kowi põllupanga kupongide kustutatud paberite Väljamaksmine. Wäärtpaberite müümine  ja wastuwötmine. Konto-korrendi ja sheki talitus. Raha intressi pääle wastuwötmine  teatamaks tähtajaks. Wäärtpaberite alalhoidmiseks  ja walitsemiseks wastuwötmine. Raudsete laekate Väljaüürimine oma teraskambris.  Wöidulaenu paberite kinnitamine. Panka tähtaja pääle antud raha eest maksab pank omal kulul 5 protsendilise kapitali-maksu ja margi rahad, nii et raha panka panijad oma intressid täiesti kätte saamad. ilmad on hoopis käest läinud. Nagu meile mitmelt poolt teatatakse,  on külm suwewilja, mis alles roheline oli, ära näpistanud ja Pilistweres, iseäranis Kõos, on 1. septembril lund sadanud. Säälsamas  on laupäewa hommikul maa juba kõwasti külmetanud olnud hiline oder, kaer, nisu ja kartulipäälsed, ka oad ja erned, kõik on külma ohwriks langenud. Kurwad ja rasked päewad on meie põllumeestel ees. -j- Mne-Nigulast. Taebla wallal, mis kroonu käest ostetud, on see suur wiga, et säälssd maad kitsasteks ribadeks on mõõdetud. Igal peremehel on 39 põldu, millede suurus ühte kokku 35 wakamaad on, nii et sääraste põllulapikeste pää! wäga raske töötada on. Enne tahtnud kroonu maamõõtja säälseid maid suurematesse kruntisss ära jagada, aga walla rahwas olnud selle wastu. Nüüd oleks ta küll selle nõuu poolt, aga tema täidesaatmisel on mitmesugused takistused. Omal ajal, umbes 25 aasta eest tagasi, pakkus kroonu Taebla mõisa maid 13,000 rbl. eest müüa, pärast 18,000 rbl. eest ja ka weel kolmat korda sellesama  hinna eest, aga wald ei wõtnud pakkumise  wastu. Mõni tahtis selle mõisa maid pärastpoole küll weel oma nime pääle osta, aga kroonu neid siis enam ei müünud, waid kinkis selle terme mõisa Dr. Hirschile. See raius esiteks mõisa maadelt hulga metsa maha ja müüs ta wiimaks siisgi weel 48,000 rbl. eest ära. Pärast, kui sinna enam midagi parata ei oli Taebla ?ahwa kahetsus muidugi suur. * Liiwimaalt. 15. septembrist saadik halkamad  järgmised posti- j a telegrah wikontorid  Liiwimaal Eesti jaoskonnas ka tempe  l m a rki si d ja tempelpaberit müüma: Olustwere, Kilingi, Kihelkonna, Kuiwastu, Ori saare, Iõgewa, Abja ja Käru. Hind on seesama, kui renteist ostes. -k- Wiljandimaalt. 8. septembril 1902. Põllumeestel  on, ehk lõikusekuu küll lõppenud, alles kibe lõikuse kokkupanek, nõnda kudas seda praegused  wihmased ilmad siiamaani lubasiwad. Isegi kõrgetel põldudel on wiljad, nagu odrad, liuad, mis hiljemalt külwatud, Valmimata, kaerad  ja erued on kõigil pool haljad. Viimane õilmitseb alles, kus ta õige lihaw kaswanud. Täna, 8. skp., hommiku näitas kr. klaas 1 kr. R. järele külma. Selle tagajärg on ju hommiku näha. Kõik õrnemad taimed on külm ära näpistanud, mis kätte puutunud. Põllul on kartuli lehed kõik närbunud ja Vististi ei ole ta ka haljastele Viljadele hää. Warjulistes kohtades  oli jäätust näha Aiawiljad on niisama Võetud, kes külma kardawad. Rehepeksmist wiiwitab ka wihm niisama kui heina tegemist. Wiimast Lööd on põllumeestel weel õige rohkesti.  Madalamad heinamaad, nagu sood, oja ja jõeääred on tegemata. Wiimsed wihmasaod täitstwad jõgedes wett nn järsku, et palju heina, mis maha niidetud, ära wiis. Rukkid annan?ad tänawu keskmist saaki. Tänawust rukist seemneks tarwitades on näha, et mõni osa rukkid mitte kaswanud ei ole. Hilise küli pärast on rukki orased alles õige Väiksed. Madalatel põldudel on küli alles tegemata, sest wihma on mi palju tulnud, et põllul mõnes kohas lausa wefi seisab. -a. Wastseliinast. Praegu, 1. sept., on weel mitmes paigas rukkipõldusid lõikamata, mille walmimist oodatakse, et seemet saada. Seda teemad kehwemad talupojad, kellel mana rukki seemet pole ja seda ka kusgilt osta ei jõua, kuna seemnerukki tshetwert praegu 13—16 rubla maksab. Mitmed ostawad ka uut Wenemaa seemet ja küliwad sellega oma põldu, aga kartusega:  kui mast sellestgi tulema aasta rukkilõikusele  suurt lootust ei saa. Mõned on ka oma maa uut rukki seemet külinud, seda näinud  ka küll üles tulemat, pärast aga jälle ära kaduwat, musta mulda järele jättes. Ka annab uus rukkisaak wäga kehwasti wälja, waewalt kaks ja kolm seemet läbistikku; mõnes paigas saab waewalt seeme tagasi. Tõuuwili on weel haljas kui sibul, kardetakse, et ta tänawu malmis ei saagi. Kartuli päälsed on ju ära lõpnud ja nad ise alt mädanema löönud. Arwatakse, et nad enne tõuu kokkupanemist ära peab korjama, muidu mädanemad nad hoopis ära. a. Setumaalt. Et meie naabrid, setukesed, kaubitseja ja hangeldaja rahwas on, tuntakse ja teatakse juba õige laialt. Aga nendele ei saa sest meel küll, et nad närudega, manade kasukatega, mana raua ja malmi tükkidega sahkerdawad, nad käiwad ka külast külasse, talust talusse, kõik kolgad ja nurgad läbi, ostawad seapõrsaid üles ja weawad neid koormate kaupa „Wapskowma" (Pihkmasse), et ka nende päält midagi teenida. Talwisel ajal ostawad nad ropsimata linu kokku, mida nad kodu puhtaks teemad ja säält ka oma osa lj 902. Lesti Postimees. 461