, aga mitte kaugete stepi maakondade tarvis. Kauplus ja lõõstus võitlevad juba muidugi segaduste ja sellega ühendatud julguseta oleku tõttu meele äraheillift  võitlust oma elu eest. Saaks aga weel suur osa riigi siSsewõtetest söja-kolonnde pääle ära kulutatud, milledest niipea, vahest aga ei kunagi mingit kasu ei saa, siis saab praegune majanduslik rõhutud olek weel määramata aja pääle edasi lükatud ja arvamata palju suu« rendatud. Prantsusemaa. Juba ammugi on Prantsusemaal iõjateenistuse  tvastosed kihutused käimas. Nüüd, kus nekruti wõtmise aeg ees on, awaldas üks rahwuswaheline  tööliste ühisus müürilehtedena järgmist üleskutset: ! See silmapilk on tulnud, kus teie oma wõlga isamaale ära» maksma piate. Mõne päewa pärast jätate teie kõik, mis teile kallis on, maha: oma perekonda, sõpru, armsamat, et põlatud sõjamäe mundert selga panna. Teie jätate omad kasud ja töö maha, et loomade karja hulka astuda, kellele mõrtsukatöö kunsti õpetatakse. Meie palume teid, järel mõtelda. Enne kui teie oma inimlikku  wäärtst täiesti kaotate, enne kui teie mõislus  nüristawateS kasarmu sünnimajades täitsa ära on kadunud, mõtelge selle paale, mis teil teha on. Teie olete töölised ja olete kõige päält tööliste klassi wõlglased. Kodanline isamaa, keS teilt sulasepõlwe aastaid ja wõib olla isegi teie elu nõuab, on teile alati ainult nagu wõõrasema olnud. Kui teile käsku antakse, teie wendade paale, kes wiletsuses on, laSta, siis laske. Aga mitte oma seltsimeeste püäle, waid palgatud sulaste paale, kes õlandisi kannawad  ja kes niisugust käskusi anda julgemad. Kui teid piiri äärde saadetakse, ei kapitalistide teraswõrku teiste tööliste wastu kaitseda, keda niisamuti nina'pidi weetakse, kui teidki, siis ärge minge. Iga sõda on kuritöö. Mobiliseerimise  kasu paale waStake jalamaid teenistuse tõrkumise ja mässuga. Mõtelge, et teil selle klaSsi waStu, kust teie pärit olete, omad kohused  on. Mõtelge, et Leie hää käekäik kõikide tööliste  hää käekäiguga kõige lähemaS ühenduses seisab. Oma kohuStele truudusetakS saada, oma endi häad käekäiku unustada, oleks enam kui nõrkus, oleks äraandmine. Noored seltsimehed, nekrutid, teie ei lange omast rahwast mitte ära, kelle liige teie olete. Teie ei saa mitte wälja kurnatute, oma eneste aSja äraandjatekS." El Prantsuse walitsuS kõige suurma waljusega  seesuguse kirja allakirjutajate wastu üles astub, on iseenesestki mõiSta; kõige mõistlikum oleks aga, kui kohe algusel igat lodewust sõjaväe  distsiplinaS kõige valjemalt ära oleks hävitatud.  .. Prantsuse, Inglise ja Saksamaa. Prantsuse ja Inglise vahel ühelt poolt ja Saksamaa vahel teiselt poolt on luod praegu kaunis põnevad. Tuleb wälja. et endine Prantsuse  pääminister Deleassee Inglise valitsusega tõe poolest nõuu kokku pidada on tahtnud, kuidas üh?l nõuul ja jöuul Saksamaale kõri kallale kippuda. Inglismaa lubanud, niipea kui Saksa väed sõja alguse korral, Prantsuse pääls tormavad,  100.000 meest SchleSwig-HolsteiniS maale saata ja Kieli kanali kinni panna. Prantsuse  valitsus jõudis aga otsusele, et Deleassee mäng liig kardetav on ja viimane pidi valitsuse eestotsast kaduma. Isegl see inglastest  ette pandud sõõt, et Reini jõgi Saksa- Prantsuse piiriks saab tehtud, s, o. et õhtu pool Reini jõge olevad maad uuesti Prantsuse kätte saavad, ei jõudnud prantslasi küllalt meelitada.  Saksa walisus küsis Inglismaa poolt seletust, kuid sai õige põikleva vastuse. Inglise valitsuse vastusest luetakse isegi seda wälja, et Inglise kuningas Eduard ise Deleasseele tähendatud  lepingu plaani ette pannud, mil põhjusel  Inglise kuningas Marienbadis ka Saksa keisriga kokkusaamise eest kõrvale hoidis. Afi tuleb Inglise, kui ka Prantsuse parlamentide ees arutusele. Londoni ajalehed on tagasihoidlikud.  Parist lehed aga, ainult mõned otsekohesed  Deleassee häälekandjad mahaarwatult, algasiwsd endise pääministri vastu lausa sõda. Nii kirjutab isegi «New Jork'Herald'i" Parist väljaanne, kes muidu sugugi Saksa-sõbralik ei ole: „Delcassee on kas riitlises äraandmises süüdlane ehk ta on kuritõõliselt osavuseta. Hiljuti ära surmatud Pozzi tappis ainult ühe vana naese, Deleassee pane aga külmavereliselt tuhandate inimeste elu ja riigi olemas olemist mängu pääle." Wene ja Inglismaa. Inglise ajakirjandus töötab praegu agaralt selles sihis, et Wene ja Inglismaad? wahel sõbralikumaid olusi luua. Kuid Wenemaal ei taheta ega suudeta Inglise armaStuse-pilkude tõsidust uskuda. Iseäranis ägedalt aStuS „RasSwet"  Inglise lähenemise mõtte vastu, kes päälkirja  all „Jnglaste häbemataus" järgmiselt kirjutab: „Waewalt avalikku hõiskamist nende lugemata  hädade üle tagasi hoides, mida Wcne- Jaapani sõda toonud (selle juhtijad olid muidugi  inglased), sirutab nüüd Inglismaa, nagu ei oleks mitte midagi olnud, meile sõbralikult käed wastu, mis meie wendade werd täis pritsitud  on, kes wõrdlemata, aüutumas wõitluseS suurepäralise rahwuSwahelise rõöwtõö põhjusmõtte  eest langefiwad, mida polttikamehed teisel pool kanaali hiilgavalt oma kasuks tarwitafiwad.  Patt ja häbi sellepärast neile wenelaStele,  kes, olgu ka kaudsel teel, selle eest wälja astuvad, et inglaStega kuidagi viisi mingisugust  lepingut, nende kõige suuremate äraandjatega  terves maailmas ja Wenemaa, kui pool- Asia riigi leppimata vaenlastega ! Selle üle ei või kahte arwamist olla. Kui meie, venelased,  veel kui riik ja kui vägevalt iseendi Üle otsust tegev rahvas oleme, siis on Inglismaa ja Wenemaa wastujalgsed, looduse elemendid,  mis üheteisega niisama kokku sünnivad, kui tuli ja vesi. Ühele neist kahest riigist on määratud, waStase eeS taganeda ja Jndo Irani pinnalt kaduda. Inglismaa töötab meie väljasurumise  ülesande kallal juba sada aaStat, Pavel  Petrowitshi ajast saadik, meid hoiab aga raLke varjusurma uni vangis... Meie isamaa elab rasket, ähvardavat sisemiste segaduste aega läbi, millest paljud isegi mingit pääseteed naha 602 S a ? a l a H 76. 190 b.