juhatakse. Maa puudus on meie rahwa kõige suurem puudus, maa nõudmine meie kõige tarwililum nõudmine ja seda müre palwekirjade kirjutajate üritusel ega sotsi  aldemokrat laste kihutusel. Meie talumehed  ei ole tõesti mitte nii kergemeelsed, pillakad, ega ettemõtlemata, et kohe iga laiasuuga  kihutajale 20—25 kop , see on terme päeva palga, tasku viskavad. Kui see ehk ka «õues wäheharidusega uurgaS peaks sündinud  olema, siis näitab see juhtumine ju iseenesest, et meil maa puuduS suur on. Mitte sugugi ei ole maa nõudmise palme kihutajate poolt LlcS võetud, maid zust puudust  kannatama rahwa enese poolt. Minewal  aaSia detsembri kuu hakatusel olin näituseks .1. valla täiskogus. Koosoleku lõpul palusimed ilmamaata mehed ja wabadikud  malta kirjutajat, et see palan kirja kokku seaks kroor.umõisate jagamise pärast. Kirjutaja oli nõuS ja käskis järgmiseks pühapäevaks maatahtjad vallamajasse tulla. Et asi mind muidugi huvitas, läksin sinna maatama. Suur ruumikas kohtusaal oli tungil mehi täis. Ei näinud ma ühtegi kroonuwolla peremeest, küll aga wabadiikusid, ilmamaata saunamehi ja mõnda päriSwalla  rentnikku. G. M. tõendab, et teenistusi puudus ikka suurem olewat, kui maa puuduS. Ja fee ep see waluS koht meie rahwa elus ongi. Oleks meil aga Saaremaal te.niStuS hää olewat, siis ei oleks meil ehk ka raske müüa herrale 5 rubla aaStaS suitsu raha" maksta. Aga igal kewadcl peab saarlane ikka uuesti jälle raske südamega õhkama: „Kust ma sumekS jälle Lööd ja teenistust leian." Ometi lootust Looja pääls pannes, wõtab ta jälle reisikoti siiga ja sammub tundmata  tulevikule wastu, naest väetimate lastega kodusse saatuse hooleks jättes. Hää on, kui ta suurelt maalt teenistust leiab. Sagedasti juhtub aga, et väsinud tööotsija, tühja kõhu ja rahakotiga, reisi raskustest kurnatud ja waewatud, kodusse tagasi peab pöörama. Ilmaasjata tööd otsides, on hulk aega kadunud, raha kulutatud;  ksik nagu maha visatud! Miks siis ka Saare pind meile teenistust ja ülespidamist ei anna ? Sellepärast, et põllud siin ätscid kasvatavad  ja karjamad kadaka põesaid katavad.  Antke meile maad, et meil enam tormis pole oma kallist aega ja jõudu ilmaasjata töö otsimise paäle ära kulutada- Meie tahame kodumaal oma palehigr sees leiba süüs. Meie teame ilma hr. G. M. seleiusetagi, et maa vastuvõtmine raha ning kulu nõuab. Aga maa müümisega ja ja renoile andmisega ei tohi mün i uguft talurahva  koorimist ette tulla. „Et maaomanikud, Maata inimeste häda,oma kasuks tarvitavad, seda leian ma kõlbmaia olewat" ütelnud hiljuti endine riigimees mimstcr Kuller. Koha sisseseadmine ei teegi meie rahvale nii suuri kulusid, kui mõni arvab- EnameSti  on igal wabadikul juba oma maja, lehm, hobune ja põllutööriistad, millega võib esialgu pääle hakata. Puudub aga Asi maa, wtda õiglase hinna eest omandada või rentida wmkS, kus rahulikult, ilma rõhumata, võiks elada ja oma tööd Leha. Mitte -ööd ei karda saarlane, vaid :öö puudust! Oleks veel palju kujutada, aga loodan, et sellest juba arusaate, kudas ..Saarlane" mõisnikkude kasusid kaitsib. Tunnen säga hästi, et ~Saarlasel" praegusel ajal raske on meie maa puudust ja viletsaid olusid õieti kirjeldada  Aga siis on parem sellest mitte sugugi kirjutada, kui et rahvast sellega  pahandada, nagu oleks maanõudmine MM MSkalvS- Herra Palk l Ärge olge üksi „julged," waid ka kindlad! Seda palub ja soowib paljude nimel M. T. kooliõpetaja. 28- weebr. 1906. Mis mul selle kirja kohta öelda on, seda teen tulemas numbris- L. I'. Kirjandus. Eestis on wiimasel aial mitmed uued ajalehed juurde tulnud. Nõnda hakkas Tallinnas  7. märtsil uus ajaleht „Noorus" kaks kord nädalas hr. Aleksander Trilljärwe  wastutawal toimetusel ja Tartus 1. märtsil „J sam a a" 3 korda nädalas hr. Enno toimetusel ilmuma. Wiljandis ilmub lähemates päewades weel teine leht „Rahwa lehe" nime all, üks kord nädalas, hr. Paju toimetusel. „ Postimees"  tuleb 1. januarist kahes wäljaandes wälja, nimelt Tartu ja Pärnu wähaannetena.  Kodumaalt. Kuresaarest. 6. märtsil oli Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi liikmete koosolekule rohkesti liikmeid kokku tulnud. Esiteks tuli lõpuliku otsustamise alla küsimus, kaS ostuühiiust  asutada wõi mitte. Paljud oliwad poolt, paljud waStu. Asi anti kord meel kommisjoni kätte harutada. Kommisjon peab tulemaks koosolekuks aruande ette panema. Nn jäi fuS selles asjas lõpulik otsustamine tulemaks korraks. -  Põllutöökooli  asutamise kommisjoni aruanne tuli läbirääkimise  alla. Pärast kommisjoni poolt kokku seatud programmi täiendamist mõnesuguste täiendustega tehti otsuseks ennast põllutöökooli  asutamise asjas suurpõllumeestega ühendada. Et ka eestlaste poolt rahalist abi anda, otsustati maldasid paluda, põllutöökooli  hääks rahalist abi anda ja rahwa seas korjandust toime panna. hr. P u k pidas kõne maade kruniip-nemistst. Ühtlasi  tahendas ta ka r.ende raskuste pääle, mis päriSmöisa ralumaade ostmine toob. Pärast tull läbirääkimine kõne üle. Otsustati  lcndlehie r-chwa seas wülza jagada, et rahmast maade kruntipanemisega tutwustada.  PäriSmõtsate talukohtade ostmise kohta arwati, kohtade ostmist igatahes soowitada, kuid ka hoiatada, ostanse juures mõnes asjas ettewaailik olla, et mirte wõlgaöesse jääda- Kuresaare Saksakeelses Nädalalehes teatad hr. baron Sasi „ Saorl.ise" järele, et wiimaiel Karsluie Seltsi perekonna  õhtul hr. Kunftmanai juhatusel mötnwõitlust  peetud on küstmuSte üle: ja ümberpööriud?" ning ~MIS on seltskondlik  takü" ja lisab vmalr poolt juurde: „Kas sääl ka praklikaiisi harjutusi tehti, ei teata üht mitte!" Et see melus Karskuse Seltsi kohta teotamast wõib mõjuda, siis nõuan ma, kui Karskuse Seltsi esimees, hr. baron Sapilt lähemat seletust, mis tema tähendatud küsimusega teada tahab saada. Karskuse Seltsis er ole ialgi midagi komb.mastast.st ette tulnud ja ta on praegu lomb.lstelt lchtsa korterl pääle ma alamata  -- kõige paremas seisukorras. Peaagu köit Kure-eare paremad jõud wötamad Seltsi laulu- ja muusikakoorid st osa, Karskuse Seltsi laulukoor on kõige parem laulukoor Kuresaares, Seltsi liikmeteks on paremad siinsed eistla-ed ja sillepärasl ei ole hr. baron Sasist mingisugust põhjusi oma mönitamiStegaKarskuze  S.ltfi kahtlustama tullas.  Palk. Teist l lihawõtte pühal peab Karskuse  Selts bürgermusse saalis pidu näitemängu  ja muusikuga. Praegu on hobustel rasked päewad. Teed on libed ja hobustel pole wahefid raudi all. PõlaStaw on näha, kudas wacsid loomi peksetakse. kes nüride raudade tõttu edasi ei saa. Meie Loomakaitse Selts peaks küll südikamini oma eessihi kättesaamiseks  töötama. Nimelt wõikS selle üle lendlehe walja anda, et loomadega paremini ümber käidaks. Peterburi Eesti käsitööliste waStastik abiandmise Selts paneb 3. ja ä. aprillil näitemüügi toime Meile on selles aSjaS ka üleskutse aivaldannseks saadetud, mille meie aga ruumi puuduse pärast mitte awaldada  ei wõi. . Minewal nädalal toodi Pärsama wallast 7 meest kinni, keda Leisi monopoli lõhkumises kahtlustatakse—  Saaremaa Karskuse Selts tahab tulewal suwel Hapsalu ja säält Hiiemaale lõbusõitu korda saata. Hapsalus tahetakse kontserti, Hiiomaal ka kontserti anda ja näitemängu „Leenit" etendada Saaremaa Põllumeeste Selts tahab oma liikmete tarwis matmiselaSsa sisse seada, kus igal surmakorral 1 rubla maksta  oleks- Kaarmalt. Tähendus.  Körgeauulije  hra preestri W. Paimel'i ütelust, et „Loonal muusteriumi koolis kõige eeskujulisemalt  töötatakse", mis „Saarlase"  9. „Piila naabrile" wastuseks kirjutatud, ei julge nimetatud kool, sarnasel näol mitte omaks wõtla, sest see oleks ära teenimata kiitus ja ülemäära suur aimamine  omast nõrgast tööst. Loona minist k- tooliõp- G- Kukk. ! Piila preestri hra W. Pa i wel iie ! ja sõnumisaatja K- le wöin ainult nii - palju teatada, et ma Saarlases v i üksi ülemäära liialdatud kiidusõnumite  wastu kirjutanud olen, mitte aga kellegi isiku wastu. Preestri hra kõneleb  aga pikas kirjas 9) ,i seene sest  iilga m i s e st" za muist niisugustest asjadest. Ta kiri on sellep. täiesti „põhjuSpunktideta."  Ma pole mite teadnud, et hra. P. ka niisugusid liialdatud sõnumid kirjutanud  on, seda kuulen alles ta enese kirjast. Pole ma pr. hra waStust sugugi ootanud, ega oota seda ka edaspidi.  Sõnumisaatja  K. ei ole ka mu kirjast arusaanud ja waSsib sellep. kõike kurja 8 kokku. Ta igatseb mu nime teada saada. Ime, et ta ka ristimisetähte ja rubide panemise tunnistust mu käest ei nõua I Mul ei ole aga sugugi soowl sõnumisaatjaga ajaleht kaudu isiklikku tutwust sobitada, sellep. ei taha ma tema nime sugugi teada saada, j Olgu ta nimi mis tahes see et puutu ! asjasse. Mitte nimede wastu ei waidle ma, waid liialduste waStu. Soowin mõlematele palju aastaid. Piila naaber. P. Toim täh. WaieluS „ Piila naabri" j ja teiste wahel läheb täiesti isiklikuks, ja j sellepärast lõpetame waieluse. Sest siin -ei j waielda mitte aSja pärast. Meile on weel mitmete poolt selles asjas pitki waStusid ja õiendust saadetud, ja kui neid kõiki trükkida, siis ei jääks muude l tarwiliSte asjade jaoks ruumi- Meie ole!  megi juba waisluSte kirjadele wäga palju ! ruumi andnud. Edaspidi katsume sarnased asjud lühemalt ära õiendada. Katjast. Sel aastal walitsewate haiguste tõttu on siin palju lapsi kuulmise ära kaotanud- Saarlane !Sok. 11.