haritud rahwa seltsid, Eesti seltsidele eeskujuks peaksiwad olema. Kui wiimaue üteluS mõnel pool ehk mitte meelt mööda ei ole, siis poie küll meie sääl juures süüdlased, waid tõde. Sest seda, mida meie siin oleme rääkinud oleme tõe nimel ja tõe põhjal rääkinud. O. ?. Nende tee käis enamisti ranna ligidalt, nõnda et wäga harwaSti maa neil silmist ära kadus. Igal pool Lõusiwad uhked kookuspalmi, pisangi ja baanani puiemetsa salgud Willemann'ile silmade ette ja iseäranis  ilusal kuuwalgel öödel paniwad imelikud  ja toredad rvarjukajetused (faatamorgaana,)  teda wäga imestama. Kaiguta lähedalt, kus lordi asutus oli, on kuni Madrasc linnani hää hulk teed. ammu üle saja mere penikoorma, aga „Lordiina" lõhkus ilma wäsimaia Bengaalia lahe laen.id ja juba neljandamal päewal heitis ta Madmse linna all oma ankrud sisse, sest et lordil siin mõnda toimetust oli. Ka Willemann läks seda ilmatu suurt ja toredat linna waalamo, kus ta seda, üleilma kuulsat, pärlite ja diamantide kauba turu näha sai. Teisel päewal winnati „Lordiina" ankrud jälle ülesse. Ka Pondisheeris ja Trankebaaris käistivad  nad sc.s ja siis läks nende tee kuni Tsciloni saareni, kus Kolombo linna all jälle ankrud mere põhja heideti. Kolombo linnaS tahtis lord mõned päervad  aega wiita, sest et tal siin mõnesugusi toimetusfi oli. Pääle selle lootis ta siin Mr. Tuulmanrriga kokku saada, kui see oma taga-ajamise teed kaugemale ei olnud ette wõtnud ja siin Faringa zärele luuras, kes ehk mõne wöcra nime all siia wöis elama asunud olla. Tseilom saar on üks ilusamatest ja rikkamatest saartest India meres. Iseäranis  kuulus on la oma suurte pärli püügi kohtade pärast, mis säälatstft merest igal sostal mitme miljoni taalri eest wülja püütakse.  Ka on tema tähtsus ja tulu uhke zimp- wöi kaneeli puumetsade poolest suur, kelle koor nii ülikallist hinda maksab ja NN teiste India mere saarte paal waewalt  stginewad. Maa ne on mägine ja otsata uhke puude ja mõjudega üle kaetud ja paksus põlises metjalaandcS asuwad il- MSW palju metselajmd. Kõige tähtsam jõgi on sääl Mahawelliganga, mis õhtust homiku poole jookseb. Ranna äärsed maad on sääl wäga wilja rikkad, ja ehk palanms  sääl küll suur on, saab see ometi mere tuulde läbi kaunisti jahutud, mis kindlal maadel sagedasti liiga teeb. Saare päris cahwast kutsutakse Singalasteks, must walge wass karwa inimesed, pika musta juukStega, mida nad põimitud ja sõlmitud ümber pää kandwad ja on neil palju rohkem  lõunamere saarlaste, kui hindade nägu. Nemad on ebajumala budda usulised, mis braama usust hoopis teistwiisi on. Pääle SlngaiaSte elab Tseilonis weel ligi 8000 hinge Wsedalaifi; need on Tseiloni kölgcwaaem  päris rahwa sugu, aga nad elawad  alles ilma köigcwähema hariduseta, päris mstsimmestena, metsades ja neist ei pea teised, iseäranis Singalased mitte kõige wähcmrtk'. lugu. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Waljala õpetaja hr. Blosise  l d t on Kuresaare abiõpetajaks kinnitatud. Neil põimil mõistis rahnkohtukogu ühe teenija tüdruku paariks kuuks mangi, et ta oma sakste pesu oli waraStanud. „Eesti Post." kirjutatakse Muhumaalt järgmiselt: Tänawu tali ei taha tulla. Kaks korda on ju lumi maas olnud ja oli ka ju paras külm, nii et merele jääkorra pääle wõttiS ja jalainimesi pääl kandis, aga nüüd tuli jälle sula ja wihm kange tuulega ja tegi maa kõik jälle mustaks. Mitmed paniwad ka ju unnad merde kalapüüdmiseks, aga see sula lõpetas selle jälle ära. Muhulane on päris mureS ja sügab kurbtusega kõrwatagust,  sest kcwade oli kala saak wäike, sügisel ei saadud ka midagi ja tänini pole unnadega ka keegi weel midagi saanud; püüsed on tehtud, aeg nende kallal ära kulutatud, linad ja kanepid ostetud ja raha nende eest wälja antud, aga midagi pole nendega teenitud. Kust nüüd jälle raha wõtta, et uusi püüseid muretseda, wallamaksud  ära maksta ja elumaja tarwituste eest muretseda. Kroonu wiinapoodi meie saare pääl ei ole, on 2 õllepoodi, aga wiina on fiisgi siin mitmel pool, mida j Saksamaalt konterbandina siia weetaksc. Wallawalitsuse poolt oli küll neile tasu määratud, kes wiinatooja ehk müüja üles annab ja peremeestelt oliwad allkirjad mõstud,  et nad oma majas wiina ei müü ega teiste käest seda ei osta, maid müüjad üles annaks, aga see ei aidanud midagi ja kedagi pole seni meel üles antud. Hiljuti wõttis siin wahtmeister ühe hobuse wankriga, kus 4 ankrut wäljamaa piiritust pääl oli, kinni, aga mehed pannud jooksma. Asi on uurimise all. Riiast. Greeka õigeusu Eesti kihekondi on Riia piiskonnas 102, nii kuidas piiskopkonna  eestikeelsest 50 aaSta mälestuseraamatust  näha. Kõige suurem on Pärnus 3,408, selle järele Kullamaal 2094 hinge. Liibawist. Weider lugu juhtus Detsembrikuu  algul Liibawis ringkonna kohtus. Arutati parajaste üht warguse asja. Kolmest  margast oli ainult üks kinni wõetud ja kohtu ette toodud, kuna teisa otsiti. Tunnistajate ülekuulamisel nägi üks politseiametnik  ühe otsitawa marga rahwa seaS kohtu saalis olewat. Politseiametnik teatas  seda kohtupristawile ja see esimehele. Saali uksed pandi salaja lukku, toodi mõned  linnawahid saali ja waras püüti kinni, ilma et ta oleks enne kinniwõtmist aimanudgi. Peterburis, 22. Dets- m. a.—Katku wastu wöitlew kommiSjon teatab: Astrahani kub. Tsarewski maakonnas Wladimirowka külas suri talupoja Teterjatnikomi perekonnas  4. Now. kuni 2- Detsembrini m. a. üheksa inimest. Esialgul pidasiwad arstid haigust tüfusiks ehk soetõbeks, aga kui 8. Dets. sellessamas perekonnas meel haigeks jäämisi ette tuli, hakkasiwad nad kahtlema, kas nad haigust õieti ära on tundnud ja pöörasiwad Astrahani kuberneri poole- Wladimiromkasse  saadeti kohe bakterioloogia spetsialist ehk asjatundja prohwessor Sabolotnõi  ja kuberneri kütte saadeti tarwilik raha wastu wõitlemise abinõuudeks. Taudi algusel jäi kokku 19 inimest haigeks, kellest 15 suri. Praegu on Wladimirowkas 4 haiget ja 12 inimest, kes haigetega kokku on puutunud ja keda kahtlasteks peetakse, on iseäralises lahutatud ruumis ülewaatuse  all. Kroonu wiinamüümise kohta pühapäewadel  on rahaminister otsustanud, et igas linnas, pääle mõlemate päälinnade, laupäewadel enne pühapäewasid ja pühi, kui ka nimetatud päewadel ise, wiinapoed kella 6 ajal õhtu peawad kinni pandama. Külades,  kus kroonu wiinakauplused ju ennemalt  oliwad sisse seatud, pandi nimetatud seadus ju 12. Junil m. a. maksma, nõnda et praegune uus seadus muud midagi ei ole kui mana laiendamine- Ühes iseäralises ringkirjas teatatakse ka meel, et sellesama, 12. Julil wäljaantud seaduse põhjusel ka era-asutused, kus kangeid jookisid müüdakse, pääle trahteri-asutuste, kinni peawad pandama.  Kuid siisgi wõiwad aga aksisi-walitsuSte  ülemad ühes kuberneridega era-asutustele,  kus seda tõesti tarwis peaks olema, luba anda, et need kauemini lahti wõiwad Möndasugust. Kapmaa buride elust. Kapmaa rahwast,  keda arwata 2 miljoni, on l'',e miljoni  mustad, kuna walgeid 510 tuhat rehkendatakse  olewat- Walgeteft on inglasi 140 ja burisid 350 tuhat- WumaStest, kellest valjud juba inglasteks muutumas, jutustab Dr. Bachmann, kes kuus aastat Kapmaal elanud, järgmist: Häda ja waesust ei tunne burid mitte. Muidugi wõib seda ette tulla, et ühel perekonnal õnnetus on, aga ikka leidub siis jõukaid inimesi, kes La eest hoolitsewad. Waesid lapsi wõetakse häämeelega kaswatada, sest inimest ei loeta siin mitte weel koormaks- Mõnigi buri naene on oma hulga laste juurde weel mitu mäest last majasse wötnud. Ka ei tunta siin seisuste -vaheseinu. Waene Voorimees  on siin niisama lõbuS seltsimees kui kõige rikkam bur. Talude suurus on wäga mitmesugune. Lõuna pool on mõnel põllumehel  4—5 tuhat aakri (ä 2'/» dessalinii, OüfanN jõe ääres ühel koguni 8 tuhat, aga keskmised kohad 200—2000 aakri. Ka elumajad on wüga mitmesugused. Hästi haritud lõunamaadel on kahekordseid majasid, mil ilus lilleaed ja puiestik ümber on. WõõraS, kes" niisugusesse majasse läheb, wiidakse puhtais riides toatüdruku poolt saali, kuS ta uutes ehtes peretütartcga Inglise  keelt wõib kõneleda- Aga on ka madalaid  sawihoonekefi, mil aknaid ei olegi. Sääl tuleb sulle hääsüdamline bur sõbralikult  kätt andes wasm ja küsib su käest, kas onu hobust lahti wõtta ei taha lasta. Kui sa hobuse eest hoolitsenud ja onni sisse lähed, sirutatakse sulle kõigilt poolt käsi wastu- Naesed, tüdrukud ja lapsed waataivad  sulle im-stades otsa ja parimad uudishimulikult  seda ja teist järele. Tuleb öö, siis heidetakse riides palja põranda pääle maha- Keskmise talu elumaja jälle on samist,  kuna alus kiwist on. Seinad on enamasti  walgeks lubjatud. Tubasid on pääle köögi kolm wöi neli tükki. Katus on suurelt  osalt õlgedest- Pääle suure elumaja on weel wähemaid naestcga sulaste, ning mõni sada sammu eemal weel mustade tööliste tormis. Toolid ja lauad on enamasti  wanad, ehk küll ka toredaid mööblid ette tuleb . - - Lapsed käiwad enamasti naabruses olemas külakoolis, kuhu nad mõne aasta pangsioni jääwad. Aga sagedasti wõtawad paar talunikku kokku ka kodukoolmeistci  Õpeasjadeks on pääle muu Hollandi ja Inglise keeli lugemini ja Hngiise  keeli kõnelemine, iseäranis aga piiblilugu  ja rehkendus. Ka peawad tüdrukud raamatupidamise selgeks õppima.. . Naesterahwad  ei puutu palju wälja, selle pärast on nad enamasti õige walget nägu. Rasket tööd ei tee nad kunagi, mispärast abielu naesed enamasti wäga paksud on, päälegi kuna nad weel magusaid jahusöökisid söömad. Mõnede närwid on paljust magamisest haigeks  jäänud, muidu on aga Kapmaa naesterahwad  õlge terwed- Sagedasti leidub niisuguseid naisi, kel 20 last on, ühel oli koguni 34- Mida rohkem poegi buril, ftd» 52, Saarlane, J 901