mata on ja selleks svjawäge tarwitada ei tohitaks.  Purischkewitsh: WaStutuS selle hübi eest, mis sõjawägi wiimastel aastatel üle elanud, langeb pääasjalikult wolikogu enamuse pääle. Meie sõjawägi on tugew ja mägew. Uute isikute  poolt ettewõetawad uuendused ei ole tarwilikud.  Sõjawüe jäuks oliwad endisel ajal nimelt tema suured juhatajad. Wenemaa suuruse tarwis on waja endist patriotismust alal hoida, aga mitte uut puuwillast patriotismust.  Krahw Bobrinski 2. (porajusmeelne parempoolne)  tähendab selle pääle, et sakslaste sõjaotstarbeline asutamine õhtupoolsetes kubermangudes,  iseäranis Poolamaal ja Wvlnõi kub., kardetaw on. Seda ci wõi lubada, et wenelased poolakate wastu sakslaste abil wõitleksiwad.  Kõneleja awaldab lõpuks lootust, et kord aeg tuleb, kus wõimalik on ühes serblastega  armeid õiendada. (Kiiduawaldused keskel ja paremal pool ) Krupenski arwab, et Gutshkowi patriotismuS  mitte puuwillane ei ole. Tjheidse (sots.-dem.) ütleb: sõjamäe küsimus on kapitalistlise riigikorra laps ja meie peame oma kohuseks teie kasude ja soowide wastu «võidelda, teie aga peate meid riigiwastasteks ja «võitlete meiega. Selles «võitluses on teil «võimalikult palju püsfitikkusid tarwis, sellepärast on meie seisukoht iga sõjamäe waStu eitaw. Kõigest sellest, mis siin öeldud, ei paista «välja, et meie sõjawägi isamaa uhkuseks wõiks olla. Rahwa wastu wõitlcmises olete teie ja teie «valitsus wõitjaks jäenud, aga see wöit ei ole jäedaw, rahwaS ja teie seisate täielikus «vastolus.  Niikaua tui wäljamaal teatakse, et teie rahwa seas toetust ei leia, kirjutatakse süält meile seadusi ette. Ainult rahwa wõit teie ja teie walitsuse üle tõstab Wenemaa wastu lugupidamist. Sellepärast arwame meie, et iga kopik, mis rahwa käest sõjamäe tarwis «võetakse,  Wenemaa häbi jätkamise pääle läheb. (Kiiduawalduled pahemal pool.) Swegintsew wastab «uu seas Tsheidsele, et see Wene rohwa pääle keelt peksnud, kui ta tema nimel rääkinud. (Kiiduawaldused keskel ja paremal pool.) Woronin (sots.-dem.) toob soldatite olukorrast  kirjeldusi ja jõuab otsusele, et Wene soldat wiletsas seisukorras on. Sellepärast ärgu arwaku Wene walitsus, et ta kiwi pääl põhjeneb,  mitte kiwi pääl, waid liiwa pääl. Markow 2. arwab, et oktobriStid riigikaitse  komisjonis suuremat midagi ära pole teinud  Gutshkowi hää kuulsus Wene rahwa haritlaste  hulgas on kihwtine seen, mis meie patriotismusc mädanemise pääl üles on katmanud  Ka noortürklased on rahwa hulgas hääs kuulsuses, aga pole muud, kui wäike salk sõjamäe  karjeristisid, kes truuduse- ja wandemurdmise  teel riigipöörde korda saatnud. Kas te sõjawäge wahest sel teel tahate uuendada, et ohwitseride kokkuseade rahwusliseks tahate teha ja juutidega sõjawäge täita, misläbi wõidurikas Prantsuse sõjawügi nulliks on muutunud? (Suur kära keskel ja pahemal pool. Kõlistatakse  laudasid. Hüüded: „Teotus l Küllalt teotamisest!"  Kära ei waiki.) Esimees: W.-liige Markow, teie teotasite Prantsuse sõjawäge. Ma saan wolikogu pahameelest  aru. (Hüüded: „Wäljal") Esimees palub mitte käratseda ja teeb Markowile tähenduse. (Tormised kiiduawaldused keskel.) Markow 2.: Peab tähendama, et ma ausat Prantsuse sõjawäge ei teotanud, waid ainult seda ütelust tarwitasiu, mida siin mitu korda meie sõjamäe kohta tarwitati. Hüüded: Keegi ei ole niisugust ütelust tarwitanud- Esimees: Palun mitte sellest rääkida, mida olnud ei ole. Purischkewitsh: Ei, see oli. Esimees: Palun mulle mitte wastu rääkida. Purischkewitsh: Meie kuulsime. Maakate  kiirkirjast. Markow 2.: Muidugi. Esimees: Lubage lõpetada. Kui keegi siin Wene sõjawäge oleks teotanud, ei oleks ta siis saali tagasi tulnud. (Tormilised kiiduawaldused keskel ja pahemal  pool.) Markow 2.: Mis oli, see oli, plaksutage nõnda palju kui tahate. Keskelt: Lontrus I Markow 2. räägib edasi: Sõjamäe uuendamine  wiib riigiäraandmise, riigipöörde poole. Pahemalt poolt: Lollus! Markow 2.: See uus tee on neetud tee. (Naer ja kiiduawalduscd pahemal pool.) Kõnelejate nimekiri on läbi, mõned wõtawad  weel ifiklises asjas sõna. „Wir." Seda ja teist. Kõik tahawad mehele minna. Kui suur kõigi naesteraswaste soow on mehele minna, naesterahwa-liikumise, ülikoolis-käimise ja muude elukutsete pääle waatamata, seda näitab keegi inglane William Cadok. Eadok oli algusest saadik naesterahwa-liikumise «vaenlane,  ja waatas kõigi nende naeSterahwaSte püüete pääle kui abinõu pääle, et rutemini meest saada. Hoolsa töö järele näitab nüüd Cadok, et kõik wabaS põlwes olewad tüdrukud malmis on abielu „ilet" enese pääle wõtma, kuigi nad abielu läbi halwematesse elutingimistesse  peakfiwad sattuma, kui neil enne on olnud. Wiimase kolme aasta jooksul on Cadokil  korda läinud kirjalikult ja suusõnalikult terme rea nõusolemist abielusse astumiseks saada. SskS otstarbeks saatis ta mitmed ringjärelpärimised  wülja. Kolmestsajaft waStusest, mida ta sai, awaldafiwad 120 wabriku naistöölisi,  80 naisüliõpilast, 100 naiskunstnikku, näitemängijat, maalijat ja kujuraijujat oma valmisolekut kas wöi iga püew pühasse abielusse  heitma, olgugi, et mees just nende aadete kohane ei peaks olema. Olewat stisgi parem, ütlewad maStajad. ühe kui ka mitte täieliku mehe kaitse all elust läbi rännata, kui üksinda oma teed lõpetada. Ainult kümme naiskirjanikku seletafiwad, et neil mitte tahtmist  ei olewat mehele minna, sest et abielu neist looma kunsti juurest kõrwale wõiwat wiia. Cadok jõuab lõpuotjusele, et kõik naesterahwad, olgu nad rumalad ehk targad, vaesed ehk rikkad,  mehele tahavad minna. ,Elu." Rumala inimese suur enesearmastus toob elule kõlbmatust ja kahju, targa mche oma ilu ja Asu. Kaks prouat. Juta: .Aga armas  Julie, Ale ometi, mis Sinu ilus uuL suwekübar. maksab?" Julie: Ms ainukene Mtvkram? ja kats «imstust!" Kodumaalt. Kuresaareft. L ahketele kaaskodaniku  d e! e I Kuresaare Eesti Seltsi Hariduse Osakonna wiimasel pääkoosolekul tunnistati tarwiliseks nende laste armu teada saada, kes koolieas on, aga koolis mitte ei käi. Kawatseti selleks tarwiduse korral kooliealiste laste ülelugemist  toime panna, kuid asja ligemalt järele kaaludes leiab eestseisus, et selle täidesaatmine praegusel ajal mitte mõimalik ei ole. Et aga meie linnas fiisgi hulk lapsi on, kes koolis ei käi, ja kelle üle ühtegi teadust ei ole, sest et nad sagedasti linna külge Üles ei ole kirjutatud, tuleks katsuda selles asjas kindlusele jõuda. Kui teada on, kui palju ilma koolihariduseta lapsi on, siis tahab Hariduse Osakond omalt poolt selleks kaasa töötada, et mõimalik oleks ka nendel waeStel laStel, kes koolist ilma jäenud, kooli pääseda, tahab nende tähelepanemist aSja pääle juhtida, kelledesse asi puutub- Kõike seda meelde tuletades, julgeb Osakond elawat vastukõla  ja kaastööd seltskonna poolt oodata, julgeb loota, et kõik, kellel nooresoo waimline ja kõlbline  edu südame pääl, Osakonnale tarroilikkusid teateid andmata ei jäta. Sellepärast pöörab Kurefaare Testi Seltsi Hariduse Osakond iga kaaskodaniku, iseäranis aga laStewsnemate ja majaperemees!? poole paisega, teatada! 1) lapse nime, kes 9—15 a. wana on ja mitte koolis ei käi, ja tema adresS; 2) miks ci käi see laps koolis, kas jäi ta ruumi puuduse pärast ära wõi takiStafiwad  majanduslised põhjused. 3) Kuhu kooli laps tahtis astuda? Oskab  ta lugeda ja kirjutada? On ta koolis käinud? 4) Kus on wanemad hingekirjas, linnas wõi maal ja kus? Ligemaid teateid ja küfimiselehti wõib saada eestseisuse liikmete käest (C. Wassermann, J. Martson, H. Piip, J, Klauren), Seltsi õkonomilt,  ..Saarlase" ja „Hääle" toimetusest ja T. Liiwi raamatukauplusest. Teateid palutakse võimalikult  kuni 15. aprillini s. a. ära anda nendesse  samadesse kohtadesse, kust lehti saab. Seltskonna poolt elawat osawõtmist lootma jäedeS ja selles asjas elamust soowideS Kuresaare Eesti Seltsi Hariduse Osakonna Eestseisus. Mõned lehed on „Rig. Zeitungi" järele sest kõnelenud, et Saaremaa põllumeeste päew otsuseks teinud, töökuulamise kontorit Kuresaarde asutada ja et Saaremaa põllumeeste selts asja jalule seadmise pärast ülemale poole pöörnud olla. Siis lisawad lehed omalt poolt sellele sõnumile juurde, sellest olla näha, et põllutööliste  puudus suurpõllumeestele pääwalu tegewat ja et need iga abinõuu iübi katsuwat, mis seda puudust wähendakS- Lõpuks kaheldakse, et see abinõu tõesti aitab, ilma et tööliste seisukorda tõsiselt parandataks. See seisukoht tähendatud asja kohta ei ole mitte õige. Meie teades on Pöide õp. Sitzka töökuulamise  kontori asutamise ainult sellepärast üles wõtnud, et need 6000 töölist, kes siit Saaremaalt iga kewade ülemaale tööle lähemad, warsti ja ilma pikema otsimiseta Lööd leiakfiwad. Sest suurel osal töölistel ei ole midagi töökohta  teada, maid nad peawad sagedasti nädalate  kaupa rändama ja tööd otsima. Et sarnane tööotsimine tööaega lühendab ja kulu sünnitab, on selge. Et töölistele tööd kuulata, nõnda siis tööliste, aga mitte suurpõllumeeste kasuks wõeti töökuulamise kontori seadmise mõte llleS ja selles sihis on meie teada mõte ka edasi arutatud. IS. märtsil on nende meeste tarwis, kes Pähkla mõisast maad saiwad, kontrahtd siia jõudnud ja antakse nende kätte. Ztontrahid on 12 aasta pääle tehtud. Maad on 25 meest saanud, nendest (ilma loosimata) 7 isikut, kelle maad mõisamaade läheduses oliwad, 2 isikut, kes kauemat aega Pähkla mõisas tööliseks  olnud ja 1S meest loosi läbi. Igaüks on saanud 45 wakamaad. Renti tuleb 9 rubla ümber aastas maksta. Rentnikkudel on ka õigus teatawatel tingimisel  maad päriseks osta. S. märtsil oli keegi talumees hra Lingi poodi läinud ja palunud omale saapanahka näidata. Vaatamise  juures pistnud ta ühe paari saapapäälseid hõlma alla. Politseis tuli awalikuks, et waras Uuemõisa wallast Iman Miider on. Asi oli 29, märtsil 1. jaoskonna rahukohtunik» juures arutamisel, kus Miider S kuuks warguse eest türmi mõisteti. MeeS oleks juba kohe pühadeks kinni pandud, aga ta tuttawad toimetasiwad  tema eest salogi sisse, nii et ta pühad meel priiuses wõib üle elada. Kihelkonna kaubatarwitajate ühisuse „Koguja" liikmete üleüldine koosolek oli pühap. 22. paastu k. p. Koosoleku juhatajaks waliti Ühel häälel hra Karl Eilan, ja protokolli kirjutajaks  J. Koort. Juhataja tutwuStaS koosolijaid  põhjuskirjaga ja seletas mõned tumedamad  paragrahwid liikmetele ära. Eestseisuse liikmeteks waliti järgmised isikud: Esimeheks A. Kütt Filsandist, abiks Karl Reht kohaomanik  Kihelkonna!; kirjatoimetajaks Karl Eilan postiametnik Kihelkonnal, abiks J. Poleühtid strashnik Kihelkonnal; kaSsahoidjaks Karl Truuwäärt  majasm. Kihelkonnal, abiks A. Knapö köster. Rewisjoni komisjoni liikmeteks waliti J. Tuling kordnik Kihelkonnal; °J. Kunstmann strashnik säälsamas, J. Süda kooliõpetaja säälsamaS, P. Wolm majaomanik säälsamaS. Palgaks määrati kirjatoimetajale aaStaS 50 r., esimehele 25 rubla, kassahoidjale 20 rubla ja rewisjoni kommisjoni liikmetele 30 rubla. Liikme maksuks määrati 1 rbl. 50. kop., osamaksu  alammäär on 5 rubla. K»m !. maiks s- s. peab kõik maksetud 22 Saarlane, 1909