Tallinnast. Surma saanud. Nagu tajast" näha, on Tallinnas töö-tõrkumise ajal reedi õhtul üks mees, Aleksander KaSmann,  püsfmtu läbi surma saanud ja mitmed haawatud. Laupäewa lõunal laSti Mayeri keemiawabriku lähedal raudtee ülesõidu  kohal tööliste pääle. Noormees, Eduard Otsa, sai kohe surma; teine Johann Klemm, suri järgmisel päemal haawadeSse. Haigemajas on raskemini ja kergemini haawatuid üle kümne, ehahaigemajadeS  on ka mõned, tuna kergemalt haawatud koju läksiwad. Pühapüewal suri hospidalis J. Simson. Riiast. Rahutused. Riia lehed teatawad: 16. jan. läks rahulikult mööda. Katsuti ainult siin ja süül meeleawaldufi uulitsal toime panna. 17. jan. maeti mitu meest maha, keS 13 jan. rahwa ja sõjamäe kokkupõrkamisel oliwad surma saanud. ErainimeSte matmisel katsuti meeleawaldufi toime panna. Sõjawägi ja kasakad tatistafiwad.  Selle juures wõeti mitmed politehnikumi  üliõpilased kinni. Üleüldse on, kudaS Riia lehtedes awaldatud ametlikkudest  aruannetest näha, 13. jan. 22 inimest surma saanud. Pääle selle on 21 inimest, keS selsamal päemal haawata saiwad,  hospidaliteS ära surnud. 18. jan. oli 13 jan. ohwrite matmisel jälle segadusi. Kasakad ajafiwad meeleawaldajad ruttu laiali, eht küll wiimaSte seast ligi bv pauku kasakate pääle laSti. Teated soldatite saatusest. Kuidas kohaline kreifiülem oma ringkirjas teatab, awaldatakse edespidi Liimi kuberneri poolt „Liiwi Kub. ajalehes" teated, missugused alamwäelised lo 'p°-S idas surma ja haawata  on saanud ehk ära on kadunud. Politsei kohus on haawatud jne. meestest nende sugulastele teatust anda. Mtitawist Tööliste liikumine. „Mit. Ztg." kirjutab 19. jan.: Reedest saadik oliwad ka meie linnas töölised streikimas, Suuri rahutusi linnas ei olnud. Ühe linnawahi  pääle laSti. Tal saiwad huuled haawata ja mõned hambad löödi suust ära. Suur jagu rahurikkujaid pandi kinni. Töö on juba alganud. Liibawi sündmustest kirjutab säülne Saksa leht: „Tööliste streik algas 13. jan. hommiku. Pärast lõunat oli juba kõigis  wabrikuteS töö seismas. Streikijate tööliste salk läks ühe wabriku juurest teise juurde ja sundis ka neid lööd seisma jätma,  kes edasi töötada tahtfiwod. Ainult sõjasadamas ei ole löö seisnud, kuna linnas isegi pagarid streikifiwad. Kokkupõrkamist palju ei olnud. Üks linnawaht sai 3 tuuli läbi surma. Miitawift ja Komnost kutsuti sõiawäge, sellel ei ole aga õnneks waja olnud tegcwuseSse astuda. Pühapäewa õhtu piirati umbes 7911 inimest  suur tööliste salk ümber ja wõeti pääjuhatajad kinni. Töölised nõuawad B-tunnilist tööpäewa, palgakõrgendust  jne. Rarwast telrgrahweritakse „Uudistele" 19. jan.: LinnawabrikuS on töölised töö seisma pannud, muidu on tõik rahulik. Wanemad töölised ei wõta streigist osa ja kutsuwad nooremaid tööle hakkama. Krenholmi ja lalewi wabrikuS on tõik Vaikne, kuid fiisgi ei wõi weel ütelda, kaS see nii jääb. Peterburist. 19. jaan. wõttis Keisri Majesteet TsarSkoje Seloo Aleksandri palees Peterburi wabrikutööiiSte saatkonna oma jutule ja pööraS järgmiste armulikkude sõnadega tema poole: „Mma kutsusin teid selleks siia, et teie isiklikult Minu sõnu «võiksite kuulda ja otseteel neid oma kaaslastele teatada. Karmad  sündmused haledate, kuid Srahoidmata tagajärgedega, sündifiwad selle läbi, et teie lasksite endid meie isamaa waenlaStest ja ära-andjatest eksiteele wiia. Teid üles kutsudes, teie puuduste üle Mulle palmekirja ära andma, ajafiwad nad teid Minu ja Minu walitsuse wastu mässule, kiskusiwad teid wägiwaldselt auusa töö juurest niisugusel ajal eemale, kus kõik tõsised Wene inimesed ühel meelel ja wäfimata meie wisa wülise waenlase ärawöitmiseks  peawad töötama. Streikimised ja mässulised kokkukogumised äsfitawad tööta inimeste hulga ükSneö niisugustele korratustele, mis walitsust alati on sundinud  ja cdespidi saamad sundima söjawäcjõudu  abiks wötma, kuna selle tagajärjeks tingimata ka süüta ohwrid ilmuwad. Ma tean, et töölise elu kerge pole. Palju on tarwis parandada ja korraldada, kuid teil peab kannatust olema. Teie ise saate oma südametunnistuse järele aru, et ka teie peremeeste waStu õiglane peab olema ja meie tööstuse seisukorra tingimistega rehkendama. Kuid mässama hulgaga Mulle oma puudustest teada-andmine on kuritöö. Oma hoolekandmises saan Ma töörahwa eest muretsema, et kõik, mis wõimalik, nende elukorra parandamiseks tehtaks ja et neil edespidi wõimalik oleks seaduslikul teel oma walminenud puudusid ära seletada. Ma usun tööliste auusate tundmuste ja kõikumata truuduse sisse Minu wastu, ja sellepärast annan Ma neile nende süü andeks. Nüüd minge oma rahulise töö juurde tagasi, õnnistatult hakake ühes oma kaaslastega tööle, ja Jumala abi olgu teiega". 17. jan. Sisemiste asjade minister, kindral-leitenant wtirst Swätopolk-MirSki on oma palme pääle hädise terwise pärast oma praegusest ametist wabaStatud, kuna ta kindral-adjutandi auu sisse jääb. Peterburist. Kingitus Peterburi töörahwa  häüks. Keisri Majesteet ja Keiserinna  on 50,000 rubla nende perekondade hääkS kinkinud, kelle toitjad 9. jan. surma wöi haawata on saanud ja keS puuduses on. Js.äraline kommisjon, kelle kokkukutsumine  kindral-kuberneri hoolde jääb, hakkab abitarwitajate perekondade seisukorra Üle teateid koguma. Peterburi adwokatide  koosolekul on otsusekeks tehtud, igale inimesele, kes wiimaste sündmuste läbi puudust peab kannatama, 7 rbl. Ühekorralist  ja pääle selle kolme kuu jooksul 1 rbl. kuuS abi anda. Ametnikkude «vahetused. Kohtuminister  Murawjew on Rooma saadikuks nimetatud.  Ülema trükiwalitsuse juhataja, Swerjew, on ta enese palme pääle praegusest  ametist wabaStatud. Sisemiste asjade ministri abi Kutlcr on rahaministri abiks ja kohtuministri abi Manuhin kohtuministriks nimetatud. Riigi nõukogu liige Butõgin on sisemiste  asjade ministriks nimetatud. Senine sisemiste asjade minister Swjatopolk-Mirski on luba saanud, 11 kuuks wäljamaale minna. 21. jan. „Linna-ülema Teatajas" awaldatud nimekirja järale on 119 inimest  9. jan. surma saanud wöi saadud haawadcSse hoSpidaliteS ära surnud. Preester Georgi Gapon antakse, nagu Püha Sinodi kirjast 14. jaan. 1905 naha, kiriku kohtu alla. Tõrkujate tööliste sõnamehe ja eestwedaja, preester Georgi Gaponi üle teatawad „NowoSti ": Ta on aastat 35 wana, tüse lõuna-wenelane; ta näo päält on näha, et ta uneta öösid mööda on saatnud ja raudne töötegija on. Ta on talupoja poeg ja sai seminaris täieS politilise tcgewuse eest halwa numbri („3") „ülespidamise" eest. Sellepärast ei saanud ta ülikooli astuda ja ta hakkas semstwoametnikuks.  üks noor tõsine tütarlaps, kes rahwa häätegijakS hakanud oli ja kellega Gapon tuttawaks sai, awaldaS tema pääle mõju, et ta preestriks heitis ja waeseid ja rõhutuid teenima hakkas. See mees seisab tööliste eeotsaS, kelle arm mitmekümne tuhande sisse ulatab. ~Rahwahulga eestwedaja sõna kõige auusamas  mõttes," nii nimetawad teda „Nowosti." Püha sinodi ülemprokuror Pobedonostsew  on raskesti haigeks jäänud. St. Peterburi telegrahwi agenturi poolt teadustatakse Peterburist: Ühel öösesil Peterburi ajalehtede toimetajate koosolekul wõeti otsuseks Ülema trükiwalitsusele  järgmine märkus saata: Peterburi  ajalehtede toimetused annawad teada, et praegu ajalehtede wäljaandmine ainult sellel tingimisel wõimalik on, kui nad kõike seltsliku elu sündmust teada anda wõiwad. Seda mööda peawad ajalehed wöimatakS sellel wäljal midagi toime panna, kui tscnsuri poolt takistust tehtakse. Ajakirjanikud sisemiste aSjade ministri  ees. Nagu Soome tsenseeritud lehed ja ka iväljamaa lehtede Peterburi kaastöölised  teatawad, käifiwad Peterburi ajakirjanduse  asemikud pärast rahutusi sisemiste  asjade ministri würst Swjatopolk- Mirski jutul, kus „Nowoje Wremja" toimetaja  Suworin kui walitud saadik ministrile ajakirjanduse soowid ette pani. Suworin palus ajakirjandusele, mis politsei tsensuri alla oli pandud, wabaduft tagasi, et praeguste  sündmuste ja nähtuste üle õiguse ja südametunnistuse järele teatada ja neid arwuStado, sest kui seda rahutuste ajal oleks wõidud, siis poleks wahest mitte sündinud, mis sündis. Ühtlasi tähendas Suworin, et praegusest seisukorrast wäljasaamisekS  ainult üks tee jääwat: rahwa asemikkude kokkukutsumine. Saadik palus ministrit, neid sõnu KeiSri Majesteedile teatada ning ajalehtedele luba anda, takistamata  awalikkude asjade üle kirjutada. Minister waötaS, et politsei-tsensur ainult mõne päewa on kestnud ja et wõimata on lehti kirjutada laSta, mida politsei mitte enne pole läbi lugenud. Järgmisel päewal saadeti ministrile kirjalik  ettepanek ajakirjanduse soowide asjus. Sellele oliwad järgmiste lehtede toimetajad alla kirjutanud: „Prawo", „Nascha Shisn", „Naschi Dni", „Sön Otetschestwa", „Birshewõija  Wedomosti", „Nowoje Wremja", „NowoSti", Saksa keeli „St. PeterSburger Ztg.", „Swet", „Peterb. LiStok", „Peterb. Gaseta", „St. Peterb. WedomoSti". Kirjas korrati endist palwet, et ajalehtedele jälle täieline luba antaks, ühiselulistest sündmustest  ja nähtustest kirjutada. Ka arwawad  ajakirjanikud oma kindla tõetundmuse järele eneste kohuseks awaldada, et riik praegusest olukorrast ainult siis wälja peaseb, kui riigikorda korraldataks ja maa asemik kude kogu asutataks. Sellesse kogusse peaks saadikuid wabalt kõigist seltskonnaliikidest  walida lastama, ja neil peaks luba olema, wabalt oma arupidamist pidada ja otsuseid teha. Laupäewal, enne rahutusi, käis kümme saadikut, kes mitme rahwaliigi poolt oliwad walitud, ametikohtades, et nõu anda, kuda meriste sündmuste eest wõitS hoida. Muu seas kinnitafiwad nad, et meeleawaldajatel 5 Saarlane, 1903