Eesti Postimees Nr. 4S. Tallin«as, «eljapäewal. S 4. oktsbril. Ivos MM, kmlsr j« Mkß« on NiKuliste nui- (110 Äsllvsoü M.) nr. Z^3. Adress kirjadele: Ki. pkAMuiD uus. nZoru lZoeiuueel.",  Kkssui. --- „ Eesti Postimehe"  toimetusele Tallinnas. Telegrammi adress: -- KSLSUK. MW UM- jil limmWck. AK. aasLakinV. Kuulutuste nonpareille ° rida maksas kuulutuste  külgedel 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. Ruulutuste wastuwõtmine neljapäewa hommikul  ilmuma numbri jaoks kuni kesknädali hommiku kell U-ni. Tellimiste ja kuulutuste mastuwStjate nimed awaldataise aeg ajalt kuulutuste hulgas zl Jesti PöSiiülttS" WkkszZ ühes „Hhtuste kõnede", z lehe" ja „pöllutöö ja teaduste eralisaga": j postiga: ! rbl. kop. I aast. 3. Z. 45 V 2 . 5- 6«S - !'/4 " " kuus 3i> ilma postita: rbl. ksyaast.  Z. SiV s/4 1. KS VZ -5 !- SZ V» -- 6S kuus --- LZ MStjamaals F rvl. S 0 kop, asstss. ! üksiku numbri hind Z ksp. Tulewa aastane wiljaseeme teeb tänawu paljudele põllumeestele muret. Wilu ja Vihmane suwi ei olnud hää, tuumaka seemnewilja Valmimiseks sugugi kohane. Juba rukkiseemnsga oliwad põllumehed kimbus, sest tänawune Vihmaga kaswanud, õitsnud ja walmwud rukis oli nõrga idanemisew oimuga, iseäranis see, mida küllalt hiljani walmida ei. lastud. Wana rukkiseemet otsiti igal pool taga ja wõeti ka magasiaitadest, niipalju kui Mlt saada oli. Selle juures jäi aga rukkitegemine  mitmel pool koguni hilja pääle. Pääle seemne oliwad ka Vihmased ilmad siin wiiwitajaks.  Septembrikuu sees oli igal pool rukkitegemist  weel näha ja palju rukkiorase põldusid oliwad Mihklipäewal alles mustad. Waewalt Võib niisugustelt põldudelt tulewal aastal rahuloldawat wõi hääd lõikust loota. Weel halwem lugu kui rukkiga, on tänawu tõuuwilja seemnega. Selle on septembrikuu öökülmad haljalt ära rikkunud, nõnda et idanemisewõimulist  seemet wähe saab olema. Otradega, mis enam küpsed oliwad, on ehk parem lugu, kui ka needgi rikkumata ei ole. Kaerad, erned, oad, mis enam haljad oliwad, on aga enamasti kõik külmast wõetud. Niisama on linaseemnetega  kehw lugu. Mitmelt poolt kuuldub, et tänawu seemetgi Lagast ei ole saadud. Uks peremees, kes iga aasta rohkesti linaseemet sai, oli tänawu wiie waka külwist ainult ühe waka puru tagasi saanud. Nagu muud wilja, nõnda rikkus ka hilja pääle jäänud linaseemet tänawu warajane külm. Nõnda ei ole hästi idanswat tõuuwilja seemet paljudel tulemaks aastaks mitte omast käest wõtta, maid seda peab mujalt nõuutama. Et nõudmine seemnewilja järele armatawasti rohke saab olema, siis oleks wäga soowida, et igaüks, kel enam walminud wilja juhtub olema, selle idanemist järele katsuks, sündsal korral seemneks alali hoiaks ja teistele, kellel tarwiS, müüks. Kelledel seemet maja osta, neile oleks tulusam seda aegsasti nõuutada. Kui oma ligikonnast nii palju seemet ei saa, kui maja, tuleks seda ühiselt, näit. põllumeeste seltside läbi, kaugematest kohtadest tellida, sest hulga wiisi tuleb see palju odawam. Kõige päält on aga igal põllupidajal maja idanemise-proowi Leha, et teada saada, kui palju kellegi! kölblist wiljaseemet  on ja kui palju tarwis juurde nõuutada. Kui ka uue seemne muretsemine kulu ja raskusi  teeb, ei wõi siin midagi parata, sest põld ei wõi ju tulewal kewadel külmumata jääda ja kuda seeme, nõnda saak. Lootuse pääle teeb ju põllumees tööd ja näeb lootuse pääle ka waewa. Wast annab Taewataat tulewal aastal paremat aega, kus põld kõik kulud rikkalikult  jälle ära tasub. Seemnepuudus on aga põllumehele kõige suuremaks halbtuseks; et seda ette ei tuleks, selle eest on maja juba aegsasti hoolt kandma hakata. Hiinlase iseloomust. s Wirkus on üleüldse hiinlase silmapaistew omadus. Siisgi hoopis teises mõtteS kui meie juures. Oma püstmatal püüdmisel saada- -