KaS jee palwe tähelepanemist leiab, on muidugi teadmata, aga igatahes plaksivad need, kelledesse afi puutub, aSju aegsaSte oma ümbruseS  läbikaalumise alla wõtma. Sest meil on ka selle kohta kõige kindlamad teated käepärast, et isegi ne»l kordadel, kuS ülemal tähendatud seaduse § 103 põhjusel wallamaa talust «vabatahtliku  kokkuleppimise järele" mõisamaa kohtadega  waheldadi, ast igakord sugugi sõna õigeS mötteS waStaStikku kokkuleplik pole olnud ja meie loodame, et meile tarwilisel korral selle aSja tõendamiseks sõnaõigust lubatakse, need juhtumised weel rääkimata, kus, nagu ülemal tähendatud ja missugust nähtust terwel kodumaal ettetulnud, talumaad lihtsalt mõisa külge Sest kus ial talumaid mõisamaa  kohtade waStu ümber waheldadi, stiS olid kül wist wäga arwa wallad sellest kasusaajad, sest tublide, põliste orjusemaa talude asemele, mis harilikult mõisa põldude weerel asufiwad, saadi sagedaste endist õitseliste künkaid ja saaduwõi  sörru põletajate kohte, keset metsi ja rabast, kuhu tihti ristiinimese! läbikäidaw teegi puudub, ja wallawanemad katsugu, kuidas kohustuste täitmise nõudmisega niisuguste Hundisaare kodanikude  juureS lugu lahab ; mõisamaad paisusiwad  selle tõttu aga ikka ümarikumateks. Et praeguse ajani ülemal awaldatud küsimuse  üle awalikult litg wäha juttu on olnud, selleks wõiwad omad mõjuvad põhjused olla, aga ometi ei oleks praegu, kus ülemal tähen» datud seadused, mis maa-omanduse kaitsmiseks wälja antud, alles maksvad on, suikumine sugugi  soovitav. Liiwimaa metsade hindamise asjus annab kubermangu walitsus oma ajalehes (nr. 3. 1904) järgmist teada. Raha ministeriumi maksude departemangu juures olem iseäraline tommisjon waataS novembrikuul 1902 a. üleüldised hindamise määrused läbi, mida Liiwi kubermangu  hindamise kommisjon taie kõigekõrgemalt poolt kinnitatud 4 juunil 1901 a. § 28 põhjal Liiwimaa kubermangu liikumata warandvse hindamise määruste asms ette pani, ning tegi järgmise otsuse, muu seas iseäranis metsade hindamise (hindamise tarifi) üleüldsete määruste kohta: 1) Et metsasaaduste hindasid ja metsa mitmesuguste  järkude dässatini hinda ära määrata, selleks piab kubermang metsa turule saatmise (metsa müümise) tingimiste järele piirkondadesse ära jaotatud olema; eelplaan, kuidas metsa turule saatmise tingimiste järele kubermangu piirkondadesse jaotada, ühes metsa saaduste  hindade ülesandmisega, metsa dässatini hindamise jaoks, tuleb kreisi hindamise kommisjonile otsustamiseks saata ja kubermangu ajalehes awaldada. 2) Metsasaaduste wäärtust, niisugusel korral, kui metsa wahelt ehk seast raiutakse, ei tule mitte 20 v/y wääriliseks, waid mitte rohkem kui 15 o/y vääriliseks lugeda, ehituse metsa (terwest) väärtusest. Sellekohaste teatede kogumise ja eelplaani muutmise,  eespool olevates määrustes tähendatud mõtteS, andis ministerium Liiwimaa mõisnikude maakogule täita, kes, seda ülesannet ära täites, nüüd järgmist otsustab, nende teatede varal, mida uurimistel saadi ning selle põhjal, et teised üleüldise sissetuleku kohta käivad määrused, mis eelplaanis tähendatud, nimetatud kommisjoni poolt õigeteks saiwad tunnistatud: Wahelt või seast raiumise sissetulekut mitte 20 l>/g waid 15 v/o pääle ehitasemetsa väärtusest arvates saadakse  järgmine üleüldine aasta sissetulek: MäanametS: I. järgu maa däSsat. päält 83 kub. jalga ü. 5 » M » 60 5 y UI» MMMM 40 F , IV. » „ » » 24 » » rbituse metsa hindade V.» » » 1 järele arvatud, mis KuusemetS: M jalga pikk ja 8 I. järgu maa däSsat. päält 104 kub. jalga n. „ » » » 73 » » UI » » » » 46 „ , IV. » » . 22 „ » V» » ,> » » 6 » » LehtpuumetS: I >»-- »-«»>°» n » » » ' I jürele arvatud. lil. »» » »4b»»> § 18 põhjal jaotatakse kubermang metsa müümise wöi turule saatmise tingimiste järele wiiets iseäraliseks piirkonnaks, milledes keskmised kaSwawa metsa kub. jala hinnad, järgmised on: Männa ehituSmetS, mis 24 jalga pikk ja 8 tolli läbimõõtes jäme: 11 (10,25 ja rohkem) kop., arwatakse 1-sse piirkonda 9.5 ( 8,75 kuni 10,25) , , 2-Sse „ 8 (7,25 , 8,75) . . 3-Sse . 6,5 ( 6,75 7,25) „ . 4-sse „ 5 ( S,7s ja wahem) „ 6-sse „ Kuuse ehitusmcts, mis 24 jalga pikk ja 8 tolli jäme: 10 (9,25 ja rohkem) kop., arwatakse 1-sse piirkonda. 8.5 (7,75 kuni 9,»5) „ „ 2-sse „ 7 (6.25 . 7,7 b) , 3-sse 5,5 (4.75 „ 6,25) „ 4-sse „ 4 (4,75 ja wähem) „ „ 5-sse „ Kasepuude hind 6.2 (5,55 ja rohkem) kop., arwatakse 1-sse piirkonda 4,9 (4,25 kuni 5,55) „ . 2-sse „ 3.S (2,95 „ 4.25) „ , 3-sse . 2.3 (1,65 „ 2,95) . „ 4-sie „ 1 (1,65 ja wähem) „ „ 5-Sse „ ja sellepärast arwatakse lurjewi «aakonnas: Palamuse kihelkond 3-sse piirkonda Kambja „ (wälja arwatud Haaslawa  ja Reola) 3 „ „ „ „ Haaslawa ja Reola . 2 „ „ lurjewi „ Kawastu 3 _ „ „ Luunja ..... 3 „ „ „ Pilkuse ..... 3 „ „ „ Tammiste . . . . 3 „ „ » » Wasula 3 „ „ „ „ Wesleri 3 „ „ „ „ kõik teised mõisad. . 2 „ „ Äksi kihelkond kiriku mõisa . . . 2 „ „ „ „ Kärkna 2 , „ „ „ Kukulinna .... 2 „ „ „ „ Sootoga 2 „ „ » - Woldi 2 „ „ „ teised mõisad . . . 3 „ Puhja kihelkond 3 „ Kodawere „ 3 „ „ Laiuse „ (Wäljaarwatud Laius- Tähkwere. Leedi ja Räästwere) . 3 „ „ kihelkond, LaiuS-Tähkwere Leedi ja Räästwere ...... 4 „ „ Maarja-Magdalena . . . 3 « „ Noo kihelkond Aru ...... 3 „ » »»3 „ „ „ „ Pangoti 3 „ „ teised mõisad. . . 2 „ „ Otepää „ 3 „ „ Rannu „ 3 „ „ Rõngu . 3 „ „ Kursi „ 4„ „ Sangaste kihelkond 3 „ „ Torma (wäljaarwatud Toikwere) 4 „ „ „ ~ Toikwere 3 „ „ Wönnu „ (wäljaarwatud Rafina ja Kastre-Perawald 3 „ „ „ kih. Rafina ja Kastre-Perawald 4 „ ~ Wõru maakonnas: Antsmõisa kihelkond 3-Sse piirkonda Kanepi 3 ~ „ Hargla 3 „ Karula 3 Wastseliina „ (wälja wõet. LaSwa) 4 „ „ », ~ LaSwa. . » . , 3,, ~ Pülwa 3 „ Räppina „ (wäljaw. Palumõisa) 4 „ „ „ Palumõisa . . . 3 „ „ Rõuge „ (wäljawõet. Rogufi) 3 „ „ Rogufi 4 „ Wiljandi mqakomms: Wiljandi kih: Wana TänaSfilma. . 3-Sse piirkonda „ „ osa uue Wöidu mõisast. 3 „ „ „ „ teised mõisad.... 2 „ „ Kõpu „ Kiriku mõisa .... 4 „ „ „ Suure Kõpu. . . . 4 „ „ „ „ teijed mõisad. . . . 3 „ „ Helme „ 3 „ S.'3aa«i ~ (wäljaarw. osa Wastsem.) 3 „ „ „ osa Wastsemöisast . . 4 „ „ K-Jaani (wäljaarw. osa Wöifikum.) 4 „ „ „ osa Waifiku mõisast. . 3., „ Põltsamaa,, osa Põltsamaa mõisast. 4 „ „ „ „ Uue Põltsamaa . . . 4 „ „ „ „ teised mõisad .... 3 „ ~ PaiStu „ Heimthali 2 „ „ boodi 2 „ „ ~ Kiriku mõisa .... 2 „ „ „ teised mõisad .... 3 „ „ Pilistvere ........ 3 „ „ TarwaStu 3 „ „ Parun maakonnas: Audru kihelkond 3-Sse piirkonda Wandra „ (wäljaarw. Lelle ja Käru) 4 „ » „ „ Lelle ja Käru. . . . 3 . „ Häädemeeste kihelkond 3 . . Halliste 3 . Jakobi „ (wäljaarw. Aru) 4 „ „ » » Aru ...» 3 „ Karksi Z . Mihkli , Köima. . . . 4 „ „ „ . Koonga . . . 4 „ . „ . Wöringi . . . 4 „ „ * „ teised mõisad . 3 „ , Pärnu kihelkond Rawasaar. . . 1-sse piirkonda „ Sauga . . , 1 „ „ ~ ~ Reiu .... 2 „ „ ~ „ Tammiste . . 2 „ „ „ teised mõisad . 3 „ „ Saarde „ 4 „ Tõstamaa 3 „ „ Tori kihelkond: Sindi 3 „ „ „ Kihnu 3 „ „ „ teised mõisad. . . 4 „ „ Walga maakonnas: Aahofi kihelkond 4-sse piirkonda Koiwalinna kihelkond 3 » „ Härgmäe - - -. 3 „ Luhde „ (wälja arwatud kirikumõis).  ....... 3 „ „ „ kihelkond kirikumõis. . . 2 „ „ Marienburgi » Peiomõisa . j „ „ Kalna Pededse I Malup . . l » » Wisikum. . ) » Laasberg . . . „ Kulberg . . t „ W. Annemõisa! Hiiärman. t U. Annemõisa / " » « Marienburg . l „ „ Schluckum . ! „ » Siimer . . / „ teised mõisad . 3 „ „ Oppekalna „ 3 „ „ Palzmari „ 4 „ Kulbina „ ...... 3 „ „ Seltina „ (wälja arwatud Mäemöisa) ....... 4 „ „ kihelkond Mäemõis .... 3 „ „ Serbigali „ (wälja arwatud Augustenthal)  3 „ „ Serbitali kihelkond Augustenthal. . Smilteni „ Banus. . . . „ „ Plovmimöis - . ( « „ „ Randemõis . . / » » „ „ Üksküla . . . „ „ Wilkenipool . . s . „ teised mõisad. . . 4 „ . Tirseni , Z, Tr»°t«»i 3 . W°>g°. „ 2. W-11-m , 4 „ Wohlwahrti „ 3 „ „ Seda ülemal nimetatud eelnöuu kõikidele awaldates,  kutsub Liiwimaa kuberner Kõigekõrgemalt kinnitatud  4. juunil 190 t a. Liiwi kubermangu liikumata woranduse hindamise määruste § 26 põhjal, omanikkufi üleS selle eelnõuu kohta oma arvamist ja märkust Lii-) wimaa Kubermangu hindamise kommisjonile kuue nädala jooksul, selle eelnõuu awaldamise päevast (7. ja onuar. pääle hakateS, üles andma. Alla kirjutas: Liiwimaa kvbermr, kindr.-leit. Pajchkvw. Oige Kubermangu hindamise komisjoni asjaajaja «. Fogel. Toim. täh. KuidaS Läti maakonnad piirkou- dadeSse jaotatud on. jätame avaldamata, lootes, et see meie lugejatele tähtjas ei ole. Liiwimaol on metsa ja võrdlemist hääd metsa kaunis rohkesti. WLljamaa ja meretee läheduse, raudteede  ja jõgede tõttu on siin metsast saadav kasu võrdlemist  sisemiste kubermangudega üSna suur. Metsade omanikud on siin pääaSjalikult suurpõllupidajad, kuna väikepõllumeestel, talude omanikkudel, vaha ja kohati sugugi metsa ei ole. Sellepärast oa metsa hindamise küfimuS väga tähtjas Hinnatakse metsad madalalt, stiS vastutavad selle eest põllud, heinamaad ja isegi karjamaad,  sest maamaksud jaotatakse üleüldse liikumata varanduste  kestmise sissetuleku järele ära. Seda filmoS hoides piakfiwad põllumeeste seltsid, valla nõuukogud ja iga era maaomanik nüüd hoolega järele uurima hakkama, kaS mõisnikkude maonõunikkude kogu poolt valmistatud metsade hindamise eelplaan kohalikkude  owde järele igalpool ka õige on. 26 Sakala. 1904.