Ruckteschelli ähwardanud. GuStaw Ani seletas, et salk, kes Lümmada mõisas majanduSlifi nõudmist  ettepanemas käinud, sundinud teda Peeter Krauuiga ühes tulema. Mõisas ei ole keegi v. Ruckteschelli mitte ähwardanud. Mihkel Kuiwjõgi  za Aleksander Lääs seletastwad, et ehk nad küll Lümmada mõisas on olnud, ei ole nad kedagit ähwardanud. Ado Haab seletas, et ta on v. Ruckteschelli korteris käinud ja palunud luba, et wvlimched läbirääkimist wõikstwad pidama  tulla. Päüle seda lälfiwad v. Ruckteschelli loaga umbes 20 inimest tuppa, kes ka temaga rääkisiwad. Jaan Hirsch (ta on ka Hirs) rääkis,  et ta on 5. detsembril Lümmada mõisas olnud ja tee! talumeestele ajalehte „Olewiktu" ettelugenud, kuid keegi ei ole kedagi korratuste tegemiseks üleskihutanud. V. Ruckteschelli ei ole keegi Ühwardanud. Aleksander Kaarli poeg Kuiwjõgi  tõendas, et ta on ühes talumeeste salgaga Lümmada mõisas käinud v. Ruckieschellile nõudmist  ettepanemas, et ta kroonu metsa raiumise seisma jätaks. Ta läinud Ühes Mihkel Toopiga  ja Peeter Krauuiga v. Ruckteschelli kööki ja rääkinud temaga. Kui v. Ruckceschell öelnud, et tSSseiSmajätmine mitte tema wõimuses ei ole, on nad kõik ära läinud ja ei ole kedagi ähwardanud.  Jaan Roost seletas, et ta on tõesti salgaga Lümmada mõisa läinud ja wärawate juurde seisma jäänud, kuid sinna ei ole ta sugugi sellepärast läinud, et mingisugused majanduSlifi nõudmist ette panna, maid läks oma kodusse, sest et ta kõigist 25 sammu mõisast eemal elab. Ado Kaar seletas, et ta 5. detsembril Lümmada mõisas mitte ei ole olnud, aga käinud ainult metsas, kuS kedagi ähvardatud ega kellegile liiga tehtud ei ole. Priidu Kaar tõendas, et ta on tõesti salga talumeestega Lümmada mõisas käinud,  sest et tema arwates on v. Ruckteschell laastavalt  ja seadusewaStaliselt metsa raiunud, mis päraft-poole politsei poolt ära on keeltud. GuStaw  Kaar seletas, et ta on S. detsembril omatama  läinud, kas ehk tema hobune Lümmada mõisa ei ole juhtunud. Siin on ta terme salga talumehi ees leidnud, kes rääkinud, et v. Ruck- Seda ja teist. Europa kõige wäiksesad sõjamäed. Meie Umajao kõige väiksemate sõjavägede seast on S. Marino küll .kõige vägevam"; temas on 38 ohwitseri ja 950 meest. Teine sellele järgnev maa on Luksemburg.  Tema sõjamõgi on rahu ajal 2 ohwitseri  ja 145 meest juur. Pääle selle os sääl weel Lks vabatahtlikkude wäesalk k ohwitseri ja 170 mehega olemas. Sõjawäearw wõib aga, kui isamaa iseäralises hädaohus on, 250 mehe pääle tõusta. Kolmas on Monaco vürstiriigi  söjawügi 4 ohwitseri ja 82 mehega. Lõige wiimane on vürstiriik Lichwnstcin, millel aga 1868 aastast pääle oma sõjaväge mitte e»am olemas ei ole. .Post." Hää waewatasu. Keiser Napoleon I. oli wäga wilets käekiri. Keisex kahetse» ise sagedasti selle üle, et teda nii wiletsaSti oli kirjutama õpetatud. Kord, kui Napoleon juba konsuliks oli, tuli tema juurde teiste palujate scaS üks wana hall »ehit«ne- Mul oli auu teie kõrguse ilukirjutamise kooliõpetajaks olla, ütle» manamees koufulile palwckirja ära audes. Mäletan, mäletan! Selle eest, et teie osa kohusid wäga ilusasti olete täitnud, määrav teile 1000 franki Ööaastast abiraha. —rg. Meis elu vn ju ilmas kaduw «agu kastetilk. Mk mis srsas ou rne stlmaS Mb meist maha silmapilk. Aga t S S d meil LW läcwad, igaweSti seltsiks Mwad. Armastuse kangelane: Liisa  Ltleb, et ma oma tundmusi nagu kindaid wahelama pidada. Kui see nii oleks, siis miikfiwod  kindad mind !üll pankrotti. Ajad murdawad: lk. aastane «im Kui imelik. «iLmastel aastate! ei tunne »a esam sugugi ss ts»s»M armastust kui esse! teschellil mitte õigust ei ole kroonu metsa raiuda, ja mõned nendest on pärast seda metsast v. Ruckteschelli töölised töölt ära saatnud. Metsast läinud ta ühes salgaga v. Ruckteschelli maja juurde. Üks osa meestest läinud v. Ruckteschelli kööki, et temaga läbi rääkida, kuid tema jäänud õuue, kust ta peagi ära läinud. (Järgneb.) Kihelkonnalt. Nagu .Saarlase" lugeja» tele teada, on meie ettewalmistamisekoolis õpetuseandjate poolt muudatus ette tulnud. Ka kooli seestpidise sihi poolt wõib muudatust loota, sest et kooli juhatus edeSpidi Kihelkonna õpetaja käes saab olema, mille tõttu sääl nüüd küll lopsi tõsises kristlises kõlbluses saab õpetatud  ja kaswatatud. Muhumaalt. Metsik tegu. Minema! kewadel läkfiwad mitmed Muhu tüdrukud Hiiu Suurde mõisa suilistcks. Nüüd olla kahte neist kellegi ööhuikuja poolt raskesti haawatud. Ühele löödud noaga näosse, teisele kaks sügawat haawa rindu. Wiimane oli kohe werekaotuse läbi minestusesse  langenud. Haawatud. suilised tuuakse lähemal ajal Muhusse tagasi. Asi läheb kohtu alla. .Mr." Wiljandist. Ajalehed „Meie Kodumaa" ja „Sakala" lähemad osaühisuse kätte. Pärnust on üle 20 ja Wiljandist üle 30 isiku ennast üles andnud, kes osaühisuse liikmeks tahawud astuda. Osamaks on 25 rubla. Mõned isikud on kuni 100 rbl. eest osatähtefid mõtta lubanud.  Plaanitsetakse nimetatud ajalehtefid juba 1. okt. osaühisuse kätte anda- „Wir." Tartust. Ajakirja ,Noor-EeStt" asutajatele  on «väljaandmise luba kätte jõudnud. WaStutawakS toimetajaks ja wäliaandjaks on Gustaw Suits, toimetajaks Bernhard Linde. Ajakirja programm on järgmine: I. Teadused ja fitosvfia, U. Kirjandus: 1) bclletriStika (romanid,  novellid, luuletused ja dramatilised), 2) kirjandusline ülewaade (kriitika, polemika ja bibliogrofia), 3) Kunstid: taunid kunstid, teater ja muusika (ülemasted, kriitilised artiklid ja reproduktfionid, 4) Kuulutused. „Post." „Post." järele on postiametnik Eilau Kihelkonnalt Jõgewasse ametisse määratud. Tallinnast. Eesti põllu- ja käsitöö näitus  arvati „PoSt." järele S. sept. Näitus on osakondade poolest õige laialine ja arwurikaS. Mitmed osakonnad on kuni S korda ja enam suuremad, kui mincwal aastal- Wäljapandud kogud on õpetlikud, katsed ja võrdlused asjatundmisega  tehtud. Ilusad ilsad nädala algul ja näituse ajal meelitafiwad wäljapanejaid kui ka waatajaid suurel armul kokku. Laupäewal käifirvad näitusel 850 piletiostjat,  eSmaspäewal oli jällegi ISM piletiostjat, pühapäeval tõusis ssitsMÄjsts arm 21 tuhande  pääle. See sa arm, mida Eesti näitused  kodumaal senini ei tundnud. Nii on tänawune MM põllumeesteseltsi näitus aineliselt MM korda läinud. Üle kolme  päewa kakku pääle 23,000 näituselläijat. Kuid tähtsus ei seisa Mitte üksnes ainelises  küljes, täuawust näitust mõrd ka wüljapanekute  rohkuse js hääduse poolest eeskujulikuks nimetada. Siit «Sisimad ZpMs põllumehed ja käsitöölised, «ristM js sellid, üleüldse kõik, kes tööd armastavad ja tSöd tarwitawad. Näituse hiilgav kordcuumek audis paljudele  põhjust ja julgust mõtelda: tulevane Eesti  põllumeesteseltsi «ZltaS peab veel suurem olema i —. „Wir." Lätimaalt. Riiast. Liisi koleraSse jäänud on ametlilu aruande järele zuuist 2V. aug. 244 immest; nendest »» 82 Ar»M saanud ja 120 surnud. Riias ükfi on selle aja sceS ISB inimest  koleraSse jäänud. kellrdeft S 0 surnud ja 6S terweks saanud; Rüa maakonnas jäi 36 inimest koleraSse, kelledest S 4 surnud ja 10 terweks saanud. Üiczä-nud kolerahaiged on Tartust, Walgoft js SslZsss «aakonnast. Pärnus  oii esüaer.e kslerask saamine 22. augustil, haige j«ri 28. augustid MMS on 4 koleraSse Mmist vinud, milledest üks surmaga lõppes. ,M. K.« ZttStevist Mk lSctp wallarahwa palwe Mk kinui pannud on mõisnik s. Strandmann, M. B.' te-st-b. »Pott/ Kaugemalt riigist. Peterburist. Uue kogudusteseaduse kohta Vallimaal on võõraste uskude departemangu direktor  A. J. Harusin «Russk. Slowo" kaastöölise waStu avaldanud, et EcSti- ja Liiwimaal õpetajate valimine rahwa kätte antakse, Kuuramaal jääb aga patronadiõiguS manal viisil alles. Õpetaja walimiStel Eesti- ja Liiwimaal on V» häälteenamust  tarwis. Wenemaa linnade Lutherufe usu kogudustes seatakse kaks organisatstoni, kogudusekoosolek  ja kirikunõukogu. Koosolekutest osa wõtta võivad need koguduseliikmed, keS 26 a. wanad, walituteks olla need, kes 30 a. Õpetaja walib kirikunõukogu ühes koguduse saadikutega, kelle arm nõukogu ilmalikkude liikmete armust poole suure» on. „Wir." Usuvabadusest. Keegi kuberner keelaS hiljuti wanausulistele kirikliku rongikäigu ära. Nüüd on, nagu Riia lehed teatavad, sisemiste asjade minister seletanud, st see keeldus 17. aprilli ja 17. oktobri ukastdega vastamist käib, ja kubermanguülemale ette kirjutanud wanausulisi, kui nad otsekohe kahjulikkude seltside liikmed ei ole, mitte takistada palvetundisid ja jumalateenistust  pidamast, ka mitte siis, kui neil oma palvemaja ei ole ja nad kuhugi erakorterisse kokku tulevad. Õigeusu koolid Baltimaal. Ministritsnõukogu  on projekti, mille järele Baltimaa õigeusu  koolid sinodi alla antakse, kinnitanud. Selle projekti järele pandakse koolisundus ka õigeusu koolides maksma ja lubatakse nendele koolidele 240.500 rubla igaaastast abiraha ja 24.000 rubla ühekordset abiraha kahe esimese aasta jooksul  koolimajade ehitamiseks. „Wir." Wcncmaa riigiwõlg. Nagu tulemase aasta eelarwe näitab, on 1. januaril ISIO. " riigiwõlg üle 9 miljardi 38 miljoni rubla (9,033,756,433) suur. Tänawuse aasta jooksul on see summa ligi 203 miljoni rubla mõrra (202,872,242) suurenenud. 1910. aastal tuleb selle mõla eest ligi 310 miljoni rubla (309,942,628) protsenti maksta, kuna wõlga ennast ainult 25 miljoni rubla mõrra mühendada  saab. „Post." Väljarändamine Siberisfe kaswab iga aastaga. 12 aasta jooksul, mille kohta teated on olemas, on üleüldse 3,344,500 hinge Europa-Wene«aalt  Siberisse asunud. Pool sellest summast langeb viimase 2'/- a. pääle. 1907. aastal oli «väljarändajaid 577 tuhat hinge, 1908. aastal 71KV- tuhat hinge, kuna tänavu 15. julmi, s. o. SV- kuu jooksul, 618,256 inimest Siberisse on rännanud. Niisama kaswab  ka nende tagasirändamine, kcS uue elukohaga  rahul ei ole. Tänawu on 1. julini üle 32 tuhat immest tagasi tulnud, kuna mineval aastal selsamal ajal see arw 17 tuhat oli. Maa suurus, mis hinge pääle Siberis määratakse, on 15 tiinu. Tänawu tuli ligi 360 tuhandale inimesele ligi 5,700 tuhat tiinu wälja mõõta ja korraldada. See on niisugune rünk töö, mis terwet sõjawäge maamõõtjaid ja agranomifid nõuab. Seda aga valitsusel ei ole, pole neid ka kusagilt wõtta. Sellepärast on wäljarändamise-walitsus suures kitsikuses. Tal ei jäänud muud üle, kui ringkirja wälja saata, mis ««kuulajate liikumise tänawu lõpetab. „PoSt." .Nowoje Wremja" teatab järgmisest juhtumisest Wene-Hiina piiril: Sangari jõel, Harbini lähedal, põrkas Wene aurulaev sadamast wälja minnes Hiina bartasega kokku. Salk hiinlasi tungis aurulaewale  ja peksis rõõwlikombel laevamehed ja ka reisist läbi. Hiina soldatid ohvitseri juhaw. sel peWsad wene lasi rusikatega ja püssipäradega.  Lõpuks panivad hiinlased wesl rSZsisM toime; rSSmiti kõik ära, mis aga kätke puutus: uurid, rahakotid jne. Piiriäärne ristleja kui ka j«pMM ei olnud jäält kaugel, aga ärasele, tamata Mjusel ei aStmmd need hiinlastele »aSw. Boel t»»e juhtumine: ÜheS jaama» lätsi» «ad Vene puusepad riid». Wene shasdsrsid «Stfimad uad waugi ja audfiwad Hiina politsei Utte, M kckeluse awttajale 4!) v kepihoopi audi», Met M mee» praegu elu ja surma «ahel wae«!eb. Teised saiwad niisuguse jao, «» t«»est ««sest ssudi «siS teha. M KK Saarlane 190 S