siin abinõuusid otsida, et need kitsenda wad määrused kvrwale heidetaks. Selleks ühendagu  ennast maa- ja linnawalitsused, maaja  linna elanikud. Ka kõigile walla ametnikkudele Saaremaal  on ära keeltud pMilistest parteidest  osa wötta—  Riis Sakialehed teatamad: Tcisipäewa  hommiku! kellu süad-S Düna jões juhtumine, mille! kergesti hirmus järeldus oleks wõinud olla. Kui nimetatud ajal sadama jäälõhkuja laen? „Riga.' kapten  Gribanowsky, Andresse sadamast wälja sõitis, tuli Kuresaare aurulacw „Konstantin",  kapten Pichel, 200 reisijaga Riiga. Maköwatc seaduste järele ci olnud GribanowSkil  mitte õigust põigiti üle tee temast mõõdasõltwa „Konstai>tini" eest läbi sõita. Kui ~R>ga" ometi seda teed sõitis, trehVlls ta ..Konstantiniga" kokku ja wigasiaS, nii hästi seda kui ka iseennast. Kapten Pichel, kes ähivardawat hädaohtu jäälõhkuja lähenemise tõttu märkas, andis kohe tagasisõiduks auuru ja mõis nii oma laewa kõrwalc juhtida. »Riga" kaptenil ei ole mitte diplomi. Uurimine on ettewõetud.  Kaartnalt. Minewases numbris  teatati, et Kaarma-Suure walla uued wolikogu liikmed tahta tulewal aastal -vallamaksud  klasside järele ära jaotada. See on täiesti kiiduwääri ettewõte. Sest kui -vallamaksusid  edaspidi wana korra järele nõutaks, siis jääks küll walla kaska pankrotti. Praegu on palju walla liikmeid -väljas ja nende käest -vallamaksusid sisse sundida suuremat ei saa, sest -võlglase elukoha politsei teeb peaaegu igal sissenõudmise juhtumisel protokolli,  et -võlglaselt midagi saada ci ole. See on ju politseil paisu kergem teha, kui -võla sissesundimine. Ja -mida ei ole -valla-valitsusel nende liikmete käest, kes -väljas on, midagi saada. Teiselt poolt tarwitawad need wallaliikmed, keS -vallast -väljas elawad, walla amctuikkusid palju -vähem, tui need, kes alati -vallas elawad. SiiS on ju üsna kohane, et need wallaliikmed,  kes alati -vallas ning kellel rohkem  -varandust ja suurem sissetulek on, ka rohkem maksma pcawad, kuna uuema aja maksude sissesead ennast üleüldse sissetuleku  pääls põhjendab. Seega on siis uus -vallamaksude sisseseadmise nõuu kaunis  õige ja otstarbe kohane ning Kaarma Suurewalla uutele wolimeeslele teeks see anu, kui nad sarnase sisseseade esimeseks Saaremal elule kutsuksiwad- Lootuse järele saaksiivad la teised -vallad selle järele tegema.  Kuida kuulda, tahta Kaarma-Suure walla uned wolikogu liikmed -vallamaksud järgmistesse klassidesse jagada: Endised kroonutalupojad maksawad 3V» rubla; päriSwalla talude omanikud ja rentnikud 3 rubla; kroonu wabalkoha omanikud 2''/- rubla. päriSwalla wabadikkude kohtade rentnikud  2 rubla, ja iimaamata wallaliikmed l rbl. 50 kop. Meie arwates poleks see jagamine mitte kõige õigem. Nimelt tuleks suuremat -vahe- teha puumaameeSte ja wabadikkude -vahel. Ehk küll mõnel pool wabadikkude elu parem on kui puumaameeSte  l, siiSgi on -v-imaste sissetulek suurem ning puumaamccste elu peaks igatahes, kui nad mõistlikult elawad, wabadikkude elust parem olema. Pole see aga mitte, siis on see suuremalt jaolt puumaamecste SMS süü. AM mõisas aa 2 hobust wiimase Dälgu M MtzWtatud. Mustjalast. Selsuwel teatati ..Saarlases,"  et siin üks kilpkonn leitud olla. See on haruldane nähtus Saaremaal. Imestati selle üle. kust kilpkonn siia saanud.  Suurte madude wõi usside üle räägib  rahwas, et need pilwedest maa pääle maha sadamad. Aga kust siis kilpkonn siia tuli? Ta ju Saaremaa elukas ei ole. Aga oota ma räägin. Mõne aja eest saanud Mustjala mõisa rentnik Krimmist kaks kilpkonna. Üks läinud tal Kuresaare linnas kaduma, kuna ta teise Mustjala mõisa tiikis lahti lasknud Tiiki ühendab kraam wäikese hallikaga. Selle hallika äärel  leitudgi suwel kilpkonn. Nähtawasti oli ta enesele puhtamat mett otsima läinud.  kuna tiigi mesi temale mitte küllalt hää ei olnud. Kuid hallika lähedal ei ole mitte ainult üks kilpkonn leitud, maid kolm tükki. Seega on tiiki lahti lastud kilpkonn ka poeginud. Wana kilpkonn, kes kinnipüütud, on jälle lahti lastud. Karjast. Meri Saaremaa ja Hiiu saare wahel on küll knfaS sugu pääle 9 werSta, siisgi ei lobe peaaegu ühtegi aastat mööda, kus ta endale ohwrit ei nõua. Ka sel aastal, 13. augusti k. p., leidfiwad sääl üks õde ja wend uppumise surma, nagu selle üle omal ajal ..Saarlases" lühidalt  teatati. Nad läinud Hiiumaale ühes isaga oma maja tormis telliskiwisid tooma. Hõkitselt löönud tuul mil paadi ümber ja nad wajunud mette. Isa saanud oga paadist  kinni ja wõidelnud 16. tundi laenetega, kuni miimaks ennast ära päästa jõudnud- Pale, käed ja jalad olnud tal wäga ära kriimustatud. Soela karboni juures on küll päästejoam, aga see ei jõua oma abi ometi mitte igale poole anda, sest et liikumine  kahe saare wahel igalt poolt, pea iga perekama küla kohalt sünnib. Suuremalt osalt juhtnwad õnnetused pühapücwadel ette tulema. Keegi on wälja armanud, et 30. aasta jooksul ainult 6 uppumist üripäewadcl  ette on tulnud, kuna pühapäewade pääle üle 20- õnnetuse langeb. See tuleb muidugi sellest, et Saaremaa rannaäärsetest külad-st noored inimesed sageli Hiiumaal kirikutes tuimad. Paljudel Mustjala ja Karja kihelkonna  koguduse liikmetel, kes oma kirikust  ucrsta 20 eemal elawad, on ju hästi lühem Hiiumaale kirikusse minna ning suwel  on üle mere paadiga sõita ka wäga lõbus. Pärnust. Pühaväewal, 22- oktobril õnnistati kohaltje Eesti Kooliseltsi asutatud  Ea sü progümnusiumi ruumid (end..Walgust"  maja) sisse- Pääle ruumide õnnistamise astus hr- Momot, Pärnu õpe konna raizwakoolide inspektor kõnetooli, soowitaS soozal sõnal lühikeses Wenekeelses kõnes kasulikule elumõttele hüäd edu, terwitas  Pärnu Eesti kooli ja selle asja edendajaid, mille järele ta kokkutulnud laötewanemaid Eesti k clcS LerwitaS ja omalt poolt kooli kasuks töötada lubas. Wiljandift. 3- now. lasti siin 5 meest maha. Selle sündmuse üle kirjutab „PMimees": Juba wara hommiku enne toitu, oli linnas iseäralist ärewust märgata. Uulitsa nurkadel seisirvad inimesed salgakaupa  koos ja wahtisiwad üles ,vangimaja poole. Kõikide näod oliwad tõsised . . WõiS märgata, et midagi iseäralikku oodata on . . Umbes kell 7 hoiu. tehti wangimaja  uksed lahti ja wülja toodi Arthur Rabense, Märt Õunap, Jaan Kool, Jaan Sarap ja Peeter Asu, keda sõjawäljakohus eila Õisu walla piirides olema kroonu wiinapoe riisumise pärast mahalaskmise surma oli mõistnud. Kõikide jalad oliwad raudus. Nad pandi üksikult ukse ees ootawate  hobuste pääle; soldatid püssidega asusiwad nende ümber. Surmale mõistetud  wiidi umbes paar wersta linnast eemal  olewa Wiiratsi soo pääle, kus wiis posti püsti oliwad seatud. Nende postide külge seoti nad kinni ning lasti siis soldatite  poolt kogupaukude läbi surnuks. Nende palme pääle ei kaetud nägusid mitte kinni. Nad waatasiwad lahtiste silmadega oma poole pöördud püssitikkude pääle. . . Paar wakamaad laskmise kohast eemal, Wiljandist Tartu wiiwa maantee äärel olewa linna surnuaia taga oli auk malmis kaewatud. . . Surnukehad kanti raamidel augu juurde, pandi sisse, ning aeti auk mullaga kinni. - . Linnast oli palju rähmast  kohtu otsuse täitmist waatama läinud. Wiljandimaalt. Holst rest. Liitma  joomine. Et meie ümbruskonnast monopolid kaugele on asutatud, on rõõmustan? nühtuS karsklastele. Aga paljud  on selle tõttu, et wiina kaugelt halb saada, liikwat miina asemel tarwitama hakanud  Otze imestades peab seda nägema, kuidas inimesed, täie mõistusega olewused, oma termist liikwa joomisega häwitawad. Pühapäewiti uidawad noored poisikesed, liikwa ..puntred" käes ning joomad; fee on mees, kes rohkem kanda jõuab. Terme kiriku esine plats lõhnab läilast liitmast. Mikspärast ci panda liikwa müümisele piiri ? A. Peet, endise „Sakala" wastutaw  toimetaja ning wäljaandja, on luba saanud uut lehte „Malewa" kaks korda nädalas malja andma hakata- Nagu kuulda, hatata leht alles siis ilmuma, kui olud lahedamaks lähemad. Tallinnast. Tallinna linn asekretär  Pung saatis mõne aja eest kindralkubernerile palwekirja, milles ta luba palus Vallimaal elada tohtida. See palme lükati tagasi. Nüüd saatis P. politseidepartemangu  teise palwekirja, millcs ta luba palub pääle Baltimaa teistes kubermangudes  elada. Sellekohase küsimuse pääle wastas kindralkuberner, et temal selle waStu midagi ei ole, kui hra Pung teistes Wenemaa kubermangudes elutseb, mahaarwatud Narma linn. Eestimaa kuberner on, nagu „St. Pet. Ztg." teatab, põllutöö pääwalitsuselt palunud, et Eestimaale põlluparanduse komisjonide korraldus asutataks. Oma palwet põhjendab kuberner sellega, et kohalikud  mõisnikud talurahwa põllupangale ligi 64,000 dessatini müüa on pakkunud, kuna aga kubermangus asutused puuduwad, kes ostetud mõisate tükeldamise ette wviksimad  wõtta. Lätimaalt. Miiast. Uus Balti kindralkuberner baron jõudis 5. now. Riiga. Saksa l-hed armamad, et uuel kindralkuberueril  maarahustamine paremini korda minewat, kui kub- Sologubil, kes wäga pehme olnud. Liiwimaa kuberner on kõigile kreisid ülematele käsu andnud selle järele walwata, et alamad politseiametnikud ülekuulamise juures talu-- rahwa liikmeid mitte ei peksaks. Iga üleastumine tuleb karistada. Laupäewa hommikul, kell 8 jõudis Miitamst exaronA 72 rewvlutsionSriga M 46, S aa r I a n e 1906.