Saarlane Klkilldiiie xslilii!» sjaleht «,». js iimmrahmiie sss 51. Esmaspäewal, 34. detsembril 1901. XV!I aastakäik maksab: Ilmub igalksisi.pcrs»Vt»r. ..Saarlase" toimetus ja wäljsanomine tturesaares Kauba-uulitsas nr.!?. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste Petit rida maksab Z k Jõuluks. Hõisakem lauldes ühest suust Ja kiitkem Isa halastust: Ta täitnud, mis ta tõotand, Ja meile Poja läkitand. Hõisakem suust ja südamest Ja kiitkem püha Lapsukest, Kes elu kaemast maha tõi, Kui ise meie wennaks sai. Hõisakem.lauldes üheskoos Kõik püha ristikogudus Ja andkem talle kiites auu, KeS täide saatnud armunõuu J. Bergmann 2 Aianduse sõbradele. Mitmed meie taluaiduikudest on siisgj omale üsna kaunis eht õuna sortid waiinud ja hariwad oma puid ka üsna kaunis rahuloldaivait. Ometi tükkiwad sääi mitmesugused paised wahele, mis jällegi tüssawad: Sääi on näituseks mõned sordid nii õrnad, et sugugi külma ei kanna, teised jälle nii wedela sisuga, et wedamist sugugi ei kannata ja seistes kohe mädanema lähemad. Iseäranis- haiiv on see, et suweõunte kasmaiuses puu sortide mahesid wecl ei tunta. Et aga wiljapuude sortide tundmist igal aednikku! tingimata tarwis on, selleks olgu järgkauba-turudele  müüa saata, mis iseäranis Saaremaal  wäga tihli ette tuleb, siis ci osteta sel kombel niisugust tundmata nimelisi ja kahtlase häädusega»õuna wõi pirni sortisi mitte nii hõlpsalt  kui neid, mis kohaste aianduse seltside poolt kindlaks on määratud. Teiseks on meil puuwiija sortide tundmist sellepärast tungiwait tarwis, et omale õigeid sortisi maapinna ja liitma olude järele oskaksime wälja walida, s. o. neid soriisid kaswatusele wõtto, mis just igaühe maas kõige parem kasivamad ja mitte asjatundmata olekus, ühte sorti kuiwa liiwa maa sisse ei istuta, mis just niisket ja rammusat mulla- ehk sawi maad armastab, mille tagajärg see on, et puud wiljakandmataks  jääivad. Wõtame näituseks, meile wist tuttaiva punase eiseri õunapuu, mis muidu ka kõige halwema maaga ja igajuguse seisukohaga lepib, kui sääl oga parajat niiskust olemas on. Istutame teda aga niisugusesse maasse, mis suwel tuhk kuiwaks läheb, siis ej, sae meie temast ialgi wilja, kui tema eest ka muidu kõikse paremat  hoolt kanname. Niisama suur mõjudus on kogemata suhtumisel omale Saksamaa kuulsa walge ta !we Kallwilli ehk Gra - veust e i n i õunapuu. Inglis iali kuldparmani  ehk Anauas- R e i n e t t e tüwi puu kujul aeda istutada, siis oleks ta waew wõiks maga palju nimetada, kuigi ka kõik just täiesti kõlbmatad on. Mikspärast kuuldub tihti kaeblusi, et ühel ja teisel on noored õunapuud talwel ära külmanud? Eks suuremalt osalt sellest, et ta asjatundmise puudusel, omale sarnased õrnad sordid wälja walis ja sellepärast aimamata kombel tüssatud sai. Meil ou niisugust svriisi küllalt olemas, mis meie külmale wäga wahwasti wastu panemad, kui neid aga mõistetakse wälja walida ja päälegi on nende seas üli häid kauba õuna sortisi, mida meie käest igat ajal ostetakse. Kuidas wõib aga muidu wäljawalimisest juttu olla. kui sordi wahesi ci tunta ega nende nimest ei teata? Siin juhin ma kõikide aednikkude mõtteid jälle selle kohase aiapidamise raamatu pääie. Nagu juba nimetatud, ei ole aga sarnast täielikku õpetuse raamatut meel tänini Eesti keeles ilmunud. Nüüd aga on meil niisugune raamat marsi saadawal. kui meie selle raamatu kirjutajale niipalju tellimisi ette saadame, et temal tõesti wõimaiik oleks, seda raamatut trükki lasta ja wälja anda. Käsikiri seisab malmis ja nüüd seisab tema ilmumine ainult tellijate wõimuses. See raamat ou hra J. G. Spuhl-Rotalill ..Pomoiogia (Puuwilja teaduse) õpetuse raamat." Kui aga mõni küsida tahab, mikspärast nimetatud berra raamatut mitte wälja ei anna, siis olgu enese teotusel, üle s tuhande rubla maksma läheb, ja wäljaaudjal liig suur usaldus peaks olema, kui nii kallist raamatut, ilma kindla ettetellijateta  trükkida laseks Et aga raamatu ilmumist  wõlmalikuks teha, selle taimis awaldaS hra Spubl-Rotalia 1899 aastal ajalehtedes üleskutse ja palus cttetellijaid. Et aga tellijaid tänini nii liig mähe on olnud, nagu meie seda ttinahra  amaidusest leiame, siis ei wõi meel nimetatud  raamatu wäljaaudmijest juttugi olla. Et aga raamatul Eesti aianduse kohta armamata suur tähtsus on, siis hüüan mina siin kõigile aianduse sõbradele ja armsale sugurahwale südamest  hääd toomides: Ärge laske seda üli tähtsat raamatut mitte ilmumata jääda, maid saatke rohkesti ettetellimist. Ainult sell kombel wõib meie aiandus tulewikuS hiilgama järje pääle tõusta, kui meil täielik „Pomologia õpetuse raamat"  olemas on. Et nende ridade lugejatele arusaadawaks teha, „Smlch" tellimise nillstillvötmikk!9U a. Miile gn amtild.