Polkowniku müts. Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja lanpäewal. Toimetus ou Kurefaares, Pitkas uulitsas. Trcffcni majas nr. IN Kuulutuste waStuwõtmine kuni kellu I pSewal Kuulutuste x-lit-rida Z lehe eeSois-s 20 k. Adressi muutmise eest 10 kop. Tellimisehind: kroonupoStiga: -°St«S . . S rtl. k«p > V- . . . 1 „ ss . l V. » . . - . 7S . maapostiga: , . . » „ SV . V,... 1 . - . V. . . . - . s« . üksik number maksab s kop. H Oy. Kesknädalal, 10. detsembril 1908. XXIV. aastakäik Mis meie põllumeestele  peaks soowima? Aega «ett nüüd ikka on. Suuremalt jaolt sirutame suwlsest tööst wäfinud konta ja pistame aga suwise waewa hääd näkku. Na kena; teed oma paar harilikku keeret maja talituseks wäljag tasa ja asud aga jälle tuppa, ära selle külma eest. Kui suwine töö õnnestas, siis polekSgi just kui suurt püümurdmist tuleb suwe, küla'p fiiS jälle tõmbame. Sarnane töötamisewiis on wildak, wildak sellepoolest, et meie liig pimedast pääst töötame. Suwel anname aga kehale tuid ja tuld, nii et kondid ragisewad. Meil ei saa «õtteSse tullagi, et paljas lihakse hoop meid üksi ei toida, waid, et anna ikka üks hoop mõistusega ja teine just sinnasamasse lihaksega, siis aitab. Meie taome sepapoiStena ainult suurte haamritega, sellepärast  ka midagi paremat wälja ei meiSterda. Tahame elada, siis peame edastpüüdma. Et aga edasi saada, selleks peame uut meistri haamrit —mõistust töös, majanduses omandama. KaS meie siis tõesti, näituseks, põllutööd teha ei oSka? Otsekohe nõnda! Kõige päält, meie külwikord on juba sarnane  1) kesa, 2) taliwili, 3) suwewili et meie põllumajandus, kllega terme saar, kängu jääma peab. Üks kolmandik põllumaast, kesa, seisab meil täiesti ilma kasuta. Ütleme küll, et kesa põllule puhkeks on, oga kui teda niiwiifi korras peetakse, nagu meie peame, siis ei täida ta oma otstarbet ligidaltgi. Mitmesugused  wiljad wõtawad maa seest mitmetsugu toitu mitmesuguse sügawuse seest. Kõrswiljad (rukkid, kaerad, odrad, nisud) saamad enam maapinnalt söönuks. Liblikõiölased ja juurikad, wmd, naarid jne. ajawad oma juured õieti sügawale maasse- Meiekülwame ainult körSwiljaji ja seega toome ainult kõrgemalt maapinnalt kasu wäl- ja, kuna aga sügawamas maakorras  olewa waranduse puutumata jätame. KM-vakS meie aga üks aaSta kõrswilja,  tcine aasta juurest ja libl-kõislasi, fiis puhkaks esimene aaSta alumine maapinna kord, teine aaSta päälmine ja üleüldse muutuks maapind  sügawamakS, paremaks. Kõrswiljad, mida meie praegu külwame, tarwitawad enam ühesugust  toitu, kuna mõned teised taimed teist toitu wõtawad. Nii kurname oma põldu liig ühekülgselt, maapinna päälmise korra päält. Meie peaks ta loomatoidu juurikaid ja libliiõiSlasi  kaSwatama hakkama, et maapinda sügawamakS  muuta, et loomatoitu ja sõnnikut saada. Meie peaksime stis oma põllud rohkematesse osadesse  jagama, kas wiie, kuue, ehk seitsmesse osasse. Nii meie wõidaks juba tükk maad kesaga. Kesa ja muid põldusi peaksime paremini -väetama,  paremate riistadega harima; «õiks ka kesa päälc loomatoitu külwado. Oi, meil oleks palju muuta, palju päid murda külikorra, kruntimise,  weemahaiaskmise juureS jne-! Et meie oma päid tõepoolest ära ei murraks, peaks küll iga põllumees põllutöö ajalehte „Põllutööleht" lugema. Säält leiame juhatust iga põllutöö haru kohta. See leht on wäga tulus juba sellepoolest, et temasse iga põllumees  põllutöösse puutuwaid küsimusi mahutada wõib, mis pääle tale leheS -vastatakse. Kui üksikule peremehele kulukaks kipub, siis seltsige! Pangu kaks, kolm, wõi minu pärast kas wõi neli, -viis kokku ja ikkagi saäte lehe. Seda juba jaksate. Enam haritud maades ei mõista taluperemees ilma põllutöö leheta eladagi. Kas meie, saarlased, siis tõesti teiste jalgade alla jääda tahame, et meie põllutöö edenemises sammugi  ei tee. Usun, et saarlased „Põllutöölehe" püäle rohkem rõhku panema halkamad, kui tänini, kuna see leht tõesti seda wääct on. Aega meil nüüd ikka on. Selle aja sees wõilfime ometigi „Põllutöölehcst" suweks mõne meistrihoobi ette ära anda. L—u. Riiginõuukogu. Koosolek 3- detsembril. Juhataja Akimow teatab kõige päält, et Keisri poolt raudtee olude uurimise Krassowjki, Timirjäsew ja v. Etes p u rre on nimetatud. Pääle selle teatas ta, et 50 nõuukogu liikme poolt ' tehtud ettepanek. Doni sõjamäe oblastis tarwisminewate  majandaSliste paranduste aSjuS, wii» maSte poolt tagasi on wõetud, kunu riigiwalitsuS selleks juba ise sammusid olla astunud. Sellele järgnes metsakuStutamise eest tasu määramise ost: duuma poolt häükS arwatud ' seaduse-eelnõuu ivõeti suure häälteenamusega wastu. Strukow ja Karpow nöudfiwad, et metsade kustutamine talupoegade poolt põhjus- ' mõttelikult maksuta sünniks, kuid maa kaugu» tuleks sel puhul semstw» kogude poolt ära määrata.  Ühtlasi täheudafiwad nad selle pääle, et ' tasumääramine aitamise eest, naabrite õnnetuse " ' korral, rahwa kõlbluse tunde pääle paha mõju ' awaldaks. Põllutöö pääwalitsuse ülem oli eelnõuu  waStuwõtmise poolt. Siis wöeti alaealiste parandnS-kaSwatuS- j majade eelnöuu harutusele. Aruandjaks «li prohw. Tagantsew. Oma kõnes tähendas ta muu seas, et praegused alaealiste kurjategijate parandusmajad ühtekokku arwatult mitte üle 2000 alaealise enestesse mahutada ei suutwat, see olewat aga paljalt üks kolmas osa kõigest alaealiste kurjategijate praegusest armust, selle järele pidawat siis kaks kolmandikku harilistes wangimajades ruumi leidma, mis muidugi wäga paha mõju eksinud alaealiste pääle awaldawat. Kommisjon on mõne punkti sellest duuma poolt wastu wõetud seadufe-eelnöuust maha tõmbanud ja on selle poolt, et see weel kord uuesti ühendatud  duuma ja riiginõuukogu liikmete kommisjoni  kätte läbi waadata antaks. Punktikaupa harutusel oli ülemkoda seadusc-eelnõuu ühendatud  kommisjoni kätte andmise poolt. „PoSt." Nelja märk. si Sõnan Doyle jäme eeetistanud J. Ptkl tp Wihms sadas wahetpidamata edasi, sest wihmane  aastaaeg oli alganud. Patsud, mustad pilwed katfiwad taewast, nõnda, et midagi näha ei wõinud- Wärawa ligidal oli sügaw auk, aga wefi oli mitmes paigas är« kuiwanud, nii et süält üle raske ei olnud saada- Mul oli hirm kahe metslasega seltsis olla ja inimest oodata, kes surma suhu läheb. Korraga nägin ma taskulaterna tule süül poo! auku, mis pilguks ajaks ära kadus ja siis Ms paistma hakkas. Tulewad juba! hüüdsin ma. Hüüdke neile wastu, sahib, nagu kord ja kohus on, sosistas Abdulla. Ärge andke talle põhjust kahtlemiseks. Meie läheme taga seltsis ja toimetame asja ära, Teie aga jääge siia. Hoidke latern kõrgemal, et näha wõiks, kaS see tõesti oodetaw on. WalguS tuli ligemale ja ma wöifin juba kahte inimesekogu ära tunda. keS teine poo! kraami edast liikufiwad. Nad jõudfiwad juba augu ja wärawa wahe koht», kui ma hüüdsin. KeS tuleb? küsisin ma tumeda häälega. Sõbrad, wastasiwad nemad. Ma juhtisin laterna walguse nende poole. Üks oli määratu suure kaswuga sich, kelle pikk, must habe kuni wöõni ulatas. Ma ei olnud ilmaSgi nii pitka inimrst näinud- Teine oli wäike, jäme isik, suure kollase turbaniga- Kaenlas oli tal salli sisse mässitud komps. Ta wäriscS kõigest kehast ja ta wäikesed silmad keerlesiwad igasse külge, nagu hiirel, kui ta omast august wälja mähib. Mul hakkas hale selle mõtte juures, et ta just oma surmale wastu on tulnud, aga mõte maran» duse Ms muutis minu südame kiwiks- Nähes, et ma walge olen, ruttas ta mulle rõõmuhüü» dega wastu- Ma olen õnnetu kaupmees Ahmet ja otsin Teie kaitset, sahib- Ma olen kõik Radshputani läbi käinud, et Agra kindluses marju leida. Mind on paljaks rööwitud, teotatud ja peksetud sellepärast, et ma inglaste sõber olen. Tänu Jumalale! Nüüd olen ma julge I Mina ja mu wäike waranduS! Mis Teil MI o«? küsisin mina. Raud kast. Siin sees on mõned mälestuse wäärilised sugukonna asjad; teiste kohta ei ole neil mingisugust wäärtust, aga minul oleks kahju neist ilma jääda. Ma ei ole mitte kerjaja  ; tänan Teid, noor sahib, et Teie mulle kaitset annate. Ma ei wõinud kauem selle inimesega rääkida. Tema hirmunud raSwast nägu nähes oli mul imelik tundmus. Kuidas pidi niisugust inimest ära tapma? Sellepärast oli tarwis aSja ruttu lõpetada. Wiige teda pääwahi majasse, ütlesin ma. Mõlemad fichid wõtfiwad Nhmeti enda kahe wohele, kuna hiiglane taga järel sammus. Igast küljest ShwardaS surm. Ma jäin laternaga wärawa juurde. Nende sammud kõlafiwad kaua weel tühjades  korridoridcS. Korraga jäi kõik waikseks, siis kuuldufiwad hääled, löögid ja kukkumine. Paari silmapilgu järele kuulsin ma, et keegi inimcne minu poole jooksis. Ma tõstsin laterna üles ja nägin pitkaS kaikus wäikest kaupmeest, keS nagu nool edasi jooksis; ta põse pääl punetas  haaw ja tema kannul hüppaS nagu tiiger määratu suur habemik sich, suur nuga käes. Ma ei olnud kedagi inimest nii ruttu jooksmas näinud, kui see wäike kaupmees. Kui ta oleks minust mööda, lagedale jõudnud, oleks ta wist pääsnud, sest sich jäi iga silmapilk temast roh' kem taha. Mul oli juba nõu teda laSta jooksta, aga säät tuli mu meelde jällegi warandus ja ma pistsin oma püssi ta jalgade wahelt läbi. Ta kukkus, lõi paar korda kukerpalli, nagu trehwatud jänes ja enne, kui ta üles jõudis tõusta, tormas sich tema paäle ja lõi talle kaks korda noaga külje sisse. Ahmet jäi häält tegemata  surnult maha. Näete, herrad, ma pean oma sõna ja räägin kõik salgamata üles, kuidas asi oli, ilma st ma sellepääle mõtleks, kas see mul kahjul» wõi kasuks tuleb- Ta waikis ja sirutas oma kinniseotud käed weeklaafi järele, mis laua pääl seifis. Scherlok HslmeS ja JohneS kuulafiwad sügama tähelepanemisega  Smolle jutustamist püält. Nende nägudelt paistis põlgtuS jutustaja wastu, kes wist seda tähele pani, sest ta jätkas oma jutustust  umbuskliku tooniga edasi- Muidugi teada, oli see ju wäga halb tegu, aga ma tahaksin niisugust inimest näha, kes ennemini surma oleks läinud, km warandust