nud- Estmese järele saab ajutine Vallimaa  kindralkubernevi ametikoht  alaliseks ümbermuudetud, millel  meie maa kohta suur tähendus saaks olema. Teise eelnõu» järele asutatakse iseseisaw Baltimaa sõjamäeringkond,  «iS Baltimaa kindralkuberneri  alla seatakse. Nagu nüüd sellelesamale  lehele Peterburist tclcgrahwseritatse, on need eelnõuud ministrite nõuukogus waStu wõetud. Ajutise Baltimaa kin dr  alkuberNe r i juurde asutatawa nõuukogu  kokkukutsumine, mida juba mai kuus oodati, saab „Düna-Znt" teatel alles sügisel sündima. Teiselt poolt teatatakse,  et nõuukogu palju warcmalt kokku kutsutakse, sest et Peterburist seda nõutakse. Wiiast. 5- jun. „Rishski Westnit" ja terwe Saksa ajakirjandus terwitab soojalt  uut walimiseseadust. „Rishs'i W." tähendab liigutusega tsaari hoolitsemise pääle, et riigimolikogu maimu poolest Weue saaks.. „.DiiNa-Zeitung" kirjutab, et Riia linn sellest häbist lahti saanud on, et tema asemikuks niisugune tegelane on, nagu Ohsol. Ohsol oli üks vääügelane nende saadikute seas, kes makswat riigi koeda kukutada tahtfiwad- Kaugemalt riigist. Peterburist. Uue walioi i se seadus  e järele jäewad endise seaduse algjooned  alale. Kubermangude walimisi toimetatakse  nagu ennegi iseäraliste ivalijamceSte  koosolekute poolt, kes nendesamade klasside poolt on walitud, kes neid ennegi walisiwad. Keegi klass ega keegi inimene, kellel enne walimsie õigused aliwad, ei jää nendest ilma ja saamad riigiwolikogu liikmete  walimistcst sellesama korra järele osa wõtma nagu ennegi. Isus seadus läheb  selles tükis wanast lohku, ei ta igale elanikkude klassile: suurpõllupidajatkle, talupoegadele,  linnade elanikkudele ja töölistele  kindla arwu asemikka määrab. Teisest küljest annab ta tvalimiste asjas haritud ja seltskondlisclt kindlamalt seiswatele  klassidele ulewoimu, nende walijameeste  arwu kubermangu walimisekogudes  suurendades, wvrdlemisi harimata klasside  asemikkudega, kellede ivewõim kahe möödaläinud walimiste ajal duuma sarnaste  saadikutega täis täitis, keS selleks sugugi ette pole walmiStatud, et riigi walitsemisest  aru saada, ja kelledest suur osa ka kõige piseinat alghariduflgi pole saanud. Lõpuks lyähcNdab seadus asemikkude arwu nende piirimaade Poolamaa ja Kaukafia  poolt, kes weel nõnda kaugele pole keisririigiga kokku sulanud, et nende saadikud  aru saada suudaksiwad, et nendel riigi pärisrahwa wenelaStcga  ühesugused  interessid on; nendes piirimaades aga, mis kodanliselt weel täiesti wälja arenemata on TurkeStanis Stepi oblastites  ja Jakutski oblastis jäätakse walimised ajutiseks kõrwale. Endise seaduse  puudusid kõrwalc heites tõotab uus seadus riigiwolikogu sarnaste asemikkudega anda, kelledel juba omawalitsuStest osawõtmiss  läbi asjatundmust on ja kes harjunud  on rahulist tööd tegema. ' — Riigiwolikogu koost äralaskmise puhul oli rahwa meeleolu wäljaSpidi rahulik, ehk küll stin ja sääl mõni sõna kuuldawale  tuli, mis tsensuri kordab. Kõik wiisteistkümmend sotsialdemokrati kelle wangiwõtmist walitsuS riigiwolikogult nõu- dIK ja mis ka wolikogu lahtisaatmise põhjuseks  oli on kinni wõetud, pääle kuueteistkümnenda  (hr- Alelfmski), kes Parisis wiibib  ja nüüd, muidugi enam tagasituleku pääle ei mõtle. Ohsol on Soomes kinni wõetud ja siia Peeter-Pauli kindlusesse  toodud, kolm wvlikogu liiget on waksaliS  kinni wõetud- Pääle nende 15. on wcel 20 riigiwolikogu tööerakonna liiget wangi wõetud- Ecainiinesi on ligi sada kinni wõetud. Kõigekõrgemalt poolt nimetatud katku wastu wöitlemise komisjon kuulutas, et Arhicreiski alew Astrahani lähedal  katku pärast kardetawon, sest Ml on kolm korda katkusse haigeks jäämist ette tulnud. Astrahani linn ja kreis on katku pärast hädaohtlikkudeks tunnistatud.  Maalide walmislamise wabrik Arhiereiski alewis, kus kolm töölist katkusse haigeks jäiwad, on ära eraldatud ja kõik nõuetawad ettewaatuse abinouud tarwitusele  wõetud. 240 tuhat rubla Wiiburi üleskutse orginali ehk alguSkirja eest olla Britti museumi asemik pakkunud, nagu „Slowo" ütleb kuulnud olema—  Uus ajaleht .Meie Elu" hakkas Nartvas ilmuma. Wastutaw toimetaja ja wäljaandja on R- Põder. Leht ilmub 1 kord nädaiis ja maksab ilma postita 150 kop. aaStas. Sewastopolis, 3- jun. Tendrowski lahes, kus admiral Zirimski laewastik ankrus oli, katsusiwad soomuslaewade „Tri Swjätitelja" ja „SinoM madrused mässu teha, ohwitserisid merde wisata ja laewastikku  oma kätte wõtta- Ohwitseride terawa tähelepanemise tõttu ja selle tõttu, et suurem  osa madruseid wandele truuks jäi, läks korda kurja plaani aegsasti nurja ajada. „Tri Swätitelja" ja „Sinop" saadeti asja uurimiseks SewaStopolisse. Nende päält wiidi umbes 60 madrust, ahjukütjat ja masinisti wangi- Laewad, keS Tendrowski lahes seisawad, teemad harjutusi. Pensas, 7. jun. Narowtschati kreisis Ljaha külas raiusiwad talupojad Pamfilowi mõisa metsa ja pölctasiwad mõisa hooneid ; kreisiülemat, kes strashnikutega kohale sõitis,  wötsiwad talupojad teiwastega wastu ja tungisiwad ftrashnikute kallale; üks talupoeg  lasti ftrashnikute poolt maha, rahu on jalale seatud. Wäljamaalt. Schotimaal asuma Motherwelli linna elanikkude keskel walitseb suur hirm. Linn hakkab nimelt aeglaselt wajuma. Hoonetes ja uulitsates Lekkiwad suured lõhed. Gaastja  wsetorud on lõhkenud ja gaas kihwtitab  õhku- Elanikud lahkuwad parmedena linnast. Õnnetuse põhjuseks on linna aluse õõnistamine söe- ja rauakaewanduSte läbi. Lõuna-Prantsusmaal kcstawad rahutused  wiinatcgijate seas juba nädalate kaupa. Paiguti on ka sõjamäele ja politseile kallale tungitud, kus juures palju inimest haawatud  on saanud. Uuemad sönumed. Lähemas tulewikus saadetakse KmSn Ema Maria Feodorowna asutustest silmaarstid  Kuresaarde, et siin rahvale silmahaigustes  maksuta abi anda. Kaarma laulupidust, mis tuleval pühapäeval Kaarma maalinna väät korda pannakse, on pääle warem teatatud laulukooride weel Wõhm a küla laulukoor, juhataja hra- kooli õp. F, Meri ts, osa wõtta lubanud, nii et pidul arwata 150 lauljat tegelikult osa wõtawad. Mängukooris  on ligi 30 meest. Kõnet pidama saab Poide õpetaja hr. Sitzka „LSbu" üle. Kõne tõotab igatipidi ajakohane ja huwitaw saawat- Meie omalt poolt soowime pidule hääd kordaminekut ja rohket  osawõtmist- Lubab ta ju midagi suuremat  pakkuda ning peetakse ju ta ise hüätegewaks  otstarbeks kirikule uue oreki muretsemiseks kiriku 500- a. jubeli päewa mälestuseks. Kaarma õpetaja hr. P a s s on kutse saanud Kihelkonnale õpetajaks tulla, aga ta ei ole seda kutset mitte wastu wõtnüd. Kaarma kogudus wõib selle üle küll rõõmustada.  Uus Kurcsaare gümnastumi direktor, riiginõunik Lutzau jõudis minewal lauwal  Kuresaarde. Saaremaa suurpöllumeeste Seltst hoole läbi on inschener hr. Zimmermann  neil päiwil Saaremaale jõudnud, et siin põllu asjanduse edenduseks töötada. Hr. Zimmermann saab ka esstulewal Saaremaa  põllu- ja käsitöönäitusel hinnamõistjana  tegelikult osa wõtma Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltst abiesimeheks on raamatukaupleja hr. T. Llkw walitud. Aurulaew .Konstantin" on nüüd hästi ära parandatud ja sõidab jälle endise kiirusega Kuresaare ja Rna mähet—  Wiimases politsei ringkirjas antukfe muu seas teada 1) et sel suwel kindralleitensndid  Kowersky jä Schulgini maapinna  mõõtmist toimetama saamad ning et neile igasugust abi tuleb anda, 2) et Leisi theemoja juures igal reede! turlynwoa peetakse ning 3) et 1K Ml „linnapM" igaaastane sSlgu d e - n ä itll S toime pannakse- Minewal aastal wõcti Aleksander Kadakas siin wästutamise alla põletamiste  ja Karja kirikuaias snrnuriStide lõhkumise pärast. 1. junil oli tema asi Tallinna linnas sõjakohtus harutusel. Kadakas  tunnistas ennast süüdlaseks ja seletas, et ta 8 põletamist mitmesugustes mõisates toime pannud ja Karja kirikuaias 4 mõisnikkude  surnuristi ära lõhkunud, mida tegu ta sugugi ei kahetsenud. Süüalune rääkis kohtus, et ta mõisaomanikkufid wihata, sest et nad mitmeid wabadusewõitlejaid kohtu kätte andnud- KohuS mõistis ta kõigi õiguste kaotamisele ja surmanuhtlusele mahalaskmise läbi. Ometigi määras kohuS kindralkuberneri  paluda seda otsust 20- aastaseks sunnitööks ümber muuta- Kaarma seminaris tegiwad 7. skp. lõpueksami järgmised nooredmehed: 1) Oskar  Gustawson, Waljalaft, 2) Jaak Ait, Ansekülast ja 3) Eduard Toompuu Mustjalast  Nendest oli O. Gustawson juba aprilli kuus Kuresaare gümnafiumi juures koolmeistri ameti eksami (na ssauis nai. hästi ära teinud. Kaks kaSwandikku tahawad selle eksami sügisel KuressareS ka ära teha. Lootuse lärele wõlb tulema!  kewadel selle eksami ka seminanS ära teha, kuna seminari uued põhiuskirjad sellel  suwel kinnitamiseks ette pannakse- Tarwilik  see oleks. Kaa rm a seminari kooliõpetaja J. Kiro taron teist korda oma töö eest seminaris auupalka saanud. M 24 Saarl a n e, 1907