ühe riigi sõda teise waStu, waid ShwarduS terwele Guropale Aasta poolt. Wenemaa ükfinda ei või ega ei piagi wõitluft terwe Europa Vaenlasega oma pälle wõtma. Niisama, nagu tõik teised Europa rahwad, ühendab ennast siis ta Inglismaa nendega, keS Hiina —ja sellega üheS Jaapani—waStu wõitlewad, ka sellestki hoolimata,  et ta Jaapaniga sõbralikus läbikäimises on, tuS juures ütlema piab, et Inglise sõbrus Jaapani waStu sõja algusest saadik palju jah. tunud on ja el ta Jaapanist päew päewalt ikka enam lahku lähab. Hiina waen Wenemaa WaStu ei tooks niiwiisi mitte Jaapanile kasu ja Wenemaale kahju, waid kahju saaks Hiina ise. Sünnib umbeS sedasama, miS ISOO aastal, ainult selle wahega, et Europa seekord enam nii kergesti ei leppi, waid kollase rahwa tõuule jäädawalt oma wõimu tunda annab. Et Eu ropa riigid selleS aSjaS üheS meeles on. selle üle ei maksa pikemalt rääkidagi, sest see küsimus on juba ammu otiuStatud. Niiwiisi ei wõi Hiina kahtlane olek mitte üksi Wenemaad ra« hutumaks teha, sest see puutub terwet Euro, pat, kelle kohuS on, selle hädaohu wastu abinõuufi  otsida, miS teda kollase tõuu poolt ähvardab.  SelleS juhtumises on Wenemaale otse kohe kasuks, terwe Europaga mongoli tõuu rahwaSte waStu võidelda. Sest selle üle, kes selles sõjaS wõitjakS jääb, ei wõi ometi kahl mõtet ollagi. WiStist saab aga Hiina isegi wäga häSti aru, kui suurt kahju tale Wenemäaga waenu algamine tooks, ja püüab sellepärast oma erapooletust,  sellega üheS iseennast alal hoida. Türgimaa. Oleks põhjust, loota, et Wene«Austria pääle surumise all ja Türgi«Bulgaria lepingu tõttu tänawune kewade MakedoniaSse rahu toob, aga . see näib, paraku, tühi lootus olema. Juba kuu aega on mässu salgad uueSti platsis ja katelufi nende ja Türgi mägede wahel tuleb tihti ette. Mõned Väikesed salgad, kes liig kaugele läksid, häwitadi ära, aga teised salgad lähawad iga päewaga suuremaks ja tugewamakS. Tõendatakse sedagi, et tänawu bulgarlaSte sal' gad julgemalt töötada, kui mõõda läinud aaStal. Austria - Nugria. Ungriaft tõi neil päiwil telegrahw selle huvitava teate, et tõik Ungria raud teed raud-tee teenijate streikimise pärast seisavad. Streikimise pesaks on Ungria päälinn. Põhjus on streikijatel see, et Valitsuse ettepanek palga kõrgenduse aSjuS neid ei rahustanud ja nad suuremaid palga kõrgendus! nõuavad. Minema kesknädalist saadik pole OfenpeSti lääne Vaksalist  enam Ühtki rongi walja laStud. Neljapäe. wal läks streikimine aga üleüldiseks ja ükski rong kroonu raud-teedel ei liikunud enam. Kesknädali õõsel jäid juba k rongi tulemata ja 8 minemata. Ainult need rongid liikusid veel, «iS eraasutuste omanduses olid. Streikimine algaS sellega, et kesknädali õhtul lääne VaksaliS  kõik rõõpakäänaku lambid ja fignali tuled ära tuStutadi. Ühte kauba rongi hoiti niiwiist fiLsesõitmast tagasi, et mitusada streikijat Veduri ette kogufimad ja rongi juhti ja kütjat maha tulema sundifiwad. Wiini kiirrong peeti linnaft  eemal kinni, kust reisijad poole tunni tee jalgsi linna kõndima pidid. Waheajal on mõned rongid soldatite abil täima pandud. Asi tuli ta juba riigi päeval käredalt ette. Kahju, mis sellest streikimisest rahvale, iseäranis ärimeestele sünnib, on muidugi  Väga suur. Kirjawastused. FXOlete liig di!i»ks jASoaä. Veis wd»Äa«oä oa liig» saarsä, o»ga miosvsl «umt»lxi, »» tooä ei »Sit», se<i» kuickagi v»y». L»»ä«taä turja võime twitsä». N3.»0. 3»»» ästa» I—4 Illies, »g» !»di v»»t»w»t». Doktor Nimeta... Poll de Zvoifi roman. EeSti keelde B. AI. KolmaS paätükk. Wast-wõimud. Doktor Nimeta jõudis Naindrapore aiani ja seisis ühe hüppega suure tee pääl Walge tee riba seisis nagu hele lint kuu kiirte ees. Korraga kuulis ta kullt kisa ja seisatas. Ta teadis, et see märguanne on, mis vaenlase ligidust  tunnistab. Oli RohusirtS selle wiisi töeSti äraõppida jõudnud? „Mingu Arkabad mööda," mõtles Nimeta ja jooksis teelt körwale suure kalju marju. Aga wiStiSte oli waenlane teda näinud ja ootas ka. „Tulgu, mis tuleb," otsus, tas doktor ja laks -dasi. Põdra kärmusega jooksis ta üle wölja. Must kogu jooksis mahajäämata tema järele, kuid see ei peletanud Nimetat, sest ta teadis, et Arkabad teda taga ajab, ning ta ainuke mure oli brahminist nii palju kui võimalik,  ette jõuda. Nagu selle metSliku kõrbe looduselapS jooksis ta ilma löötsutamata ju kaks kilometrit ära, mille juures ta terasekindlad sooned  oma harilikku painduvust sugugi ei kaotanud. Nüüd käis tee juba kaljude vahel, aga see ei teinud Nimetate halba, kes tüdimaata edast tõttas. Korraga pani kalju tagant wäljaaStuw täiekaswuga  maamees tal tee eest kinni. „See maa on Punase Kuninganna (Kali) jagu, siin ei ole teed!" keelaS ta. tiiger ei seisata kellegi ees," kostis Nimeta, kuldse tiigri kuju näidates. Waht kummardas alandlikult. Mine läbi, sahib! Käskija päralt on maa igalpool lahti." Aga Nimeta sofiStaS tema kõrvasse: bad, Ellorah brahminide käsutäitja, ajab mind taga, teda ära läbi lase!" „Ma ei julge teda ilma sinu erakäsuta äratappa, aga kui sa mind Kuldse Tigri nimel -.äfid, stiS täidan ma su sõna!" „Seda ma tean, kuid tasumise tund pole veel tulnud, selle pärast ärgu reostatagu veel külma terast verega. Ma ei taha tema surma, tahan ainult, et ta mu jäljed kaotaks!" „Su tahtmine sünnib, sahib!" Nimeta läks edafi. Kaljud seifiwad karjas ta ümber, ning fiin, sääl pidi wälja tulewa wahile kuldse tiigri kuju näitama, mille pääle teda piatamata läbi laSti. Minuti hiljem jõudis Arkabad finna, kuS esimene waht kalju taga peiws ja tahtis edafi tõtata, kuid tüse mees takistas tema teed. „See maa on Punase Kuningana jagu, fim ei ole kellegil teed!" „Mina olen brahmiu Ellorah brahminide  käsutäitja!" käib suurte aja wäiksete kohta," sõnaõ waht, „läbi lasta ei wõi ma sind mitte!" „Hoia end!" kiristas Arkabad tigedalt. Kuid waht pani käed vaheliti ja jäi paigale. .Sa võid mind tappa, brahmin, aga niikaua,  kui ma elan, ei pääse sa mitte siit edasi. Tapa mind. kuid pia meeles, et .Schiwa Kaaslased*  minu eest tasuvad ning sa rikud ise lepingu, mille Brahma ja Schiwa-KaU kummardajad eneSte vahele asutafiwad * Arkabad, kes oda töStiS, laskis selle sõjariista  vajuda. Tõe poolest tegi ta ühe .Schiwa ja Kali Kaaslase* äratapmisega terve seltsi brahminide kaSti vastaseks, kuna see ta enda seisukorda liig soowiwaStalisel viisil keerulisemaks teinud oleks, nii siis ütleS ta ju teisel toonil! .Hüva, ütle omadele, et ma seda kSSku auuStastn, mille nad sinule on annud!* .Ja, ma ütlen, sahibi* .Jumalaga!* ning Arkabad sammus kiiresti  tagasi. .See Nimeta,* otsustas ta, .on .Schiwa ja Kali KaaSlaSte seltst liige, ehk igapidi nende tähtjas sõber. Nüüd ei jää mul muud üle, kui ma pian Dejeera usuhulluStajad nende wastu üleSkihutama, sest need ei karda ka taewogi wiha ning neid wöin ma ka nõrgameelse Naindra waStu pruukida!" Kuid mis on Dejeera? küsib lugeja. Ammu enne brahmaniSmuse algust walitseS indude juures wana usk, mis pantheiSmuse laadi oli: kurjuse maimud, ehk Deewode uskumine, kellede päämees kuriwaim AmriS-Manor, ehk Omri- Sa-Man oli, kellest hiljemine kole jumal AriSman  ehk Oroman sai, keS jumalanna Dejeera, imeliku krodili pää ja nelja käega jumala, wöimu alune oli. Kui Schiwa ja Kali abielupaar imeelukajumalannalt  paiga ära wõttis. asuS dejeristide usuhulluStaw scltS, kelle tnkmed, kes oma efiwanemate  usku truuiste ülespidasimad, uute jumaluste  hämitajate leppimata waenlaStekS saiwad. Brahminide igawese kombe järele  lahutada,  et ise walitseda, otsuStaS Arkabad, Dejeera poegi wõöra mehe wastu wihale üritada, ning neid usuhulluStajaid „Schiwa ja Kali kaaslastele"  wastwöimukS üleSseada. Määratust Väljast, mida kivi pangad kat'  siwad ja hiiglaste wöitlusepaiga mõju sünnitas, üleminneS, jõudis Nimeta wiimati kõrge seisu'  paigale, kus suhkrupäa taolised pangad oliwad. Nende wahelt läbi jõudes sattus ta libeda ja i zirkusearena laadi sileda platsi pääle, mille ümber loomulik müür graniti kalju pankadest seisis. Selle arene, ehk õieti cromlehi sM nimetatakse i salk püStiseiswaid kiwa, mis sirges ringis asuwad) keskpaigas iStusiwad kolm meest. Nimetat näheS töufiwad nad isemoodu kurguheli awaldadeS üles. Doktor seisatas mön»' samm nendest eemal, laotas siis käed wälja. tõstis neid silmade juurde, pani aadnnna pääle risti ning iSWS nii kolme indialaie  sekka. Need iStusiwad endiste paikadele ja mö»e minuti walitseS waikuS. ' Wiimati ütleS Nimeta: „Schiwa on wägew ja suur!" „Ainult tema annetab meile Vabaduse!" kostfiwad teised. „Ning surmast sünnib elu!" 5 Aga elu on ainult waba inimese jaoks, keS enese pääl Vihatud orjalkke maha Visata on osanud, hinda?" NuS waikuS jõudis. „Wennad," ütleS Nimeta. „mina Viibin nüüd nödraarulise Naindra juures, keS Wabaduse Waranduse peidukohta teab, kuid Vaenlased luurawad  ta ümber. Arkabad, Ellorah templi brahmin  on ta teendrite seas, see Arkabad. kes teie pääliku Dulywari tappis!" sa elu alles jätta käskisid, sahib!" „Jah, sest tasumise tund pole Veel tulnud, kuid ma tulin teile ütlema, et ma teie kaasabi tarwitan. Ma pian maale jääma, et Varandust kättesaada, mis miud Vadaks teeb, aga ma ei taha, et minu ligimesed neid hädaohtufi tundma ei pia, mis miud ähvardavad. Sellepärast mingu teist homme keegi Lahore karavan küüni ja andku see kiri minu teendritele, kes minu nöiawankriga sääl on. Selle sõrmuse läbi tunnevad  nad, et mina teid saatsin!" ning Nimeta andis kõige Vanemale mehele oma suure, tiigri kujulise sõrmuse. Sõrmuse vastuvõtja küsis: „MiS piab saadik su sõpradele ütlema?" ta neile, et nad viibimata lõuna poole kuni MaultaniSse sõidakfiwad, säält üle BeludschiStani raja lähaksivad, ning Afghama linnas KandahariS minu tuletut ootakfiwad. Ei ilmu ma kolme päeva jooksul mitte nende juurde, siis avagu uad ümbriku, mis tõlla 21. jaoS seisab ja täitku karva päält, miS sääl ettekirjutatud  on." tSS-Mt.) 1904, S a k a l a « 23. 197