fenud, oli mitme saja jala kõrguselt mulla, kiwids M jääga täidetud. Ühtlast tõusis kole maru, mis koletud  kiwidgi lendama pani Sn kõik kestis ainult 2—3 minutit. Aga häwitus oli kole. Maru oli nii suur. et ta inimesed ja loomad üles õhusse tõstis ja nad siis tuvide ja jäätükkide wastu puruks paiskas. Ma nägin, kuda mõned naesterahwad õhusse tõsteti, ja nagu wälk vlimad nad kadunud. Nende surnukehad leiti koledasti Purustatult umbes wiis wersta eemalt. Kolm noort meest, kes umbes 1500 meetrit eemal oluvad, sasivad lendawate kiwide läbi surma. Üks kari, milles 70 hobust ja mitu sada kitse ja keda 6 karjast wne koera seltsis hoidsiwad, ei suutnud ennast enam päästa, maid suri. Meie kuulsime ainult inimeste kisa, koerade haukumist, kitsede mökitamist ja hobuste hirnumist, siis oli kõik mööda. Ühe karjase wiis maru wersta maad eemale. Ma nägin pärast ta surnukeha. See oli kole maade! Lihatomp, ilma pääta, ilma käteta! Igal pool oli surnukehasid, ärakistud käsa, jalgu ja koledasti liimitud  päid- Umbes 20 küla on kõigi inimeste ja loomadegaärahäwitatud. Seitsmest sajast inimesest jäi ainult 4, mina ja mu.kolm sõpra, elusse. Kahju on umbes 40 miljoni rubla. Õpetlased arwawad. et maa weeremine tulepurtskamise ja maru mõjul tuli. * Irkutskist. Kui lühikese protsessi hiinlased koleraga teemad, näitab järgmine looke: Maoshani jaamast ära sõites jäi raudteel  üks Hiina töömees äkitselt kolsrasse ja suri. Teised wagunis olewad hiinlased tömbasiwad  surnud seltsimehel riided seljast, jagasiwad eneste keskel ära ja wiskasiwad siis surnukeha läbi waguni akna Ashehe jõkke, millest nad parajasti üle sõitsiwad. Et mesi jões wäga madal oli, jäi surnukeha pooleni mee pääle. Möödaminejad nägiwad teda sääl igaüks, kuid keegi ei teatanud seda walitsusele, kuni wiimaks üks kaastundlik raudteeametnik ta arssina sügawusesss maha mattis. Kirik ja kool. Pärnust. Elisabeti koguduse näitemüük peeti 18. aug. rannatrahteris ära. Asju oli wähe poole, mis wist sellest tuli, et paari nädali eest üks näitemüük juba peeti, kuna kaks eestulewatel päewadel oodata on. Sissetulek  1203 rubla 61 kopikat, millest kulud saja rubla ümber maha arwata tulewad. Teadus. Kunst. Seltiselu. -t. Tallinnast. Käsitööliste awitamise seltsi rahwapidu, mis 25. skp. „ Estonia" aias ära peeti, laks ilusa ilmaga wäga hästi korda. Rahwast oli kaunis rohkesti kokku kogunud, kes ennast eeskujulikult üles pidas, nagu see meie seltsides ju harilik nähtus on. Pidueeskawa oli hästi kokku seatud. Tema tähtsamateks punktideks oli koorilaul, näitemäng ja kooliõpetaja  hra A. Tammi kõne „Tööst ja töö tähtsusest." Hra Tammil on iseäralik ladus kõnelemise anne, mis kuulajaid tahtmatalt kütkestab.  Ka hra Säki etendused meeldistwad. Pidu kestis hilja ööni. * Kunstlaulu armastajate tähelepanemist  juhime siin kohal selle pääle, et suguõde preili Paula Brehm 10. septembril  bõrsesaalis kontserdi toime paneb. Meie omalt poolt soowime selle kontserdile kõige paremat kordaminekut. * Uus selts. Juulikuu «uimasel päewal  on sisemiste asjade minister «Tallinna näitemängu sõprade seltsi" põhjuskirjad  kinnitanud. xa. Harjn-Madiselt, Kloostrist. Pühapäewal  18. augustil pidas Kloostri muusika selts Tallinnasse asutatawa hullu-maja hääks sumepidu.  Muusikamäng kõlas paremini kui endistel  kordadel. Sega- ja meeste-koori laulud leidsiwad kuuljate poolt täielist rahulolemist. Näitemängud: „Nurjaläinud näitemäng" ja «Teie käsu pääle, herra leitenant," wõeti suure käteplaksutamisega wastu ja kutsuti näitlejad uuesti wälja. Osa wõtsiwad pidust paljud ligidalt mõisnikud talurahwast oli aga mähe ilmunud. Toores lõbu näib neile meel rohkem meeldima. Oli öösel metsas ja külade wahel karjumist ja kisa kuulda jah, sääl on nad küll platsis, aga mõistlikust lõbust hoiawad endid eemale. Sissetulek nõnda siis häätegewaks otstarbeks wäikene. XÄ. Nisfist. li. august oli Nissi karskuse seltsi «Kindlusele" suur rõõmupäeva. Sel päewal saiwad nad oma katuse alla. Nisstlastel oli uue karskuse seltsija  theemaja sisseõnnistamine. Karskuse selts ..Kindlus" on suure sammu edasi jõudnud ta on wist Eestimaal  esimene, kellel nüüd „oma tuba, oma luba" on. Maja on puust ehitus kaunis ruumikas, suure saaliga ja muude kõrwaliste ruumidega, seisab Nissi kiriku lähedal suure tee ääres nõnda siis kiriku rohiv  ale pühapäewadel ja teekäijatel igal ajal tarwiline, iseäranis wesl talwel külmaga, sest et sääl alati sooja theed ja muud kehakinnitust wõib saada. Tallid ja muud wälised hooned ehitatakse ka meel juurde. Õnnistamist  toimetas kohalik õpetaja, «Kindluse" auuliigc hr. Bruhns. Seltsi esimees hr. Kamps rääkis selle pääle mõne sõna ehitatud maja otstarbest, mille pääle kolm korda keisrilaulu lauldi. Selle pääle pidas hr. Tamm Tallinnast tuntud osawusega pikema kõne karskusest,  neid male arwamisi puudutades miks inimesed  alkoholi tarwitawad, ja ühtlasi näidates, kui nõrgal alusel need arwamised seisawad. Soomis Tallinna  karskuse seltsi «Walwaia" nimel, kui säälne esimees,  «Kindlusele" õnne. Ühtlasi oli ka seltsimaja õue pääl näitemüük seltsi kasuks. Pidulist, keda suurel hulgal oli ilmunud, lõbustasin,  ad waheldamisi muusikamäng ja meestekoori laulud. Sissetulek umbes 300 rubla. Õhtul oli saalis pidusöök, millest kaunis hulk pidulist oja wöttis. Õnnesoowi  k-.rjah ja telegrammid, mis Kindlusele ta tähtsaks  päewaks oli saadetud, loeti söögilaual ette. Kõige parema Snnesoowi, luulekujul, oli Narma karskuse selts . Wõllleja" pühendanud. lln. Helmest. Helme Põllumeeste Seltsi esimene karistajate laadanäitus oli 18. aug. 436 Testi postimees. M 2.