asemele on malitud: esimeheks hr. mgA. A. Allik, päümeheks hr. A. Johannso  n ja sekretäriks hr. E. Witho l. Pääle selle on abiesimeheks hr. A. Ja nkowsky  walitud. Hrde Wildeja Lang e seltsi eestseisusest wäljaastumist tuleb küll kahjatseda, sest et nad omas ametis südit tegewust üles on näidanud. Nimelt on hr. C. Wildc läbi seltsi seestpidine sissesead  täiesti uue kuju saanud. Kuuwarjutus öösel 29./30. märtsil oli selge ilma tõttu täiesti naha. Nagu ieada, on kõik ametlikud kohad kohustatud  kubermangu ajalehte tellima. Lüwimaa ja kuulutused sees. Muud jäält leida ei ole. Sellepärast tellitakse ka seda ajalehte  wastu tahtmist ja ainult sunduse teel. Teiste kubermangude ajalehtedel vu oma mitteametlik  osa, kus ka politika tähtsamad sõnumcd Niisuguseid sõnumeid ja teateid näituseks pakuwad ka Kuura- ja Eesti kubermangu ajalehed. Oleks wäga asjakohane, kui ka Liimi kubermangu ajaleht  sarnaseid teateid tooma hakkaks. Kui ametliku  ajalehe sõnumite! oleks neil hästi suur mõju. kohase statistiska komitee käest mitmesuguseid armulist  aruandeid saada, mis kohase rahwa elu kohta mõjuandwad olekstivad ja mllle awaidamine sellepärast wäga tähtis on. Kui nimetatud rahwa elusse puutuwad aruanded ainult ameilisiesse kirjadesse jääwad, siis kaotawad nad aga oma tegeliku tähtsuse. Ja saladus ei ole ju need arwuSlised teated ka mitte, et neid awaldada ei wõiks. Kui siis ka Liiwimaa kubermangu ajaleht enesele mitte-ametliku osa sisse seaks, siis leiaks ta ka igal pool paremat wastuwõtmist, kuna praegusel olekul mitmel pool tema eest maksetud raha „mahawisatuks" nimetatakse. Ehk see ütlemine küll ilma põhjuseta on, sest ka ametliste  kuulutuste ja teaadaandmiste awaldamiue on igapäewases elus tähtsad ja nende awaldamiue tarwilik, aga siisgi oleks, nagu öcltud, möga tahtis, kui kubermangu ajaleht nõnda nimetatud „pool ametlisi" teateid ja sõnumeid tooks. Kaewude sügaivuse üle Saaremaal ilmus järgmist awaloame: Meie kaewud on kõik 30—40 jalga sügawad, kuid sellegi pärast pole neis hääd wctt. Sel põhjusel andis kord keegi nõun, 'sumemaa elanikkude ecskufu järele artesia wõ> püvtskaewu kaewada iaSta. . Raha oli selle asja tarivis 2000 rubia koos ja warsti waliti komisjon, kes tööd algama pidi. Asjast läks sõnum laiali ja warsti airdsiwad suureitmoait mitu kaewukacwajat endid üles,etnadtõõd oma pää!cwõtta tahawad. Komisjon oga ei teinud ühegagi neist kaupa kindlaks, sest seega otsustada tahtis, et ta enese wabrikns oma kulul kaewnga esiteks katset lubas teha. Ta walis masina hoone juurde kaewu aseme, lasi hooratta torud malmis luua ja hakkas tööle. Järeldused oliwad järgmised: Esialgu edenes löö jõudsalt ja mett oli küll, mille kohta aga Riias lahutusekojas  seletadi, et ta wabrikus tarwitamiseks kohane pole. Kui auk 40 jalga sügamaks sai, oli mesi juba parem ja nii läks osi kuni 60 jalani, kus kalju masla tuli. Sellest auku läbi puurida ei olnud enam kerge, 6 kuni ö tolli jõuti päewaS edasi. Wett oli küll, kuid see ei olnud esimesest parem maid ennem pahem. Auku puuriti edasi ja warsti sai see 213 jalga sügamaks. Wesi tõuseb nüüd umbes 5 jalga üle keskmise mereseisu kuid ta on nii halb ja mere meega nii rohkesti segatud, et üks asjatundja see kohta ütles : saaremaal  wõib siis alles puhast wett loota, kui kaewud 600 jalga sügamaks tehakse. Et aga säherdused kaewud kole kalliks läheks, siis peaksimad elanikud 30—50 jala sügaivuselt saadama meega leppima, mis joomiseks wäga hästi kõlbab." Seega on tüliasi nüüd lõpetatud, ja komisjon wõib herra Wildenbergi ainult tänada, et see oma kulul katsed ette wõttis, ja komisjonil seega ta raha alles jäi. Kui komisjon nüüd 20—30 hääd awalist kaewu, 30—50 jalga jügawad, ehitada laseks, siis oleks ta raha, 2000 rubla, kasulikult tarwilatud ja linnale seega häätegu tehtud, mida igawesti meeles peetaks. R«h«o saarelt. Õnnetus. 1. märtsil läksimad  kuus meest Ruhno saarelt weikefe lacwaga hülgeid püüdma. Õnnetuseks sattus laeiv ujuma jäe wahele, ja seega oliwad inimesed sunnitud igale poole kaasa minema, kuhu tuul jäe ajas. Wiimaks 21. märtsil jõudsiwad mehed lahtisele merele ja purjetasiwad Helsingi sadamasse. Suurt häda pole mehed iseendi sõnade järele kannatanud, sest et neil toidumoona küllalt juures olnud. Hülgeid pole nad aga ühte ainustgi kätte saanud. Wiljandi Ew.-Luth. linnakirikule on hiljuti ärasurnud herra Aleksander v. Stryck 200,000 rublalise kapitali pärandanud.  Kapitali tarwitamine jääb kirikunõuukogu  hooleks. Nimetatud annetus on Riias ringkonnakohtu kui ka sisemiste asjade ministeriumi poolt kinnitatud. Jurjetvist. 6. webruaril 1902. a. kanStas „PoSt." teatel Jurjewi-Wõnnu ringkonna 8. jaoskonna rahukohtunik Gustaw Ziugandist 20 rbl. ehk maksujõuetusel  14 püewase tinniistumisega ja Jakob ja Otto Ziugandist kumbgit 10 rublaga ehk maksuwõimetusel 3-päewase kinni-istumisega omawolilise jahipidamise pärast oma maa pääl, mille Gustaw Ziugand Meeksi mõisa käest oli ostnud. Paale selle kohustati laebtusealuscid 27 rbl. 9 mahalastud jänese hinnaks Meeksi mõisa omanikule K. ja B. von Knorringitele wälja maksta. Kaebealuste edafikaebtusel tuli asi 14. detsembril 1902. a. rahukohmnikkude  kogus harutusele, kus kaebealuste  poolt õigeks tehti, et ööse wastu 17. detsembrit 1901 a. nimetatud jäneksed kaebealuse Gustaw Ziugandi õunapuuaias,  kus need õunapuid koorisiwad, oma -varanduse kaitsmiseks maha oliwad lastud,  mispärast ka rahukohlunikkude kogu kaebealused õigeks mõistis, sest et seda tegu mitte omawoliliseks jahipidamiseks ei wöi pidada. Selle rahukohtunikkudekogu  otsuse pääle tõi süüdistaja wolinik Vannutatud adwokat Folk senatisse edasikaebtuse,  kes aga selle 8.—15. märtsil s. a. ilma tähelpanemata jättis ning seletas, et ehk küll Luwimaa talurahwa seaduse 220. paragrahwi juures Rewa tähenduse ja kohaliku seaduse 883. paragrahwi põhjal jahiõigus talumaade pääl mõisnikkudele  jääb, tuid see õigus täib ükSneS, nagu seda senat omas ühise-tooSoletu otsuses 1894 a. nr. 1 seletanud, Väljaja  metsamaade pääle, aga mitte kunagi talumaja, õue ja rohuaia pääle, mille kohtade pääle 3. webruaril 1901 a. wälja antud jahiseaduse nõudmised mitte ei käi. Liiwimaatt. Muudatus kaupluste järelwaatuje aSjus. Luivimaa matsude» koja ülem annab wallawaktsuskte ess- maks tuli tema selle pääle saadikule seletada,  et see Hollandi maa kõige suurem auupakkumise wiis olla. Saadik oli seletusega  täitsa rahul ja kõik oli hää. Pea tuli aga awalikuks, et asjal sellega weel lõpp ei olnud. Teisel päewal, km saatkond  Hollandi kuninga ette ilmus, tegiivad kõik saatkonna liikmed wiimasele pitka nina, nõndasama kui nemad seda päcwa eest uulitsapoistelt  näinud oliwad. Kuidas sarnane etteastumine kuninga päüle mõjus, pole wõimalik kirjeldada. Baron Siebold kahwatas  surnukarwaliseks ja pidi peaaegu mõistuse kaotama, kogus ennast õnneks aga ometi õige ruttu za seletas kuningale, et nõnda wiifi Japanis kõtgesügawamalt auu pakutakse. Kuninga nägu tõi seda seletust kuuldes kohe lahkeks ja tema terivitas saatkonda  ka omalt poolt nüüd selsamal wiisil. Ja ka kõik õueametnikud ja hoowi naesterahwad  Lõttafiwad nüüd wõõcaid sel kombel  terwitama. Kas ja millal asi selgus, seda ei ole teada. Oma õigust otsima on uuemal ajal ka naestershwad maga agarasti hakanud. Amerika ühisriikidss on teatawalt naesterahw-üd  igas ametis Mba suurel hulgal, ning ka kirikuõpetaja tegcwuses on neid palju. Rüüd kuulub, et mõningad säälsed nais-ujuteadlased uut Publi wäljaannet plaanrtsewat, milles nad naesterahwale enam õigust teha tahawad, kui seni PnbliS sündinud on. Sest nende teraw nina on wälja uurinud, et Piibli kokkupanijad mõne tähtsa raamatu, nagu nimelt Juudui raamatu,  sellepärast Piiblist wälja on jätnud, et need naesterahwa tähtsust tunnistawad, mõnda teist aga põhjuscia wiisil Piiblisse üles wõlnud, sest et need meeste auu kuulutada.  Ja üleüldse nad arwawad: „MeeS on pühad kirjad tein'd, Säärased, et naesed Ikka paha tee pääl käin'd Eewad, Taarad, waesed!" Eks meie edeSpidi kuule, mtS sellest ettemõttest  wälja tuleb. Aga ka meie riigis,  kus küll naesterahwa „wabanemine" alles algusel on, liigutawad mõned ring- konnad selles asjaS end elawalt. Nimelt olla Peterburi naestcrahwaste seaS pahameel  suur, miks eeltulewa linna jubileumi pidustuse eeskawas naesterahwastele asu pole antud. Olla kihutus käimaS, et naeSterahwad  oma meeste, sõprade, tutwate jne. pääle mõju avaldaks, nii et ceskawa weel sellekohaselt muudetud saaks. Tulcwal aastal tahetakse üleüldist Wenemaa naesterahwaste  kongressi ära pidada. Siis maksab tohter olla, kui niimoodi  makstakse, nagu seda Wieni prohwessor  Lorenz oma Amerika reisu eest saab, kuhu ta nüüd jälle läheb, et Chicago miljonäri Armouri tütre jala küljest gipsisidet  ära wõtta, mida mullu sügisel panemas  käis. Siis maksti temale 60,000 rubla, ja sedasama saab ta ka nüüd. Maailma uskude arwustik- Würtembergi  kuningliku arwustiku ameti direktor awaldab uskude arwuStilu terwe maakera kohta. Ta ütleb, et maailmas praegu umbes 1,544,510,000 inimest elab. Nendest  on 534,940.000 kristlased, 10,860,000 suutud, 175,290,000 muhamedlased ja 823,420,000 muude uskude tunnistajaid; wilinaslest on umbes 300 miljoni Koufutsee usulisi, 214 mil. Brahma ja 121 milj. Buvda usulisi. Iga 1000 inimese kohta tuleb selle arwustiku järele 346 kristlast, 7 juuti, 114 muhamedlast ja 523 muude uskude tunnistajaid. Mõtteterad. Meeste südameid liigutawad naeSte silmapisurad—  Paljud räägiwad ligimese armastusest,  aga suurem osa mötlewad: esiti miim, siis weel mina ja siis tulewad teised. I Kannatust on kergem õpetada, kui j õppida. I Mis on anu? See, mida küll raha eest ära müüa wõib, aga mitte enam i tagasi osta ei saa. I Kus ilmsüütaus asub, sääl hülgab ! ka pime ütike walguseS. — Mehe kübar naese pääs näitab pasi  fililum, tui naese tanu mehe pääs- .?Z 15 Saarlane, 1903