Argentinia ohwitserid läkfiwad teisel päewal uuesti Lemeri wäina. Kuue kilomeetri  kaugusel nägiwah nad Wegi saladuslise  laewa ja paniwad tähele, et see nähtamus pool tundikeStis. Sedamööda, kuida päike kõrgemale tõusis, kadus ka laewa kuju. Sel wiifil saadi siis otsusele, et mõistatuslik Tulemaa kolme mastiga laew, mis kolm aastasada laewade pääl olejate madruste jutu aineks on olnud, muud ei ole kui walguse mäng mitme kujutiste kaljude pääl. Sellest ajast saadik on mere kaartide pääl Lemeri wäinas meremeestele rahustaw päälkiri: „Kalju mis laewa kujutab." Sellega jäi üks huwitaw muinasjutt wähemaks. Meie peame nõnda talitama, kui emad, kellede pojad surmawoodil on, ja kes silmapisarate keskel ainult selle pärast söömad, et neil jõuudu oleks surejate eest hoolitseda. Kes teise hüäks elada tahab, see ei tohi ka oma enese elu tähelepanemata jätta. Kas tead, tui ma oma elu pääle algasin, ei olnud mul saapaidgi jalas. Noh, ega minagi sukkades ei sündinud.  Kiitl e j a naesterahwas. A. „Mina ei woi neiu Teodora kõnet kuulata, kõik mis ta ütleb, on kahe kolme mõrra liialdatud." V. „Kas sa ka oled küsinud, kui. mana ta onk" Kaugemalt riigist. Peterburist. Pääminister Stolypin jutustanud sõnumesaatjale hiljuti  muu seas järgmist: Peterburis on kõik rahuline, niisama ka mujal. Ma olen kindel, et walitsuS, kui ta ennast liiga nõrga olewat ei näita, igas asjas peremeheks jääb. Tahame loota, et uued walimised jäädama duuma meile toomad—  Krahw Witte tahab politika tegewusest täiesti lahkuda ja ühe rikka aktsiaseltsi ette otsa astuda, et oma elu ärilisele tegewusele  pühendada, millega ta oma elu algas. Üheks põhjuseks on see, et endisel ministril isiklikku waranduft ei ole ja ta sellega sunnitud on omale sissetuleku hallikaid  otsima. Aruldane jubileum. Nendel päewadel wõib Peterburi linn algupäralist mälestusepäewa  pühitseda : nendel päewadel saab 75 aastat täis, kuS Ohta silla ehitamist otsustati. Nende 75 aasta jooksul on hulk plaanist ja eelarweid walmistatud ja mitu sadatuhat rubla nende pääle kulutatud, oga Peterburi! seda silda praegugi meel et ole ja teadmata on ka, kas seda silda ülepää ehitatakse. Ülewenemaalise streigi ojast kuni wiimase ajani on 59,195 raudtee teenijat ametist lahti lastud. Neist wõeti ametisse tagasi 35,379 inimest. 23,815 inimest jäiwad wastu wõtmata. Suur kingitus. Üks rikas naesterahwaS  on Kroonlinna Joannile kullakaewanduse  lekaterinburgi kreisis kinkinud. Isa Joann on sinna asjatundja kes kaewanduft järele uurib. Katseid tehakse 75 arssiaa sügawuses. Peterburi eestlased töötawad „D.- Ztg." eratelegrammi teatel Balti oma? ' walitsuse asjus uut eelplaam, mida nad duumasse sisse anda tahawad, et kindralkuberneri  eelnõuu läbi kukutada. Ajalehes «RuSsiS" toob Kuptshinski pikki kirjeldusi Port-Arthuri kaitsemise ja langemise üle. Õige kena 100 jutustab ta pääle kindluse alla andmist kindral StöSselist,  kui see jaapanlaste laagris wiibinud. Pääle wahuweini joomist istunud Stössel  oma ilusa hobuse selga ja uhkustanud sellega jaapanlaste ees ja kiitnud teda ilusaks loomaks. „KaS tahate, ma kingin selle hobuse Teile. Wõtke ta kindral Stösseli poolt omale mälestuseks," ütelnud StSZselNogile. Kuid Nõgi wastanud wäga tõsisel toonil: «Wabandage, kindral, ma ei wõi Teie käest seda hobust mitte wastu wötta. Ta on nüüd Jaapani walitsuse päralt ja meie ei wõi teda mitte omandada. Jaapani  kindralid ei tarwita walitsuse omandust  mitte oma kasuks ja ei wõta omale." Tsaritsõnist. Werine omakohuS rõõwijate  üle. «Retsh" kirjeldab Tsaritsõni ajalehtede järele rööwimist, mis hiljuti linnas juhtus. Päisepäewa ajal tungisiwad kolm rööwijat  linna ääres ühe wobriku kassahoidja kallale, kes riigi pangast tööliste palga maksmiseks raha tõi. Rööwijat wõtfiwad 8000 rubla ära ja pistsiwad linna poole jooksma. Kutsar tõstis kisa ja hulk lauasaagimise  wabriku töölisi hakkas rööwijaid taga ajama. Tagaajamise juures laslsiwad rööwijad ühtepuhku rewolwrist ja tapsiwod kaks töölist ära, haawafiwad kolme. Wiimaks  jooksiwad nad ühte Luue ja peitsiwad ennast näikekodaniku KoSsushkini puumajasse  ära. Rööwijatele jõudis warSti rahwahulk järele, mis kuni tuhande inimeseni  kaswanud oli. Ka politsei ja 15 kasakat jõudfiwad kohale ja maja piirati ümber. Lühikese läbirääkimise järele otsustastwad  rööwijad alla anda, tegiwad maja ukse lalsti, laskfiwad politseimeistri sisse ja andsiwad sõjariistad ära- Politsei tahtis rööwijaid oma hoiu alla wõtta, rahwahulk aga nõudis, et rööwijad temale wälja antaks. Asi lõppes sellega, et hulk töölisi tuppa, kus rööwijad oliwad, sisse tungisiwad  ja nad säälsamas ära tapsiwad. Löödi millega juhtus: teiwaStega, kiwidega, saapakontsadega. Üks rööwija sai pajaga, millega majaomanik keetis, hoobi pähe, nõnda et pääajud ja weri seina ja lae täis pritsis. Rööwijad oliwad kõik noored mehed, umbes 19—21 aastased. Tööliste pääle, kes neid taga ajas, lasksiwad nad üle 60 paugu. Mohilewi kubermangust. Walekristuss tapmine. «Russkoje Slowo" teatab järgmisest  juhtumisest, mis SõSsojewi maakonnas  sündinud. Külas elas ammugi «jumalamees," keda «teise ilma inimeseks" peeti. See oli talupoeg Koltshewski. 16. julil teatas ta, et ta unes nägemise näinud: kõik hädad ja õnnetused tulla walekristusest, et teda ära peab tapma, et walekristus kaheaastase lapse GrobatshewSki sisse olla asunud. Nimetatud lapse isa oli nõuus last «jumalamehele" ohwerdamiseks tooma. Ema näitas «jumalamehele" koha, kus laps sündinud. Nüüd pani «jumalamees" lapse põrandale kõhuli ja hakkas teda jalgadega muljuma. Umbes 15 minuti pärast oli wäikene «walekristus" Mischa surnud. Aga «jumalamees" ei leppinud weel sellega, waid wõttis raske haambri ja lõi sellega 20 rasket hoopi lapsele pahe. Pärast seda käskis ta lapse tükkideks kiskuda. 3 talupoega saatfiwad sedakorda. «Jumalamees" wõttis kirwe ja raius lapse wsel neljaks tükiks katki, mis juures ta ise lausumise-sõnu luges. Wiimaks käskis Koltshewski lapse tükid jälle kokku vauna, riidetüki sisse mässida ja hobuse saba otsa köita. «Jumalamees" ise istuS hobuse selga ja rahwahulk läks kiituselaulusid lauldes, põlewad küünlad käes (asi sündis hilja öösel), Jmetegewa Nikolai kuju eesotsas, külast läbi «walekristust"  matma. Asi lõppes alles hommikul. «Jumalamees" käskis talupoegi koju minna, kell kaheksa õhtul tema juurde tulla imet waatama, kudaS tema katusele minnes, nagu päike paistma hakkab, walgeks nagu lumi muutub ja Jumala juurde lendab. Talupojad ei saanud magada. Kõik oliwad erutatud ja ootasiwad põnewusega määratud aega. Wiimaks jõudis see kätte. Aga «jumalamees" magas rahuliselt omaS majas. Ta äratati üles. Mis? Kas sa meid tahad petta? karjusimed talupojad. Algas sõnawahetus, mis pääle talupojad  ..jumalameest" peksma hakkafiwad. Asi oleks ehk jälle koleda tapmisega lõppenud, kui juhtumise kombel möödasõitja  pristaw urjadnikuga lärmi ei oleks kuulnud ja sinna tulnud. Talupojad seletafiwad pristawile asja ära. «Jumalamees" wõeti kohe mangi- Anti prokurörile teada. Hakati asja uurima ja talupoegi mangi wõtma. Kõik majaomanikud,  32 meest wõeti mangi. Üks neist on põline wanamees 102 aastat wana, ta wõtnud ka metsikust teost osa. «Jumalamees" Koltshewski on 23 a. wana, haritud näojoontega, imeliste, rahutute  silmadega. Wäljamaalt. Laysani saar, Suures ehk WaikseS okeanis Hawai saarte ligidal, on  arsatawasti  moawärisemise tagajärjel merde mõjunud. Teda otsitakse, aga ei leita. Saarel elas ka hulk inimesi ja sääl walitses elarv tegewus. Peaaegu wõikS ütelda, et sääl päris suur tööstus õitses. Sest saare päül, mis tuhandate tormilindude  kogumise kohaks oli, aeti suurt wäljaweo  Sri nende lindude munadega. Sajad tuhanded koguti neid iga aasta haudumise kohtadest kokku, pakiti sisse ja saadeti wälja. Pikad raudtee rongid seifimad alati ärasõiduks malmis. Ja inimestel, wäikeStel ja suurtel, oli küllalt tegemist. Nad oliwad oma töö juures õnnelikud ja elasiwad nagu Eedenis. Need linnud oliwad nii magad, nii taltsad, et inimesel waewalt tee päält ära läksiwad. Nüüd on nad kõik kadunud inimesed ja loomad. Prantsusemaal, Rouenis, oli politsei teenistuseks wäljaõpetatud koerte eks  am. Koeri katsuti hüppamise osawuseS ja kas nad politsei teenistuses kõlblised on- Pääle Prantsuse politsei koerte oli eksamil ka Saksamaa ja Belgia koeri. Saksamaa politsei koerad oliwad kõigis asjus paremad, ainult hüppamises jäiwad nad Belgia koertest taha- Haisu tundmises, kallale tungimise julguses, eeskujulises sõnakuulmises ja muudes politsei teenistuses  tarwilistes omadustes ei leidnud nad wõistlejaid. Koerte õpetaja on kommissar  Nappe, kes auupalka sai ja kellele eksami päältwaatajad kiitust amaldafiwad, MM S aar l a" n e> 1907,