Saarlane UD Kleiildiue xolitilui «jilcht «m- ja limiiirahninlt. UM Iv lS Teisipäeval, 22. märtsil 1905. XXI. aastakäik. moksob: Ilmub igal „Saarlase" toimetus ja wäijaandmine KuresaareS Kauba-uulttfaS ur.l?. Kirjad käiwad: Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste xetit rida malsab 5 k. Lugemiseringidele soowitawatest raamatutest. Kirjutanud Tribun. Olen „Saarlase" lugejatele juba paaris juhtkirjas lugemiseringidest kõnelenud, neid soowitades ja kirjanduse armastajaid neid asutama üles kutsudes Kui laialt mu kirjad tähelepanekut ja wastukaja leidnud, on teadmata.  Asja tähtsuse pärast aga pean ometi tormiliseks sellest weel kord juttu teha, ikkagi lootes, et sõna tühjalt tagasi ei tule. Seekord awaldan lühikese nimekirja parematest raamatutest,  mis lugemiseringidele muretsemiseks soomitada wõiks. Nimekirja tähendasin raamatuid lõi) ümber, umbes 67 rubla wäärtuses. Mitmed raamatukauplcjad müüwad  lugemiseringidele raamatuid 20 —50°/° hinnaalandusega, nii et allpool nimetatud raamatud peaaegu 40 rublaga kätte wõiks saada. Sellega ei taha ma mitte ütelda, nagu peaks iga ring need raamatud korraga muretsema Ei, ainult wäljawalikuks olen ma neid niipalju üles tähendanud. Minu arwates jätkuks neist 50-ne liikmelisele ringile aastaks kolmeks. Nimekirja jägan 4-jasse osasse: waimulikud-,  teaduslikud- ja juturaamatud ning juustused. Wõib olla, heidab ehk mõni mulle ette, miks ma nimekirja niipalju kuiwa, teaduslist kirjandust olen wõtnud. Maitsed on ju nii mitmesugused. Neid palun minu juhtkirja „Saarlases" 4 s. a. weel kord tähelepanelikult läbi lugeda, sääl olen sellekohta pikemalt kõnelenud.  Waimulikud raamatud: Bettex H., Mis sa arwad Kristusest? 20 kop., Bettex, H., Piibliraamatu esimene leht 16 kop., Funke, 0., Sina ja su hing 50 kop., Schneller, L., Kas tunned maad 1 rbl., Milton, Joh., Kadunud ja jälleleitud  paradiis 80 kop., Spurgeon, C., Kõned adra taga 30 kop., Spurgeon, C., Kündja Hansu pildid 30 kop. Teaduslikud ja õpetlikud raamatud. Kunder, J,, Eesti kirjandus toolile ja kodule 35 kop., Aawakimi, R-, Meie maakera  minewik 25 kop., Bollmann, J., professor  Joh. Köler 12 kop, Eesti Üliõpil, seltsi album li. ja 111. ü 50 kop., IV. 60 kop., V. 30 kop., VI. 30 kop. ja Vll. 60 kop., Eisen, M. J., Tähtsad mehed 6 annet, ä 20 kop.. Grenzstein, A., Elutarkus jailmakunstBokop.,  Smiles S , Elutarkus 1., li., 111. ja IV. ä 60 kop., Bernstein, Looduse saladuste wõti I. ja li. ä 20 kop., IH.—V. ä 30 kop., Or. J., Pildid isamaa sündinud asjust 40 kop., Järw, li/ Mehised mehed 20 kop.. Pärna, Joh., C. R. Jakob- son 35 kop., Martna, C. R. Jakobson K 0 kop., Jürgens ja Aawa kiwi, Lõbu ja teadus  50 kop., Kampmann M., Eestlase iseloom  ja laad 30 kop.. Kampmann, M., Lahtised kirjad emadele 20 kop., SuitS G., Kiired I. ja 11. ü, 40 kop., 111. 50 kop., Kuhlbusch H., Kuida peame laulma 10 kop., Sander, T., EeSti kirjanduse ajalugu 50 kop., Kreemer, H., 19. aastasada I. ja 11. k6O kop.. IH. 50 kop., Kurrik, J., Kolm suurt lugu Eesti ja Saksarahwa eposed 36 kop., Lipp, M., Kodumaa kiriku ja hariduse ajalugu 1 r. 60 kop., Peterson A., Huwitaw tükike kodumaa ajaloost 25 kop., Reimann, W., Eesti kodu 10 kop., Reimann, W., Eesti muinasusk 12 kop., Reimann, W., Eesti põllutöö ajalugu 10 kop., Hurt, Dr. J., Eesti astronomia Palm, Meie rahwakool?, Saal, A„ Üleüldine  isamaa ajalugu 85 kop. (Järg tuleb.) Mõistatusline juhtumine. Lustilikult woolaS suur piduliste hulk Solferino sülla lähedal olemas ruumikas Reaurepääre salongi saalis. Toredamaid ja rikkalikumaid näokatte pidu ülikondosid oli waewalt kusagil mujal pidul weel leida. Siin selles majas oli juba ammusest ajast makSwaks tehtud, et tõik pidule ilmujad isikud Prantsuse ajaloolikkudes ülikondades ilmuma pidiwad ja et need ülikonnad igapidi  toredad ja tõesti kallist materjalist malmiStatud pidiwad olema. Selle seaduse järeldus oti loomulikult see, et siia pidule siis ainult kõige rikkamad iuimescd kokku tuliwad. Kellu wõis arwata pool kümme olla, kui hükitselt wali pauk läbi kõige maja kõlaS. Kõik seltskond kohkus, nagu oleks kõu säälsamas fisse löönud, naeSterahwad kiljatofiwad ja meeSterahwad tormafiwad saalist wälja sinna poole, kus pauk kõlas. Pauk oli ometi siinsamas toaS l hüüdis üks. Ei, tema ei olnud just siin, waid üsna selle toa lähedal! ütles jälle teine. See oli paha nali, oli kolmandama arwamine.  Mina kuulsin karjatamist, keegi peab wist haawatud olema, tähendas neljas. Jumala pärast, kes karjatas? hädaldas wiies. Nõnda kõlafiwad hüüded ja hääled läbisegi.  Häkitselt tungis teiste hulgast pitk, sirge mees troubaduri ülikonnas ühe kõrwalise Nkse poole. Laske mind läbi l hüüdis tema, pauk kõlas säält, sellest kõrwal olemast toast, otsime selle toa läbi I Kõik koosolijad, troubadur kõige ees, püüdfiwad nüüd sinna tuppa saada. Nõnda kui tema aga ukse lahti oli teinud, põrkas tema kohkunult tagasi. Siin on mõrtsuka töö tehtud, keegi on siin maha lastud, hüüdis tema saali tagasi. Kulu tulena lendas hirmus sõnum kõiges majas laiali. Keda on maha lastud, keS on surnud? kõlasiwad jällegi hüüded läbisegi.  Maja omanik ja teenrid oliwad nüüd kõik siia tuppa kokku jooksnud. Suure pidusaali mõlemisse külge oliwad wäikesed kambrid ehitatud, nende jaoks, keS saalist wäljapool puhkada ja ennast kohendada  soowifiwad. See kamber, millesse troubadur praegu aStus, oli aia pool küljes. Ka temas ei olnud muud midagi asjade poolest, kui kõikides tciStcSgi toakcsteS: paar lauda ja tooli, peegel, seinte äüreS pehmed sohwad ja mitme häraline lühter ukse kohal seina küljes. Ühe sohwa pääl laines pool istukile, aga külje pääle wajunud pääga, naesterahwa kogu. Must näokate marjas tema palet, üks küsi oli waStu südant surutud, kuna teine lõdwalt alla rippus. Tundmata naeSterahwaS  kandis Orleani neitsi ülikonda. Mõõk tema puusa küljes ulatas põrandani ja kilp lameS tema jalge ees maas. Hõbedase  kiiwri alt rippusiwad paksud ja pitkad, walwakad juuksed üle selja ja rinna. Hõbe karrast mammus kattis tema pihikut ja kallis sametine kuub tema keha. Kui tema paari tunni eest saali oli aStunud, oliwad kõikide, niinelt aga meeSterahwaSte  pilgud imestusega tema toreda, täie aga fiiSgi paenduwa kehakuju pääl wiibinud ja igaüks oli läbematuscga selle pääle ostnud, millal kellu kaksteistkümmend saab, kuS igaüks näokatte eest ära wõtma oli kohustatud, et näha saada, kas tema nägu ka nõndasama ilus oli kui tema paljutõotav, wälimus. Hirm tõusis meel, kui märgati, et tapetu just ilus Orleani neitsi olnud oli. Orleani neitsil? hüüdsiwad nemad. Tema. jah tema see on II On tema surnud? Troubadur astus eluta keha juurde, tõmbas kard kinda tema käest ära ja katsus elusoont. Wõib küll olla, waStaS tema tumedalt. Missugune hirmus wahejuhtuminel On see kogemata wõi meelega sündinud? Muidugi meelega, kes siia siis kogemata laetud püstoli ühes pidi wõtma? arwaS üks juures olijatest. Teil on õigus, waStaS troubadur. Aga, nüüd peab arst ja politsei siia muretsetud saama. Kas ei ole siin piduliste hulgas ühtegi arsti?! hüüdis ta walju häälega saalis olijate poole. Kohe wastati kahest kohast tema küsimise pääle. Kaks tohtrit tungifiwad inimeste hulgast läbi, rääkija poole, kes nüüd ka oma näokatte eest ära wõttis. Troubadur oli enamisti kõigile tuttaw herra Barrot, Pariisi linna Ülempcokuröör. Tagasi mu herrad ja prouad, ning laike ainult arStid läbi, mina olen ülemprokurõör Barrot, hüüdis tema kõlama häälega. KeS teie olete, mu herra? küsis tema ühe juurbe astuma noore mehe käest. Sõda. Kuida see tulnud, et Kuropatkin esimese Mandshuria wäe juhatajaks mimetatud,  selle kohta jutustab Peterburis wiibiw Berlini Teataja" kaaS« tööline järgmist: Kuropatkin oli juba EuropaSse sõitmas, kui ta äkki ümber pööras- Selle järel, kui ta kindral Line-