28) Tartu GsÄN jõutarastufe-seW ??Lurich'i" pasunat.. 14 m.. sul). Karl ©rilcW; 29) Atsalama pasunat..- 16 m? lm WMem £)oT#; 30) Toilla prlitahtlik pasunat.? 11 nr.? juh. Eduprd  iSimon: 31) Welikija LM wabaitahtM pasunat..- 9 nt.? juh. J. Kongto: 32) Puru pasunat.? 15 m.? juh. 3. Kullama: 33) Kawastu Laulu- ja MäNguseM pasunat.? 17 m.. juh. kooliõy. Eustaw Kaasi?: 34) Tallinnast? «MiaseM?.A. M. Lutherr" wabriku  pasuna?., 33 m., juh. A. Krupp: 35) Htiu-Kärdla kalewimabriku pasunat.? LV nr.? juh. Kustum Poola: ° 36) Pärnu-Tall inna kitsaroopalise raudtee wabriku  tööliste pasunat. (Moiselkülas), 10 nr.? juh. L. Kansberg: 37) Laiuse pasunat.? 19 nr.? juh. 3 L.; 38) Sootöflö laulu- ja mänguseltsi ??PSHjala pasunat.? 13 nr.? juh. F. Bekker. v. Lastekoorid: 7) Kerro lastek.? 30 !.? juh. koolrõp. S. LanK: 8) SSreWiere-Taitse laste?.? 20 i? juh. looliõp. G. Pulbert: . 9) Lehtse lastet. ..HoMmS". 12 l.? juh. >3. Freyrnann: >jL 10) Tapa lastet.? 20 l.? juh. koolvõp. A. Kleitztnanu:  , 11) Karvastu Warnjal toalt laste?.? 35 I.? juh. kooliöp. ®T. Luuno; on piduletulemiseks senini umbes 2330 segakoori-? 477 meestekoori- ninA umbes 250 lastekoon-lauljat  jä 563 pasunakoori-mängijat Äes antud. Laulupidu noodid olvkskmad juba lõpulikult maitznis  olnud? tui trüMmisesse seeläbi wtrmitusk ei oleks tulnud? et paar heliloojat? kes trükrtamatesse laulukogudesse  oMakt poolt Mi helisünnitusi lubasiwad, oina lubaduse täitmisega hilisteks on Mnud. Loodetarvaste  edeneb asi aga siiski sedcuoõrt? et komisjon noodid juba Zäesolema kuu lõpul kooridek Mte mõib saata'. Tallinnas? 16. nom. 1909. IH Gsstt k«Mpidu lvmtsjon. Adress: ..Estonia" seltsimaja, Tallinnas. Wäljamaalt. Kahe Betlwi ShÄaeVMiku fnrmasött. Kraficas Fiume lähedal juhtus läinud neljapäe- Val õhupalli-õwnetus. kusjuures kaks Berlini õhusõitjat  surma sairvad. Need on Dr. Brrkmann Berliuist  ja ehitusemeister Francke Kolmarist. Nad oliload  minewal nädalal esmaspäeval õhtul 2300 kubKmeetri  suuruse õhupalliga ..Kolmar" õhku tõusnud, et pikemat, mitu päewa mältawat reisi teha. ..Neue Freie Presseie" teatatakse juhtumise üle Fiumest järgmist: Üks sõjaviäesalik, kes ella õhtul Krafica Metsast läbi läks, leidis seal Ühe suure tühja öhupallitestoh ärapnrustatud kovwiga. Mõni tund selle järele nägi keegi mana naisterahmas üht purustatud liikmetega meest lamawät, kellel weel elu juures oli. Abiandmiseks  õnnetuseikohale kutsutud isikud leidsiwad juba surmlkeha.  Taskust leiti Hugo Francke nimeline nimekaart.  Ümbruses lamasiwad paberitükid ja muud asjad  maas. Nende jälgede järele minnes saadi Ühso teise surnukeha juurde,- mis ühes kolme meetri süganmses  kuristikus rippus. Silmad oliload tal musta rätikuga kinni seotud ja pea lõhkine. Surnu juurest! leitud paberid on Dr. Brinkmannk nime peale! kirjutatud.  Arwatakse, et õnnetud õhusõitjad üle kõrge Kapellmäe  tahtsiwad lennata, kuid tuul on nähtawaste neid ühe teise kõrge mäe roastu Viinud. Sealjuures on õhupall katki rebenenud ja sõitjad on suurelt kõrguselt  alla langenud. Wististe ei ole julenud üks õhusõitjatest  surinale lahtiste silmadega Vastu minna ja on sellepärast omale rätiku ette köitnud. Kõik, mille! Vähegi raskust oli,- on hukkasaanud langemise ajal õhukorwist Välja loopinud. WõiitlNS kooli eest kestab Prantsiisemaal ikka edasi, ta on otsaga isegi juba Algierisse tunginud. Igal pool, iseäranis maal, on kirikumeclsete pahameel walitsuse wastu kasivamas. Wanemate ja preestrite õhutusel tõrguwad lapsed toolides  keelatud raamatute järele õppida. Mitmes kohas on sellepärast juba kokkupõrkamist ette tulnud, mille tagajärjel hulk koolisid on kinni pandud. Nii täksiwad  Toulouse lähedal laste wa nemad ühe kooliõpetajanna  juurde ja nõudsiwad, et piiskoppide poolt keelatud  raamatud kohe ära Viidaks. Kooliõpetajanna põgenes ära, kuna kool selle peale kinni pandi. Niisamasugune  lugu on ka St. Pauli linnas juhtunud. Seal marsstnud kodanikud korraldatud rongis koolimajade  ette ja käskinud keelatud raamatud kohe ara häwitada. Kui kooliõpetajad eitawa wastuse andnud, rebinud õpilased ise raamatud puruks ja heitnud! nad ahju. Selle tagajärjel saadeti lapsed koju ning kooliõpetus  jääb esialgu seisma. Algieris ou ühe Vaimuliku protesteriw ülesastumine  terme maa kooliõpetajad ühendanud. Algreri linnas haaranud keegi warrnulik mees kooliõpetaja käest keelatud raamatud ära ja Visanud need põlemasse  ahju, Kooliõpetajate-ühisus teinud selle peale otsuseks nüüd ainult keelatud raamatuid tanvilada. ja süüdlase Vaimuliku wastu kohtulikku protsessil algava. Prantsuse saadikutekojas algas reedel hariduseni! nisteriuini eelarwe harutamine. Briand tähendas oma sellel puhul peetud kõnes, et kirikuteenijate ülcspida Mine Valitsust on sundinud kirikuwastalisi seadusi Välja * andma. Tema, kõneleja, olla kindlas arwamises, et wiimaks .siiski kiriklast? isamaaline südaMetuniMtus katoliklisest südametunnistusest wuitu saab. Preester Gavrand wastas, et katoliklased uiisugusct korral, kui kahe südametunnistuse mahe! tuleks walida, oma usu eest oslaksiwad surra. Hwpaiala sõjakäigu lõpp H Madridi ametliku teate järele on hispanZcGed JJ.3. noroetnbril Atlateri mäe Bein Fruri maakonnas 'oma alla wõtnud, ilma et nad roähsmätki wastupanekut  oleksiwad leidnud. Selle veale on mägi hispanlaste  poolt lugemaste ära kindlustatud. Harka luguharu jätnud oma nõu. Kispania sõjaroSele kal- lale tungida, katki. Wiiinasel on 17.000 jcäawäemeest?  2000 ratsawäemeest ning 60 suurtükki. Rohkearmulised  Enelana suguharud andsiwad alla. Ärawöetud  mägi oli sõjakäigu lõpu-eesmärk. Nüüd? kus ta hispanlaste käes on? mõib sõjakäiku lõpetatuks pidada. Peaminister Moret on sektanud? Ä mnmaste woitude läbi Hispania oma ülesande on täitnud. Ta ei tohtima? ega ei mõimatki nüüd enanuDda edasi pidada. Hispanial olla nüüd sellega juba rohkeste tööd? et 400 kilomeetri laiust maakonda hariduseelule  mastu wiia. Esmaspäewal teatas telegraf, et walUus otsustanud  sõjawöge Marokkost ära Hispaniasse tuua. M«Ke »mjZsKD? %s esmaspäev»»? lühikese Vaheaja järele ilveste selarwet  hakati harutama, on seisukord wühe Müutunud.  Lord (£rameri Balfouri ja Herefordi piiskopi hoiatused ei ble uähtalvaste mitte tagajärjekaks jäänud.  Kainema peaga lordid näewad ära, et eetarwe tagasilükkamine ülemkoja poolt enesetapmine oleks. Nende arwamise järele olla ülemkoja vlemasolemist praegu rohkem tanois kui kunagi enne. Ikka enam Maad wõtwatele sotsialiftlistele püüetele olla lordidekoda  kõige paremaks ja Mõjuwamaks wasturinnaks. Lordid,- kes alguses hõiskasiwad. lasewad juba pead norgu. Walimiste kaotus paistab juba ka neile Võimalik olema. Pealegi ott nende eneste hülgas Mehi? kes kmdlaste praeguse ülemkoja taktikat hukka Mõistawad. Lord Rosebery seletas koguni,- et 600 ülemkoja liikmest ainult 150 lõigust tohiks olla eelarwe  asjus kaasa rääkida. Seda ütelust tarwitalwad Vastalised Muidugi oMa kasuks. Lordide lahknteelsusest  annab ka see tunnistust,- et ülemkoja istumistel pingid tühjaks hakkawad jääma. Arwajakse, et suur hulk lordisid otsustawal hääletamisel erapooletuks jääb. Wene riigist. Wenemaalt. <9«tteih>c Karini armume. Senator Garin on oma aruande lõpetaüud. See saadetamat senaitoride kätte, millest nad näha wõiwad,  kuvas Earinl rewiderimist on tUde saatnud. Selles aruandes kirjeldatakse pikalt intendanturiwalitsuse  tegewuse iseloomu. Iseäranis rohkeste räägitakse  altkäemaksu Võtmisest, mida mitte ainult awalikult  ja kõikide nähes. Vaid ka tihti kõrgemate ametnikku.de  teades ja! kaitse all Võetud. Ainult niisugustel tingimistel Võis riisumine ja Vargus nii suurel wiisil edeneda. Aruande kokkuseadjä tunnistab, ei kuritegewused mitmetes riiklrse elu Valdades ette tulewad jä just selles ongi see koledus, et neid inten d anturi-u>alitsuses enam kuritegudeks ei peetud. Paljud ametnikud, kes sinna teenistusesse astusiwad ja seal waljtseVaid kombeid  nägiwad, kaswätati selles arwamises? nagu oleks altkäemaksu Võtmine täitsa lubatud asi. Alamad ametnikud wötsiwad ülematelt, ülemad alamatelt, kõik wötsiwad kaudamuretsejate käest ja igaüks pidas seda korralikuks talituseks. Kurjategijate ja altkäemaksuwotjate ülesotsimine olla, nagu „Retsh" aruande järele ütleb, õige kerge all. Palju raskem olla intendanturiwalitsiisest pusakd inimesi leida. Need inimesed segasiwad teffa ja sellepärast  püüti nendest igatepidi Vabaks saada. Neid tundsiivad kõik ja suuremalt osast kutsuti neid „loliideks"  Ametnikkude hulgas Valitses kange rikkakssaamffe himu. Seal ei Võetud mitte pisukeste summade, kümnete  ja sadade rublade, maid tuhandete ja kümnete tuhandete rublade kaupa. Asjatoimetajad, kes 70—90 rubla kuus palka saiwäd, ostsiwad omale majad, suwituskohad, paniwad  raha pankadesse seisma. Narma juures on suur hulk toredaid suwemajasi, mis intendanturi-ametnikkude omad on. Eila oli-wad need mehed waesed. täna aga rikkad. Iseäranis leiwarikaste kohtade peale saatmise eest anti sellele, kelle Võimuses see seisis,' 10 —20 tuhat rubla, olgugi et sealmiibimne ka lühikese aju peale määrati. Niisuguse koha andmise eest, kus aastane palk 1—l 1 /" tuhat rubla suur oli. makseti 15 itu- Hat rubla jä weel rohkemgi. Kõige selgeiUalt kirjeldawad need leheküljed seda asja, mis sõja-aja kohta käiwad. See oli intendanturiwälitsusele  pühadeaeg. Siis tõmmati ja kisti nagu palawikus ja oma tegudega jõudjiwad nad ..muinasjutulisele  kõrgusele". Kui rahu tehti, walilses intendanturiringkondades suur kurwastus ja meelepaha. Jntendanturiametnikud ei mõtelnudki rutulise sõjalõpetamise peale ja nagu rewiderija tähendab, ei jõudnud weel küllalt koguda. Ja rõõmus sõnum sõjal õpetamise kohta Võeti sealtpoolt kirumisega wastu. WiiKmlaste mm teistes. Moskwä prokurör on ette pannud esimese riigiroolitagu  esimeest S. Muromtsewi adrookatide kisu» sest Välja hetta. S«l oleks siis kolmas karistus.- mis Viiburlastel kanda tuleb, kõige pealt karistati neid kohtuliselt wangisolemisega, teffew heideti üks jagu nendest mõisnikuseisusest wälja ja nüüd tahetakse meel kolmandat karistust määrata. MofÖttt adwokatideseisus täidab küll «aemalt siin walitfuse asemiku ettepanekut.  Seks vtsitarbeks on iseäraline koosolek Määratud,  kuhu ka Muromtserb on kutsutud. Niisuguseid ettepanekuid vn Valitsuse poolt ka teistele ädwokatidekogudele  tehtud, millel mitmesugused tagajärjed on olnud. OWitseeide p«!«Wassas ettetplnud Matused. Tuli ilmsiks, et paiukikassas terwelt 150 miljoni  rubla puudub. Kaisas pidi 428 miljoni rubla olema.  kuna järelwaatamise puhul!kõigest 273 miljoni alles leiti. Selle kohta annab sõjawäe-nõukogu järgmiss  seletuse: paiukikassa korratuste peapõhjuseks olla kõige pealt mitmesugused kergendused, mis pawlösaajatele  ajajooksul tehtud ja teiseks 26. apr. 1906. a. wäljaaantud seadus, mille järele ka sõjawäeteenistuses  olewatele ohwitseridele lisapaiukit antakse. Wiimase  seaduse .järele on paiukite summa hästi suuremaks käswauud. %mu ülmettmMkwt Unmtasmiaiate konMess. (Järg.) 13. nmvembri koosolekul arutatakse hr. Moltshanmoi  ettepanekut, lindudekasVaitajatele niisamasugu- Tibi õigusi paluda, nagu mesilastepidajatele 29. aprillil  1371. aastal ministeriumi poolt kinnitatud seaduse järele on antud. Nimelt oleks isoomstaw, et kroonu metsades ja maade peal külade ja käidawate teede ligid<ck  odawa maksu eest wõi ilma rahata luba antaks talupoegadele eeskujulitta linnukaswatusi sugulindude tarnns sisse seada. Peale selle oleks tarm il ik. et põllutöö  peawalitsus ja! semstwod nepdele abi annaksimad. Ettepanek Võetakse wastu jja ülesande täidesaatmine  jääb põllutöö peawalitsuse hooleks. Seepeale harutatakse küsimust: kas ei peaks mitte eeskujulist Imdudekaswatusi näitustel auhindadega kroonima ja mitte ainuA üksikuid lindusid, sest linnukaswataja  töö, teadmiste ja sissetuleku hindamist tuleb  Väga tähtsaks pidädä. Tehtakse otsus tulutoovaid  linnukaswatusi nende suruse järele 3 jakku jagada  (wäiksed. keskmised ja suured), millede suuruse määramine seekord aga weel lahtiseks jäetakse. Auhinnamõistjate  komisjonist wötaksiwad kohalikud lmnukaswatajad,  looma-arst ja põllutöö peawalitsuse asemik  osa. Auhindade määramise juures peab lindudekaswatuse  otstarbekohast edenemist ja peaasjalikult sissetulekut tähele pändaMa. KoolikomisZon paneb oma poolt järgmised otsused ette, mis ka wastu Võetakse: 1) Wäga tarroilu! on, et lindudekaswgtamise tundmaõppimise hõlbustamiseks suwekursusid  toime pandaks; 2) loomaarstide jnstitutides  peaks lindudekaswatamise õpetooli amatama; 3) lindudekasroatamise instruktorid tuleksiwad ametisse panna. Harutatakse küsimust: fäs mõiwad näitusel Väljapanijad  auhinna-mö istjateks olla? Jõutakse otsusele, et seda hädakordadel mõib lubava: sellega lükataFe minemast kongresst otsus ümber, kus see täieste ära keelati. Loetakse ka wäga tarwilikuks kanamunemffe-mõ istlust  toime panna, kusjuures kanadel kõigil ühesugune söök ja Ümbrus olgu. Kitsekasvatuse-komisjon annab oma otsused kongresisile  teada: PõllutööpeamalAsusele tuleks ette panna kitsekasMatamise üle teateid korjata ja Wene Me Üle peaks raamat wälja antama: Wene kitse tundmaõppimist  soomitmna ja semstwotele kohuseks tehtama Wene kitse kaSmatamiseks kihutusetöõv teha. Komisjoni ettepanekut, nagu oleks kitse karmal püma-anni kohta mõju, ei peeta õigeks: kitse karm ei ole pirma-anm kohta tähtis. Kitsed tuleroad kodulindude hulka lugeda  ja nende näitustele mastu wõtta, aga, nad ei tohi mitte alla 6 kuu manad olla. Põllutöö pea- Valitsuselt tuleks kitsede taimis auhindasid paluda. Tehtakse otsuseks põllutöö-lehtedes kirjeldust kõikisuguste  kodulindude üle tuua ja rahwast näitlikul teel udupiltide maral —■ kodulindude gnatomia, haigusterawitsemise ja kaswatamist-abinõudega tutmustada.  (Järgneb). KMrDtsM Nimetus. Soome kindralkuberneri abi kindral-major Sein on Soome kindralkuberneriks nimetatud,- mille juures ta ka kindralleitnandiks iilendatakse.  Ametist lahkumine. ..Retsh" kuuleb, et Soome riigisekretär kindralleitnant Langhof pidada ametist lahkuma. Ohulaewni kkude tagasitulek. 15. now. tulirvad sõjawäe õhusõiduparga ohwitserld Schabski, Golubem. Kostenko ja Domilewski Peterburisse  tagasi. Nad tüusiwad 14. now. kahe wäikse õlstrlaewaga Peterburist ülesse. wiibisrwad kumbki üle 6 tunni õhus jg sõitsnoad umbes 240 wersta ära. lMõlemad õhulaewad lasiwad Pihkwa kubermangus Porhorvi linna lähedal maha. Sellesama päewa õhtul tuliwad meel neli teist ohwitseri  Peterburisse, kes suure õhulaswaga oliwad wälja sõitnud. Nad oliwad 11 tundi õhus wiibmud ja selle aja sees 460 wersta ära sõitnud. Õhulaewuikkude ütlemise järele olnud kõrgemates õhukihtides wäga külm. nii et seal rviibimine raskeks muutunud. Ka sünnitanud kange külm ja sügaw- lumi mahalaskmise ja õhulaewa äratoomise juures suuri raskust. Kuid sellegipärast olla kõik kolm õhusõitu hästi korda läinud. Uus leht. Munk Jlliodor saatnud Purischkewitshile  kirja ja kutsunud teda üles Peterburis ühkselt  kopikalist lehte wälja andma. Purischkewitsh olla ettepaneku poolt ja ajalehe wäljaandmise luba olla juba käes. La ewasõ it on pealinna sadamas seisma /jäänud/ sest meri on juba kuni Tolbuchrni tuletornini kinni külmetanud. Mvflwaft. Ajalehetoimetaja õigeks mõistetud. Moskwa kohtupalatis oli ajalehe ..Pärus'i"  toimetaja wannutatud adw. N. Ahumowi asi harutusel. Omal ajal saadeti täheüdatud lehele Kiismiil  telegramm, milles jutustati, et Borstni maakonnas  talupojad isprawniku juures aknaklaasid puruks löönud, kuna strashnikud rahwast peksnud, kusjuures mõned inimesed ka surma saanud. Ahümow ant) telegrammi awaldamise puhul ajutiste trükiseaduste xikkumise pärast kohtu kätte ja ringkonnakohus mõistis ta 25 rubla trahwi maksma. Kohtupalat tutmistas Ahumowi õigeks, sest et toimetajal wöimalik ei ole kõigi teadete tõsidust järele uurida, waid ta enamaste sunnitud LK iõnllmstaatjmd usaldama. OdsOA Kuprin haige. Praegune kuulsam Wene SirjanÄ Kuprin on raskete haigeks jäänud. Ta langeda tihti kurrvameele sisse,- tunda töö wastrt põlgtust jne. Sõbra de nõuandmise peale minna Kuprin  Riia sanatoriumisse. Loodetakse, et ta rvarsti paraneb ja loima poolelwlemaid töösid wõib edasi jäKata. Soomemaalt. Segakomisjoni Wene saadikute märgukiri tuleb, nagu ..Russk. Wed." teatab, ministrite-nõukogus harulaMisele.  Arroatawasite kutsutakse nõupidamisele ka Soomemaa asemikkuW. Soome Kndralkrrberner on senatile ette pannud,- Soome kõrgema sõjakohtu tegeomse lõpetamise kohta eelnõu kokku seada ja kuluda kadniseks enam nutte raba anda. Kodumaalt. —" RMveveU. Seltsi koosolek. Rakwere Eesti Haridusesells pidas 15. skp. ..Õöpiku" seltst saalis koosolekut. Millest umbes 60 seltsiliiget osa wõtsnvad. Esimees andis aru kooli tegemise üle. Nagu aruandest selgus.- on koolis praegu 32 lasi, nendest 22 poiss- ja 10 tütarlast. Kool töötab juba etteroalmistaMise- ja kahejaolise esimese klassiga. Ette pandud küsimist, Mispärast koolis toõhte lapsi vrh seletas koolijuhataja sellega, et kooli öpekcuva htljcp kinnitati, teiseks, et 'Ätarlapsed kõigest 11. aastani poisslastega koos roõiroad õppida.- ja kolmandaks Mõjunud  toist ka fee kaasa, et kooliraha kallis on. Hr. Seljamaa tõi oMa kõnes neid põhjust ette, mispärast haridusseltsi kool Mmisteriumi- ja kihelkonnakoolidest  parem on: ta põhjendas seda sellega, et seltsi koolis õpekeel Meie oma emakeel on: emakeeles  saab laps igast õpeasjasi kohe aru, kuna ta rvõõras keeles mitte teadust ei õpi.- maid keelt, —> teadusest ei saa ta nii kergeste gru. Paljud arwaroad,  et meie hariduseseltsid emakeelsete koolidega politikalist  sihti taga ajaroad, kuid see arrvamine on ekslik: meie koolides püütakse lastele Wene ja Saksa keele kõrrval amult teadust õpetada. Et laps seltsikoolis  Wene feelt ära ei õpi. on ekslik arwamme:' Meie koolis on igapäero üks tund Wene keelt ja kui seda korralikult õpetatakse,- roõrb õpilane selle keele 5 aasta jooksul täieste ära õppida (meie kooli kursus  on 5-ciastane). Selle järele rvõeti seltsi korteri küsinrus kõne alla. Hr. Okas tõi pikemas kõnes põhjasid ette, mispärast meil oma seltsimaja peaks olema. Kõnelejal seletas, et kui mere omale Kivimaja üles ehitaksime, kus roiis klassituba ja pidusaal teiste taruni iste ruumidega leiduks,  siis läheks ses umbes 50.000 rubla Maksma;! kuid Rakweresle niisuguse Maja ehitamise juures peab küll kahtlema: kui Löuna-Liirvimaal roõi Kuramaal niisugune mõte liikuma pandaks, rviidakfe see tingimata  läbi. Mida rohkem aga Eestimaal põhja poole jõuame.- seda Vähem roõib nende ettewõtete peale loota. Kuid lõpuks aroaldas kõueleja lootusi,' et ta seda,- mis eespool nimetas, küll Rakrverest ei usu, rvaid rakwerelased roõiroat kergeste 50.000 rbl. maja üles ehitada, sest et siin selleks jõudu leidub. Kõneleja  fooroitas, et nimetatud summa laenu teel kokku peaksime panema. Koosolek tunnistas sespool-aroaldatud mõtted õigeks ja roolis rviielnkmelise komisjoni, kes nimetatud  asjas ühes eestseisusega sammusid astuks ja eeltöösid  tegema hakkaks. Sealsamas lubas üks seltsiliige  250 r. ja keegi teine 100 r. maja ehitamise tarrvis kinkida, kuna kaks liiget kumbki 100 rbl. laenata lubasiwad.  Pandi ette, et seltsiliikmed järgmisel koosolekul  üles annaksirvad, kui palju keegi nimetatud otstarbeks laenaks. Sellega oliroad koosolijad nõus ja loota on,- et Rakwere seltskond hariduseseltsi maja tõeste üles ehitab. Eestseisus teatas,- et ta asja järele olervat kaalunud  ja leidnud.- et õpemäks seltsi koolis (ettervalmistamiseklassis  14 rbl. ja järgmistes klassides 20 rbl. aastas) kallis on. Et kool Vaesematele inimestele kättesaadam oleks, pani esimees eestseisusele plaani ette, kooliraha 10 rubla peale etteroalmistainsieklassis  ja 15 rbl. peale järgmistes Kassides määrata. Mõnelt poolt tehti ettepanekuid, õpemalsu rveel rohkem  alandada, kuid pikema roaidlemise järele Võeti eestseisuse ettepanek suure hääle-enamusega rvasiu. Nagu selle koosoleku järele otsustada Võib, on Rakrvere seltskond hariduseseltst tähtsusest aru saanud.- ja nüüd jääb ainult soowida, et ta sellest Vaimustusest ei lahkuks,- waid ettewõtte hnlgaroalt läbi wiiks. Llls. TaviDst. Tulekahju. Laupäewa, 14. stp., hommikul pääsis Pepleri uulitsal olemas ühekordses! puumajas tuli lahti. Ära põles ärklikord, kuna tuletõrjujad  maja alumise poole tule eest ära suutsiwadj hoida. Käsitöö-erinäituse otsustas Eesti Kä* sitöõliste Anntamise selts tulewal aastal 8., 9. ja 10.- Mail tonne panna. Eestseisuse poolt rväljatöötaslud ees kama kiideti koosolekul 14. skp. heaks. Peale selle otsustati nimetatud koosolekul seltsi põhjuskirja muuta  ja näitusel wälja pandud asjadele omalt poolt auhinna andmise roõimalust muretseda. Dr. raed. Faur e, Wallikraawi uulitsas olewÄ kliiniku omanik, on 14. skp. ettewöetud lõikuse tagajärjel  ära surnud. Riigiwolikogu. 16. no», koosolek» Ars. Parempoolne Timoschkin jätkab oma ?S> net isikupuutumatuse seaduse eelnõu- üle. Pahempoolsete teadaandmist, et nemad kõne alk oleroa seaduse-eelnõu tagasilükkamise poolt hääletada?, peab ta ainult sõnadeks. Nad saawat ise küll aru et neil praeguse seaduseeelnõu maksmapanemise puhul kergem pommi olewat wisata. sKiiduawaldused parex mal pool.) Kõneleja tõendab, et politseil wargate ja riisujate roas tn Võitlemiseks muud abinõu ei olewat, kui gumminuut  ja see olewat kõige parem abinõu, j Hääled' pahemalt poolt: riiklik kõne!) Polowtsew ioktobri-st) imestab pahempoolsete saadikute tähenduste üle, et praegune seaduse-eelnõu! tõsist isikupuutumatust maksma ei suutwat panna* Politikaliste protsesside juures näidata adwvkadidx kadetid alati isikupuutumatuse puuduse peale, kum nüüd astuwat adwokadid Maklakow, AdshemoM Ljahnitski ja Babjarski isikupuutumatuse kindlustM miss mastu wälja. Maklakow. kes meis kohut MS hsv. Rr 866 P Jf > W * leht ISOS. ü j V> • KyPHTE/lbUblll. TA6AH"b MAXOPHA j|| Il V 8 cfjyMTa 04BUIEHEM 3KKJIKÄ Atts4k 11. ■ * 30A0TM puau. m ja Jh 3W»T*» kuska s- Hj ä 'iQ' r I tT 3TUK.VTB. nPAB.™ "■ ®™3TMK ITTB tIPAB. W f. •" SAEPURU TöBAPHIiIECTBA jj 1 M BBSRfPABMHOBMHIs k 3 H «PPATUHKb ]■ t . . - L , t „ •• np^Hg»,. v _ ' IItBBI Hoiatatakse järeletegemise eest. H NSndke ainult jgg «Kuliüiala" I mahorkat I (polukrupka). ■ H Peaosakonv M. N. Gsrschfosv, W S- Tartu maanteel, Tallinnas. W