Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. »k is. Teisipäeval, 28. märtsil t 906 XXI!, aastakäik. maksab.- krosn«postiga: aosiaü L - k°p. '/, .. 1,. ZS „ V. .. ?s .. «aspostiga: „ Z . stt , /-5- - Üksik «umber S ksp. Ilmub ükskord nädalas, igal teist- PZewai. i°ll„ I l-h- ecS>».jao lii) kop. Ülestõusmise pühaks 1906. „Ara nuta!" Issand hüüab Alla hädaorusse, Armu õliga ta wõiab Waese haawad hellaste. Olgu tal ka tuhat walu, PöueS sajawõrdne piin, Kelle käes on surm ja elu, Wõidab wiimse häda siin. „Ära nuta!" elu koiduks Saagu siis ka sullegi Usu seda, walu wõiduks Muutub, muutub wiimati. Karjane sind armukäega Kannab warju kalliste, Wiib sind wöörsilt wõidu wäega Koju kulda rannale! U. I.ipp Mõisnikkude kasude kaitsmist minu poolt arwab kscgi kooliõpetaja  selles leidma, et ma „Saarlascs" hr. G. M. kiria, milles ta tööstust rahwale soowitab, ära olen trükkinud. See põhjus  on aga nii nõrk, et selle üle pitkemalt  rääkidagi ei maksa. Sest ajaleht ei wöi mitte alati ühepoolelisi harutusi tuua, maid ta peab ka tähtsates asjades wastalisi  arivamisi awaldama. Siis selgub asi, siis leiame tõe. Ja tööstuse küsimus on meie rahwale nii tähtis, et selle küsimuse laialisema läbirääkimise alla peab wötma. Mis aga hr. G. M. kirjas awaldatud  maa puuduse mõtete kohta käib, siis tähendasin ma ju omalt poolt selle kirja awaldamise juures, et ma nende mõtetega  mitte ühes meeles ei ole, ning tõendasin,  et rahwal maast puudus on Kuidas wõib niisugustel asjaolemiõtel mõisnikkude kasude kaitsmisest rääkida? Hr. M. T. on ise koolmeister. Tal peaks juba laiem silmaring ja suurem arusaamine  olema. Aga kui juba koolmeister sel kombel asju harutab, mis peab siis weel liht rahwas tegema. Ja sellepärast polegi ju ka mitte ime, kui weel mõnigi nii tark targutaja minu kohta mõisnikkude kasude kaitsmise kisa teeb Asjaolud ja hr. M. T. kiri tvendawad, et siin asjalikud põhjused  täiesti puuduwad. Räägitawas asjas oleks mul nii mõndagi Weel rääkida. Seda awaldan aga iseäraliites  kirjades. Seda wastuses M. T—le teha, selleks pole M. T. kirjal nii palju wäärtust. Mis aga G. M.—sse puutub,  siis wastagu ta ise oma eest. Selleks awaldan ma ka tema kirja. V. ?. „Saarlase" 11. numbris tuulab kooliõpetaja  hr. M. T. minu kirja „Pang>m enam tööstust tähele!" ning leiab selle seest kas meelega wöi mitte, pihu ja prügi, mida ma rahwale wastu silmi paistaba ning sellega mõisnikkude kasusid kaista. Erapooletu ja asjatundja lugeja ei wöi minu teada sellest kirjast ialgi mõisnikkude l kasude kaitSmiit wälja lugeda, küllalt aga otsusele jõuda, et sellega ainult tõsiseid rahwa  tasusid silmas peetakse, kui rahwa tähelepanemist tööstuse ja teenistuse püüle juhitakse, sest ka mavpidaminegi pole muud kui tööstuse läbi teenistus. Kui kooliõpetaja omas partcituhinaS märgist körwale laieb ning jänestele ja rebastele pihta paneb, siis ei ole see minu süü, maid tema enese arusaamise puudus, sest et tööstuse kõrge tähtsus tema silma ringist wüljas on. Mina olen ainult näidata püüdnud, et teenistuse ja tööstuse puudus meel suurem on kui maa puudus, olen Belgia maad, kus rahwaS wäga ühelt elab, aga tööstus ja teenistus jälle lopsakalt õitseb, meelde tuletanud ja näidanud, et säül rahwaS maa Minu kirja päälkiri juhib juba lugeja mõtted tööstuse, aga mitte maa jagamise pihta. Kirja juhtnöörist kinni pidades, olen ma siis kõige suuremal rõhku töötamise ja rahateemstuse pääie pannud ning olen maa-küsimuse selles sellepärast enam kõrwaliscks  asjaks pidanud- Siisgi ei ole ma selles kui ka teistes rahwa elu tingimiöte küsimustes ütelnud, et maapuudust  ei olegi, maid olen alati selle poolt seisnud, et tõsised maa nõudjad maad saukfiwad, ning onn selleks ka weel rahalist  toetustgi kroonu poolt soowitanud. Maapuudust ei ole ma ialgi sulganud, olen aga maa omandamise kõrwa tööstust ja teenistust seadnud, mis maapidamist wäga mõjuwalt elustab- Mis teenistusstähendab, näeme juba praegusest  rahwa elust- Kai meie wäike-pöllumeh  d maapidamise körwal mingisugust rahateenistuft kusagiltgi ci leiaks, siis wöits nad peagi piini ikusse puudusesse langeda. Kalapüük, kauplus puudega ja metsaga, kiwide raiumine ja wedamine, woorimine. ehitused, ülemaal töö j- n. e- peawad neile tingimata rahalist sissetulekut andma. Wenc-naal on iga hing köigeparema maa omanik- Aga kui sagcsti ei saada walilsuS sinna saja milionide wiisil abiraha näljahüdalistele?  Kust see tuleb? Neil ei ole sääl kõrwa lift teenistustust ehk nad ei tahagi teenida. Kuresaare linna lähedal on ilma maata tööstuse omanik, kes igapidi jõukas mees on- Mis on teda rikkaks teinud? Tööstus ja wirkuS. Siin wöiks isegi kooliõpetajagi ära näha, mis tööstus tähendab. JgaS maa nurgas, kus tööstus õitseb, elab ruhwas wäga häästi. Kui kooliõpetaja teiseti näeb kui mina ning tööstuse ja teenistuse tähtsust tähele ei pane, mida aga ma jälle kõige ülemaks rahwa elu parandajaks pean, mil wiisil olen siin fiis mõisnikude kasusid kaitsenud? Neil ei ole „Saarlase" ega minu kaitset tarwisgi- Näeb wälja, nagu tahaks kooliõpetaja  mulle meelega ilma põhjuseta hoopa anda ning wiga otsida, kus seda ei olegi. Palwekirjade kihutust ei olla tehtudgi. Ütelda wõlb inimene, kes teab mis, ka sedagi, et Saaremaal pole minewal sügisel midagi paha sündinud, aga kui üteluste!  tõendused puuduwad, siis on nad ainult  tühjad sõnakõlksud. Kooliõpetaja kiri ei ole muud kui põhjuseta  sõnade tegemine. Ja niisuguseid on palju, kes ainult oma sõnade läbi hiilgada tahawad. Ka wariserid tegiwad uulitsa nurkade pääl, kuS rahwas neid nägi, pitki palweid. Aga mis ütles Kristus neist? Teie olete lubjatud surnu hauad jnd. Ning see maksab ka siin. Mõinikkude kohta on mul ka wäga palju ütlemist, aga selleks ootame parajat aega. (Z-. N. Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa maapäew on meiu kuu pääle edasi lükatud. -- 26. märtsil pidasiwad Kuresaare linna Riigi Wolikogu Eesti walijad Saaremaa Karskuse Seltsi ruumides eelkoosolekut  kandidadi üles seadmiseks ja walimistesse puutuwate küsimuste selgituseks.  Oli ligi IVO walijat kokku tulnud.  Koosolekut awas C. Palk lühikese kõnega koososiku tähtsuse ja tähenduse pääle pilku heites. Tähtis olla koosolek selle poolest, et meie seekord esimest koosolekut  ajaloos peame selle õiguse täitmiseks,  et rahwas oma saadikute läbi riigi korraldustest osa wõib wõtta, aga tähtis olla see koosolek ka oma otstarbe poolest, sest linnad anda Riia Riigi Wolikogu walimistel otsuse, kas sääl eestlased wõi saksad wöidawad, Sellepärast kutsus ta koosolijaid üleS selle koosoleku tähtsust seega auuStama, et ühes koos ja ühes meeles  Eesti kandidadi läbi wiimiseks töötada. Paewakorrale minnes pani koosoleku awaja koosoleku juhatajaks hr. Kunst manni ette, keda selleks ka ühel häälel waliti- Kui hr. Kuu st mann weel pitkemalt asja tähtsusest  oli rääkinud, tuli kandidadi ülesseadmine. Selleks pandi ette O. Kunstmann ja C. Pal k. Kunstmann ei wõtnud mitmesuguste  põhjuste pärast walimist wastu. Waliti Eesti kandidadiks ühel häälel C. Palk. Walimiste korraldamiseks seati Eesti kandidadi  läbi wiimiseks wiie liikmeline kommisjon,  mille liikmed on hrd S. Liiw, J. Warw a s, P. Olak, J. Karo ja J. Etruk. Eesti kandidadi läbi wiimiseks  tuleb küll kommisjonil suurt ja südit tööd teha, sest siin ei ole mitte kerge sakste parteiga wõidelda, kes muidugi oma kandidata läbi wiia püüawad. Sakste kandidadi läbi wiimiseks töötab Balti konstitutsionilise  partei Kuresaare erakond, kes 27. märtsil oma koosolekut pidas ja sakste kandidadiks hr. Behmi üles seadis. Walijatele. Riigi WolikoguSse walimiste lõpuoisust eestlaste ja sakslaste wahel annawad Liiwimaa linnad. Kumba poole nemad kaaluwad, sääl on wöit. .Saarlane" M 14 ilmub neljapäeval, S aprillil.