oliwad kirjutanud, milles nad rahukohtuniku kohta tcotawaid sõnu tarwitanud, tema tegu seaduscwastaseks nimetades ning selle kaebtuse rahukohtuniku hra Petrowskile ära andnud. Herrenbergi kaitses eraadwokat Mchtenberg, Fleischeri kohtu poolt tähendatud hra Junowidow.  KohuS mõistis Fleischeri, kui palwetirja  kirjutajat, 10 rubla trahwi maksma ehk maksujõuetuse korral 2 päewaks aresti, Herrenbergi  aga õigeks. 7) Muhu mehi Jegor Madise p. Tuult ja Maksim (Madis) Peremeest süüdistati sellcS, et nad öösel wastu 21. septembrit ISOB. a. Seanina karboni lähedal Kuresaare tolliwalitsuse  teadmata kaks ankrut Saksamaa piiritust maale toonud, mille lubatud toomise eest neil 120 rubla 75 kop. tolliraha oleks maksta tulnud.  Kohus mõistis piirituse ära häwitada ja Tuule ning Peremehe kroonu kasuks 6113 r. 76 kop. rahatrahwi maksma üksteise eest wastutusel,  maksujõuetuse korral oga kaheks kuuks politsei aresti, pääle seda aga neid meel 2 kuuks türmi heita ja 50 wersta mereäärest eemale kaheks aastaks elama saata. 8) Uemõisa walla talumeest Jüri Jüri p. Mägi (63 a.) süüdistati selles, et ta Iman Kiwi heinaküüni Pihla niitis põlema pannud, mille läbi küün üheS heintega ära põles- Mägi mõisteti üheks aastaks türmi- 9) Kärla walla talumeest Aleksander Kulbergi  la Kihelkonna walla talumeest Mihkel Retsi süüdistati mitmesugustes wargusteS. Kulberg  mõisteti iseäraliste õiguste kaotamisele ja 2V- aastaks wangiroodu, Rlks aga 1 a. wangi. d) 21. mail. 10) Mustjala wallast August Martensoni süüdistati selles, et ta Kuresaare poslilontoris teenistuses olles, 23. aprillil ISOB a. postkontori  paklkambrist Atwine Ratturile saadetud paki, milles uur sees olnud, ära warastanud. Martenson tunnistas oma süü üleS- Kohus mõistis ta 3. kuuks wangi. 11) Mustjala walla talumeest Aleksander Liiwast süüdistati selles, et ta 2. ottobril 1308 a. Wvhma külaS Jwan Kauberi käest 10 rubla ära oli rööwinud, kuS juures ta Kauberi rinnust  kinni wõtnud ja maha wisanud. LiiwaS mõisteti iseäralistest õigustest lahti ja 3 aastaks wangiroodu. 12) Luimjalawalla talunseSterahwast Maria  Seppa süüdistati selles, et ta oma abieluta lapse, kes lohe pärast sündimist ära surnud, häbi kartuse pärast surnuaias kiwide alla ära peitnud. Sepp mõisteti 3 nädalaks politsei aresti. 13) Muhulafi Mari Wormsi ja Elena Noort süüdistati selles, et nad Balti kroonumaade  walitsusele kroonumetsawahi Mart Lind pääle. kaebtuse saatnud, et ta omawoliliselt kroonu metsa müünud, mida oga tõepoolest ei olnud. Kaebtusealused mõisteti õigeks. 14) Aleksander Põldemaa süüdistamine murdwarguses elatisruumidest. Ta mõisteti 1. aastaks ja 2 kuuks türmi-15)  Priidu Kaar süüdistamine teise isiku paSsi pääl elamises ja selle hüwitamiseS. Kohus mõistis ta 2. kants türmi- e) 22. mail. 1S) Pihtla walla talumeest Karl Sääske süüdistati selles, et- ta IS. oktobril 190 S. a. Sagaristi külas Otto Lembsri kinnisest poest, mis Lemberi clatismajaga ühendatud, tubakut, paberossisid ja teisi asju waraStannd, kusjuures ta poe akna ära lõhkunud. KohuS mõistis Sääse õigeks. 17) Kaarma Suuremaila talumeest Johann Peetri p. Saart süüdistati selles, et ta oma ema Anna Saarele kirwesilmaga selga löönud. Et ema pojaks andeks andis, kustutati asi maha. 18) Kaarma-Suuremaila talumehi Kartja Juhan Sau'esid süüdistati selles, et nad talumeest  Jwan Nagclit teel peksnud ja teda haawanud.  Juhan Sau mõisteti 8. kuuks türmi ja Karl Sau 2. nädalaks politsei aresti. 1S) Uuemõisa wallast Mihail Wäli süüdistati  selles, ei ta b. aprillil ISVB a. Arju mõisast Viktor EichsaSsi toidulambrist 22 vaeta wõid ära warastanud, kus jume» ta sissepääsemiseks  akna katki löönud, ja tema naist Anna WSlit süüdistati selle wöi waStuwõtmises oma mehe kSest. Aohue mõiStiS. M. Wäli S.WM wangi, tema naese aga õigeks. Süüdlasi kaitses  wannutatud adwokat hr. Rubinstein, kes nende palme pääle kaitsmise ilma maksuta oma pääle wõtnud. Lübecki Wene konsul teatas wälimiste asjade miniSteriumile, et Lübecki Sri tau kcemjawabrit" soowi on awaldanad pohlamarjasid  ka Wene põhja- ja kesk-tubermangudest osta, kuna ta siiaajani pohlamarjasid oma tar« wituSte jaoks ainult Rootsi ja Soomemaalt muretses. Äri palub siis omale nende kaubamajade  nimesid teada anda, kelledega tema ülcmalnimetatud kaubaaine üle läbirääkimist wõiks alustada. Üleüldse tarwitab nimetatud wabrik 75,000 puuda pohlamarjasid aaStaS ära. Saadetused tuleksiwad kolmepuudalistcs kastide» saata. „Jsam." KroonumakS liikumata waranduSte päält 1909 a. Liiwimaa linnades on 565.000 rbl. Sellest summast tuleb Kuresaare linnal 4.12 S rbl. 10 kop. makStq. Willem Grüntahl on neil päiwil, nagu „Wir." teatab, mõtteteaduse-kandidadina Helsingi ülikooli lõpetanud. Kärlalt. Kuresaare, Kärla, Kihelkonna ja Mustjala  laulu- ja muusikakoolid pidasiwad minewal pühapäewal  Käclal üleüldist proowi, ja andsiwad pärast suurema kontserdi. Sissetulek pääle LV rbl. läks laulukooride kokkutulemise kulude katmiseks. Minewal pühapäewal pidas õpetaja Walcker Kärlal jutlust. Kirik oli rahwast puupüsti täis. Pühas peetakse pühapäewal 31. mail basaari Püha kiriku oreli hääks. Mängib muusikakoor Kuresaarest  hra Krulli juhatusel ja laulab kohane segakoor. Et Püha kirikule uut orelit hädapärast tarwis, on basaarile kõige paremat kordaminekut sooivida. Pühapäewal peab Pöide õpetaja Sitzka siin piiblipüha jutlust. Tartust. Suurema kingituse on, „PoSt-" teatel, nende päewade sees Eesti Nooresoo KaSmatuse  SeltS KawaStu walla Türi talu peremehe  Juhan Kampuse tüest saanud. Nimelt on J. KampuS kahe piiritüli protsests wõidetud raha 129 rbl. 20 kop. seltsile kinkinud. Nagu kohalik Saksa leht teatab, astub Liiwimaa õpetajate finod 2.—8. septembrini s. a. Tartus kokku ja pühitseb ühtlast oma kestuse  7 5-aaStast juubelipäewa. «Põllumehe" toimetaja H. Laas on isiklikuks aukodanikuks tõstetud. Neljapäema õhtu kell S,ö minutit on «Nordl. Ztg." teatamist mööda kohalik seismograf  tugema kauge-maawärisemise ära märkinud, mis 55 minutit kestnud. Tõuked olnud kõige tugewamad kell 9,28 min. Tallinnast. «Meie Matsi" toimetaja Jakob  Jaason on Eesti asetäitja kuberneri poolt selle lehes nr. 38 ilmunud luuletuse eest 1 kuuks aresti ehk 100 rubla trahwi maksma mõistetud. »Pwl." Riia koolitoana kurator Prutshenko on Riia lehtede teatel kesknädala õhtul Tallinnasse sõitnud, kus ta mõni päew mõtlewat wiibida. Tagasi tulles jõitwat kurator Kuresaarde. Lätimaalt. Rnast. Abikuberner tõs. riiginõunik BologowSkoi  on kahekuulisele puhkeajale läinud, mille ta ÕgeriS mööda saadab. Selle järele läheb Liiwimaa kuberner Swegintscw üheks kuuks puhkusele. Hiljuti on Riia politsei mitmed läbi» otsimised Riias ja MiitawiS toime pannud ja Riias 9 ning MiitawiS S inimest kinni wõtnud. Kinniwõetutest on 2 naestcrahmad. Kõik wangitsetud  on kas kooliõpilased ehk keskkooli lõpuekjamile  ettewalmiStajad. Liiwimaa kroonumaade walitsuS on »R. W." kuulmist mõõda kubermanguwalitsusele palme ära andnud, et ta temale kroonu maatükkide  wäljajogamise juures maata ja «ühese maaga inimestele talurahwa asjade kommiSsaride ja wallawalitsuse liikmete kaudu appe tuleks. Suured meremanöwrid Läänemerel saamad  „GoI. teatel tänawu sügchl olema.  Nendest manõwritest saamad kõik Läänemere  laewaStiku laewad osa wõtma. Läänemere laewaStikus on praegu 2 kaugesõidusoomuslaewa, S rannakaitsesoowuslaewa, 12 esimese ja 2 teise Mg« ristlejat, s suurtütipoati, S miinilaewa, 24 miiniristlejat, 48 kaugesõidu-miinipaati, KS nummerdatud miinipaati, 1b weolaewa, 2 ujuwat  töökoda, 21 õpe- ja käsuwiimalaewa, muud aurulaewa ja 10 jahtlaewa. Osa wötma manöwritest saawad ka weealused paadid. „Wir." «Gol. M.* kuulmist mööda olewat semstwo sisseseadmise küsimus Baltimaale peaaegu  täitsa soiku jäänud- Ehk küll sisemiste asjade ministerium selle küsimuse arutuseks ja selgituseks suure hulga mitmesugust materjali on kogunud? fiisgi ei ole mingisugust põhjust loota, et selle küsimuse teokstegemiseks niipea sammusid astutaks. Wõimälik olewat ainult, et riigiwolikogu sügiseste istumist» ajal asjale rohkem elu sisse tuleb. „Jsam." Kaugemalt riigist. Peterburist. Nagu päälinna lehed teatawad, tuleb tänawu põhjapoolsel Soome lahel keisrite kokkusaamine. Wilhelmil, on W-ne Keisrilt selleks kokkusaamiseks kutse saanud- Selle Piiale waadates,  et Saksa keiser würst BÜlowt saatel tuleb, antakse külaskäigule politikline tähtsus. „ Wir.* Peterburis on pikema waheasa järel jälle koleraSse haigeksjäämist ette tulnud. Wii> «ase öö-päewa jooksul jäiwad sääl haigeks S, suriwad ära 2. Peterburi linnapäälik on 20. Mail «Peterburi Eesti Seltsis Omaabi* igasugused kokkukogumised ara keelanud—  Siberi katku kätte on Dr. Bublitshenko haigeks jäänud ja Ohuhowi haigemajasse wiidud.  Matratst kohendamise juures on jõhw temal nägu natukene kriimuStanud. Arwatakse, et haigus kriimustusest tulnud on. Sinnasamasse  on weel üks teine katkuhaige toodud. „P°«t.' Et «villimise kulusid wähendada, tahtwat  rahaasjadeministerium pudelite kinnipanemises  niisuguse uuenduse fisse seada, et kergitamise  asemel pudelid tinaga kinni «valatakse, milleks inshensr Timohowitsh iseäralise seatinasegu  wälja on mõtelnud. Uus wiis pandakse käima, niipea kui selle tarwiS uued tõõköjad malmis saamad. Wiina willimise aastased kulud  jäämai selle läbi 3 miljoni rubla «vähemaks. Saratowis. Jelanski wallaS häwitas wihmawaling rahega 2602 deSsatini orast ära. Sösrallist. Kokahi külas põlestwaa 250 talumaja ära. Üsast. Suurte wihmasadude tagajärje on jõed kollastest üle ajanud. Sillad on lõhutud ja raudtee kohati rikutud. TsheljabinjkiSse miiwal  raudteel on sõit seismas. Notvotscherkaskist. Rowenki jaama pääle tungis salkkond sõjariistus röõwlifi. Jaamaülem  on surmatud, naene haawatud. Kurjategijad  põgenestmad, 1000 rbl. ümber raha kaasa wiies. „Wir." Wäljamaalt. Berlittist. Nagu Kielist „Berli»er Lokal- Anztigerile" teatatakse, fõitwat Saksa keiser 2S. mail jahtlaewa päül, mida ristleja „Hamburgs ja poStilaew saatma saamad, merele. Pöhja-merel saab keiser Prantsuse, wabariigi  mäega kokku. Sellel kokkusaamisel armatakse  ametlikkudes ringkondades suur tähtsus olema. Parifist. Laskeharjutustel haawafiwad 242 tagawarawäe soldatit teoga ohwitserifi ja ei kuulanud sõna. Lauldi mässulaulust. Kaksteistkümmend  kinniwõtmist pandi toime. Wiettist. 20. mail. Nagu fiia Belgradist  teiegraferitakse, on Milowanowitschil korda läinud Prantsusemaal suurt laenu maa kaitsemiseks  teha. Sõja ministerium pööras sõjariistade wabrikute  poole ja pani neile ette, et need teataks, missugustel tingimistel nad nõus oleks 7SOOOO püSfi, 80 miljoni padrunist ja teatud osa kindlusesuurtükkisi  walitsusele muretsema- Filudelsiast. Linna uulitsaraudteede teenijate  streigi tõttu pääsefiwad eila rasked korratused  lahti. Politsei oli sunnitud tuleriistu tarwitusele mõtma. Haawata saiwad umbe» 100 streikijat. Streikijad omalt poolt purustafiwad  S wagunit ära. Palju ülewqatajad pekseti läbi. ss, Saarlane, Ivos