Saarlane ~S<»ickvr«»NS" maksab: Vs .. t.. S 3 v« .. -„? s .. maapostiga: „ I„30 ~ '.'2 . V- .. - S 0 Ükiik number S kop. Ilmub kakskorda nSdtliii.iM kesknädalal  ja laupaewal. Toimetus s, Pltiod uul. Trcff-ni majas 13. Kuulutuste wastuwõtmiue iu»l Kuulutuste p-tit-rida A k»p., lehe e-soljaS su kop. Fi° 3 3 Kesknädalal, 18, sulil ISO7. XX!». aastakäik. Pangem enam käsitööd tähele! Mida kõrgem kellegi rahma haridus, seda rohkem Litsemad selle maa käsitööd. Seda näeme meie selgesti soomlaste, inglaste, ameriklaSte s« paljude muude rahwaste juures,  kus mitmesugused käsitööd rahwale hääd rahateemstust annawad. Ka meie saare raywaie mmksiwad käsitööd palju kasu saata, km nende korralduse eest hoolt saaks kantud. Saaremaa rahwal on käsitööde kohta palju andi ja osawust, kuid wiga on, et selles äratus ja juhatus täiesti puuduwad.  Andide ja osawuse põllud seisawad karges, nagu Wenemaal kõige parema mullaga  põllumaa, mis korratuma harimise pärast mitte wilja ei kanna. Osawusest annawad mõnedegi lihtsate meeste tööstuse asutused ning tähtsamad tööd tunnistust, mida õppimata mehed korda on saatnud ning malmis teinud. Tuletan lugejale meelde Marienthali  rauawalamise ja tööstuse kohta. Selle suurema raua tööstuse asutajad ei olnud mitte õpetatud insenerid, maid lihtsad sepad. Aga pange nüüd tähele, mis sääl kõik malmis tehakse ja kokku «alatakse. Keegi meie oma-maa sepp Karjas, kes kusagil mujal wabrikusgi töötanud ei olla, on -viimasel aastal ühe aurujõulise rehepeksu  masina malmis teinud, milles iga masina jägu ehk jäokene, katlast püüle kuni kõige wähema kruwini, tema oma kätetöö on. Kes niisuguse töö ilma tcaduSlise põhjuseta malmis teeb, sellel peab iseäraline  and abiks olemas olnud. Nägin KaUal üht 17. aastast metsawahi poega, kes ainult kodus üles oli kaswanud ning mitte kihelkonna koolisgi ei olla käinud.  See poisikene oli mitmesuguseid peenikseid  imestamisewäärt puhtaid wäikesi puusepa wõi tisleri töösid malmis teinud. Kõige tähtsam tema kunsttööde seas oli oma tehtud suurepäraline harmonika, mis iga pidi korrapäraliselt ja puhtalt walmistatud  ja kokku seatud oli. Kahe järgu keeltega  pill oli kõige tormiliste wiguritega sisse seatud, ka tema hääledgi oliwad meeldiwad pehmed. Et niisugune harmonika  malmis tehakse, ei ole ju sugugi ime, aga et õppimata külapoiss ta nii hästi ilma abinõudeta oma sõrmede wahel malmis oli teinud, on iseäranis tähelepanemise wäärt. Ning kes on Kihelkonna laewade meistrid  ja paatide tegijad? Need ei ole ju sugugi õpetatud insenerid. Ma ei usu mitte, et keegi nendest Hollandimaal laewaehitust  õppimas on käinud. Ma wöiksin meel terme rea tähtsaid töösid ette arutada, millest näha wõime, et meie rahwal küsi- ja mehanikatööde kohta palju osawust on, aga see wiiks meid pääasjast  liig kaugele. Nõnda on meil Saaremaal palju sündinud  meistrid ja ojamaid käsitöölisi, kes tingimata sügawamat juhatust tarwitawad, kui nende and ja tööd omale ja teistele kasu peawad tooma. Nüüd suikuwad aga mitmed hääd ja paremad annid ilma kasu kandmata une waiba all ning ootawad äratust. Aga kes äratab? Muidugi jälle kool. Sellepärast oleks Saaremaal tarwiS Üht käsitöö wõi tehnika kooli asutada, kuidas neid Soomes, Saksamaal, Inglismaal ja paljudel mujal haritud maades olemas ott, mis meie rahwa elamise järge mõjuwalt parandaks ning nende majandust märksalt tõstaks. Aga siin jääme ankru pääle seisatama, sest mitmed tulewad wastu ning ütlewad walju häälega: „Kes jõuab kõik need koolid  ülemal pidada, mis teie tahate? Põllutöö  kooli asutamine on alles käsil, tütarlaste  kooli soowitakse soojalt ning nüüd tahate ka meel käsitõökooli saada, kust peawad  ikka kõik need suured kulud tulema? Meie ei anna põllutöö kooli hääks kopikutgi,  tütarlastest ja käsitõöliStest pole rääkidagi!,, Wastus: KaS teate ka, missugune patt teie selga igawesti õõruma jääb? See on teie koolide wastane olek! Sellega teete oma tulewasele sugule, s. o. omast lihast ja merest sündinud lastele ütlemata kahju. Kalli elama waranduse jätate teie sagedasti kõige suurema hooletuse sisse, et aga surnuid käpikuid kokku wõiks hoida. Tahate teie teiste haritud rahwaSte reasse astuda, siis k-ntke kõige päält eneste laste kaSwatuse eest hoolt. <?. U. Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa VII. põlluja  käsitöö näituse üle loodame tulemas numbris asjatundja sulest pitkema kirjelduse  tuua wõiwat. Tulemas numbris saame ka auuhindade nimekirja awsldama, mis hobuste ja weiste eest antud. Selles Streigimurdja. 4 J. Tschesteri jutustus. Eestilanud J. Zäe rahule rahule, kallike! Midagi paha ei saa juhtuma; aga see on ometigi minu kohus sinu ja poja eest hoolitseda ja iga juhtumise tarwis teie tulewikule kindlamat põhja rajada. Sa saad siis minu nõu järele tegema Meeri? Lengan teadis wäga hästi, et naesele ta plaan meeldima saab, sest ta oli maal üles kaswanud ja ei teinud suuremat soowi, kui jälle wabasse õhusse ja oma armsate roheliste nurmede juurde tagasi saada. Pisarsilmil tõotas Meeri seda täita. IV. Teisel hommikul päikese tõusu ajal oli Lengan juba raudteel Fremont ja Uells wabriku lähedal. Wabrikut kaiisesiwad suured lukustatud, rauaga ülelöödud würawad, mille kõrwal wäike jalgwäraw tööliste jaoks oli. Siit jalgwärawaft pidi ka Lengan läbi minema, et ümbrikusse pääseda. Teel polnud taie keegi wasta tulnud, kes teda tunda oleks wõinud ja wabrikut juba nii ligidal nähes, hakkas ta lustilist lugu wilistama. Ta plaan, linnast nägemata wälja pääseda, näis korda läinud olewat. Wabriku jalgwärawani mõis umbes wiiskümmend  sülda weel olla, kui korraga ligihel  raudteel seismast wazunift kaks meest wülja hüppasiwad. Lengan tundis neid mõlemid: need oliwad Harlty ja Brojan. Ehk Lengan küll warakult siia jõudnud, oliwad wahid fiisgi warasemad: nad oli' wad ööd läbi siin wahti pidanud. Hei Lengan, kuhu sa nii wara ruttad? küsis Brajan. Tulin siia, et ühte teie seast pruukostile lasta ja seni tema aset täita, waletas Lengan julgesti. Niisugusel juhtumisel peab sinul Ewanfi poolt ettekirjutus olema, rääkis Harlcy Ta wõttiS nõuks weel wiimast abinõu tarwitusele wõtta ja seadis niisuguse korra sisse, nagu sõjawäeSgi. Tead sa, täna öösel  oliwad 30 inimest wabriku ümber wahti  pidamas. Meid saab sageli wahetatud  ja reas käime, nagu soldatid paaris. Suurepäraline! Isegi uulitsapoisid jooksewad  meile järele. Ta hakkas naerma, kuid Brajani wali pilk sundis teda waikima. Aga mis komps see sinul käe otsas on? päris Brajan. Ah, see on minu wana ülikond, mida kogumise paiks tahan Viia. Lengan sai aru, et Brajan teda kahtlustab,  ja see tegi teda kärsituks. Abitult waatas ta üles wabriku müün pääle ja märkas, et selle tagant aegajalt kellegi püä nähtawale ilmus ja siis Me ära kadus. Harlcy pööris järsku Ümber, et aSja, mille poole Lengani pilk sihitud oli, tabada, aga sel silmapilgul kadus pää jällegi. Brajan oli loomu poolest wisa arusaamisega,  aga ta armas fiisgi enesel kahtlustamiseks põhjust olewat ja hakka» praeguse sündmuse üle uuesti järele mõtlema.  Lengan oli üks ustawamakst ühisuse tegelastest olnud ja teda süüdistada polnud  sugugi kerge. Läheme parem wagunisse ja ootame ära, kuni teine wahikord tuleb, pani Brajan ette. Hää küll, ütles Lengan päült näha rahuliselt  ja hakkas nendega ühes wagum poole sammuma. Ta waatas meel kord jalgwärawa poole: süält wahtis jällegi kellegi pää wälja. Seekord oga tundis ta pää ära: see oli tuntud naljahamba, Harry Underwudi kampani  noorema sekretäri oma. Kuidas oli Underwud sinna sattunud 5 Mis oli temal sääl nii wara tegemist? Ja korraga käis Lenganil mõtte pääst läbi, et sekretär nimelt teda ootab. WSike jälgwäcaw  liikus. Lengan oli mõttesse wajunud  ja ei märkanud sugugi, et teda hoolega  filmis peeti. Üsna ootamatalt tõmbas Brajan ta käest kompsu ära ja käristas sells lõhki-