rada näitas, kust õnnetu alla Tereki Mahuta Mate laenete hõlma lendas. Järgmisel silmapilgul astus Amurat-bei sisse ja Fatma naeratama näo Pääle waadates küsis ta: „Mis on sündinud?" Wastuse asemel Miis Fatma teda akna juurde, näitas Mere jälgede ja oma Merise kinshali pääle ja ütles: „See on tema Meri!" Amurat-bei kohkus kiwiks, jooksis fiis tuast wälja ja hüüdis hirmsa häälega: „Sa Piad mind mäletama!" (Järgneb.) Endistele wägewatele. 1) Judsnils: 8s musts-sajs püüa isa, Kroonlinna kulüne suu, õues tekilt kisa: Kt paastuks ja jätke muu! 8u pimeüuse lipu alla 8a üüüäsiä raüwast orjama, Bek« laimu-svalet lasksiä Kui tarbis altkäs pistsiü ka. 8a xaniõ selxa lsmds naka, korcla läks sul jännata . Kuiä unustasiä selle psüa. Kt üunt ei ole üännata. . . Kion põled vrete marjus; Kiun >vees siis KÜrded kanä ! ütleä, musta saja karjus, Kt tulekahju tsovra ancl? pisut asK» v?aremine Bioä oleks püüaks tunvistull, mis eest? tesä edk psrswioe, lllul on ses meelest ununutl... 0ü isa, musts-saja suxu, Kroonlinna kulüoe suu! Ktüi, saatana! Kas pole InAU: Kaast muutud ju!. . 2) ?odeäovl)stse^ile. 0d auuveäärilist vrsnakest! Ki ilma ots oleks tall üirwutanuä, Kt vale-Kristus oleks taä kodutanuä, Kuiä koustitutsivn lõi teäa kui kanskest! M Kmberpannllä J. R. Mõtteterad. mebs rinä on naesterak>va rakusaäsm elu-tormiäes. Lee süäs ei weeläi mulle mitte, kes tunämusts tuimaks jääb. I/kkusexa inKliäki. Ära jää mitte üksinäa; isexi Onnistexija  juuräe kõrbesse ilmus kiusaja. truuäus on ülikallis asi, axa kaubaturult t i leita teäa siiski mitte. Ivimese saatus elab iuimese enese rinnas. RumalussK» jumalusväki asjata Mälu on lükiks, axa rõõm on ixa— — suleta iKal ajal oma kodust meeläe. Fe»/ »ro / ai»»e. Kodumaalt. PoSti- ja telegrahwi aSjuS wöetakse pöhjalikka  muudatust ette, mis ühtlast õige pea maksma saada pandud. Kõige paalt saada poSti-telegrahwi ametnikude  tööaja keStus lühendatud. WiimaSte kolme aaSta jooksul on poSli talitus umbeS 33 protsenti kaSwanud, ametvikude arw aga ainult 18 protsenti töuSnud. Telegrahwi  jaoskonnas on seesama lugu, kuS töõpäew juba 16 tunnini ulatab. Ka siin saada 8 tunniline töö' päew fiöse seatud. Ka palgad saada suurendatud ja sellekohane kulude arwe juba 1966 aaSta kulude arweSse üleS wõetud. LahtioStu maksud, miS 3. now. Kõigekõrgema  ukasi läbi kroonu talupoegadel maha jäeti, ütleb „Rishk. Westnik" ometi ikka ka Balti kubermangudes  maha jäetawat. Nimelt saada 1. jaanuarist  1906 igaaastastest lahtiostu maksudest maha jäetud: Liiwimaal 251,777 rbl., Kuuramoal 795,696 rubla ja Eestimaal 54 rbl. Kroonu talupojad Baltimaal  on sellega juba tulewal aastal üle miljoni rubla wöitnud. 15. nowembril, õhtu kell 6, algas üleüldine Wenemaaline telegrahwistide streik pääle. Nagu lugejad teadwod, saiwad esimese jaotise streigi järeldusel 70,000 telegrahwi ametnikku, kes olid julgenud parandust.' kätte wöitlemise abinöuuks ühisusesse  hakata, ametist lahti tehtud. Ametiwendade tuetuseks  rn teiste telegrahwistide poolt palwed sisse antud, et neid 70,000 mitte karistatud ei piaks saama maid ametisse tagasi jäetama. Palwe täide saatmiseni on 24 tundi aega antud. Et palwed täitmist ei leidnud,  sellepärast on nende õiguste kättemõitlemiseks üle» üldine streik ette wõetud. Traadid ei tööta nimetatud ajast saadik üle terwe Wenemaa mitte enam. Wiljqndist. Kolmas rahwa koosolek peeti 12. skp. õhtul Wiljandi põllumeeste seltsi saalis ära. Koosoleku  juhatajaks waliti hra A. Johanson, kirjatoimetajaks  hra Z. Tuuksam. Wangimajade küsimuses awaldadi  arwamist, et senine wangimajade kord kõlbmata on, sest et selle läbi wäiksed süüdlased suurte kõrwal ainult kurjust juurde öpiwod. ühtlasi laideti süüdlaste ühest kohast teise saatmist, näit. Siberisse. Iga maakoht  piab omad süüdlased endi juureS hoidma, vheS sellega ka hulk töõjõuudu; wongide töötegemine piaks parema korra paale seatama, nimelt niiwiifi, et süüdlasi  mitte asjata kinni ei peetaks, maid nad mitmesugufi  tõõsi wöikfiwad teha; töö eest saadud sissetulekust  läheks üks osa wangide ülespidamiseks, teine osa nga nendele kahjutasuks, kellele nad kahju teinud. 2) Lutheri kiriku asjandus ja iseäranis õpetajate palga asi piab tingimatalt korraldatud saama; ei ole ju õpetajate palgal praegu mingit piiri. Kirikumõisad ja maad tvlewad ära müüa ja selle kapitali protsentidest  kindel palk maksta, mida koguduse asemikud kind. laks määrowad ja mis koguduse suuruse järele oleks, mltte aga suurem, kui 2000—3000 rubla. Kui maade kapitali protsendid seda summa tasa ei teeks, tuleb puuduw osa kihelkonna maade pääle õiglaselt ara jagada,  muidugi mõisa maad üheS arwatud. Loodetawaste  tuleks siis maade päält maksetaw maks koguni tühine, mõnes kohas wast ei sugugi. Mingisugust korwalifi  maksufi kiriku hääkS ei tohiks rahvale pääle panna. Õpetaja ei oleks siis enam mõisnik ega kirik, härra, waid päris õpetaja. 3) Ametikohtades piab tingimatalt kohalik keel makSwakS tunnistatud saama. Kahjud, miS tõlkide läbi saadud, on piirita. Kõik ametnikud, keda ülepäö waja leitakse olewat. piawad taielikult rahwä keelt mõistma. Tähendati weel, et kohtu maksud liig kõrged on, nii et kehwemad inimesed, kui neil ka õiguS on, oma õigust wälja kohutada ei jaksa. KohtuS ja ametikohtades  ülepaä wõetagu rahwaS kindlatel tähtaegadel wastu ja praegused päratu pikad ootamised, mille läbi nii lõpmata palju aega. see on raha kaotsi lähab, pia. wad lõppema 4) Praegune maksu fiõteem ei kolba kuskile. Sissetuleku  maks tuleb fisseseada. Kogukonna maksust piawad,  oma sissetuleku järele, kõik kogukonna piirides elutsewad inimesed kandma, nagu mõisnikud, kaupmehed jne., siis paraneks ka praegune walla waeste wilets seisukord, mis praegu nii palju soomida üle jätab Arwati ka, et waja oleks, teenijaid naeSterahwaid, oma sissetuleku järele, kogukonna hääkS wäikest maksu maksma panna, sest elu näitab, et nad, teenistuses olleS, haigeks  jaamad, hospidali lähawad ja säält wallale tihti suuredki arwed saadetakse. Õiglus nõuab aga, et iga rahwa kiht, kes kulusi teeb, ka tulufi tooma piab. ühtlasi tuleb naeSterahwa õigusi, näit. hääleandmise juures, laiendada. Kaebati meel selle üle, et Wiljandi tapamaja maks liig kõrge on ja et Wiljandi turul „looga raha- nõutakse. TeaduStadi, et see maks sunduslik  ei ollagi, mille kohta isegi senati seletus olla antud. Soowiti, et see afi tingimatalt selgeks saaks tehtud. PäSlegi sünnib selle, kui ka laatade ajal platsiraha  nõudmine tihti toorel kombel, mille üle laitust awaldadi. 5) Et kodanikude kaitseväe aSjuS Saksa ringkond Eesti omaga ühendada tahab, fiiS ei arwatud seekord tarwiS olewot, Wiljandi seltskonna seisukohtade selgitamise  küsimust päevakorrale wõtta. Lõpuks seletas R. HanSson, et valitsuse ametnikud,  iseäramS praegune Liiwimaa kuberneri härra rahva koosolekute paale ekSlise pilguga vaatab, mis hiljutisest telegrammist sisemiste osjade ministrile, kui ka hilisemast teadaandest, mida kõneleja ette lugeS, selgub. Et siinse rahva koosolekute õige sihi ja üleüldse  rahva oleku ja soovide üle tõsist seletust anda, selleks paneb ta ette, et krahv Wittele sellekohane telegramm  saadetaks. Ettepanek võeti vaStu ja valiti viieliikmeline kommisjon, kes telegrammi valmis teeb ja ära saadab, kuna selle sisu avalikult teada saab antud. Selleks pandi ka rahakorjandus toime, ühtlasi otsuStadi, pühapäev 20. nov. jällegi rahva koosolek ära pidada, Sellklohalise uõuupidamise järele soowiti arutamise alla wötta: 1) Abinöuude otsimine, kuidas praegusi rahutusi ära kaotada saaks, 2) PoStiolude korraldamine 3) Ajakirjanduse üle läbirääkimine 4) Kohtuolude korraldamine. 5) Saadikute wulimine Tartus ära peetama ülemaalise rohwa asemikude koosolekule.  Koosoleku alguS kell 3 p.l. (Tähendus: Et 20. skp. loodetawaste rohkem rahwast kokku tuleb, nimelt ka maalt, Wiljandi ümbrusest,  siis armas kommisjon, kelle hooleks telegrammi saatmine jäi, seda seniks meel saatmata jätta, et siis, tarwilikul korral, täiendada ja laiema ringkonna poolt ära saata ) Wiljandimaalt S.-Jaanist. Tule sülitamine.  Teifipöew 8. nowembr s. a. süüdati Taewere „Kase" kooli karjalaut põlema. Tuli hakkas päält tuule sigade kuurist wäljaspool katule nurgast,  hommikul  ligi kell 7. Esimesed appitöttajad kooliõpetaja isa ja kaks teenijat poissi sumbutasiwad esiteks käl süüdatud  wälise nurga ära, aga et tulekeel katuse alla põhu sisse ka juba oli ulatanud, siis ähwardas warSti hirmus häwitus kõiki kooli hooneid ja kooliõpetaja terwet  warandust, mis kuskil kassas kinnitatud ei olnud. Parajal minutil, kus hobuste tall wilja- ja riideaidaga (ühe sülla kauguse mahe pääl) laenetawa leegi all tuld wõtta tahtis, tormaS kohane alewi tulekaitse selts kahe pritsiga õnnetuse paigale appi. Õnnetumatele kahjusaajatele ja südamega kaaSawitajatele,  kellele weiste röökimine ja koolilaste nutu kisa (koolis on 100 last) tulepraginu all hingesse lõikas,  oli nende wahwate meeste ilmumine õnnelik silmapilk.  Et mett küllalt saada oli, siis löpetadi häwitaja paari tunni jooksul suutumakS surnuks. Hiljuti, kirikumõisa karjalauda põlemisel, sai kihelkonnale  suur warandus, s. o. mitmed hooned ja wiStiSte  ka kirik, ainult meie agarate tulekoitSjate läbi päästetud; sedasama piab selle tulekahju juureS Taewere  wallakooli hoonete ja kooliõpetaja Z. Nõmmiku waranduse päästmise kohta nende auukS tunnistama: Auu teile, wahwad wennad, kelle lipukiri on: .Ligimese waranduse kaitsmine ja hoidmine l" Elus loomadest saiwad tuleroaks ainult 6 kana. Ka isesorti südameta abimehi wõ» naesi ei puudunud, s. o, neid, kes raisakulli osa etendawad ja wäljapääStetud  kraami warastawad; nende töö programmis on alaline sõna: .tõmba, kui saad TulesütitamiseS on kahtlus selle perekonna pääle langenud, kust enne ähwardufi kooliõpetaja waStu on kuuldud. Naabruses elaw Taewere wallawanem oma pojaga  on ülekuulamise all. X. Wiljandi maakonna kooliõpetajate koosolek 13 nowembril 1905 a. wõtab oma edespidise tegewuse  aluseks järgmised juhtmõtted: 1., Algushariduse eest hoolitsemine olgu kohalise  omawalitsuse afi. 2. Rahwakool olgu ühe - tüpusline, kahejärguline  ; alama järguline rahwa - kool piab sunduslik olema, maksuta, pois- ja tütarlastele ühesugune, usu ja rahwuse päöle waatamata; õppimise aeg B—l 6 aastani. 3. Õpetuse keeleks piab õpilaste emakeel olema. 4. Koolide eeskawad olgu nii korraldatud, et alamajärgulisest rahwakoolist ülema järgulisesse üle» minek takistamata oleks; ülemajärgulisest algkoolist keskkoolidesse üleminek olgu wöimalik. 5. Kool olgu kiriku ülewaatuse alt täitsa waVa. 6. Koolide arwu tuleb suurendada ja kooliõpetajate  artvu rohkendada, nii et ühe kooliõpetaja pääle mitte üle 30-40 õpilase ei tule, ning et ühel kooliõpetajal  igatahes mitte enam kui kahe jaoskonnaga korraga tegemist oleks, sootvitatv ainult ühega. 7. Rahwa - kooliõpetajate ettevalmistamiseks tuleb seminaride arwu suurendada, nende eeskawa laiendada ja kõrgemate koolide juurde sellekohased osakonnad seada. 8. Sunduslisteks rahwakooli öpeasjadeks olgu ka looduse õpetus, terwisehoiu õpetus, ajalugu, seaduse  õpetus ja algus-õpetus politika majandusest. 9. Kooliõpetajate palga olud tulewad parandada,  pensioni kaSsa sisse seada, mille jaoks riigiwalitsuse  poolt põhjuskapital määratakse. 10. Kõigil tarwilise haridusega isikutel olgu õigus, erakoolifid asutada, korraldada ja õpetust anda. 11. Isikute tarwis, kes algkooli lõpetamise järele  edasiharimist soowiwad, asutatakse rahwa omawalitsuse  poolt üleüldishariduselifi kursusid, raamatukogusid  ja rahwa ülikoolisid. 12. Silmas pidades, et rahwa haridus üleüldiste  riikliste oludega lähemas ühenduses seisab, piab riigi wolikogu liikmete walimine Üleüldise, otsekohese  ühesuguse ja salaja hääle andmise läbi sündima seisuse, usu ja rahwuse pääle waatamata. 1905. Sakal a H 86 685