fiiSgi suure kalibriga suurtükid püül. Neljast ristlejast on kolmel tugewad sõjariistad päül. Need toetuselaewad saamad RoshestwenSki  laewaStikule mõjuwat abi andma. Seda silmas pidades ei julge admiral Togo ühe korraga terwet laewaStikku wõitlusesse saata, saab aga arwatawaSti katset tegema, waStast miinilaewade ootamata kallaletungimistega  tülitada, et mastast nõrgendada,  ilma et oma soomuSlaewasid hüdaohuse  saata, mille terweks jäämine Jaapani saatust tähendab. Kindraladjutandi Kuropatkini palme, et temal endine ülemjuhataja palk, nimelt 144.600 rbl. aastas, alles jäetakse, ei ole täitmist leidnud. Esimese mäe juhataja ametis saab ta paljalt 108.660 rbl. palka. Jaapani ja Wene laewaStikkufid wõrreldaS leiab ,Russk. Wcd." kaastööline, et meil tüll enam lahingulaewu on, et aga mõned Jaapani suumuStatud ristlejad nii tugewaSti ehitatud on, et nad meie nõrgemate lahingulaewadega küllalt wõldelda  wöiwad. Nii wõikS jaapanlased lahingusse saata oma 5 lahingulaewa ja pääle selle 8 suumuSristlejat, kokku 13 laewa, kuna meie poolt ainult 7 lahingulaewa  neile waStu aStuda wõikfiwad. MiS suurtükkidesse puutub, siis on Roshestwenskil  enam raskeid suurtükkisid, mis 5 ja 6 penikoormat jooksewad. Nii on siis wenelastel kasulikum eemalt lahingut pidada.  Kui aga laewaStikud üksteisele 4 ja 3 penikoorma pääle ligincwad, siis on jaapanlaste suurtükid meie omadest üle. Isamaalt. Kuresaarest. Aurulaew „Konstantin" pidi 3. ap."'llil sel aastal esimest korda Riiast Kuresaarde sõitma- Ta oligi Riiast wälja sõitnud, ei saanud aga mitte Kuresaare  sadamasse, sest et jäe ette oli tulnud, ja pidi sellepärast Riiga tagasi sõitma. Kuresaare postkontori ülema poolt teatatakse meile, et Kihelkonna kiriku eestseisja  palme pääle on Kihelkonna posti käimise päewad 1. aprillist s. a. jälle endise korra järele sisse seatud, nii et nüüd post jälle igal esmaspäewalja reedel Kuresaarest Kihelkonnale läheb ja neil samadel  paewadel Kihelkonnalt Kuresaarde tuleb. Kihelkonnale läheb post hommiku kellu 7 ja tuleb õhtu kellu 7. Schilleri „Das Lied von der Glocke" ettekandmine läks ülihästi korda rahma poolt suurt rahulolemist leides- Osawõtmine  oli nii rohke, et kõik kohad ära mõstud  oliwad Et nende ridade kirjutaja mitte muusika tundja ei ole, siis ei wõi meie laulu ettekandmise üle muusikalist armastust  tuua- Aga üleüldine kiidu awaldas kõikide poolt annab juba ise laulu ettekandmise  üle hää arwustuse. Laulu „DaS Lied von der Glocke" ettekandmine näitab, et meil siin häid laulujõudusid on, kes osawa juhataja juhatusel mõndagi suurepäralist korda saata wöiwad. Sügisel kutsutakse 1894,, 1895., 1899. ja 1900. aasta jala- ja suurtükiwäe tagawaramehed kokku harjutusele. Ausekülast. Wiimasel Abroka walla nõukogu  koosolekul oli harutusel, kas koolisi walla hoole alla wõtta, wõi neid endiselt kooliringkonna  saoks sõtta. Otsustamisel kaldusiwad hääled pooleks, mille juures walla hoole alla wõtmise  poolt walla wanema hääl oli ja seega otsuse andis. Asi säi fiisgi läbi wiimata. Miks? Ime oli sellel arutusel ühe wolimehe arwamine: koolisid  ei olewat sugugi wasa. Hää, et sarnase mõteltsi, ometi palju ei ole. See ÜteluS põhjeneb ühe wea pääl, mille rahwa paremad pojad, kes suuremate» koolides õppinud, süüdi on. Suur hulk neist ei taha enam alama rahwaga läbi käia. Olen näinud, ku< isa ei kõlba paja pulma lauda, wähemalt weel teised, kellega lapse põlwcS koos elatud sa mängitud. Põllu tööd peetakse häbiks. Seda ei taheta siis ka teha, kui küll mõnda muud tööd saada ei ole. Parem hoovis tööta nälgas olla. Et senini koolituid õnneks weel mähe on, siis saamad pea kõik ka kohad, aga paisuks püüawad need nende kohtade päält rahwa hariduse tõstmiseks  teha? EnamiSti unustakse wanemadgi ära, keö neid suure waewaga on koolitanud. Wana tuttaw wabanduS: kulub kõik omale ära. See'p see osi on, et rohivas wöõrili hariduse pääle waatab. Sest paremate poegade kohta maksab enamisti klrja sõna: „Nende kõht on nende Jumal", mis juurde weel riietega edmistamine tuleb. Jah liiga suur uhkus uhkus. Sellejuures on aga rahwaS ise kaassüüdlane, sest lapsi kooli pannes kujutakse neile ette, kui hää elu saksal on, milleks nad siis saawod, kui nad wirgolt õpiwad. Pole siis ime, kui laps kooli lõpetades ka saksa püüab mängida. Hakab aga keegi koolitatudmees põllu tööle, siis kuuldub kohe: „Käis koolis, ei saanud midagi ametit mis sest kasu oli." Lastele peaks selgeks tehtama, et kool inimest igapidi täiendab: mõistust terwitab,  silmaringi laiendab ja mis pääasi südant harib. Koolitatud inimene saab igast asjast paremini  aru, kui koolimaja. Küll siis laps ka kooli taba. Kindlasti kaoks siis põlgamine kooli waitu ja selle aseme asuks wististi armastus. Haapsaluse olla rohkesti supelwõõraid tulemas; majasid üüritakse palju ette. Peterburist. Ministrite nõuukogus oli küsimus harutusel, kaS 18. weebruaril ilmunud  Kõigekõrgema käsukirja põhjal kõikidele seltsidele luba tuleb anda riiklikkude tarwiduSte  kohta käiwaid palwekirju sisse anda, wõi tuleb mõnede seltside käest see õigus ära wõtta. Mõned seltsid on nii kohatuid palweid sisse andnud näit. palufiwad Moskwa adwokatide abid wabariigi sisseseadmist  et neid palweid harutamiselegi wdtta ei saa. Otsustati kitsendawad eeskirjad  palwete sisseandmises wälja töötada. Nii siis näeb, ütleb selle juurde „Düna« Z.", et seadus ja tema seletus kaks isesugust  asja on. Mõned kohatud palwed ei tohiks ometi mitte põhjuseks olla, et teiste õigusid kitsendatakse, mis ju ka 18 weebr. antud käsukirja mõtte waStu käib. Kauge Ida maawalitseja neli kantseleid,  nimelt kodanlise- maamäe- meremäe walitsuse ja diplomatia kantselei, jägwad alale, seni kui Kwantungi poolsaar jälle Wcnemaa alla wõetakse; niisama jääb ka Kauge Ida maawalitseja palk 104.000 rbl. aastas alale. Uued sõjalaewad. Kõigekõrgemalt poolt on kästud uusi, ehitusel olewaid sõjalaewu nimekirja üles wõtto. Need on: 3 ristlejat: „Admiral Makarow", „Pallada"  ja „Bajan"; 4 suurtükipaati: „Giljak",  „Bobr", „Siwutsh", „KorejetS"; 10 jõe suurtükipaati, 2 miiniristlejat: „Wsadnik" ja „Gaidamak"; miini-weolaew „JeniSsei"; 31 miinilaewa; 9 wahipaati. Teaduste akademia on Kobeko juhatusel  tõvtawale trükiseaduse uuendamise kommisfionile pika märgukirja saatnud, milles täit ajakirjanduse wabadust nõutakse,  nii et ajakirjandus ainult meel kohtule waStust andma peab. Kõiksugune tsensor ja administratiwiliselt pääle pandawad  nuhtlused tulewad ära kaotada; ka ei peaks enam luba olema raamatukogudest mõnda raamatut wälja heita. Juba enne uue trükiseaduse Valmissaamist tuleks ajakirjandus ajutiste määruste läbi kõiksugustest  kitsendustest «vabastada. Kui ajakirjandusel wabaduS käes on, öeldakse „Rev. Z." teatel märgukirja lõpul, siis aStub ta eraomaduse kaitseks wälja ja toetab riigi põhjuSseadust igasuguste päälelangcmiste  waötu. Keisri Majesteedi tahtmise läbi on kõige suurem riigi uuen- duse nõuu rahwasaadikute kogu sisseseadmine  piiewakorrale wõetud; selle uuenduse eel käima peab ajakirjaduse wabadus, muidu ei saa mitte rahwa enamus  saadikutekogus mõju awaldama minna. Sisemiste asjade ministri ettepanekul ja ministritekomitee hääksarwamisel antakse kuberneridele ja linnapäälikutele 18. webr. awaldatud Kõigekõrgema käsu aSjuS järgmised  määrused, mida tähele tuleks panna: KogukondliStele ja seisusliStele osutustele  kui ka seltsidele, millede põhjuSkirjad walitsuse poolt on kinnitatud, ei pea mitte ära keelama riigi olukorra ja rahwa-elu parandamise küsimusi harutamast; selle juures peab aga tähele pandama, et niisugused  harutused seaduslikule alusele jäükfiwod ja et nad praeguse riigikorra rikkumatust ei puutuks ning et nendest harutustest ainult kogukondliSte walitsuSte ja seltside liikmed osa wõiksiwad wõtta. Otsused, mis niisugusel korral tehtakse, tulewad ministrite nõuukoguSsr saatmiseks nõnda kokku seada, nagu seda maa ja linnade omawalitsuliste asutuste palwekirjade  kohta, mis kohaliste wõi üleüldiste küsimuste asjus sisse antakse, ära määratakse. Nimetatud harutustest wõtawad ainult maa, linna, seisuliSte ja teiste omawalitsusliste  asutuste liikmed osa; kõrvalised isikud peawad täiesti kõrwale jääma. Niisuguste koosolekute juhatajad peawad seaduse järele (seadustekogu 2. jagu 184 paragr.) kindlasti silmas pidama, missugusid  küsimusi harutamisele wõib wõtta, ja peawad kõikide teiste küsimuste harutamise  ära keelama, liiatigi kui see riigi põhjusjeaduse tähtsust wähendada püüab. Kui koosolekute juhatajad oma Võimupiiridest  Üle astuwad, peab neid tingimata seaduslikule waStutusele wõtma. Peab ka selle järele walwama, et seltsid, millede põhjuSkirjad walitsuse poolt kinnitatud on, nimetatud küsimusi ainult kinnistel koosolekutel,  s. o. ainult seltfiliigete osavõtmisel  harutaksiwad. Ka ei pea tehtud otsufid awaldatama. Era-inimesi ci pea üleüldiste riiki ja rahwa-eluSse puutuwate küsimuste harutamises  mitte takistama, kui sellekohased koosolekud mitte wäga suured pole wõi kui nad muudel põhjustel üleüldist korda ei ähwarda rikkuda. Kõik walitsuse-asemikud, kellede kohustused  seaduse poolt kindlasti ära on määratud, ei tohi nimetatud küsimuste harutamisega mitte tegemist teha. Ülikoolide asemikud, kes minema kuu lõpul Peterburis koos oliwad, on „Rusfi" teatel weneStamise politika waStu oma protesti awaldanud ja soowinud, et kõik Wensmaa piirides elawad rahwad ühesuguseid õiguseid maitseks ja et kõige päält rahwakeel koolides maksma pandaks. Uut nuhtluse seadust, mis 22. märtsil 1903. Kõigekõrgemalt poolt kinnitatud sai, tahab riiginõuukogu „Rev. Znt." teatel 1. jaan. 1906. maksma panna. Sest ajast saadik kaotavad oma jõuu praegu tarvitusel olew nuhtluseseaduS ja rahukohtunikkude poolt pääle pandawate nuhtluste määrused, mis a. 1885. wälja antud ja 1895. täiendatud. Ametnikkude palkade päält taheti kroonu hääks maksu wõtma hakata, nüüd aga on see plaan, nagu „Düna-Ztg." teatab, katki jäetud, sest et see ena» riigile sisse ei tooks kui ainult 2 wõi 3 miljoni rubla. Selle asemel tahetakse mõned liiad ametnikkude kohad hoopis ära kaotada ja kõrgemate ametnikkude kingitused 16 Saarlane 1905