kirja, milles mässu põhjused üra seletatud oliwad, ja palufiwad oma reisi edasijätkamiseks  moona ja süsa, kuid nende palwe lükati tagasi. Selle juures andsiwad aga Rumenia walitsuse asemikud madrustelt nõuu oma laamadelt lahkuda ja sõjariistad Rumenia walitsuse asemikkude kätte ära anda, sest et riigiwalitsuS neid ainult niisugusel  tingimisel tahab niisugusteks põgenejateks  pidada, keda tarwis ei ole Wenemaale  wälja anda. Madrused pidafiwad enda keskel nõuu ja awaldasiwad siis, et nad niisuguste tingimistega ei lepi, maid parem endale Wene rannast moona ja süüa muretsewad. Sellest hoolimata katsus torpedopaat sadamasse tungida kust ta aga Ühe Rumenia ristleja poolt kohe suurtüki  paugu läbi tagasi peletati. Selle pääle wottis lahingulaew „Potmikin" torpedopaadi  enese taha köie otsa ja tossutas Batumi linna poole. Rumenia sõjalaewastik olewad nii nõrk, et ta nii tugema lahingu laewaga, nagu „Potemkin", wõitluscsse astuda ei suutwad. Sellest kimbadusest pääsis ta aga selle läbi, et kutsumata külaline 20. skp. umbes kell I põhjaida poole «vabatahtlikult ära läks. Torpedopaat „SemtliwZi" saanud käsu „Potemkinit" üles otsida ja torpcdodcga põhja laSta. Soomemaalt. Wiiburi kuberneri pääle  laskja oli hiljuti selle laskmise pärast kohtu ees. Kohus leidis, nagu „Fin. Gas," teatab, tõeks tehtud olewat, et süüdlasel Reinikkal kindel arwamine oli, et kubener Mjassojedow oma ametis seadusewastaliste abinõude läbi Soomemaa rahwale kahju tegi. Süüdlane wõttis fellep. nõuks kuber« neri ära tappa, et ta enam kahju ei teeks, ja laskis tõsise riiginõuniku Mjaösojedowi pääle 3 korda, wiimaft käest ja seljast haawates. Tähele pannes, et tõsine riiginõuni!  Mjassojedow, nagu kõigile teada, kuberneri ametis niisuguseid käSkusi andis, mis kubermangu õiguseta olekusse ajasiwad  ja makswate seaduste pääle ei olnud põhjendatud ja et laskja oma arwamise ja südametunnistuse järele käis ning mitte isiklikku kasu ei püüdnud, siis mõistis kohus süüdlase surmamise katse pärast 2 aastaks ja 2 kuuks wangi. UusWeneleht Soomes. „Slowo"  teatab, et Peterburis suur hulk rahamehi  kokku astunud, kes Helsingis Wene keelset ajalehte wälja andma tahawad hakata- Wiiburis on 27 seltsi otsuseks teinud,  et nad oma pidude pidamiseks enam politseilt luba ci palu, maid ainult oma pidudest politseile teatawad- Pääle selle ei taha nad politseiametnikkudele, kes pidukorda  ülewaatäma tulewad, mitte mingil kujul tasu pakkuda. Wäljamaalt. Saksa- ja Prantsusemaa waheline seisukord oli wiimaStel päewadel Marokko küsimuse pärast wäga põnewaks läinud, nii et mõlemate naabrite wahel juba lühemal silmapilgul sõjatule lahtipääsmist  karta oli. Prantsusemaa tahtis Marokko riiki tasahiljukesi oma wõimu alla heita, kuid säül tuli äkitselt Saksa keiser ise Marokko sultani juurde külaliseks ja sest saadik hakkas sääl pool Prantsuse üliwõimus  märksasti kahanema. Pääle selle nõudis ka Saksa riik püris awalikult oma kasude kaitsmist Marokkos, mis muidugi prantslaste juures paksu werd sünnitas. Saksamaa pani teistele suurriikidele nõuu ette, Marokko küsimuste korraldamiseks  iseäralist konwerentsi pidada ja leidis nende poolt ka wastukõla, üksnes Prantsusemaa keelas oma osawõtmist. Sellest tõusiwad politilised sekeldused, mis wiimaks õige ägedaks läkfiwad. SiiSgi on lootust, et mõlemate riikide wahel asi weel lepikul wiisil ära õiendatakse, sellest hoolimata, et Jnglisemaa neid kõigest wäest kokku ässitada püüab Kui siis ka praegusel  silmapilgul sõja lahtipääsemist karta ei ole, wõib Marokko küsimus selleks wast weel edaspidi põhjust anda. Et asjal päris tõsi taga oli ja wast praegugi weel on selgub ka sellest, et Moskwas elawad  Prantsuse tagawarawäe mehed oma konsuli poolt käsu on saanud, igal silmapilgul  oma kodumaale ärareisimiseks malmis  olla, kui Prantsuse sõjawäge kokku peaks kutsutama. Partsis oli ärewus sõjakartuse  pärast juba õige suur, niisamati ka Berlinis, kus Prantsuse rahapaberite hinnad äkitselt langema hatkasiwad. Lõuna Ahtvrikast tuleb Kapstadti kaudu sõnum, et neegrite suguharu päälik Marengo olewat Amoase juures, Karafimägedes,  Saksa kapten Zieberti kallale tunginud ja tema käest kõik sõjamoona ja toidukraami ära wõtnud. Saksa fõjawägi olla löödud ja suurt kahju saanud, teatab  „R. T." Pekingis, 13. junil. Ametlikult teatatakse, et 12 aasta pärast Hiinamaale parlament asutatakse. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewal, S. jutil. Eestikeele jumalaisenistust kellu '/slü peab ülemõpetaja Blohfeldt. 26 Saarl a n e. 190 S x»»xKm. r. gg ILYS r. v»i. L»o»,«,ss», ?xiikit«S Mäsi»lsks' X 17, Kuresaarest—Riiga. Kapten Ä. sõidab AS. maift kuni 15 juuli k. p. igal kestniidalal ja laupiiewal, kellu 8 hommiku Riiga. Prahti wõetakse päew enne laewa wäljasõitu künni õhtu kellu 6. wastu Lähemat teatust annab Theod. LttNge. Riia aurulaewade wiiljasöitmise  päewad. Uiiz«. Mnhnsfo, Kaapfatn Mattinna ja ,»Ko«stantiu", kapten M. Sillin, ÄS juuil. „Jmperator R ikolai II", kapten C- Wolter, S. julil. „Riga", kapten L. Schmidt, « julil. „Jmperator Nikolai II", kapten C. Wolter, junil. „Riga", kapten L. Schmidt, ». julil. „Koustanti«", kapten M. Sillin, V julil. Aurulaewad söitwad Romasaare sadamast Muhusse, Haapsalu, Tallinnasse ja Peterburisse kellu 8 õhtu ja Riiga kellu 8 hommiku Lähemad teatust annab M 1590/1700 toniü suure aurulaewa paale korraliste sõitude tarwis Põhjamere  (Nordsee) sadamatasse otsitakse -MU Sissemaks 5—10,000 rubla. Awaldusi  palutakse saata hr. Ncuhauseni kätte, Riigas, Pargi-uulitsas 1, korter 7. ! . Teadaandmised. Laupiielval, 9. suli Parkis, Kurhause Fr. von «Jae Kied mil di hr. Litmamiiggi Pere» ii kes keeta oskab, otsitakse teatust Kommandantt-uulit' KliritlMttilidi peetakse sel aastal 1? IM- Õhtul tuler