Esmaspäcwa õhtul pidas õhtujumalateenistust  Kihelkonna õpetaja Hvbich t ja ieifipäewa õhtul Püha õpetaja Reitag. Kuresaare ringkonna rahwakoolide endise  inspektori hr. Dubrowini hauale on nüüd kooliõpetajate ja lahkunu sugulaste toetusel, ning selleks omal ajal walitud komisjoni tegewusel, kena malmist rist pandud ja haud kaunisti korrale seatud. Nagu kuulda, saada Nelipühi teisel pühal, mil harilik ristikäik surnuaiale Õigeusuliste poolt ette wõetakse, ka hm Dubrowini haual hingepalwet peetud. Wist saamad küll mitmed sel päewal lahkunu põrmule oma austamist ning luguprdamst oma juuresolekuga  ülesnäitama minema. Riia ringkonna kohtu istumine. (Lõpp.) IV. mail arutati järgmisi asju: 15) Loona walla meest? Mihkel Kallase ja Jüri Raudaugu süüdistamist selles, et nad 26. dets. 1966 a. Kaarma-Loona mõisa rehe oliwad põlema süütcnud. Kallas ja Raudauk ennast süüdlaset; ei tunnistanud.  Kohus mõistis nad iõigi õiguste kaotamisele ja sunnitööle 4. aastaks. 16) Loona walla meeSte Mih'el, Johann, Karli Jaani poegade ÄSrid, ja Jaen Silla ning Karl ja Sander Astade süüdistamist  selles, et nad ühes nõus olles Juhan Ühtile kaikaga, noaga ja rusketega elukardetavaid  haawu oliwad lööiud. Kohus leidis, et Ühti haawad mitte ellkarvetawad ei olnud ja mõistis Mihkel ja Johann ÄÜrid, Jaan Silla ning Kast Aaba 6. kuuks ja Karl Ääri ning Smder Aaba 3. kuuks kinni. Ühti ja kaebeauscd leppifiwad  pärast ära. 17) Loona walla mehe Karl Kieri süüdistamine  selles, et ta oma emaja wõõrast isa peksnud olla. Kier mõisteti tõenduste puudusel õigeks. 18) Pürsama walla mehe Anton Urbani süüdistamist selles, et ta kwiitungisse tema ja Konstantin Tuulingu wahel olewate rehnungite üle ilma Tuulingu teadmata kirjutanud oli, et tema, Urban, Tuulingule  kõik tööd maksnud on ning selle kiviitungi siis wallatöhtusse selle tõenduseks ette pannud, et tema Tuulingule nõutama 92 rubla 76 kop. ära on maksnud. Kohus  mõistis Urbani õigeks. lS) Pärsama walla meeste Aleksander Selbergi (kurttumma), Anton Raam (Traaw) ja teiste süüdistamist selles, et nad Johann Tugema korterist keha õlut, 14 rubla wäärt, ära warastannd, selleks korterisse läbi akna tunginud ning naelad milledega aken oli kinni löödud, ära purustanud. Asi lükati edasi, sest et üks Maiustest kohtusse ei ilmunud. Kuresaarde on paar poissi ilmunud, keö kanapoegi hoowidest waraStawad- Oldagu  sellepärast ettswaatlikud. Ansekülast. Abruka mailast Tehumardi  külast Triin Sepp ja sellest samast mailast Salme külast Aleksander Lääts on leitud pidalitõbised olewat—  Januari kuus sel aastal, matnud talutüdruk M. K-, et oma häbi marjata, oma abieluta sündinud lapse surnukeha ilma kellegi teadmata Anseküla surnuaial kiwiaia sisse ära- Asi mli kohase urjadniku  tcgewusel amalikukS ja M- K. on oma süü üles tunnistanud. Kreisiarst ja kohtuuurija käifimad 25. mail koha pääl asja jür»l waatamas. Teine pikne käis 19. mail meilt läbi, mis küll oma tuju poolest esimise wastu ei saanud, fiiSgi meil ka kahju sünnitas. Nimelt lükkas selle seltsis kaim tuul Tehnmardi  mehe P. Korlari paadi ümber. Korsar  ja ta seltsimees P. Kadel saiwad Naswa meeste poolt küll ära päästetud, aga kõik nende wõrgud ja muu kraam langesiwad merepõhja, mis läbi nad UmbeS 200 rbl. eest kahju saiwad. Kihelkonnalt. SupeluSmaja ehitus Abajas on alganud. Ehituse on kaupmees hr. Hausen oma pääle wõtnud. Teisel Nelipühi päewal peetakse Kihelkonna kirikus laSte jumalateenistust. Pääle seda on laste-pidu kiriku lähedal Järwe koplis. Minema! pühapäewal peeti theemajas koosolekut, kuS palwekiri kuratori herrale kokku seati, milles rutulist kooliawamise luba paluti, et kool sügisel oma tcgewust alustada wõiks Teine palwekiri saadeti kreiSpolitsei walitsufele  monopolipoe kinnipanemise pärast teisel nelipühi päewal lastc-peo ajal. 24. mail, häkilise tormi läbi, uppufiwad Tagamõisa ligidal meres 2 kalameest  ära. Jaanist. Hiljuti warastati H. mõisa elamise majast sissemurdmise teel 20 naela wõid üra. WaraS on awalikuks tulnud ja asi kohtu kätte antud. Pärnust Suur tulekahju, kirjutab „Õig-", nagu sarnast siin mõnel ajal enam ei ole juhtunud, oli 18. skp. Riia uulitsal oli tuli lahti päästnud, nii et 6 elumaja ja neli aita tuleroaks saiwad. Majad oliwad Kosenkraniuse, Tomsoni ja Jannscni omad. Et ilm kuiw oli ja tuul ka kaunis wali, siis lagunes tuli imekiiresti  laiali. Kõige suuremat takistust näitas weepuudus sünnitawat. Lähedad kacwud oliwad peagi tühjad, kuid jõgi põlewatest hoonetest kaugel. Pärnu pritsidele  tuliwad weel kaks Waldhofi wabriku aurupritfi abiks. Et tuli nii hirmus suur oli, siis ei olnud kustutamise vääle mõtetgi, kuna ainult kõrwalseiswaid majasid kaitseda püüti. Põlewad majad põlefiwad maani Meie peame wiibimcta selle hääks midagi  ette wõtma, ütles Moro- Ma olen selle püäle julge, et see kõik leopardi töö on. Aga kas wõime seda -õeks teha? Viimati langeb weel kõige suurem süü Teie püäle, Mongomeri. Kui Teie ilma lihata ei wõinud läbi saada, ei oleks Teie ometi mitte pidanud niisugust kardetumat tööd nende kätte usaldama- Mz kardan, et Teie ettewaatamatusel halwad tagajärjed saamad olema. Mongomeri tundis ennast Wdlase olema  ja ütles: Teil on õigus. Mars, ma olen suurt rumalust teinud. Aga nüüd ei wõi sündinud  asja enam sündimaiaks üha. Nüüd peab katsuma hädaohtu kuidagi wiisi tormale  toimetada. Ja, aega ei ole sugugi -viii». Rutake lõuna söögiga ja läheme sus l Lõuna läks piinlikult mõõda. Mongomeri ja Moro waheiasiwad ainult lühikesi lauseid,  kuna mina täiesti waikistn. Pärast lõunat valmistas terme seltskond ennast teele, kelle hulgas mina, Moro, Mongomeri ja tema teener oliwed. Meil köig.l viisad sõjariistad ja ka teenrile anti kirmeS kätte, millega ta harilikult puid lõhkus  Pääle selle oli tal meel väite wiht traati õlal- Moro wöttis meel s»ure jahisarwe  kaasa ja nõnda läksime on»ide poole teele- Enne seda ütles Mongomeri ainule' Wsrfi saate imestamise «väärilist, mitmekesist  seltskonda näha. Walmistage end ette. Moro sammus mait olles edasi; ainult La kahvatanud nägu, põlevad silmad ja kõwasti kokku pigistatud huuled awaldosiwad  ta sisemist ärcmust. Küngastest üle, kalju lõhedest ja põõsastest läbi tungides jõudsime wiimaii ühe lageda platsi pääle, mis paksu, kollase korraga kaetud oli. Wist oli see määwel- Eemalt paistis meri. Meie jäime seisma. Moro wõttis sarme ja marsi segas unist troopika maikust wali, teraw farme hääl, mis mitmekordselt siit ja säält maSlu kajas- Sarme hääled ei jõudnud meel matkida, kui ümberringi kõik metS elamaks läks. Oksad praksufiwad, lähedas soos liikus pilliroog ja mitmesugused hääled oliwad kuulda. Ma tundsin, kuidaS mu pääs juuksed hirmu pärast püsti tõusisad,  kui mitmest küljest põõsaste wahelt hirmsad elukad wälja tuliwad ja otsekohe meie poole ruttanwad. Kõik see nähtus ei mõjunud aga Moro ja Mongomeri pääle sugugi. (Järgneb.) Seda ja teist. Esimene õõkorter abielupõlwes.  K. mõisa kärner kosis Tallinnast sakste toatüdruku. Ei mõlemal poolel seda wa' nodi oli, taheti pulmad suurepäraliselt pidada. Laulatus oli linnas ja ka esimene  pool pulmasid, millest pääle linnawõõraSte,  kes maale sõita ei tahtnud, ka maali pidulised osa wõtfiwad. Pärast taheti  maale sõita, kus alles päris pulm tulema pidi. Anti pruukosti ja tublisti kibedat. Oli öõpäälne õhtu, kui linnalased  südamlikult jumalaga jäeti ja mööda Wiru uulitsat ja Narma maanteed pulmarong  edasi weeres. Rõõmutujus lasti laulu; tuntud wabaduselaulu all sõideti üle Wene turu- Korraga, nagu maa seest kerkinud, on linnawaht pulmarongi eeS ja käsib käratsejaid  wait olla. Noorpaar, kes igas pulmalõbuS teiste eesotsas olnud, ei olnud nende seast, keS ennast ja oma wöõraid igamehe poolt lohistada lasewad. Linnawahile  anti paar sõimusõna; laulu laSti edasi ja öeldi, et ka teised ennast segada ei pea laskma. Seda nähes mattis linnawaht  noorepaari hobusel suu kõrwast kinni ja talutas tema priistawi juurde, kus leiti, et mõlemad noored liig palju mana kibedaga  olimad sõbrustanud. Nende wastused oliwod segased ja warSti jäiwad nad soojas  toaS löSfi ja uniseks. Ei olnud parata tehti kiri kaasa ja saadeti nad politsei soolaputkasse wälja puhkama. Hommikul, kui wahialused lahti laSti, oli terwe kogu politseiteenijaid neile „õnne soowima" tulnud.  Noormees roosid rinnas, ja noorik  pruutkrants pääs astuwad wangitambrist  wälja, kus nad oma esimese abieluöö  mööda oliwad saatnud. Seda esimest ilusat öökorterit abielupõlwes saab weel kaua takka järele mälestada, arwas noorpaar lahked politseid jumalaga jättes. Mis wäärtufeta. ajatiib meilt unustusemerde  wiib. Wäike kuue aa staneJukm „Jsa, miks on iiau päälagi paljas Isa: „Sinu wallatus teeb mulle muret, ning sellepärast on juuksed mu päälaelt ära tulnud." Juku: ,Käll sa oled, isa, ise wallatu. Vanaisal pole enam juukse karwagi Ms.- ISOB M 37 Saarlane