Saarlane maksab: Iroon»po?tip<n ««Ital Hr. kop. V, .. I 2S , »/. „ -.. 7S . « 1 . S« . . » .. - .. V. .. -.so .. ükftt ««mbrr s k«P. Ilmub bkekors ljol teist' P«i«w«l. Toimetus Kur«laa«», PittoS »»1., kuulutuöte tvaStuwotm!:«l»»i KuulutuSte p-iii-rida S kop., lkhe ecSolsaS ÄU kop. Ih v Teisipäewal, 6. webruaril 1907. xxm. aastakiilk Piimatalitusest. Hr. Schlupi kõne Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsis 9 jan. 1907. Kui meie oma kodumaad ja selle olusid lähemalt tähele paneme, siis peame tunnistama,  et siin karjakaswaluS palju kasulikum  on, kui põlluharimine, s>st et siin ainult wüikenc jook.ne kultura maad olemas,  mille lahja pind sagedasti mitte töötgi üra ei taju, meie suured ja laialised  heinamaad ja karjamaad toetawad aga karjakaswalust enam kui kuiagil mujal maal. Et oga meie kodumaa rahwas pea kõik põlluharija rahwas on, siis on küll wäga soowitaw, et see iseäranis rõhku karjakaSwatuse pääle paneks. Õlge karjakaswatus on ju kõige tugevam  põllutöö edenemise nurgakiwi, mis põllutööd tõstab ning põllumeest lõukaks teeb. Hoolsa karjakaswatuse läbi ei ole mitte ainult üksikute kohtade omanikud ja peremehed, waid terwed rahwad jõukaks ja kuuljaks saanud- Igal maal, kus põllutöö  ial edeneb ning rohwas hääle elujärjele  on saanud, on karjakaswatuse pääle kõige suuremat tähelepanemist juhitud. Ka mei? Saare rahwa karjakaswatus ei tohtks enam oma wana koha pääl seista  ehk teistest taha jääda, iseäranis nüüdsel  ajal, kus mitmesugused tööstuse arud alatasa tüienewad ning kõrgemate astmele poole töttawad- Ma juhin siin tähelepanemist  meie mesiladtepidamise ja selle edu pääle. Mõne isikute hoole ja ettewõtte  läbi on Saaremaa mesi ilma turul kuulsaks saanud, mille eest kõige paremat hinda maksetakse. Mitmedgi meie mehed leiawad selle läbi hüäd sissetulekut. Nõndasama  peaks ka piimata UtuSgi Saare rahwa  sea» edu poole tõttama. Nagu halwasü haritud põld wähe saaki annab, nõndasama toomad halwaSti toidetud  loomad peremehele wähe kasu, ja sagedasti ei tasu tulud kulusid äragi. Senini on meie wäikepöllumehed ainult härgade kaswatüse ja müümise läbi raha saanud, mis neile aga sagedaSti hoopis wähe waewataju on annud. Plimataliwse kohta pole aga senini siin wälkepõllumeeste seas peaaegu wcel midagi  tehtud. Et aga ka selles talituse arus midagi ära teha tvõib, näitawad järgmised armud. Kui ma Pihtla mõisa omandasin, püüdsin  ma oma ümbruskonnas elawate talunikkude  tähelepanemist piimatalituse pääle juhtida, andsin nõuu, härgade kaSwatust üle jätta ning piima produtseerida, mis ma ise nende käest ära lubasin osta. Esialgul ei pandud minu juttu tähelegi, arwati niisugust ettewõtet «võimatuks, kuni wiimati üks talunik mind kuulis, piimatalitusega  pääle hakkas ning sellega hää summakese raha sisse wõttis, ja see huwitas  ka teisi tööle. Nüüd saadawad juba kuuS talunikku mulle piima. Minema! aastal müüsiwad need 6 talunikku kokku Pihtla mõisa juustu vabrikusse piima juba 84,316 toopi, mis nelj a kopikuga toop arwatud neile raha sissetulekut tõi 972 rubla. Kus mitte wõimalust ci ole ptima ära müüa, Ml wõiks wõitegemist sisse seadida. Hää wõi maksab hääd hinda ning ära kooritud piima wõib wäga kasulikult sigade ja wasikate kaswatuses ära tarwitada. Nnsuguseid wõitegemise kohti leitakse Tarru ümbruses kaunis rohkesti. Tunnen jääl talunikkusid, kes 2V aasta ecst we»l koorelahutaja, s. o. Centrifuge nime ei tunnudgi, ning kui ma nüüd hilja aja eest neld waatamas käisin, nägin ma imestusega, et sääl koorelahutajad ja wõi Nasinad töös oliwad. Tehti wäga hääd d, mis ma ise oma silmaga näinud olen. ühe suure wea teemad Saare elanikud sellega, kõige wähem minu silmis, et nad liiga suuri lamba karjasid peawad, kes karjamaad ilma suurema kasu andmata paljaks nüliwad ning taimel hulga häid heinu ära raiskawad. , Saaremaa suured heinamaade piirid annalsiwad talunikkudele palju rohkem loomade toitu, mis piimatalituse eduks mäga tähtjas oleks, kui heinamaade eest enam hoolt kantaks. " Esiteks söödetakse külade ühised heinamaad  mitmes kohas sügisesel ajal armetumal  kombel ära, mis tetse aasta heina saaki palju wähendab. Teiseks kantakse heinamaade puhastamise eest luga mähe hoolt, paljudes kohtades on need põõsastikuga metsa all otse kinni, kus rohi mitte kaswada ei wõi. Ka suures kõrged künkad ja mättad wähendawad mõjuwalr  heina saaki. Kolmandaks seisawad palju sooheinamaid  wee all, mida kuiwakslaskmise läbi häädeks heinamaadeks wõiks muuta. Töö ja hoole läbi wõiks siin talunikkude piimatalitused  õitswale järjele jõuda. Lõpuks ütlen weel niipalju: Kui ma Pihtla mõisa ostsin, kuuldi sagedasti  ücelusi: „Mis teab juustmk põllu harimisest? Külla'p ta warsti ära tüdib". See pole aga setuni täide läinud. Kõige suuremat rõhku panin ma piimatalituse  ja piima-saagi pääle ning minu piima-saagid on ka aasta aastalt kaswanud.  Ma olen 40. tuhandi toobi päült, mis mul hakatuses oli, oma piima koguga 95. tuhande toobi pääle aastas jõudnud mng loodan, kui Jumal termist annab, edaspidi 100 tuhat toopi aaStaS piima saawat. Kodumaalt. Kuresaarest Riiginõuukogu liige, ektselents  R. von Ekesparre Möntust sõitis neil päiwil Peterburisse rahaministeriumi  juures olewatest istumistest osawõtma  Kontsert, mis minewal pühapäewal Kuresaare paremate Eesti laulujõudude poolt Burgerklubi saalis toime pandi, oli rohkesti kuuljaid kokku meelitanud, kes ettekandeid  suure rahulolemisega wastu wõt- siwad, nn et mitmed laulud rahwa tungima  soowi pääle korrati. 1906. aasta nekrutid, keS Saaremaalt  1. liigi maakaitsewäeliste hulka arwatud, on 1. septembriks s. a. neljaks nädalaks vpeharjutustele kutsutud. Saaremaa Põllumeeste Seltst poolt peetumatele mesilaste pidamise kursustele wõib ülesandmist meel kuni 1. märtsini üles anda. Et tähendatud kursustel kõnede läbi, mis asjatundjate poolt peetakse, rohket  ja kasulikku õpetust mesilaste pidamise üle antakse, siis on tungimast soowida, et nendest kursustest rohkel armul osa «võetaks.  On ju maks osawõtmife eest mäga odaw. Ülesandmist wõtawad waStu hra J. Kingissepp Marienthalis ja „ Saarlase"  ning „Hääle" toimetused. SuurpöllumeeSte Selts tahab sel suwel ka põllutöö näitust pidada ja nimelt 13., 14. ja 16. julil- Seega tulewad kakS näitust ühel aastal ja ka ühe kuu sees, sest Eesti Põllumeeste Selts tahab oma näitust 2. julil korda seada. Et kahe näituse hääde  järjedega läbiwiimine Saaremaal raske on, siis on mõn.de poolt soowitud; neid ühendada, teiselt poolt oldakse aga ühenduse wastu, sest et sel juhtumisel rahwa poolt mitte sarnast «vaimustust ega ssawõtmift ei leiduks. Ühendamise küsimus tuleb EeSti Põllumeeste Seltsis läbirääkimise alla. SuurpöllumeeSte Selts on ühendamise poolt. „Bürgermusse" maja tuleb 7- ap- Mil müümise alla, sest et seltsil mitte wõimalik ei ole kreditkassale protsentistd ära maksta- Omal ajal tuli maja seltsile 18 tuhat maksma. ÄcamüüeS läheks ta küll odawasti ära. Pakkumine algab 2400 r. püült. Üle selle summa on seltsil weel 3400 r. obligatsioni wõlgasid. Mitmed awaldawad soowi, et Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts tähendatud maja ära ostaks. Siis oleks seltsil oma maja ning wäljanäitusteks  kohane koht- , „Hääl" teatab, et tema mitte öelnud  ei olla, et kurttummade pidul pettust olla tehtud, et aga täielikku aruannet ei awaldata,  siis sünnitada see ikka kahtlust. Nii kardab „HM" ikka, et siin pettust tehtud on. Kurttummade pidu peetakse seltsi poolt, kellele iga wäljaantud kopika üle rehnungid antakse. Need waadatakse rewisioni  komisjoni poolt läbi. Sissetulnud raha loetakse pidu-vhtul kohe tegelaste poolt üle. Igakord awaldatakse ajalehtedes kassapidaja hr. von Mickwitzi aruanne, kui palju sissetulnud,  wäljaläinud ning kui suur puhas sissetulek olnud. Mil kombel wõib siis siin weel kahtlus tõusta? Üksikute wäljaannete awaldamisel pole tähendust- Kui aga „Hääle" toimetus oma kahtlustuse tuhinas, mis ainult isiklistest põhjustest wälja tekib, rahu ei saa, siis wõib ta ju üksikute wäljaminekute üle kassapidaja käest teateid saada. Igatahes on see inetu niisuguses asjas, kui kurttummade pidu, ilma kõige wähemata põhjuseta kahtlustamistega  wälja tulla.