kassa hakkab wift lähemal ajal käima, niisama  ka põllumeeste matmise-kassa, ostu ühisuse asutamine on teoksil jnd. Aga- pääasjaks  jääb põllumeeste kooli elule kutsumine. Kõike ei saa ju mitte korraga kätte. Peab aega antama ja mis pää asi ühist ühemelelist tööd tehtama. Seltsi liikmed  ei pea mitte kõike hääd üksnes eestseisuse  käest nõudma, maid peawad ka ise kaasa töötama nõuuga ja jöuuga. Sume ajal on Selts puhkenud ja sügisel  algab ta jälle oma tegewust- Oktvbri kuus on esimene Seltsi koosolek pärast suwest puhkeaega ja siis tahab Selts südisti tööle hakata- Siis näidaku ka Seltsi liikmed omalt poolt osawötmist Seltsi ettewõtetest. Tulgu rohkel armul koosolekutele  asju harutama ja kihutagu ka teisi osswõtmisele! Ei hoiu- ja laenu-kassa, ostuühisuS  ega matmisekassa wõi ilma Seltsi liikmete ja rahwa osawõtmiseta elule tõusta ja elutseda. Ja üleüldist, terme Saaremaa rohiva osawötmist, nõuab põllumeeste kooli elule kutsumine. Sest siin on suurt abi tarwis. Saaremaa mõisnikud on omalt poolt selleks 200 rbl ja Liiwimaa kreditkaSsa  200 rbl määranud, suurpöllumeeSte Selts on ka lubanud abi anda, talurahwa asjade kommissar toetab ettewõtet omalt poolt. Ja kas sina. Saare rahwas, peaksid siin käed rüppe panema? Ei hakka ka sina siin südisti tööle Põllutöö kooli elule kutsumine  on nii tähtis, et siin rahwuslised küsimused ja wahed maha peawad jääma ja kõik ühel meelel ühisel jöuul töötama hää asja kättesaamiseks. Sarnast ühist meelt ja südit töötamist Sacremaa Eesti Põllumeeste Seltsi elu ja tema ettewötete edendamiseks loodab Saare rahwa poolt Palk, Kodumaalt. Kuresaarest Ettewalmistamise  kom misjoni Saaremaa maaolude harutamiseks on suurpöllumeeste poolt walitud:  maamarschallßaron Buxhöweden, riiginöuukogu liige v. Ekesparre, maanõnunik  baron A. Freytag, konwendisaadik  von Ader k a s, konmendisaadik von Güldenstubbe ja von Ditmar, Küdema mõisaomanik. Uus poiss- ja tütarlaste alguslool, mille preilid Niit ja Riks elule kutsustwad, algas juba 21. aug, oma tegewust  KudaS kuuleme, olla sellest koolist osawõimine õige rohke, nii et tema tulewik  kaunis kindel näib olewat. Koolis õpetatakse, nagu kord juba teatasime, ka EeSti keelt. Soowime tähendatud koolile, kui Eesti neiude ettewõttele, kõigeparemat edu. Adrefs, mille Kuresaare Eesti Seltsid Wanemuise Seltsile Seltsi maja omamise tõttu saatsiwad, on järgmine : „Wanemuise Selts aStub tänasel päewal sammu, mida ajaloolikuks  sündmuseks peab tunnistama. Wanemuise seltsis näeme meie eeskujulikku Eesti seltsielu ühiStegewusi, EeSti rahwa tulewiku ühenduse paleusi ja elu-üdi Eesti rahwale. Meie, piirimaa kõige kaugemad seltsid, ühendame oma soowistd kõige Eesti rahwaga ja loodame, et täna pidulikult awaiud maja eeskujuks olema saab ehitatumale  Eesti rahwufe eluhoonele." Saaremaa Karskuse SeltS. Laulu ja Muusika S?!ts „Lyra." Saaremaa Põllumeeste Selts. Praegune linnapuieötik wõi park on püüd üks ilusamatest jalutusekshtadest Kuresaares. Missugune oga see koht enne on olnud, seda leiame ühest raamatust, mille „Kuresaare patisaks," 1881 o, Kärla mängu koori hääks wälja on andnud päälkirjaga:  Werine jäärapää köie otsas ehk ratsasõit suure kala seigas." Se.lleS raamatus  leiame Kure saare pargi üle järgmist: „Edasi kõndides jõudsin ma mere poole iinnakõrwvie parki, kuS üks wäga armas ja ilus jalutamise plats on. Sisse astudes  tuli see lugu mulle nagu eilsest päe? wc-st meelde, ku-ida ma siin 30. aasta eest 15. septembri k. p. (S. o, nüüd ligi 60 aastat tagasi. S. t) elajate laadal käisin, millal siis just selle koha pääl laata peeti, kus üks sopaauk teisest porisem, kõik' lage paljas wäli, üks kuuse koore hunik siin, teine sääl inimeste ja elajate jalge all tallata oli, mis nahaparkijad pärast nende pruukimist sinna oliwad wedanud- Seda lagendikku hüüti sel ojal „linnapüäwäli." Tulgu nüüd igaüks nii mana mees sellesama  „linnapää wäljale" ja pangu tähele, ja tuletagu meelde neid pühke hunnikuid ja otsigu neid taga. Linnapääiväli on ilusaks  puuslikuks saanud, et lust ja rõõm sääl ilusaid uulitsaid mööda kõndides südant  täidab ja mõnda elukoormatest maharõhutud  maimu üles wõib äratada-" Kuresaars linnas on liha sisseweoja  müümise üle uued sunduslised määrused maksma pandud, mis talurahwole hästi kitscndaivad on. Uute määruste järele peab kõik liha, mis linna turule tuuatse, ennem arstliselt üle waadatud saama. Siis ei wöi liha mitte enam nii suurtes tükkides Müügile tuua, kui keegi soowib, waid sarwloomade liha wõib kõige -vähemalt  weeran dites ja sealiha pooltes osades müügile tuua, wäiksete loomade liha aga täiesti terwes suuruses. Süda, kopsud, maksad, neerud, ja udar ei tohi mitte liha küljest ära lõigatud olla. Siis wõib wcel soolatud ja suitsetatud sea- ja lambasinkifid müügile tuua. Arstlise ülewaatannse  eest tuleb maksta: suure looma iga neljandiku eest 30 kop., lamba, wastka ja siku eest 25 kop., lamba- ja siku talle eest 10 kop-, suure sea eest üle 5 puuda raske 80 kop-, keskmise sea eest 3 kuni 5 puuda raske 60 kop., wäikese sea eest 1 kuni 3 puuda raske 40 kop., põrsa eest kuni 1 puud raske 20 kop., soolatud ja suitsetatud seasingi eest 15 kop-, soolatud ja suitsetatud lamba singi eest 7. kop., Muidugi mõista, läheb selle tõttu linnaelanikkudele  nüüd liha kallimaks, sest et liha müüjad, iseenesest mõista, selle raha, mis neil liha järelewaatamise eest maksta tuleb, liha hinnale juurde lisawad. Sel kombel wist küll keegi enam liha turul müüma ei saa, kuda seda minewal nädalal Üks talunaene tegi, kes ühe wäikese suitsetatud  seasingi eest 12 kop. sai, selle järelewaatamise  eest aga 15 kop. maksis, nii et tal 3 kop. sell? eest wecl juurde maksta tuli, et ta üleüldse liha turule müüa tõi. Jamajast. Säärel on kaks nöörimeest ära upunud, kes merele oliwad läinud laudi korjama. Muhumaalt teatab Päewal., et Muhulased  pähkletega hääd raha teemad. Terwed laewa lastid saadetakse Tallinna ja muudesse  linnadesse. Nende hind on ka nende hääduse järele 8, 9, 10 ja 12 kop. toop. Tartust kirjutab meile sõbra käsi: Tartu Eesti näitus, mis 12, 13. ja 14. augustil ära peeti, oli selle läbi takistatud, et enne näituse algust ja näituse ajal wihma alatasa maha woolas, mis nii näituseasjade toomist kui ka näitusele  maatamatulemift märksa takistas. Sellepärast oli siis ka märgata, et näitus mõnes osakonnas mullusest maha jäi. Kuid selle wastu pakkus ta oga wäga huuwitawa kunsti osakonna poolest, mls näituse platsi ligidal Eesti üliõpilaste Seltsi ruumidesse walmistatud oli, iseäralist  uudist. Oli ta ju eestlaste esimene kunstinäitus, millest muude noorte seas meie tähtsamad kunstnikud osa wõtsiwad, kelle eeSotsaS nimetada onhr.A. A d a info  n ja A. Weizenberg oma kujudega  ning H. Laipmann piltidega. Pääle selle oti ka kaunis kogu Eesti wanemate kunstnikkude Maybachi ja J. Köhleri pilta wälja pandud. Takistama ilma pMgst korrati tähendatud  näitus weel järgmisel pühal, 20. augustil, kuna aga kunstinäitus terme nädal otsa waatajatcle awatud oli. Wihmast  ja raskustest hoolimata ulatab üleüldine  näituse sissi tulek siisgi paarsada rubla üle kolmetuhanda, mis juba iseenesest suur summa on: kuid Tartu Eesti Põllumeeste  Sellsi kohta, kes juba näituse auuhindadcks  1000 —1500 rubla wälja annab, ei ole see sissewötte mitte suur. Mis „W a n e m u i s e" Seltsisse puutub, siis wötab rahwas tema pidudest, kontsertidest ja näitemängudest suure elamusiga  osa. A Kitzbergi algupäralist näitemängu „T u u l t e pöörise s" mis Eesti tükkidest kahtlemata üks kõige parem on nüüd juba neli korda järjest täie saali ees etendatud. Laupäewal, 26. augustil andis Seltsi ehituse hääks EeSti tähtsam klaweri kunstnik Th. Lemba ja pühap., 27 aug- meie esimene kunstlaulja Aino Tamm kontserti. Kuulajaid oli mõlemate! kordadel küll, iseäranis neiu Aino Tamme kontserti!, mil piletid juba eesmüügil müüdud viitvad. Ettekanded oiiwad suurepäralised. „Wanemnise" kontserdi saali mahub kuni 900 inimest ära; sissetulek parajate hindade juures täiest saalist ümber SOO rubla. Ehitus on iseenesest suur ja kaunis  ja läheb ümber 100,000 rubla maksma. Wõlgu wõetud summade wastutajateks on ehituse toimekonnad ja eestseisuse liikmed. Ehitus on palju kulu ja waewa maksnud; kuid kõige sille ettewvtte hing ja elu oli meie palju auustatud ja palju wihatud rahwa tegelane ounä. J. Tõnisson, kuigi ta mahe ajal Peterburis riigirootsi kogu liikmena wiibis. Tartlane. Rahukohtunikul Schmidi'l, kes 24. aug- õhtuse rongiga Tartust Peterburisse sõitis, on tee pääl kuue task üheS 13,000 rublarahaga wälja lõigatud. Tallinnamaalt. Õpetaja Girgensoh  -n i terwise seisukorra kohta kuuleb „R. Beob.", et see wiimastel päewadel mitte pahemaks ei olla muutunud. Kuna juba ette karta oli, et paremat silma enam peaSta ei saa, on loota et pahem silm täiesti terweks saab. Haawatu muidune seisukord on paranemas. Eestimaa kindralkuberneri  sundus line määrus. Olen teada saanud, et kreisides uuesti ilmusiwad usaludewäärtuseta isikud selle eesmärgiga, et talupoegasi üles ässitada  mõisnikkude ja walitsewate klasside wastu ja et weel mõnes kohtas ilma lubata  koosolekuid (miitingid) on toime pandud, kus pääl segaseid kõnest peeti Arge uskuge agitatorisi lüleSässitajaid), nad ei ole teie sõbrad, waid waenlased ja waenlaste eest on tarwis eemal hoida. Miitingid, kus pääl majalt juurde tulnud ehk omad oratorid kõnest peawad ja oma kõnedega rohivast üles Wtawad, on ära 1906 36, Saarlane.