miseks suurt kasu toob, siis soowitame seda ka soojalt talurahwale. Kiirlalt. Kuda kuulda, tahta Kuresaare  Karskuse Seltsi näitlejad siin Minna Canthi suurt wiiejajärgulist rahwa näitemängu  „Murdwargus" 19. junil etendada. Nimetatud näitemäng on oma sisu poolest üks parematest Minna Canthi töödest. Ja selle etendamine Karskuse Seltsi tuttawate tublide jõudude käes on üsna suurepäraline. Nimetatud näitemängu on Kuresaarcs juba paar korda mängitud. Esimesel korral olin ka mina waatajate hulkas. Ma ei wöi küll ennast asjatundjaks nimetada, oga niipalju, kui mina näitemängusid näinud olen, pean tunnistama, et Minna Canthi näitemäng „Murdwargus" rahwa-naitemänguks  just kui loodud on. Mängimise ajal ei wõinud ma mingil tingimisel üleliigse naermise wastu wöidelda. Mäng pakkus niisugust tublit puhast nalja, et naer mägist pääle tuli. Aga siin ärgu arwatagu, et ma niisugune suur nalja sõber ehk olen. Ei, ma pean tõsisest elust suurt lugu, aga mäng pani mind tõesti mägise naerma. Pgälegi ei naernud ma mitte üksi, maid teised naersiwad ka. Isegi parem publikum naeris häümeelega. Aga naerust ei saanud  üksi mitte küll. Ka nutta sai. Mõned kohad, nagu Helene ilma süüta wangis olemine, mõjus minu pääle nii rängasti, et mägist pisarad silma tekkisiwad. Kuid naer ja nutt pole siin mitte päüast. Pääasi  on see õpetlik näitemängu siht, mis meile elust wõetud piltide waral näitab, et kõik nõidade ja soolapuhujate tegewus sula pettus on. Sellepärast on see tükk rahwale tõesti «vaatamise wäärt, niihästi oma suurepäralise lõbupakkuwa kui ka õpetliku  sisu poolest ja ma wõin seda Kärla elanikkudele ja ümberkaudsele rahwale kõige paremate tundmustega waatamiseks soowitada.  —s. Ansekülas!. Abroka malla mehel Jüri T.-l juhtus Abroka saares kiwisid lõhkudes kiwi enne aegu lahti minema, mis läbi T. raskeid haawu sai. T. olek awaldab lootust paranemiseks. Mitmed lätlased wöi kimalased  olewat ka sääl kiwa lõhkumas. Teenistus  olewat rahuloldaw. Ühe Tiirimetsa naese hobune kohkunud  jalgratta mehest ja läinud lõhkuma. Naene saanud raskeid wigastusi. Õnnetus olewat rattamehe hooletusest tulnud, sest et La mitte pole tähele pannud, et naese hobune ratast kartnud, waid edasi olla sõitnud. Waja rohkem edewaatust ka rattameeste  poolt. Ka sel aastal on ussid jälle meie wiljapuu aedu häwitamas rikkumas. „Tee tööd ja näe waewa, aga kõik ei aita midagi" ütles mulle üks tubli aiapidaja, kes kogu oma waewa aiatööle pühendab ja kõigi abinõudega rööwikute wastu sõdib. „Olen kõik kiidetud ja soowitud abinõud ära proowinud, aga üksgi ei aita." Aga eks ta ole nii: waenlane on igal pool ees. Ilma elu on ju wõitlus, sõda. Ka põllumees waatab praeguse aja pääle kurwa pilguga, sest see ei tõota midagi hääd. Põld põeb põuast. „Annaks Jumal kosutawat wihma meie „Maarja maale", see on põllumehe õhkamine. Preili Sepp Torgust, kes praegu halastaja õena svjawäljal wiibib, on sõjamäe  ülemjuhataja, jalawäe kindrali Linewitschi poolt hõbedast auuraha saanud, päälkirjaga „südiduse eest." Karjast. Usu priiuse manifest anti meie kirikus 24. aprillil kogudusele teada, mille pääle kogudus, tänutundmustega  Keisri Majesteedi wastu täidetult, waimustatult „OH anna tuhatkeelt  sa mulle" laulis. Usu priiuse kinkimise  mälestuseks on jarja Ew. kogudus otsustanud kirikule torni pääle ehitada. Naga teada, on ju meie kirik ilma tornita. Uue torni ehituseks annab rahwas, igast seisusest, priitahtlikult ehitusematerjali. Armutakse, et meie kirik aastal 1260 ehitatud  on. Õiget ehituse aastat ei ole teada. Ehituse aasta number olla kirikus, altari ees põrandale tähendatud, aga seda ei ole sääl mitte leida. Manadest kirjadest ei ole seda ka mitte leida, sest et meil neid olemasgi ei ole. On ju kiriku raamatud  ja kirjad kirikumõisaga ühes kolm korda ära põlenud, nimelt 1713, 1784 ja 1883 aastal. Inetu töö on siin jälle korda saadetud.  Linnaku küla ja kirikumõisa hobuste sabad ja lakad lõigatud hiljuti ära. 14. mail pakkunud kurjategija neid 35 kop, nael L. poodis müüa. Kaupmees andnud aga kelmi ülesse. Linnata küla hobuste peremehed nõudwad nüüd 5. rbl. hobusepäält tasumist, kokku 95 rbl. Asi on kohtuliku harutamise all. Poidel on tulekahju läbi hirmus õnnetus sündinud. Sääl on ühel peremehel elatis maja kõige warandusega ära põlenud  ja pääle selle on 80-aastane naesterahwas  ja 4-aastane kurttum laps tulesse jäänud Jurjetvist. vr. K. A. Hermann on, nagu „PoSt." kuuleb, Kaasani ülikooli nõuukogu poolt selle ülikooli Soomesugu keelte professori  öpetoolils vr. M. Weske ja prof. Andersoni järeltulijaks ainsa kandidadina walitud. Keisri Majesteet on „Wal. teat." järele sisemiste asjade ministri kõigealandlikuma  ettepaneku peale Jurjewi ülikooli  professori Krasnosheni kirjatöö: „SüdametunniStuse wabadus ja ususallimine.  Wõõrausulised Wenemaal", armulikult  ühe eksemplari wastu wõtnud ja wäljaandjat tänada käskinud. Tallinnast. Olemis te kirikus on taemaminemise päewal ja sellele järgnema!  pühapäewal mitmed Õigeusu koguduse liikmed pääle lõpetatud leeriõpetust Ew.-Luth. koguduse liikmeks wastu wõetud. Riiast. M aa-oma w a l i t sus e uuendamist  on Balti mõisnikkude nõuukogu Riias olles tungiwolt tarwiliseks tunnistanud. Nagu „Düna-Z." teatab tahetakse praegused  maapäewad alali jätta, pääle selle aga omawalitsusest osawõtmise õigus kõigile anda, kes maa- wõi tööstusemaksusid maksawad.  Täidesaatjateks ametikohtadeks asutatakse  uucd kubermangu ja ringkonna koosolekud, milledest maksumaksjate asemikud  osa wõtawad. Linnadel on omad asemikud. Asjaajamist soowitakje kõigis kohalikkudes keeltes. Peterburist. Riigi wolikogu kokkukutsumise üle tulcwad iga päew isesugused  teated. Mõne teate järele kutsutakse riigi wolikogu peagi kokku, teiste sõnumite järele alles sügisel. Weel rohkem lahku lähemad need teated, mis ministrite nõukogu  tegewuse kohta tulewad. Mõned ütlewad, et sääl rahwasaadikute walimise seadust suure rutuga arutatakse, teised jälle tõendawad, et arutamiseks aega küll on. Kindlasti ei ole midagi teada. Tuntud wabamselne Läti ajaleht „Peterburgas Awises", mis ilma tjensurita ilmus, on „D. Z." teatust mööda ministeriumi  käsu järele tsensori järelewaatamise alla pandud. NäitemängijaM. Dalski on sõjawäljalt, kus ta oma näitlejatesalgaga etendusi andis, „Pet. gas." teatust mööda 215,000 rbl. puhast kasu kaasa toonud. Just niisama, nagu Wenr-Tüvgi sõjaajal, kus ärimehed, kes mõned pudelid wahuwiina  ja rommi laagrisse wiisimd ärarääkimata  suurt kasu saiwad. Admiraliderohkuse poolest on Wenemaa teistest riikidest kõige ees: Meil on 76 admirali, Jngliseinaal 68, Jaapanil 45 (nende juures on, nagu Amerikas, ka rannaametid admiralide käes, nii et päris merewäe-admiralisi palju wähem on), Amerikal 28 admirali. Admiralide rohkuse pääle waatamata oli Roshestwenski laewastiku «väikeste ristlejats-salga  juhataja 11. järgu kapten ja ei mitte admiral. Talurahwa rahutused ja sõda. Kuidas päälinna lehed teatawad, pidas rahwamajanduse teaduse doktor R. Peterburis Wenemaa talurahwa rahutustest  kõnet. Ta näitas, et talurahwas enam kui teised inimesed sõja pärast kannatab. Sõda on talupoegadel tööjõu Mandshurias ja Waikes okcanis surnukehadeks  muutnud. Talurahwa seisukord, mis ennegi kurb oli, läheb weel pahemaks ja toob sellep. weel suuremaid rahutusi. Kõneleja arwamise järele on praegused rahutused ainult pärisrcchutuste algus. Kui sõda edasi peetakse, siis wõiwad talurahwa  rahutused nii suureks minna, et üleüldine mäss tuleb. Uus maks. Rahaminister walmistab  uut seadust, mille järele niisuguste waranduste päält, mis hinnata, s. o. kinkimise, pärimise jne. läbi teise omanduseks lähemad, maksu hakatakse wõtma. Siiaajani  wõeti päranduste päält ainult wäikest maksu. Muulaste koolid. Rahwahariduse  ministerium walmistab muulaste jaoks, kes Wene riigi piiride ääres elawad koolide asutamise seadust. Tahetakse «võimalikuks  teha, et iga rahwa koolides rahwa keelt õpekeeleks wõib wötta, kuna Wene keelt ainult km üht sunduslist õpeasja tuleb õpetada. Koolisi wõiwad erainimesed ja kogukonnad asutada. Koolide programmid kinnitab ministerium. Raha läheb wäljamaale. Wiimase kahe nädali stes on Peterburi pankades tähele pandud, teatatakse „Düna- Ztgile", et erainimesed suured rahasummad  pankadest wälja wõtawad ja wäljamaa, iseäranis Prantsusmaa ja Hollandi pankadesse wiiwad. Uucdseadused. Seaduste kogu 75. nummer, mis 11. mail s. a. wälja antud, toob 24 uut seadusemääruft, mis kõik ainult kroonu-ametnikkude mundritesse  puutuwad. Maks aunime päält. Wene lehed teawad kuuludada, et riigiteenistuses olewate ametnikkude käest nende aunimede järele sõja tarwis maksu wõtma hakatakse. Mida kõrgema au sees ametnik on, seda rohkem ta peab maksma. Kõige alama aunimega ametnik (kollegia-registrator) maksab 50 kop. kuus. Uut maksu hakatakse ligemate kuude sees wõtma. Rahaminister Kokowtsew on, kuidas „Nascha Sh isa" kuuleb, seletanud, et rahalaenamine riigile praegustel tingimistel  ikka raskemaks läheb ja et siis, kui walitsus oma plaanist ei muuda, tema, minister, sunnitud on ametist lahkuma. Nurjaläinud nõu. Rcchwahariduse  ministerium tahtis «väljamaalt professorist kutsuda. Mitmetele Berlini professoritele on kutse saadetud; Kuidas nüüd „Now. Wr>" kuuleb, on Berlini M 24, Saarlane, 1905