waja oleks. Kohati on tül weel paale selle tuimusel süüdi, aga siin ja sääl hakkawad wallad koolide hääkS suuremaid ohwrisi tooma. V. Mitmesugused küsimused. Teisejärguliste küsimuste hulgast, mida kogu läbi vaataS, on kõige tõsisem rõugepanemise küsimuS,  mida waldadeS koguni wiletsal wiisil toimetatakse,  ilma tarwiliSte ettewaatusteta. Juba sellest rääkimata, et röugepanejateks tihti isikud on, kelledel tarvilist ettevalmistust oma töö kohta ei ole, kuna abiriistad ja rõvge lima häädvS paljugi soowida üle jätawad. On selgunud, et kreisi rõugepanemise komiteede tegewus pääcisjalikult  rõugepanemise raamatute järelevaatamises ja pooleaaStaste, terve kreisi kohta käivate aruannete  kokkuseadmises seisab, mida kubermangu valitsuse arstlise jaoskonnale ette pannakse. Ometi vöiks selle komitee tegevus tegelikum olla ja vähemalt  ennast selleski avaldada, et tervele kreisile hääd lima ja abiriistu muretsetud saaks. Pärast selle küsimuse läbiwatamist pidas kogu soovitavaks,  et kommiSsarid kihelkonna arstidega läbiräägiksiwad  ja võimalikult rõugepanemist nende kätte annaksiwad. Pääle selle otsuStaS kogu, kuberneri  paluda, et kommiSsarid kreisi rõugepanemise  kommisjoni liigeteks saaksiwad nimetatud. Teine tõsine küsimus oli külavahe teede korraSpidamine,  s. o selle üle, missugused neist teedest  terve valla poolt korraSpeetud piawad saama ja mida üksikud maaomanikud parandama piawad, niisama ka selle üle, missugused kohused selles asjas vallavanemal ja volikogul on. Selle küsimuse  arutamisest wötsiwad kubermangu valitsuse  teede jaoskonna iseäralise kommisjoni liikmed  osa. KommiSsaride teatedest selgus, et ainult kaks esimest liiki teesi peetakse, kui ka mitte selles kiidetud  seisukorras, mille üle baltlased igal hääl ja halval juhtumisel hoobelda armastavad, siis ometi igatahes niisuguses olekus, et nende pääl sõites igasugu vastumeelt juhtumiste eest teataval  mõõdul julge võib olla MiS aga teiste teedesse  puutub, siis on need otse waljakaunatamata seisukorras. Wahest talu, vahest mõisamaast, vahest ka kroonumaadest üle minnes, ei parandada  neid kunagi, ja selleks on palju kodanlist mehisust waja, kui harjumata inimene neid mööda sõitma minna julgeb. Selle küsimuse läbiarutamise  juureS läksid hääled lahku. Mõned olid selles arvamises, et kub. asutuste üleüldiste seaduste  I. jao teise köide § 681 punkt 20 põhjusel  külavahe teede hääs korras pidamise üle valvamine üleüldise politsei hoole alla piab jääma. Teised töendasiwad, et tähendatud teed mitte nende külavahe teed? hulka luerud ei või saada, milledest üleüldistes seaduSteS räägitakse, sest et mõiste „?ülawahe tee" tingimiseks teeb, et see niisugune tee oleks, mis kahte kiriku-küla ühendab,  missugust Liiwimaal ei ole. Selle arvamise pääle põhjendades leidsid nad, et meie teed, mis kahte ehk rohkem talusi ühendavad, eraviisil tarvitamiseks  on määratud ja nad sellepärast talumaa piirides vallavalitsuse ülewalwuse all piawad olema. Et see küsimus keeruline on, siis otsuStaS kogu, paluda, et üks iseäraline kommiSjon  saaks nimetatud, kelle kätte selle küsimuse laialisem lõbiarutuS saaks antud. Mitte vähem tähtjas ei olnud see küsimus, kui palju valla ametniku palga kõige madalam piir kõrgendada tuleks. Senini käifiwad talurahwa  asjade kommissarid seda laadi aSjode juures  Liiwi kub. waliisuse ukasi järele 2. detsembrist  1868 O 138 all. Selle ukasi järele võivad  niisugusel juhtumisel, kui valla ja nendest walitud isikute järele Vabatahtlikku kokkuleppimist  ei tule, viimased nõuda: 1) kogukonna päält, kuS 200 ehk vähem täiSialifi liikmeid on, keS walla hingekirjas ülewal on, olgu meeSte- eht naesterahwad ja missugusest elukutsest tahte, siis kõige wäiksem määrus oleks Vallavanemale 10 kop. ja vallavanema abile 2 kop. iga hinge päält; 2) kogukondades, kus kuni 500 hinge on. siiS iga liikme päält, mis üle 200 hinge on, 1. punktis tähendatud määrusele juurde saab lisatud vallawanemale 5 kop., wall-- wanema abile 1 lsy kop; 3) kui kogukond 500 —lOOO hinge suur on, siis saawad Vallavanemad,  pääle 1. ja 2. punktides tähendatud määruste.  3 kop. ja Vallavanema abid kop., ja lõpuks, 4) neis kogukondades, mis üle 1000 on, pääle eelmistes punktides tähendatud arwete Vallawanemale 2 kop. ja wallawanema abile i jz ?. Niiwiisi oleks wallawanema kõige madalam aasta palk 20, 35 ja 50 rubla wahel, wallawanema abidel aga 5, 9 ja, 13 rubla wahel. Iseenesestki  mõista, et seesugused palgad kellegi waewatafu  teenistuse eest olla ei wöi, waid nad ei tee netd otsekohest kulusidki tasa, mida wallawanem  ja tema abilised oma ametikohuste täitmise juures tingimatalt tegema piawad Sellepärast tegi kogu otsuseks, kuberneri härrat paluda, et ülemal tähendatud kõige madalam määrus kahe- Võrdseks suurendatud saakS. Pääle ülemal tähendatud küsimuste arutas kogu weel mitmeid teisa küsimusi, mis pääasjakikult  selle kohta käisiwad, kuidas wallawalitsuste asjatalitust kindlama korrale seada. Muu seas tõi see kogu ka seda kasu, et mitmed siinsed asjaolud ametlikult kölbmatadekS ja puuduliStekS said tunnistatud, mis tungivalt 1860 a. seaduse uuesti läbivaatamist nöuawad. Niihästi kommissaride kogu kokkukutsumise aade, kui ka arutavate küsimuste wäljawalik tuli kubermangu Valitsuse alalise liikme M. S. Martschewski  poolt, kes, kui endine kommiSsar, talurahva  olusi tundma õppida suutis. (LSpp.l Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. Sõda. Kui hiljutised Jaapani hallikate kaudu saadud teated tõeks piakfiwad jääma, siis on Wenemaa uue, raSke löögi saanud, sest nende teatede järele ei ole Wene Port.Arturi laevastikku  enam peaaegu olemaski: nad olewat Kõrgemäel  olewate Jaapani raskete suurtükkide tule all raSkeSti wigaStatud ja enam ehk wähem sadamaS  põhja wajunud. Ja niikaua, kui meil mitte rõõmsamaid teateid ei ole, piame selle kurwa Võimalusega harjuuema. KaS ei oleks parem, küfiwad paljud siin kui ka Väljamaal, et Port - Arturi laewaStik ometi Välja oleks sõitnud ja Togo laewaStikuga  elu ja surma pääle Võitlust alganud, hukka saades Võiks meie laewad Jaapani omadele  ometi tubliSte kahju teha, mille läbi RoshestwenSkil  Võit palju kergendatud jaakS? Päälegi  on karta, et jaapanlased meie laewu sadama madalast weest hiljem üleS wõiwad tõSta ja ara parandada. Teiselt poolt avaldatakse aga koguni  waStupidili arvamist, ja kahtlematalt on Viimased arwamised palju enam säälsete asjaolude  kohased. Kindral StõSsel on, aSja küpselt järelmõteldeS, paremaks pidanud, kõiki madruseid, kõiki laeva suurtükka ja sõjamoona kindluse kaitsmiseks tarvitada, kui et neid merele  kindlaSte hukatusesse saata, kuS see päalegi teadmata oli. kui palju nad vaenlasele kahju teha suudavad. See on ka täitsa loomulik. Sest kuna jaapanlased alati uufi wägefi ja suurtükka  juurde wedafiwad ja praegugi weawad, ei olnud StõSselil ViStiSte võimalik, tuhandeid meremehi sadamas tõõta ja kõige paremaid suurtükka  laevadel seiSmaS pidada, kuna ometi kindel  on, et selle pika aja seeS kindluse omad suurtükid osalt kulunud, rikki läinud ja ka «vaenlase kuulidest purustatud wõiwad olla. Ei olnud yii laevadel enam mehi ega suurtükka ja nende sõjalik tublidus pääle 28. juuli meretahingit,  päälegi dokki puudumise tõttu, kahtlane, siis on juba arusaadav, kui StõSfel  pääotStarbet  silmas pidades, see on, et kindlust võimalikult kaua kaitseda paljad laevakered rahulikult sadamasse oma saatuse hooleks jättis. Päälegi oleks nad väljasõidu korral okeani põhjaS jäädavalt kadunud, kuna neid aga sadama  madalast veest, kui Züenemaa Port- Arturi peremeheks jääb üleS tõsta ja parandada  võib; vastasel korral ei oleks ka meie Waiksemere laevastikul enam mingit tähendust. Wäljamaal ollakse peaaegu Üleüldiselt selles  arvamises, et jaapanlased MantshuriaS ainult  sellepärast niikaua tegevuseta on, et Port- Arturi ümberpiiramine nii pikale keStab, kuna Ojama Port-Arturi piiravat väge omale appi ootab, siis otsustavat lõõki anda. Tõendatakse sedagi, et Ojama, oma wäeliini tublide kindlustuste  pääle looteS, tubliste wägesi Port- Arturi alla saatnud, et kindlusele ometi kord lõppu teha ja siis tervet jõuudu Wene Mandshuria  väe waStu kokku tõmmata. Nemirowitsh«Dantshenko telegrahweeriS 27. now, sõjaplatsilt, et sääl talw täiesti kätte on jõudnud. Maapind on sügawalt jääS. Jäätanult  muutuned Mandshuria sawikaS pind nii kõmaks, et seda labida ega kangiga murda ei saa. Koidu ajast paale kuni kellu kolmeni mässab  kange tuul, miS tolmu pilweid enesega üheS edasi kihutab. Märtsi kuul algab sääl juba soe päikese paiste, aga seniajani tuleb raskeid päewi üle elada. Jaapani mängid, keS siinsetes HoSpidaliteS on, kirjuta wad kodu ja ei suuda küllalt meie arStide, halastajate õdede ja isegi haawatud Wene sõjameeste lahkust kiita. EndiSte waenlaSte wahel tekkib sõbrus. See on imelik, aga tõsi, et waStalised, kui nad HoSpidaliteS üksteisest lahkuvad, nutawad. Hiinlased ja jaapanlased,  keS meie sõja HoSpidaliteS üksteisega kokku puutuvad, ei lepi aga sugugi nii häSti kokku. Kolmandama Waiksemere laewaStiku üle telegrahweeriS «Berlini päevalehe" sõnumisaatja  Peterburgist, et temal saadud teatede järele kolmas Waiksemere laewaStik jaanuari lõpul ehk veebruari algul teele sõidab. SelleS laevastikus saada olema 7 soomuslaeva, 6 ristlejat  ja ja 30 miinipaati, milledest viimastest ükS osa, lahti võetult, raudteed kaudu WladiwoSlokiSse  saadetakse. Sinnet ja Rosch, keS Inglise miinipaadi .ttarolina" äraostfiwad ja LiibawiSse tõiwad, on kohtu alla antud. Selle aSja kohta seletas Sinnet Inglise lehe »ExpresS'i" kaastöölisele järgmist: »Ma ilmun vististe kohtu ette, aga ma võin seda tõendada et ma võitjaks jään. Ma valmistan Inglise valitsusele väikese ootamata nalja, mis Inglismaal mõnelgi pää »kirjuks" teeb. Inglise valitsusel oleks kasulikum, seda aSja maha sumbutada. Sõja algusel suruS see valitsus silmad kinni, tui Inglise vabrikutest  Jaapanile laevu veeti. See on Wenemaal  väga häSti teada. Sellepärast olekS Inglise valitsusel, temale piinlikude asjade avalikuks tulemise pärast parem, „Karolina" ostmise aSjuS mitte nii pääle käia. Ma wõm niisugust aSju avalikuks teha, mis Inglismaale  miljonist makSma lähavad. AlleS hiljuti  vStiS üks Parist kaubamaja Inglismaalt kolm miinipaati ja ühe veealuse paadi ja saatis  neid Jaapanisse. Ma kordan, et ma kohut  ei karda ja et sääl palju huvitavat ette laab tulema. Nemirowitsch. Dantschenko teab imelikta uudifi kirjutada. Muu seaS teatab ta, et «i. kadol kindel nõuu olla, lühemas tulevikus 710 Gakal a H 87 ISO4.