siin kül miskisugust nummert nimetada, mitte aga kehalikust ega Vaimlikust küljest, sest et igal isikul oma wSljakaSwamiseks isesugused tähtajad  on. KeS wöib seda liini ette ära ütelda, kui pikaks keski lapS wiimati kaSwab, ehk niisama tema kombelise ja waimlise kaSwamise piiri ette ütelda? Selles tema wäljakaSwamise saladuses  on kõik tema hukkamõistmise mõistatus ja keerd-küsimus.* Wangihoone on lapsele  kombline  surm; tihti aga ka kehalik surm, sest et mitte iga lapse organiSmuS rasket Vangimaja elu ja olu walja ei kannata. KaS meel waja on, sellest wäljapääsemata raakida, mida Vangimaja jäädavalt lapse paale litsub? Siin tuleks sedasama korrata, mille üle juba lugemata korrad on räägitud ja kirjutatud. Ometigi  on aeg käes, sellele kisendavale, kõigist tõeks tunnistatud halbtuiele ots pääle teha. (Järgntb.) Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. Sõda. Asi näib seda laadi walja, et jaapanlaste pärast MandshuriaS waikuS weel kaua edasi kestab, wähemall nii kaua, kui Balti lae« wastik kohale pole jõudnud ehk Port Artur weel nende katte langenud ei ole. Jääb ainult ära oodata, kas Wene sõjamäed, kuna nüüd ka juba kolmandama Väejuhataja parun Kaulbars kohale on jõudnud, taime jooksul midagi tõsisemat  ette ei wõta. Kohutawa wisaduse ja täieliku surmapõlg' tusega näiwad jaapanlased oma raudset silmust ikka kõwemine Port>Arturi ümber tõmbama, Hirmsad kahjud, milledest Stõssel, kui ka waljamaa  lehtede sõnumesaatjad nowembri kuu Võitluste  ajast raägiwad, ei ole jaapanlasi nähtawaSte  w«elgt wafltaca tuuwuv, sest Ma rea, taS telegramm, et nad Viimastel päiwil ka juba Kikwanschani kindluse, mille all nad juba nii palju tuhandeid mehi ohwriks on toonud, hirmsa wõitluse järele ara on Võtnud. Kiil on jaapanlaste teated kindluse ärawõtmise üle oma jagu segased ja üksteise wastu käiwad, aga sündmus ise on Vistist olemas. Kõige selle järele tuleb arwata, et jaapanlased ka lähemas tulewikus ei mingisugustest vhwritest ei hooli, et aga oma nii palawalt igatsetud eessihile saada. Ka meie Port-Arturi laewaStiku saatus näib otsustatud olema. Ühtlasi selgub, nagu juba eite arwasime, et wenelased palju ennemine  ise omad laewad madala põhja paale sisse lasewad, enne niihästi kõiki meremehi, kui ka suurtütka ja sõjamoona kindlustesse wiies. Jaapani omeiliSte hallikate järele teaduStawud Inglise lehtede sõnumesaatjad, et laewaStiku häwitamise tõõ juba mõne kuu eest vn alganud.  Selle järele selgub, et admiral Wireen 18. septembril laewaStikku wäljawiia tahtis, aga aranähes, et paljud reidi päol ujuwad miinid wäljasõitu liig hädaohtlikuks teemad, põõriS ta kohe tagasi. Järgmisel nädalal puhastas  Wireen sadamat hoolega miinidest. 28. sept. läks jaapanlastel korda, mere suurtükka tublide seisukohtade pääle panna, ja kapten Kurvi juhatusel andsiwad need Wene laewaS' tiku paale tuld. 29. septembril laskis Wireen kottisi liiwaga täita ja neid svomuSlaewade lagedele laduda; ühtlasi Püüti ikka edasi miinifi.  Õhtul sõitis Wireen kõik laewad läbi ja seletas laewameeStele, et sadamast wäljasõitmine  praegusel pilgul lausa hukatus on, sest et reidi paälne meel ikkagi mitte miinidest puhas ei ole. Pidi meelgi paigale jäädama. 30. sept. hakkas Kurn kangeSti laewaStiku Pihta laskma. .Peresmet" ja »Pobeda" sai« wad mitu korda trehwatud. endine admirali laew ja ainukene, teS parandamist  ei tarvitanud, wiidi lahte, kuhu kuulid ei ulatanud. Wireen wiiS oma lipu .Pereswct'i" pöäle, mida kõige rohkem laSti. 2. okt. trehwaS  .Pereswet'i" eelmise torni pihta sunr pomm. Maaväed ttrmasiwad mitmel korral Jaapani patareide paäle, et neid tuleandmist seiSma jätta sundida, ja Jaapani patareid jäld tõeSti 3. okt. wait. Kuid 4. okt. hakati uueSti kangeSti tuld andma, kuS pääle .Peresvet'i" ka .Pobeda" ja .Poltawa" trehvatud said. 6. okt. trehwaiiwad mõlemate wiimaSteSse kaks suurt pommi ja nad ei saanud enam paigast  liikuda. Kaubalaevad, keS sõjalaevadele varjuks et:e olld seatud, laSti põhja. SoomuS. laevad wiidi buksiriS sisemise sadamasse: mehed saadeti maale. 11. oktobril sõitis Wireen üheksa u iinipaadiga välja ja tungis Jaapani miini, laevastiku kallale. WõitluS lõppes ilma selgete  tagajärgedeta ja venelased põörsivad tagasi.  13—22. okt. keStiS pombarteerimine edasi. Wireen kaitses kangesti oma laevu tule eest, ise alati kõige kardetavamate kohtade paal olleS. Meremehed nivetasiwad teda .salamandriks". Aga kui jaapanlased 203 meetrilise mäe oma kätte olid saanud, ei võinud enam mingi abinõuu  Wene laevastikku Jaapani tule eest varjata. ' Wene ja Inglismaa. Kuna kolmondama laevastiku ärasaatmine  ikka kindlamat kuju omandab, ei pilgata Londonis enam teist laevastikku, waid peetakse seda tähelepanemise vääriliseks jõuuks. Isegi seda peetakse wäga hästi võimalikuks, et ta Jaapani 35t).000 mehelisel sõjaväel seljataguse vähemalt ajutiseks kinni võib panna. Mõned ajalehed annavad oma arwamistele teistsuguse sihi ja kardavad, et kui lõpuks Wenemaa Jaapaniga  sõbruse-lepingu ei tee, ja „Daily Mail" räägib niisugusest ühisusest juha kui arajää. mata asjast. Ülepää ei pia aga Inglise sõnumesaatjad ja arvustajad ida Asia seisukorda Jaapani kohta enam roosiliseks; hääled, kes Jaapani sõjawiniSteriumi laidawad, kastvawad iga pae. waga arwu poolest suuremaks ja isegi Kõrge, mäe laskmine ja endise wägewa Port.Arturi laewastiku ülejäänud laewade laskmine pole seda mõju mahendada suutnud. Kõige tähtsam on ühe Inglise sõjaasjatundja kiri, mis miimaStel  väewil Inglise lehes ,Spcctator'is" ilmuS, kuS, muu seaS, järgmiselt öeldud oli: KaS Port Artur enne langeb, kui Balti laevastik Kollasesse merde jõuab, on ikka meel kahtlane, ehk kül kõik tänased teated ümberpiiramise  rutulist lõppu tähedawod. Olgu kuidas see on, aga sõda on uude ajajärku aStunud, ja see võib Inglismaal ainult kõigesuuremat muret äratada, nimelt sel põhjusel, et see uuS ajajärk jaapanlastele tingimatalt kahjulikum on. Tihti on tõendatud, et Balti laewaStik sel silmapilgul tagasi sõitma hakkab, kui ta Port.Arturi langemisest kuuleb. Seda ei wõi meie uskuda, maid palju enam usume, et see laevastik oma sihti palju ennem Vladivostoki poole hoiab. Kohtlematalt on see võimalik, ja ka tõenäoline, et admiral Togo Balti lae. wastikku kõrgel merel võitma saab : kui ta seda aga mitte teha ei suudaks ja Jaapan tulewal kewadel ehk suvel oma ülivõimu merel osaltki kaotaks, siis oleks see Jaapanile hirmnS hädaohtlik.  Kui pool miljoni soldatit mannermaal on, kes oma moona Jaapanist saavad, fiiS on vaba laevasõit Korea sadamate ja Jaapani saarte vahel kõige suurema tähtsusega. Niikaua kui Balti laewaStik olemaS on, ei või Jaapan julge olla. Soomuslaevade ja ristlejate tuge. wuse üle, milledest Balti laewaStik kokku on seatud, ei wõi kahtlust olla. Need soomuslaevad  on kõige tugevamate hulgast, keS praegu merel ujuvad. Enne kui jaapanlased venelasi sundida pvle võinud, otsustavat merelahingit andma, ja Balti laevastikku wSitnud ehk ärahävitanud  ei ole miS sugugi nii kerge ei ole, kui mõned Inglise arvustajad unistavad, piab seisukorda ainult suutu tumedaks tunnistama.  Eht jaapanlaste asi maal senini kül eduritaS  ol», ajab nende olek ometi Nad pole kunagi tähtsamat Wene sõjasalka ümber piiranud ja ära hävitanud, ja vangide, suurtükkide ja sõjamaterjali äravõtmine oli tähtsuseta, Wenelased jäiwad, ka taganemise korral, ikka häSti korraldatud sõjaväeks. Midagi ei ole sellises sõjakäigus tähtsam, kui wenelaSte sõja»masina alaline paranemine maa»sõjaS. See pole liialdus, ütelda, et Wene sõjavagi praegu kümme korda tublim on, kui ta mineval kevadel  oli. Jaapanlastel pole aga, ehk nad kül HäSti pääle hakkasiwad, mingit nähtavat paranemist  märgata. lluS sõjajärk võib seda kordame uuesti jaapanlastel halwaste lõppeva. Tema üliwõim merel, mis tema elule nn tähtjas on, on ähvardatud, ja tema maamägi ei suuda Wene sõjamäe suurenemisega sammu pidada. Meie ütlesime, et see Inglise rahvale muret teeb, ja katsume selgeks teha, mikSpärast. Tõsi on, et isegi siis, kui jaapanlased kõige hädaohtlikumasse  olekusse sattunud on, meie kohustatud  ei ole, neile appi minema, olgu fiiS, kui kolmas riik Wenemaa kasuks appi tuleb. Jaapanil  on meie maal aga, mida unustada ei tohi, palju sooje sõpru, kes oma mõju selleks maksma panema saavad, et see Inglismaa auukohuS on, oma ühisusemeest hädaohus aidata; selle kõrval saab see nõudmine valjumalt kuuldavaks, et meie Wenemaod, kui põlist vaenlast, Jaapaniga üheSkooS mahasuruksime, kuna selleks veel õige aeg ja meie ühisuSosaline  nõrgendamata on, kuna meie hiljem üksinda Wenemaa tingimata pääletungimisele  waStu seisma piaksime. TähtjaS osa Inglise rahvast on selleS usuS, sa selleS seisab tähtjas hädaoht. Ainult tugev valitsus võiks selle hüüdele: „päöstkem oma sõpra!" waStu panna, aga kas võime praegusest valitsusest loota, et ta niisugusel korral, kui rahvas Jaapani  kosuks vahele astumist nõuab, Pääd ei kaota ? PiakS aga valitsus Inglise rahva tahtmisele  järele andma, siis oleksime nii raSkeS ajajärgus, millesarnast meie ajalugu vaevalt tunneb. Prantsusemaa ei või, oma kõige parematest  rahumõistest hoolimata, Wenemaad üksi jätta, kui meie Jaapani kasuks mõõka välja tõmbaksime. Ja kui PrantsuS ja Wenemaa  endid meie waStu ühendaksiwad, saakS Saksamaa kindlaSte selle ühisusesse ligi aStuma. Kas oleme seesuguse sõja waStu ettevalmistatud..  Dardanellide küsimus. sai KonStantinopolist järgmise telegrammi: Wene sõjalaewade Dardanellidest läbisõidu küsimus, mille üle Wene ajalehtedes palju arutatakse, teeb ka Türgi ametliSte ringkondadele  muret. Tõsi on. et Wenemaa senini mingit ametlist ettepanekut Mustamere laewade läbisõidu üle ette ei ole pannud, aga ometi on mõlemate riikide wahel selle Üle mõtete vaheldust  olnud. „?atriv« sõnumesaatja sai teada, et JldiS-ttioSkiS (sultani paleeS) oodetakse, et kõige lähema aja seeS ametlik nõudmine MuLtamere  laewaStiku läbisõidu üle ette saab pandud. Mitmed kõrged ametnikud Türgi ülematest Valitsuse ringkonnast andsiwad, jutuajamises, ,Patrie* kaastöölisele mõiSta, et kui MuStamere  laevastik tõepoolest Dardanellidest läbi sõidaks, siis Türgimao ainult wormi pärast waStu paneks. Niisama on. Inglise waljust protestist hoolimata. Türgi valitsus suurt hulka 726 S a ? a l a HB9 ISO4.