Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimes»? on Knrefaarcs, PitkaS uulitsas, Trcffcni majas nr. IS Kuulutuste waStuwõtmiuc kuni kellu 1 päewal Adresst muutmise eest lv kop. s Tellimisehind; l kroonu»ostiga: »ast«s . . s ril. V- . . . 1 ! V. ...."„ . k ! I - I' ! '/. . s« . Üksik number maksab S kop. M 30. Kesknädalal, 29. aprillil 1909. XXV. aastakäik Kunstkärgede tarwitamisest ja kasust. Kunstkürjed on uuema aja leidus. Nende leidja on puusepp Johannes Mehring. Tema lõikus aaSlal 1367 laua sisse kärje wahe-feina kuju ning selle abil muljus tema õhukese wahalehe  kürjekanni põhja näoliseks, mida mesilased le«a kõige suuremaks rõõmuks kärjeks malmis ehitosiwad. Tema leiduse põhjal on meie aja iõigelüietisemad kunstkärje «valmistamise abinõud waimistatud. Mõistlikus mefilaötelaSwatuseS on tunstkärgedel määratu suur tähtsus. Mesinik»  rikkus ei ole mitte üksi mesilaste perede hulk, waid patju enam ka malmis ehitatud kärgede  tagawara. Selle tagawara saamiseks on kunstkärgede tarwitamine wäga suurel mõõdul abiks. Kunstkärgede tarwitamine unfilaZtekaslva- LuseS on õieti mitmesugune. Juba kewadel, kui mesilased näljast saaki tooma ning pered tugewamaks minema halkamad,  wõib kunstkärgefid kasulikult pesaruumi laiendamiseks tarwitada- Sellel ajal wõib ainult  terwed raamitäied kunstkärgefid mesilastele anda, sest iewadel ehitawad mesilased ainult leseiürgefid, mida nemad kokkuhoidmise pärast tegema on sunnitud, sest et kewadsl meel wäga wähe mett saadawal on ning lesekürgede ehitamiseks  mesilaste! märksa wähem ehitusmaterjali maha ära kulub. Kunstkärgede pääle ehitawad mesilased aga ilusad töölistekannid malmis. Kui mesilased oma pesaruumi täiesti ära täidawad ja muist juba wahe-laua taha lähemad, siis on aeg kunstkärjega raam juurde anda. Kõige parem on tugewalt perelt pojahouetega raam wõtta ja nõrgale anda ning wõetud karje asemele raam lunstkärjega panna. Selle läbi läheb nõrk pere rutusti tugemaks ja tugew pere ei hakka nii ruttu heitmise pääle mõtlema. Nõnda kunstkärgesid tarwitades wvib mõne niida» laga pered köit ühejvuliseks teha ning teatud ajaks pereheitmisele walmistada. Meftnikul on see aga wäga tähtis, kui kõik tema pered ühe nädala jooksul heidawad. Ilma kunstkärgede tarwitamata ehitumad mesilased rohkesti lese» kärgesid, nimelt kcwadel ja üleüldse siis, kui mett mähe saada on. Nemad katsuwad waesel ajal mähema ehitusmaterjaliga läbi saada. Kui mesipuus rohkesti lesekärgesid on, siis muneb ka ema sinna rohkesti lesemune sisse, milledest hiljem määratu hulk leski wälja tuleb, keS oma suure hulgaga ainult kahjuks on. Et leskede juurele armule piiri panna, selleks lõigatakse lesekürjed  wälja ja nende asemele pannakse niisama suured kun st kärje tükid kärje sisse, mida mesilased  warSti täis chitawad. On niisugune kunstkärje  tükk hästi sisse pandud, nõnda et kanni read täiesti ühte lähemad, siis on sedawiisi paigatud kärg pärast Väljaehitamist niisugune, et kuidagi ära tunda ei wõiks, et see paigatud kärg on; ainult paiga heledam karw on tunnistuseks,  et sinna kohta paik on pandud. Lesekärgesid ühe pere jaoks wõib ühe ruut wcrsoli suuruse tüki jätta, millest küllalt nii palju lesisid wälja tuleb, kui ühe pere jaoks tarwis on. Et kunstkärgede jaoks waha saada, selleks on tarwis, et mesilased ka loomulikkusid kärgesid ehitalsiivad. Loomulik kärg peab aga ka täiesti sirge olema, siis wõib teda liiguwürgi mesipuus tarwitada. Et täieSti sirgeid loomulikkusid kärgesid saada, selleks peab jälle kunstkärjed abiks wöt« ma, ja nimelt lõigatakse kunstkärjest nii laiad, kui keegi soowib, ribad, mida raami ülemise liistu külge kinnitatakse.» Esimestele warasematele heidupecedcle wõib niisuguseid raamisid päämeesaagi algul anda, aga ka siin on soowitaw kunstkärgedega mitte kokkuhoidlik olla. Mõned täied kunstkärje raamid  peaks ka neilegi antama- (Järgneb.) Kaks Dianat. so Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas'e ajaloolik roman kolmes jaos. Eesti keelde J. Piklep. Ehk ta küll wahwa oli, ei olnud ta siiamaani  ühtgi lahingut wõitnud, millest ta osa wõtnud oli. Ravenne ja Marinauo juures, mil ta weel wäejuhataja sl olnud, ei näitanud ta misgi asja poolest ennast wälja; Ricvq'l juures, kus ta jchweüslastele juhatajaks oli, raiuti ta polk peaaegu kestelt läbi, aga Povie juures wõ. ü ta koguni wangi. Kaugemale tema jöjakuulsuõ  ei ulatanud; S. Loren pani sellele kurmule kuulsusele irooni pähe. Ilma Diana de Poitiers'l abita oicks ta igas asjas langenud,  aga see mõjus niipalju Heinrich 11. pääle, et Mvntmorenci oma endisele paigale jäi. Ja seda meest armastas Diana õrnalt ja kuulis igaö asjas ta sõna, ilus kuninga Diana oli naerurväärt teenri ori. Sel silmapilgul koputati  ukse pihta ja fieseaStuw teener teatas, et vicomte d'Exmaise tungiwalt palub hertsoginna jmule wäga tähtsa asja pärast saada. õ'Exmaise i hüüdis iväeülem. Mis ta Teitest tahab, Diana? KaS ta tõcSti tuli Teilt Teie tütre kütt paluma? KaS pean ta sisse laskma? küsis Diana alandlikult. Muidugi, muidugi, see wõib meile kasuks olla. Oodaku silmapilgu aega. Weel paar sõna, Diana. Diana de PoitierS andis teenrile käsu wälja minna. Kui vicomte d'Ex,naise Teis juurde tuli, ütles wäsüiem, fiis on tvist mõni ootamata takistus ette tulnud. Kuulge mind, Diana: iga asi, mis vicomte Teilt palub, ütelge ära. Kui ta Teilt küsib, missugust teed minna, näidake  talle koguni teist. Kui ta soowib, et Teie tals „ja" «vastaksite, ütelge tale „ei", aga kui ta Teilt „ei" sovDib, ütelge „ja". Oige tema wastu uhke, tige, ühe sõnaga, nagu Melustne  tütar olema peab, kelle sugust PoitierS'i suguvõsa tulnud on. Saite minust aru, Diana? Kas lubate seda teha, mis ma Teid käsin? Punktipääli, mu sõber. Siis, loodan ma, et meie kõik vicomte plaanid segi ajame, ma loodan seda. Ma lahkun,  Diana, aga andke mulle pärast oma jutustuse  üle vicomtega täieline aruanne. Jällenägemiseni  ! Ta suutleS Diana otsaesist ja läks wälja. Teisest ukjest juhatati vicomte d'Exmaise sisse. Gabriele kumardaS aupaklikult. Diana waStaS külma päänikutamisega. Kuid Gabriele  «valmistas end südilt eestulewa «võitluse waStu ette ja algaS üsna rahulikult püüle- Hertsoginna, ütleS ta, minu ilmumine Teis ctte on wäga ettemõtlemata ja peaaegu häbemata, aga inimese elus tuleb juhtumisi ette, mis nii tähtsad, tõsised ja kõrged on, et meid harilikku viisakust unustama sunniwad. Ma olen saatuse poolt niisugusesse hirmsasse seisukorda pandud, hertsoginna- Inimene, kes Teiega räägib, usaldab Teie kätte oma elu ja kui Teie teda halastuseta oma käest maha miskate,  läheb ta puruks. Proua de ValentiuoiS ei teinud pisemalgi katset teda trööstida. Ta kumardas end ettepoole, pani küünarnukid põlwede  pääle ja niiwiifi lõuga mõlemate käte pääle toetades, waatis ta läbipuuriwalt Gabriele  otsa. Hertsoginna! hüüdis wiimane, et piinliku «vaikust lõpetada. Teie teate, wõi ei tea, et ma madam de Castrot armastan. Ma armastan teda sügama, palama ja ärawõitmata armastusega. Mis see minusse puutub? näis Diana de PoitierS'i hooletu naeratus ütlema. Ma räägin Teile oma armastusest, mis minu hinge täidab, hertsoginna, et Teile lõpetuseks  ütelda, et ma halastamata wõimuse all olen. Ma ei suuda teda ära salgada, nagu mõni inimene, ma ei arwuSta teda, nagu mõtetark,  ei mõista ta pääle kohut, nagu preester, maid ma olen malmis tema ette põimitama, kui Jumala kuju ette. See süda, millesse armastuse kiired tungiwad, saab puhtamaks, kõrgemaks ja pühamaks. KaS ei pühitsenud Kristus ise teda sel päewal, kui ta Magdalenale ütles, et ta õnnistatud on naeste seas, sellepärast,  et ta palju on armastanud! Diana de PoitierS waatas Gabrielet piluS silmadega ja langes seljakile tooli tuge najale. Kuhu ta oma jutlusega tüürib? mõtles ta. Nõnda siis näete Teie, hertsoginna, jutustas  Gabriele edasi, et armastus mulle püha asi on, et ta minu silmis kõige vägevam maa- Riigiwolikogu. Kinnine koosolek 22. aprillil. Päewakorral on 1908 aasta nekrutite arwu äramääramine. Juhatab Homjakow. (Mi- nistrite pinkidel on sõjaminister ja tema abi, kindralleitnant Poliwanow.) Aruandja Hwostshinski annab riigikaitse kommisjoni otsusest seaduse-eelnõu kohta aru. KommiSjon on nekrutite arwu 4SK,K3ü suuruses  waStu wõtnud. Aruandja tähendab, et walitsuS ühtegi duuma soowi täitnud ei ole. Aruandja pamb kommisjoni nimel ülemineku formeli ette, milles soowi awaldatskse, et mäe» teenistuse seadused praeguse aja nõudmistega kokkukõlasse seataks, asjakohane seaduse-eelnõu kergituste kohta seaduseandlistesse asutustesse ISVS a. jooksul sisse antaks, et alamwäelised wõimalust mööda nende kohuStetäitmisest wabaStataks,  mille täitmiseks palgalist wõtta wõib, el tehnilist külge täiendades abinõu leida katsutaks,  kuidas sõjawäge rahu ajal arwu poolest wähendada ja sõja ajal wõimalikult palju suurendada  saab, et rahwad, kes praegu Väeteenistusest  wabaStatud on, aegajalt kindlate abinõudega  teenistusesse wõetaks, niisugustel tingimistel,  mis nende elu, usu. kliima jne. tingimistega  kokku käiwad, et tähendatud abinõud  nende tähtsuse järel ajawiitmata tarwitusele  wõetaks. Sõjaministri abi Poliwanow annab seletust.  Samõslowski leiab selles, et nekrutite wõtmisel meestest puudu» tuleb, juudid süüdlastd  olewat, kes igasuguste abinõudega teenistusest  kõrwale püüawad hoida- Kõneleja isiklikult rõõmustab selle üle, sest üleüldse ei ole juutide koht sõjamäes. (Hääled paremalt poolt: õige!) Nad on ollus, kes distsipliin alla ei heida, maid sõjamäes politiklisteks kihutajateks saamad. (Hääled paremalt poolt: õige!) ÄiiS langeb meel osa puudutulckust kristlaste, nimelt muulaste  pääle, kuna päris Wenemaa puudutulekut ei tunne. (Hääled paremalt poolt: brawo! Kiiduawaldujed.) Sellepärast, kui puudutulckust räägitakse, siis lisatagu ikka juurde, puudutulckust muulaste olluse seas (Hääled paremalt poolt: brawo!),