nad rannale. Nad tõiwad palju ametlikku teateid ligi. Tshifust. 4. dets. (Reuter.) Port-Arturift purjelaewaga tulnud wenelased teatowad, et wõitlus Port-Arturi ümber wäga kange on. Wenelascd peawad kindluste pääliini terwelt omas käes. Jaapanlased oliwad sunnitud, kindluste eest söjakraawidcst ära minema. Külm teeb palju waewa. Ei „Sewastopol" ega „Otwashnõi" pole wiga saanud. Port-Arturi kaitsewäe maim on ülitubli. Poed kauplewad meelgi. Kaitsewäe suurus on 20,000 meest. Wiimastes wõitluSteS oli wäha tapetuid, aga palju haawatuid. Jaapanlased ci tungi enam suurte, tihedate kogudena, 10—20,000 meest suured, pääle, waid püüawad üksikuid  kindlustust ära wõtta; selleks otstardeks  saadawad nad 1000 mehelisi wäesalku wälja, et ühteaegu terme kindluste liini pääle tormi joosta. Tõendatakse, et jaapanlased  wiimaSte 15 päewa jooksul 40,000 inimest kaotafiwad. Kahepäewane wõitlus 203 meetrilisel mäel oli kõige hirmsam ja see mägi on nüüd erapooletu maakoht. Jaapanlased on wahetpidamatalt tule all, sellepärast ei läinud neil korda, suurtükka Kõrgemäe otsa üles seada. Niisugune oli seisukord 2. dctsembr. Õhtul wiskawad jaapanlased sõjakraawidesse kottifid haisema püssirohuga. Tõendatakse, et „Bogatõr" oma parandusi on lõpetanud ja ühes teistega malmis on, wõitlusesse astuma. Stössel sai uuesti püssi kuuli läbi haawatud, cga haaw kaSwab, nagu endincgi, kokku ja seda ei peeta kardetawaks. Aurulacwal  100t> .onni jahudega läks korda, Port-Arturisse sisse tulla. Tokios, 4. dets. (Reuter ) Port» Arturist tulnud telegrammi järele algas Stössel läbirääkimisi, et hospidalist pombardeerimise eest kaitSta; ta saatis Nagile hospidalile asukoha plaani. Isamaalt. Kuresanrest. Liiwimaa kuberneri  teadaandmine. Liiwi kub. wücteenistuse kommisjon palub meid järgmist  teataandmift awaldada: Liiwi kub. ajalehe 123. nris a. 19V4 oli muu seas kuulutatud, et palwekirjad, milledes tagawarawäcliste  kokku kutsumise puhul alamwüeliii  söjatecnistufi perekondlise ehk waranduSlise  seisukorra pärast wabaStada ehk sõjawäkke kutsumist edeSpidi tähtaja pääle lükata palutakse mitte sõjamäe ülemusele ärgu antagu, maid kuberneridele tulewad anda, kelle wõimuseS seisab palwetirja pääle kogutud teadete põhjal neid palwektrjafid tagajärjeta jätta, mis tähelepanemise wääriliscd  ei leia olewat, ja põhjendatud palwekirjafid  ehk kaebtusi sõjamäe ringkonna staabi kätte saata. Et seda teadaandmist waleSti on mõistetud,  sest paljud isikud saadawad nimetatud  palwekirjad kubernerile juba enne alamwäeliste  kokkukutsumist ja tcgewaSse teenistusesse  wötmift, sellepärast tuleb asjata ja kasuta kirjawahctus, sest et enne, kui tagawarawäelised  weel tegewaSse teenistusesse ei ole kutsutud, ei ole wõimalik mingisugust käsku anda. et neid wäeteenistusest wabaks lastaks. Niisugusel juhtumisel kui tagawarawäe  kokkukutsumine tuleb, peawad tagawarawäelised tarwilised tunnistused oma perekondlise seisukorra üle kaasa wõtma ja kokkukogumise kohal arftliscl ülewaatamisel  ette näitama. Kui aga kutsutaw isik fiisgi teenistusesse minemisest wabaks ei saa, fiis alles wõib ta ise ehk ta sugulased  sel wiifil, nagu Liimi Kub- Ajalehes nr. 123 oli kuulutatud, palme kubernerile saata, lelle wõimuscS seisab kacbtust edasi saata. Seda teatades arwab Liimi kuberner maja olewat juurde lisada, et palwekirjad, mis temale on selles asjas saadetud, ilma et selle juures ülemal kirjeldatud korda oleks tähele pandud, läbi waatamata jääwad. Riias, 4 dets. 1904. Liimi kuberner kindral-leitnant Paschkow. Kubermangu wäetceniStuse kommisjoni alatine liige K r a m. Asetäitja kommissioni sekretär Peterson. Meie uus rahwakoolide inspektor on südi koolisid rewideerimas käima. Tema tahab igal aastal kõik koolid läbi recwideerida.  Saaremaal on aga umbes 100 kooli. Nõnda on siis inspektoril sõitmist küll. Iga aaStane koolide rewideerimene on sellepoolest hää, et see lapsi usinamale õppimisele kihutab. 28 annab S. T—r. «Saarlasele" seda süüks, et la liig wähe sõnumid Saaremaalt toob, nii et mõni number neist üsna tühi olla. Selles asjas on S. T—r'l ölguö, aga kes on selles süüdlane? Kas ainult «Saarlase" toimetus? Ei sugugi! Mis wõib toimetus teha, kui tal kirjasaatjaid ei ole? Kas neab ta neid kiilasi kandu otsima minema  ? Ei, waid meie kord on «Saarlast" üles otsida. Kõigewähemalt peame poole süüdi eneste pääle wõtma, meie noored mehed ja neiud, it nii tuimad  oleme sõnumite saatmises. See on meile saarlastele otse häbiks, et meie oma-maa lehele ei jõua sõnumid saata, iseäranis kooliõpetajatele, kes selles asjas ka nii tuimad on! Igas kihelkonnas on ligi kümmekond kooliõpetajaid ja kui igast kihelkonnast neist üksgi «Saarlase" kirjasaatja  oleks, siis oleks mci! sõnumid Saaremaalt küllalt, «Saarlane" leiaks rohkem tellijaid ja oleks teda ka lust lugeda. Nüüd tuleb aga juhtumise kaupa mõnest kihelkonnast mõni wäite wõib kirju ilma markideta, otsekohe «Saarlase" trükikotta saata. Igast külast käib ju ka sagedasti inimesi linnas, nendega wõib ju ka kirju saata, kui markisid ei raatsi panna. Sõnumi saatmise eest annab ju «Saarlase toimetus" häämeelega «prii lehe", nagu ta seda mullegi andis. Pole ju ka mitte tarwis ei tea kui hästi kirjutada. Küll toimetus mõnda kohta isegi silub, kui sõnum natuke karune juhtub olema. Kaarmalt. Meie kihelkonna kool ähwardab  koolipoistest tühjaks jääda. Minewal sügisel oli neid 3, pärast jõulu 7 ja sel sügisel jällegi S poissi, kuna neid enne oga nii palju kooli tahtmas oli, et kõiki waStu ei wõinud wõtta. Oli kuni 20 poissi koolis. Mis selle põhjuseks, on teadmata. Kui keegi neid põhjusid ligemalt tunneb wõi teab, siis oleks hää, kui neid „SaarlaseS"  harutatakse, et siis, kui wõimalik, neid kõrwale teaks toimetada. Üheks põhjuseks on ehk ka see, et meie kihelkonnas kaks ministeriumikooli on, Kuresaares ja Loonal, ja sääl lapsed ilma «koolirahata" wõiwad käia, kuna kihelkonnakoolis 2 rubla poisi päült maksta on. Päale selle on ministeriumi koolides suured, puhtad ja soojad ruumid, magamise toad, köögid, sahwreid, ja kõik, mis iganes tarwis on. Kihelkonna koolis on aga üks ainukene klaSfikene ja köstriga kokku üks köök, see on kõik! Aga see ei tohiks ikka nii palju mõjuda, sest ministeriumikooliv käiwad  nii hästi poiss- kui ka tütarlapsed ja Suure walla minister, koolis käib wäga palju linna lapsi. WaljalaS on ka 2. klassiline ministeriumi kool, aga fiiSgi on kihelkonna koolis sel aastal 40 koolilast üles annud. Kaarma- lased wõikfiwad uhked olla oma koolide pääle sest neil on pääle walla koolide: seminar, kaks miniSteriumi kooli ja kihelkonna kool. Aga ega kool kodus kedagi targaks tee! Siin nõutakse aga mähe haridust ja sellestgi tuleb, et meil kihelkonna kool tühi on. Seda näitab ka seegi, et meie seminaris  üks ainus Kaarma kihelkonna kaSwandik  on. Kihelkonna kool nõuab häda pärast parandamist.  Kõige päült tuleks koolilaste magamise tuba ja köök, siis kooliõpetaja elamise ruumid sisse seada ja kindel palk 120 —150 rubla määrata, nii et 2 rubla lapse päält ära wõlks kaotada- SiiS loodan, et tahtjaid rohkem ehk oleks, kui ruum lubab waStu wõtta. Ehk kui ka poistest puudus oleks, siis wõiks kooli tütarlaste kooliks ümber muuta, et tütarlapsed ka sugu rohkem haridust saaksiwad. Kcwadel lisas konwent kooliõp. 15 rbl. palka juurde ja määras ka klassi uue ahju ja aknate kulu ära, nii et tulewal aastal omale uue sooja ahju loodame saawat. Tänu konwcndile selle eest I Saarlased, parandage oma kihelkonna koolisid, nõudke neile need samad õigused, mis miniSteriumi koolidelgi on ja mille ka Suuremas kihelkonna koolid juba minema!  aastal saiwad, siis sammute ajaga ühesl Poidel on Kihelkonna kool sel aastal seisma jäänud. Tallinna uue Eesti Ew-Lutheruse usu koguduse põhjuSkiri on trükis ilmunud. Selle järele antakse koguduse asjade toimetamine  kiriku nõuukogu ja koguduse «volinikkude  hoolde- Kiriku nõuukoguS on 7 liiget: koguduse õpetaja kui alaline liige ja 6 ilmalikku liiget, keda koguduse üleüldisel  koosolekul kolme aasta pääle walitakse. Kiriku nõuukogu liikmed «valiwad  iseeneste keskelt eesistuja, kes nõuukogu  juhataja on, ja selle asemiku. Kiriku nõuukogu pääle pandakse kohused, mis kirikuseaduses Z 737 on nimetatud. Õpetaja  «valimist toimetab kiriku nõuukogu ÜheS koguduse wolinikkudega. WolinikkudekS «valib koguduse liikmete üleüldine koosolek 12 meest kolme aasta pääle. Pääle õpetajate  walimise, mida koguduse wolinikud kiriku nõuukoguga üheSkooS toimetawad, on wolinikkude hooleks meel kiriku nõuukogu  poolt kokku seatud eeStulewa aasta sissetulekute ja wäljaminekute eelarwe läbiwaatamine  ja kinnitamine, niisama ka möödaläinud aaSta aruande läbikatsumine ja kinnitamine, pääle selle mõnesuguste kiriku nõuukogu ettepanekute üle otsuse tegemine, mis kirikuseaduse järele nõuukogu  wõimupiirist üle käiwad ja koguduse ehk tema wolinikkude otsustamise alla tulewad. Koguduse liikmete üleüldist koosoletut peetakse ainult üks kord iga kolme aaSta taga ja sellel koosolekul ei ole muud teha kui kiriku nõuukogu liikmed  ja koguduse wolinikud «valida. Koguduse  koosolekutel on hääleõigus kõigil meestesugust koguduse liikmetel, keS «vähemast  2ö aaStat wanad on, «vähemast 2 aastat seatud korra järele koguduse liik, mekS arwatakse ja keS mõnesuguste põhjuste pärast hääleõigust ei ole kaotawud. Aga igaüht, kellel walimise õiguS on, ci ole fiisgi luba kiriku nõuukoguSse «või koguduse wolinikuks walida, waid nende ametite saamine on mitmete määruste läbi kitsendatud.  Sinna wõib walida kroonuametnikka, 1. ja 2 gildi kaupmehi, wabrikantifid, mõisa ja talukoha omanikka, linna majaomanikka,  kellel linnawolmikkude walimise! hääleõigus on, neid, kes kogukonna, kinni- 50 Saarlane, ISO4