Eesti Postimees Nr. SS. Tallinnas, neljapii-wal, 4 mitrtstl. IVV4 Ilmub Tallinnas iga esmaspiiewa ja uetjapiiewa hommikul. Toimetus ja talitus Harju rväraivaS t? Novell, vvpoi-o), pagar TeSloni Ulajas (endistes „Wirulase" toimetuse ruumides). Toimetuse kõnetunnid: kell lii i e. t. >,Eesti Postimehe" toimetusele Tallinnas. z WilOM ilmm Mt«- iil limnhWlt. --—-7?-i 41. cracstctkäik. j- Kuulutuste petit-rida maksab kuulutuste külgedel 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. Kahemeestele 20»/o waewatasu. Kuulutuste Wastuwõtmine esmaspäema ja neljapäewa hommikul ilmuwate numbrite jaoks kuni laupäewa ja kesknäbali lõunani. Tellimiste ja kuulutuste wastumStjate nimed awaldatakse aeg ajalt uulutuSte hulgas. ..Eesti Postimehe" hiud: vostiaa: ! aastas 3 rbl. kop. -/j Z „ W „ Vs .. 1 .. GO „ ~ " ZS „ kuus „ 30 „ j ilma postitas aastas J rbl. TV kop, ?/» . 1 .. SS . 's . 1 . » - ~ SE . „ luus „ TE Wttljamaale S rbl. aastas. Üksiku numbri hind lche kontoris 2 kop., mujal 3 kop. TMemiste edafitotmetajatele 7 protsenti waewatasu. Sõjaväljalt. Tallinnas, 1. märtsil 1904 Terwe kuu aega on sõda juba kestnud, aga söjategewus on ikka alles algamas. Merel on kokkupuutumisi  olnud ja Jaapan saab merel Vabalt liikuda,  see on kõik see esimese sõjakuu tagajärg. Maal aga koguwad end sõjamäed mölemilt poolt ja paistab, et löpuotsuslikult Jalu kaldad Vaenuliste mägede kokkupõrkamist  köigs päält nägema pearoad. Tegewus sõjawäljal on wahepääl elawamaks läinud, niihästi merel km maal. Jaapanlased on jälle Port Arthuri kippunud ja seda linna lasknud. Seekord  ei ole waenlane aga mitte Port Arthuri ette merele  ilmunud, maid Liaotungi poolsaare lõunapoolse tipu juurde läinud, kus Liaoteshani tuletorn on ja laskis säält üle mägede linna poole. Ta hoidis siis end, nagu 22. meebruaril WladiVostoki all, maariba taha warju ja paugutas nõnda ütelda unibsi, millest tal aga see kasu o'i, et patareid temale enesele mitte tuld anda ei saanud.  Oma laskmisega ta wist linnale suurt kahju teha ei lootnudgi, maid peab arwama, et ta sellega mõnda muud etteMötet ette Valmistas. Niisugune ettewöte, mille pääle arwata Vöiks, on wäe maalesaatmwe Port Arthuri ligidal, kas näituseks Tuwi lahes, mis Kwantungi poolsaarel Port Arthuri selja taga on, umbes 10 mersta Port Arthurist lääne poole. Wähemalt  kuulutab Parist leht ..Temps" seda ette, kellel ka praegu nimetatud laskmine mõni päew juba Varemalt teada oli. Wõi tahab jaapanlane jälle Ellioti saarestiku  ligidalt maale minna, kust ta ju Haijangtau saare oma alla olla wötnud. Siin ligidal läkfiwad jaapanlased  ka 10 aasta eest Jaapam-Hiina sõjas maale. Dalni laskmisest oli sõnum tulnud, aga sellest pole pääle selle enam midagi kuulda olnud, nii et seda juttu küll tühjaks Võib lugeda. Nüüd pöörame korra wee! silmad Wladiwostoki  juhtumiste pääle. Kõige päält ütleme ära, st Reuteri telegrähwi seltsi teatus, nagu oleks Wladiwostoki  Wene laewastiku ja Jaapani laewastiku wahel merel lahing olnud, wale on. Aga paistab nii, et Jaapani laewastik ikka alles Wladiwostoki ligidal saadawal on, Vähemalt kuulewad Parist lehed Tokio laudu, et Wladiwostoki all uus Võitlemine olla olnud. Jaapani laewastiku otstarbe on teada saada, kus kohal praegu Wene Wladiwostoki ristlejad seisawad. Nii kuuldub nende oma ametlikkudest teadetest, Wene ristajaid  olla 19. weebr. Gensani ligidal nähtud ja 19. weebr. on ka admiral Uriu oma laewastikuga Tshemulpost  Wladiwostoki poole teele läinud, aga Wene ristlejaid  ei ole ta kusagil näinud. Mõned awaldawad urwamist, et ehk kapten Reitzenstein uuesti läbi Sungari  merekitsuse ümbert Jaapani tahab katsuda Port Arthuri alla saada. Jaapani laeMastiku ettewöited leidsiwad sõja alguse! Väljamaa poolt palju kiitust, nüüd aga hakkab see kiitus juba jahtuma. Jaapanlastele heidetakse  ette, et nende laewastikul kindlat sihti silma ees ei ole ja et nad laewastiku mitmeks on jaotanud. Ka uued ristlejad, mis Jtalias Argsntmia jaoks ehitati ja mis Jaapani Valitsus suure õhinaga ära ostis, ei olla Palju wüärt ja ei olla päris walmisgi. „Ntssin" olla üleni paksu roostega kaetud ja hulk suurtükka olla päris kõlbmatad. Maawägede üle Lõi telegrahw ootamata teate, nns hakatuses ka mitmel pool õigeks pesti, -- nimelt, st Jaapani wäed Löuna-Mandshurias Takulumes  maale olla läinud ja Föngwangtshöngi luu roe ilmunud. Föngwangtshöng on selle tee ääres, mis Mdshust Mukdenisse wiib, ja oleksiwad siis Jaapan?  wäed sellega Jalu ääres olewate Wene wägede ?elja taha saanud. Kuid see jutt on ainult inglaste ja jaapanlaste poolt wälja arwatud ja Reuteri telegrahw?  agentur on ta ilma ette kandnud. Nüüd tulemaa  sonmmd, et kusagil Mandshurias weel Jaapani wäge olemas e? ole. Koreas aga tükiwad jaapanlased ikka edasi põhja poole, eh? küll lumesadu ja sula nende teekäiku raskenoawad.  Tshmampo ja Pjöngjangi wahel aga sula ilma Pärast praegu läbisaamist ei ollagi. Tshinampos on Jaapani mägesid maale läinud, nad ei saa aga praegu mjagile poole edasi minna. Pjöngjangi ligidal liigu- mad ka Wsne kasakad. Lelle hobused kaugelt paremad  on, km jaapanlaste mmad, ja sellepärast saamad nad ka iga wähema jaapanlaste liikumise üle sõnumid. Raudteed Sõuli jw Widshu wahel on jaapanlased  juba tegema halanud. Raudtee saab 400 kilomeetrit (umbes 370 mersta) pikk ja käib läbi mägise maa ja üle hulga jõgM Kuid mäed ei ole mitte mäga kõrged, jõed ka mitte õige suured, aga siisgi on tee raske teha, sest hulk orgustd tuleb täita ja palju sildasid ehitada. Et jaapanlased mi kähku Koreas raudteed ehitama halkamad, on tunnistuseks, et nad Koread oma seljataguseks  teha tahamad>. kui nad Mandfhuria wastu sõdimist algamad. Kui raudteed malmis, siis saamad nad kohe Fusanist üle Sõuli Jalu äärde mäge ja moona saata, sest ka Sõuli ja Fusani wahel on raudtee  käes teha. Kuid see kõik wötab mitu ja mitu kuud aega. „Kannatust, kannatust ja meel kord kannatust," seda ütles ka kindraladjutant Kuropatkin, enne kui ta Peterburist ära Mandshuriässe sõitis. Wallaametnikkude walimise kohta. Riigmöuukogu on sisemiste asjade ministri ettepaneku  wallaametmkkude Valimise kohta Läänemere kubermangudes läbi maadanud ja otsuseks teinud: 1. Sellekohaste seadluste muutmiseks ja täiendamiseks  pllndakse Läänemere waldade üleüldiste kogude walimiste toimetar - lohta järgmised  määrused maksma: 1) .ü.. mulla määratakse' aastas Mde! aeg ära, millal neid Valimist  ette wötma peab. Kui wallawansm muul ajal aasta sees ametist lahkub, enne walmuse tähtaega, siis astub wabaks saanud ametisse kommissari määramist mööda wallamanema abi. 2) Talurahwa-asjade kommissar määrab iga walla jaoks aastas selle aja ära, kuna walimisi toimetama peab, selle järele waadates, kuidas kohaliku walla liikmetel hõlpsam on kokku tulla, kunas neil Lõost waba aega on jne. Oma armumise selles asjas annab talurahwa  asjade kommissar kubemangu Lawrahwa-asjade Zommisstonile ära, kes selle järele ärakaaludes kindlad täht- ajad aastas ära määrab, mille jooksul walimisi peab pidama, kas terwes kubermangus wõi kohtade ja maakondade kaupa, ka iseäralisi tähtaegi mõnede waldade  jaoks lubada, kui see nende kohalikkude iseäralduste  pärast tarwilikuks tunnistatakse. 3) Kui walimists alatised tähtajad ära kinnitatud, siis jootab talurahwa-asjade kommissar oma jaoskonna w allad walimiste toimetamise järele kolme liiki, selle tarwis, et wallawanemate, nende abide, wallakohtumkkude  ja nende ametikandidatide walimised iga aasta ainult ühes kolmandikus tema jaoskonnas ette tuleksiwad. Kommissari  jaotus läheb kubermangu talurahwa-asjade kommissioni kätte kinnitamiseks. 4) Walla üleüldise kogu poolt walitud isikutel hakkab  kolmeaastane ametiaeg esimesest jaanuarist pääle. 11. Esimeses jaos äramääratud walimisekorra maksmapanemise kohta tehtakse otsuseks: 1) Waldads liikidesse jaotamise juures walimiste toimetamiseks paneb kommissar wõimalikult ametnikkude  ametis olemise aja kestwust tähele ning määrab esimesesse liiki need wallad, kus ametnikud juba kolmeaastase  ametiaja täielikult ära on olnud. 2) Nende ametis olewate isikute kergenduseks, kes eesolewate määruste maksmapanemise ajal seatud korra järele peaksiwad üle kolme aasta ametisse jääma, ja kellel niisugune ameti pikendus iseäralistel põhjustel raske oleks, wöib kubermangu talurahwa-asjade kommission  niisugustel kordadel uusi walimisi ka enne seatud  aega lubada. 3) Neile ametis olewatele isikutele, kes uue tähtajani  mitte wähem kui kaks aastat ametis olnud, arwatakse see aeg täie kolme aasta ette. Eelolewad uued määrused wallaametnikkude walimise  kohta on 5. jaanuaril sel aastal Kõigekõrgemalt kinnitatud ja täide saata kästud. Kui arwed majapidamises puuduvad... WSrdlsmisi wähs on meil talude majapidamisi, kus korralist raamatupidamist leiame. Kaugelt suuremal  osa! puudub see. Kui aga arwed majapidamises puuduwad, siis wõiwad mõnesugused ebaarwamised tekkida ja omanik ei teagi oma majapidamist kahju ja halbtuse eest hoida. Üteldakse õigusega, et põllumees ilma raamatupidamiseta ja rehkendamiseta nagu lae- wamees ilma kompassita ja tüürita on. Ta eitea isegi õigesti, kuhu poole ta purjetab. Ülewaade puudub, kas majapidamine oma üksikute harudega kasu wõi kahju toob. Armud sunmmad immest järelemõtlemisele ja wea põhjuseid üles otsima. Et käsulist asja puuduksel  järelemõtlemise! ka halwasti tormikada wõib, nõnda et asja enese kohta ka mii maks usaldus ja lugupidamine  kaowad, sellest wäike näitus. Nagu teada, on Siberi wõiasjandus miimaste aastate sees õige ruttu edenenud. Selle jaoks ehitatud walged wagunid meawad wõid miljonite puudade wiifi säält wälja, kus ta nimelt Riia ja Liibami sadamate kaudu wäljamaale saadetakse. Wõiasjandusele on üleüldse Siberi suur raudtee Ml aluse pannud. Suuremad piimatalitused on sääl sestsaadik, kui raudtee käima sai, sisse seatud, kuhu ümberkaudsed talupojad oma piima kokku toomad. Piimatalituste asutajad on hakkajad ärimehed, kes karjatoodeid  ilmaturule oskawad saata. Kui aga lugeja arwaö, et Siberi karjaomanikud ise ka kes teab kui osawad ja järelemõtlejad inimesed on, kes tublisti rehkendada oskamad, siis eksib ta. Nagu „Sib. Shisn" kirjutab, hakata säälsed elanikud õige maenuliselt piimatalituste km asutuste päale waatama.  kes nende karjapidamise nurja ajada. Siberi leht kirjutab muu seas : Piima wõitegijale ära andes Lulewad kirjakute pidajad  koju, ühes käes mõned mask wiiekopiku tükid, teises käes aga õnnetusrikka. keetmata ja kooritud piimaga  Uõuu, millega nad wastkaid joodawad, kus need meel elusse on jäänud. Lõpuotsus on see, et perekonna  liikmed piima on kaotanud ja ka omad pärastsjed  toitjad kasmamad wasikad. On majapidamist 40—60 lehmaga, kes piima piimstaliwsesss müHWad, aga cmAstgi wafiW .Mam ei Ole. Wasikad Wpesiwad  ära, sest et neid piimatalitusest tagasi Loodud lahja piimaga joodeti. Niisama oli mitme tuhande kuiwatatud masikanaha wedamist näha. Loomatohter tõendas, et nii suur hulk wastkaid lahja piima pärast ära lõppenud. Tema tegewuse ringkonnast üksi olla möödaläinud aasta maikuu algusest kuni juuni lõpuni enam kui 60,000 wasika nahka wälja miidud, kuna wasikad lahjale piimale ohmriks langenud. Mis tuleks aga inimeste arwamise järele, kes niipalju  kahju saanud, asja parandamiseks teha? Mis muud, kui koorelahutajad maja puruks peksta, piimatalituste uksed kinni panna ja wöimeistrid kus seda ja teist kihutada. Aga kas siis muud nõuu si ole? Küllalt! Päälegi on see õige lihtne ja käepärast. Tarwis niipalju piima koju jätta, nagu wähemali esimese paari nädali sees wastkate jootmiseks ära kulub (pärast wõlb sooja lahja piima aegajalt enam juurde lisada) ja ainult, mis sellest ja majapidamise turundusest  üle jääb, piimatalitusesse wiio. Nagu nimetatud, ei tee lahja piim pärast mõistlikul andmisel wastkale enam midagi wiga. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Wene-JKaPam sõdK. Kindral Saharowi avwamme. Prantsuse ajalehe  „Flgaro" kirjasaatja on Peterburis Wsns kindralstaabi  ülema, kindral Saharowiga enne selle ärareisimist  Kaugele Idasse rääkinud. Kindral Saharow olla temale ütelnud: „Meie saadame Jda-Aasiasse wühemalt 400,000 meest. Seda arwu wõib tarbekorral meel suurendada. Jaapani tegew sõjawägi on 156,000 meest suur. Nende jala- ja suurtükiwägi on hää, ratsawägi aga nõrk. Jaapanlased wõiwad lõige snam 200,000 meest kokku saada, mis meie aga tingimata ära purustame.  Meil on jaapanlaste kohta palju imestusesse panewaid asju tagawaral. Enne kuut wõi kaheksat nädalit ei sünni Mandshurias midagi tõsist. Wenemaa ei seisata enne, kui terwe töö tehtud on. Sõjamäe toitmine ei tee meile mingisugust muret, ennem teeb seda nende paigutamine." Waheajal on kindral Saharow, kes I. wäekorpuss juhatajaks nimetati, ju Hardini jõudnud. Port Arthuris ilumwa Wsne lehe „Now. Krai" «uimased numbrid, mis pärast esimest lahingut wälja antud, on nüüd siia jõudnud. Numbris, mis 31. jaanuaril ilmunud, leiame kohe eesotsas järgmise tähenduse: „Kuna „Now. Krai" toimetuse ja tehnikaliste  jõududest üks osa tegew asse sõjateenistusesse on kutsutud, siis pole toimetusel mõnel ajal enam wõimalik  lehte harilikus suuruses wälja anda, waid anname oma lugejatele ainult aruandeid. Linna lugejaid palume  ise wõi käskjala kaudu tellimise kwntungi ette näidates lehele kontorisse järele tulla, sest et lehe Must lauluraamatuid, A mustamise paetva kaartiftd, lihawõtte-, Jda-Aasia-, apriKipsstkaarta  ja roosipaberit soowitab odawali WctktvereÄ.