kohtulikku Võimu ja wallakohtuid Ära taotada»«V«takse wastu. Gelle wastu hääletawad  ainult parempoolsed ja osa talupoegade saadikuid rahwuslaste hulgast. Ettepanek, stauitsa (kasakate) kohtuid ära kaotada, maetakse wastu. Parun Meyendorffi ettepane kud lükatakse tagasi. Schidloweki wötab juhatuse oma kätte sa palub saadikuid mitte müra teha. muidu pidawot ta koos-- oleku ära lõpetama. Harutusele tuleb komisjoni ettepanek, Srakaotatud kõhtude asemele üheliikmelisi rahukohtnid asutada. Ljahn i t s k i ja Bul a t (tööerakondlased) toetawad  mitmeliisinelist kohut. Hääletamisel lükatakse tööerakonna  ettepane? tagasi, komisjoni ettepanek möetakse  mast». Hääletamisele tuleb komisjoni ettepanek, walitawaid  kohtuid 46 kubermangus sisse seada ja täietu d»s, et malitsus kümnes läänepoolses ja Astrahani, vrenburi ja Swroropoli kubermangus kohtuntkka nimetaba  wõib. Tõtsh inin terwttab täiendust, mille põhjal kümnes läänepoolses kubermangus kohtunikud nimetatakse.  Parun Schil l i n g on kohtunikkude nimctamise  poolt. Hääletamine lükatakse hilise aja pärast edasi. Kell 11.5 min. lõpetatakse koosolek ära. Paam MlkeMW, m«MswWss iile. ..Tüna-Zettung" toob pealkirja all ..Suur ja wäikemaaomandus" parun Fõlkerfahnii kõne, mis see riigiwolikogus maakorralduse eelnõu harutamise ajal loli pidanud. Hingemaa asjus arwab kõneleja, et see talupoegade maa puutumataks teeb, seda ei ole aga sugugi enam maja. Peale selle on meie seadus täitsa male tee peal, kui ta maad omanikkude seisuste järele jagab: see olla meel keskajast pärit, nüüd aga äraiganenud maa omanduse kuju. Hingemaa arakaotamisega  ei ole sugugi karta, nagu wöits sellq läbi talupoegade päralt olema maa suurus mähelneda.  sefe vn neil liiga palju maad. Wiimasel ajal! on talupoegade maasuurus iseäranis jõudsaste meel kaswanud. Kolme aasta jooksul on lö miljoni dessai  im suurpõllumeeste pärast olewat maad talupoegadele  ära müüdud ja üleüldse on kiiret suur-, maaomandamise muhenemisest märgata. Selle hädaohu  laialilagunemise wastu peaks riik kindlaid ja mõjuma id takistust tarwitusele wõtma, sest muidu wõib see nähtus riigile liiga kardetawaks minna. Järjelikult ei ole sugugi maja talumaade wähenemise eest katta, ennem peaks küll suurmaapidamist kõrtsina, sest teadus õpetab, et korralikus riigis kõik maaomandamise  kujud ühetasa tarrmlikud on, nagu suur-, keskmine ja wäikemaaomandus. Kui edaspidi juht-ttiks  talumaadele kastset tarwis minema, siis wõib seda ju ka muretseda. Praegu ei ole sellÄs ühtki, põhjust, st puutumata talupoja-seisuse maa suurust meel laiendada. Meie aja agrarpolstika  hüüdsõna peaks olema: „wa ba talupoeg waba maatüki peal." Kohalik elu. Adwokat J. Temanti protsess. s. Wannuiatud adwokadi abi laan Teemant, endised  ajalehe ..Uudiste" kaastöölised Gustaw Kotsar, Karl Ast sa Aleksander Liud. trükikoja ja raamatukaupluse  omanik Georg Zirk, talupojad Mart Lesta, Eduard Kroon ja Eduard Räppo wiidi ella hommikul kõma wahi all uur imise-w ang imajast Bjelomorski ohmitferide-klubi  ruumidesse, kus praegu ajutine sõjakohus  oma istumisi peab. Adwokat Temant on 4 aasta jooksul roh keste muutnud, nii et teda raske on Ma tunda: 39-aastane mees walgete ja halli häbemega, raske ja Väsinud käiguga, näeb palju manem  mölja. kui ta tõepoolest on. Temanti "kaitsjateks on prof. Kusmin-Karawajew, M. Berenstamm ja Poska noorem. Teiste kaebeäiuste kaitsjateks on: kapten Dobromolski, adm. Edelhaus Tartust ja Ke° rcnski Peterburist. Lell pool 11 algas kohtu istumine. Kõige pealt protesterib adw. Poskä selle wastu, et 3. Teamnti asi sõjakohtus harutamisele Võetakse. Tartus oli sõjaseisukord  alles detsembrikuu lõppus 1905. a. Välja kuulutatud, Temanti süüasi oli aga hulga Varem, sellepärast ei käia ta Mitte sõja kohtu alla. Kohus lahkub saalist ja lühikese nõupidamise järele annab ta teada, et Valjem walwusekord Lirwimaal juba 1305. a. sügisel Välja oli kuulutatud, mispärast käsilolem  süüasi siis sõjakohtu alla käib. Peale selle algas süüdistuse-akti ettelugemine. Et 3. Temanti süüdistus  teistest laiemat huwitust pakub, siis toome selle siin eraldi ette. 11 - ofL 1905 - K. halalt Tartu* ja selle rtchwakoosolekuid pidmna. kus kõnelsjad soWatimnokMia tööliste erakonna mõttes rah- MM Aes kutsusüvad walvtsuse poolt seatud ülemuste waKiru wMlema ja Meneriigi piirides Baltimaadest iseäralist demokratil ist Vabariiki asutama. Ühes sel-- asutati Tartus ka selle erakonna osakondasid ja nimest: Eesti-, Juudi- ja Wene sotstaldemokrattifed ühendused. Rahwakoosolekutel, mis ülikooli ruumides, üstõpilastesestst „Lvoiotug" st ja arstiteaduse üll õpilasteseltsi  korterites peeti, astusiwäd kõnelejatena, eelpool  nimetatud ühenduste liikmed ülesse. Peale suusõnalise  kihutusetöö tehti seda ka ajakirjanduses, iseäranis  aga ajalehes ..Uudised", mis Speeki to sinetusel ilmus. Kaastöölisteks ..Uudiste" juures oliwad ltüilde. Lind. Gotlieb ja Karl Alt. Kesküla ja Mihkelson. Niisama tarwitashoad nende mässuliste ühisuste liikmed broschürede ja kihutuselehtede trükkimiseks kohalist trükikodasib,  peaasjalikult aga G. Zirki oma. Ühes sellega asutastwad praegused kaebealused wõitlusesalkasid. jagastmad  rswolwrisi wätja ja wötsimad terme rea sõjari  istus rööwimksr linna läheduses olewates mõisades ette. Selle järele pandi sandarmi-malitsuse poolt läbiotsimised  toime, kus ilmsiks tuli, et Tallinna adwvkat  J. Temani ka selle ühenduse liige on ja nendest kihutuse-koosolekutest osa on wõtnud. 27. now. oli ..Bürgermusse" ruumides ..Postimehe"  toimetaja Jaan Tõnissoni algatusel ja malitsuse lubaga rahwaasemikkude kongress, mis selle mõttega oli kokku seatud, et rahutuste wastu wõitlemiseks  abinõusid muretseda. Üks osa asemikkusid walis Tõnissoni koosoleku eesistujaks, kuna teine osa Temändi  walis. Selles asjas on uurimine kindlad teinud,  et Temani koosolejaid üles LuOls seifukojNÄ üle kainelt aru pidama »a kiistikuist rahulikult offustama. aga ta er suutnud liig käredaid' kõnelejaid  maos pidada. Eeluurimise! oli keegi tunnistaja ütelnud, et Temanti  peale iseäranis M. Mattna (endine ..Teataja" toimetaja) mõju on amatdanud, kes Temantile alatt sellepärast etteheiteid on teinud, et wiimane rahwa heaks midagi pole teinud. Ühe niisuguse etteheite peale on Temani wastanud, et tema haritud inimene on ja enese peale mõjuda ei lase. (Järgneb/.) Eilasel kohtu istumisel wannutati tunnistajad ära ja alustati ülekuulamist, mis täna edasi kestab. Walitsus. WsWoMoM tsM«O Posti- La telegrahmi  psawalitsus oa määrused mMa töötanud, mille särele Lääne-Europa riffide eeskujul vostiafutused  ka raha sissenõudmist oma peale mõiwad wötta. Mõlauskuja Võib posti kaudu mitmesuguseid armeid ja Võlakohustusi Võlgnikule ettenäitamiseks kuni 500 rubla suuruse summani saata. Kostiasutus näitab Võlatähed Võlgnikule Me ja nõuab nende eest raha, mis siis jälle wõlauskujäle saadetakse. Niisuguseid raha sissekasserimise dokumentisid (nagu: Vekslid, arroed. Võlatähed, kupongid jne.) saadetakse kinnitatud kstZades. millel terme summa Väärtus peal on. nende eest Võetakse harilik maks: peale selle Võetakse Veel iseäraline maks saadetawate dokumentide pealt, esfmeje dokumendi pealt 15 kop. ja iga järgnema pealt, mis Ähes kirjas saadetakse, 5 kop. Uuendust mõeldakse ligemal ajal maksma panna. Pidud ja koosolekud. m. 'OMMMMI Eesti RZ.llmn«s«Mtfl peakoosolek peeti 29. nowembril Saue wa l l arüaj a s ära. DaaliruuM oli seltsiliikmeid la pealtkuulajaid täis tulnud ; Viimastest astusnoad 11 isikut seltfiliikmsteks. Ühtekokku wöeti 13 uut liiget roastu. Seltsi esimees hr. Saral tutumstas koosolijaid Wesolewal äastal Moskwas ärapeetud üleriiklise linnukaswatajate-kongressiga  ja -näitusega, millest ta seltsi saadikuna osa Võttis. Juba kongressi korraldus pakkunud  huwitust. siis weel läbirääkimised^,otsused ja näitus ise. Lõpul soowitas kõneleja, et ka.-Meie maal kodulindude kaswatamifega katseid hakataks tegema.  Seltsiliikmed komisjonid kokku astuda, et ühiselt sugumune ja lindusid tellida, katseid teha jne. Mõned koosolijatest arwaroad, et kanade kaswatulega  Võiks katseid teha, niisama ka kodujäncstega. M. A itsam luges ..Põllutõõlehest" nr. 40 s. a. tükikese „I o o m a p u l b r it e st" ette. milles ära näidatakse,  et loomapulbritel mingisugust imctegemat jõudu sees ei ole, maid ses on lihtsalt ärimeeste kamälus,  et asjatundmatu ja kergeusklikkudelt loomapidajatelt  raha Välja petta. ,D Mõned koosolijad küsiwad loomade kondihaiguse ja tiirude kohta seletust, mida hr. Saral ka lahkcste teeb. Eestseisuse ettepanek 1910. a. nÄttust 4? S. ja 6. septembril Ära pidada, leiab kinnitust. Et tuse" aias edaspidi eestseisuse Vastutulematuse ja ka ruumipuuduse pärast Võimalik ei ole näitust pidada, siis tuleks platsi asjus suurpSllumeestega kokku leppida  ja näitust seni seal pidada, kui nende rendi tähtaeg  kestab. Lepingusse tuleks aga punkt sisse mahutada,  et renti siis ei makseta, kui näituse ärapidamiseks  Võimalus puudub. Ühtlasi tuleks fealkõnoal ka oma platsi muretsemiseks sammusid astuda. Lepingu tegemine anti eestseisuse hooleks. Krad. Saral ja AitsaM tutlvustaskwad koosolijäid  Eestimaa Põllumeesteseltside Kesküh isuse põhjuskirja  projektiga. Allakirjutajaks seltsi poolt wolitati esimees hr. Saral. Loeti näitusekassast kadumaläinud rahasumma kohta tehtud komisjoni otsus ette. Uurmnsebimisjopi otsus kinnitati ära ja otsustati puuduw summa: hr. Ploompuult kui kassa eest Vastutajalt sisse nõuda. Kartulimüügi korraldamise küsimuses annab hr. Pärtsel seletust. lärelküsinnse peale on Inglismaalt wastus tulnud ühes nende äride adressidega, kes Londonis  hea hinna eest kartulid tarwitaumd. Meik tuleks kartuliproonnsid saata, proowide saatmisekulud wõtab selts oma peale. Kartulitärklise wabriku asutamise üle kõneleb msener  Krupp ja näitab üksikutes arwüdes, kui palju seesugune wabrik maksma läheks ja kui palju sissetulekut  loota vleks. Hr. Regastik kõneleb wabriku asutamise poolt ja näitab, et kartulid Peterburisse saates kõikuwate hindade pärast sagedaste kahju wõib saada. Inglis- Maale saatmine on ka enam-wahem juhtumise asi, sest Saksamaa on suur kartulikaswataja ja seega meik kardetaw Võistleja. Lõpuks jõuab kõneleja otsusele, et wiinarvabrikud oma hindadega tärklisewabrikule Võistlust ei suuda teha. Wabriku asutamise mõte kiideti koosolijate poolt heaks. Asja põhjalikumaks jörelekuuiamiseks ja lõpuliku eekarwe Väljatöötamiseks Valiti eestseisusele L-liikmeline komisjon abiks. Waliti hrad Krupp, Regastik, Thierwelt.  Lubi, Udenwerk. Komisjonil on õigus asjatundjaid  abiks kutsuda. Eestseisuse kohuseks tehti kartuliproowisid Inglismaale  saata ja sealt kindlaid turuhindasid järele kuulata. Loeti ..Põllutöölehe" toetajate koosoleku kutse ette. ' Hr. Pärtsel soomib, et meil pvlitikaline põllutööleht  oleks. Hr. Pert paneb ette. et praegune ..Põllutööleht" politika-majandufe osa enesesse mahutaks. Hr. Ploompuu paneb ette põllumeeste pere- Meeste häälekandjat asutada, mille? põllutöö-osa kaa-7as  käiks, sest et meie praegused politiiajalehed peremeeste kasusid ei kaitse. Otsus: sisu peetakse flillalt  arufaadaWaks: soowitakse, et lehele politika-majandusline  osa juurde lisataks. Tartu Põllumeesteseltsi koosolekule läheb seltsi esimees hr. Saral. Teater. „Charlty fäW. Nõnda on Brandon Thomase 3°waatuslise näitemängu nimi, mis homme õhtul Eesti teatris ette kantakse. On ju rvhkeste anekdotffid üMpilaste elust rahma  hulgas liikumas. Noor elu ei püsi alaliselt raske teaduslise töö kallal rviibida, lööb ennast wahetswahel  suure hooga harilikust käigust wälja. wallatab, märatseb, lõbutseb olgugi ka wahest ülemõel sell. Ka tähendatud näitemäng kujutab meile niisugust rvallatamise-osa Inglise.üliõpilaste elust. Kaks noort- Umeest sattuwad seal niisugusesse seisukorda, kus nad sunnitud on oma kolmandale seltsimehele naisterahwariideid  selga ajama. See pettus wiib aga nooredmehed Mitmekülgselt roäljapääsemata kitsikusesse. Ka ebanaisterahwas  ise on suures hädaohus, sest manad hdrräd, kellele ta rikka tädina on tutrvustatud, ei anna>  talle oma armuawaldustega hingerahu. ■SBftmaTs lõpeb lõi! hästi. Keedet näitemängu on wäljamaal laialt etendatud. Loodetawaste suudab ta kä meie juures meeldida ja teatriskaijatele lõbusa õhtu walmistada. KshukoS«- (l. MWMlMvedajate proHesM '2B. nowembril oliwad 6. jaosk.)rahukohtuniku juures terwelt 3 mustusewäljawedajät  trahwisead. § 102. põhjal selle õest Avastust andmas, et nad mustust mitte õigele kohale, maid Pärnu maantee äärde, maha oliwad pannud. Rahukohtuniku poolt mõisteti: lisak Iwanvw, Ctepan Ewstignejew, Wassili Ni- lifouOT ja Wassik ftirito© igaüks Solmefe nLvo lats aresti ja Mart Puusepp. Ado Äarro ja AuW Karro igaüks 10 pZeroaks aresti. Gustaw Pen manni ei leitud üles ja tema kohta lükati otfufatage mitte edasi. Segasõnumed. k. Tagafi tutnvd. Eilase sõnumi täienduseks Isa -oachmannl ärakadumise üle wõnne juurde lisada,- « ta eila koju on ilmunud. Meie WnßasaestA. Riias töötama!» praegu ;.R W. teatel 14 hamba-arsti. kellel MinsK ja Sm» lenski tunnistustemalmistamise rvabrNutes arstitunuis tused on tehtud. Ehitise jöWkWU»d« waesteje lastele! T. E. Laste kasroaltuse-seAs on-asutus, mis oma tööd seltskondlis toetuse umTal peab tegema. Mida lahkema käega selts kond talle mastu tuleb, seda laiemates ringkondade: mõrv ta oma tegewust aumda. Praegu on selts oma lasteaias ja marjupaigas enam kui 120 waesele lap sele usu ja rahwuse peale waatamata maksuta pea wmhu, totu ja õpetust Muretsenud. seltsi sih on: seal kehaliselt terme id inimesi luua. kus see muid Võimalik ei oleks, seltskonna hädale seal appi tulla kus see kõige haledam on. Selleks on aga tungiwal kaastööd tarmis, iseäranis taimel, kus jõulud - laste pühad ukse ees on ja tuhandetel maitsete ilmakodanikkudel muud mõttes st helju, kui särav jõulukuusk. Lähme siis nendele wäetikestele appi kellele jõulud muud ei too, kui külma tuba. lainx leimakoorukest. nuttu ja häda! lust niisuguste, kõigis mahajäetud mm keste sest tahab Lastekaswatuse-selt hoolt kanda, neile jõulurõõmu ja sooja ihukate muretseda. Sellepärast palub eestseisus tungiwalt Tal linna ja tema ümbruskonna elan Aa seltsi iseära uis enne pühi mitte Ära unustada: raha küttematerjali, toiduaineid, riideid, pesu.- maius asju. pildiraamatuid jne. mõetakse koolijuhataji poolt lasteaias jWäike Aremjewi uul. 11) igal aja tänuga mastu. T. E. L.-seltsi eestseisuse nimel _ > H. Bauer, esimees. / ® C O -JK. . ' Õnnetused ja kuritööd. f. EMse siias poottud. Eila leiti Wäike-Ameriki uul. otsas keegi tundmata W. kes enese seal heinaküün ukse külge oli üles poonud. Politsei tundis surnukehi kui Ülem-Luha uuk. nr. 4 elawa talupoja Jaan Kar jatse ära. Ta oli Vaimuhaige olnud ja oli sel Viisi oma elule otsa teinud. f. Röövimiste. Eila õhtul kukkus Epinatjewi uul keegi möödamineja mitte täitsa karskes olekus uulii sale maha. Seda juhtumist tarwitasiwad kaks kelm tungisiwad maasvlija kallale ja rööVifrwad sellelt raha koti 130 kop. ära ja põgenesiwad ära. Siiski läk korda linnawahi abil ühte rööwlit kinni Võtta. Se oli Haapsalu politsei walwuse all seisaw isik Iwai ökusnetsow. kes /salaja 'Tallinnasse oli .sõitnud. f. Tüli. Eila sattusiwad Puupapi uulitsal kak 9-aastast voinkest tülisse, kusjuures esimene oma was tasele noahaawa lõi ja ära põgenes. f. WMWched. Eila Varastati Lutheri-Waests kooli uulitsalt nr. 25 eeskojast paar saapaid ja Pikal uul. nr. 3/5 riideid ära. Telegrammid. Peterburi tekgrafl ageoturt poolt.) Peomift. lekaterinburi endised linna-ameti liii med ühes linnapeaga anti waeste tarwis pöletismo terjali muretsemise juures hooletuse pärast kohtu allc .Petetbmrfft. Ajalehe..Retshi" toimetajat trahwii kirjatüki..Kahewõitlus ja piiskopid" awaldamise ee! 500 rublaga. KatAnW. Täna, 1. detsembril,- algasimad Ida Hiina raudteewalitsuse esitajate. Wene konsuliamet ja Hiina Valitsuse asemikkude komisjoni istumised kus Hardini omarvalitsuse asjad harutamise alla tu lewad. Novmast. Parlamendi istumine kus Valitsus märgukõne ette loetakse, määrati 10. dets. peale. Kimferopolist. Kange rvihmasao tagajärjel saiwa! paljud wnnamarja-aiad Vigastatud- kahju aimataks mitmesaja tuhande rubla peale. Peterburist. Tsarskoselski waksalis suri äkitsel endine Peterburi õperingkonna inspektor Annensk ära. Kohtupalat waatas Gertsõß kohtuasja. Wi Wrimast süüdistati Tolstoi kirjatöö ..Jumalik töd on meie eneste sees" trükis Väljaandmises. Gartsör Mõisteti aastaks kindwsesse kinni. Nt-. 876 Bikewaleh t. 1909. Wastutaw toimetaja G. E. Luiga. WSljaandjad vr. J. Luiga ja B. lint P, Rebenitzi priNikauplus, Pikal mil. nr. l! 1, Mustapeade klubi wasias, soowitab elektrikellafid Lv lop. peale, nupud 12 kop., traat ja nüimetsugu tarmituseks elcklrielemendid  LO kop. veale ja elektri taskula:m  iiid. Vt Pood korteriga heas kohas, on kõige kraamina  ara anda Wana Kalamaja uul. nn 01. HGI Pood, ttnga passtlilu koha peal, Uuel turul ilma kaubata, on ära anda. Küsida S. !I!oostlrantst u. nr. 1, Bictsise poest. |!ooö on ära anda Manefk uul. nr. -t, liifida  pümaoocst. 2n 1126 HösgiMUM on ära anda .veeringi uul. nr. 22. ÄMsa poM foomitaffe rutSlta- leatufcö „sti. (5. 2." all f. l. t. ära anda. 1170 KlllljlikisrNlMiN niiilja üürida. W. Parrru m. nr. 2.Z. Tööl<ojci ruumis!, mchanifcci töötoa jaoks, soowitakse üürida linna sisse ehk selle iimbrusesse,  pakkumised kirjal, .sõna «Töökoda"  all s. I. t. ära anda. lii iilil maalri- ehk tisleritöötoaks on wnlja üürida S. Tartu m. ja Kompasna uul. nurgal w- 1% 1189 WtujechW ja tn aj a ö on müüa. Lähemat Pika! uui. nr. Lg, k. tv, Jcna 9-10 e. I ja 2—4 p. l. Maja müüa S. Zlmerika uul. nr. 46. Sealsamas on moorimehe ehk lchmapidnia korier ära anda. 1186 laiad müü maal, fcifu lähedal, passilik mõne amelnieycle. Lähemaid teateid saab Tallinnas Söörenfi uul. u.nr. 14, k. 5. ÜSaja kauoluse ruumiga on müüa Lauvmehe  uul. nr. 24. 3kl 1173 Maia müüdakse ringkonnakohtu poolt L. dcis. PelgulinnaZ Härjavea uul. nr. 3. Piinle, roolcli cljii. uuS maja müüa maal HuijDni wallas, kaupa lehtakie Tallinnas Grigori uul. nr. IL, k. t. Koer müüa fctberi tõugu, hoowilukk. Alcmanni uul. nr. 47, L 9. 1169 Metsaheinn on odawalt müüa Liilvlllaia uul. nr. 64, Eriloff. 2 1206 Julm Mi k!«krim!ink, tallinnas. Pianinod, flsteem Steinway Üiew- ja JuiiuS Blüthner Leipzig, tiiwllawend oma ja «väljamaa «vabrltuteft  tellimise peale. WBnkll liiiiiok piötütisö 6 iMtat. WäljanäituSte! ainult estmesie auhindadega  kroonitud. Hinnakirjad ilma maksuta. 8? 1 Mvorimtesiele | fkuueriict,! ® ülosoioiJl wabilkuft, ® ■ ( o o ro i U b Li D f « Luup. A S. Karja nui. nr. 7. j' o«»—tte«— Gdimlt miiiia ilusad woodid. wedrumadratsid Uues uul. nr. 7, k. 4, Wckleri m. õawalt müüa «vähepruugitud, lahtitömmataiv riietekapp,  pehme mööbel, söögilauad. kardinalnStud ja seinapeeglid UueS uul. nr. 34, paradeult. 100,§00 jõslll-tmrti on see aasta jfiUcmüüjatcle kaupmeestele  Sta müüdud, nüüd tuimad ka uueaasta faatitö müügile rvõita, kõigist mustritest on wecl järel, rHlikf >ült«üili»i> wälja walima, kes hiljaks jääb, jääb ilusamatest ilma. ' stl " z Lihna, CalHnnas, Harwa m nr- 26. õige odawalt müüdakfe wähepruugitud sahmad, kummutid, terwe sissesead mööbleid, türgitiiwan, suured ja wäikesed peeglid, xuhwctid, Meni toolid, lastewoodid. plüshmööblid,  riiulid, ümarguscd lauad, pesukapid, hanesuled, thecmasin, nursk kastrulid, laualambid, kasimalin, sohivalauad,  raudmoodid, tötcralikuhoidjad,  suur kast, passtlik keldrisse, letl jne. stturwa m. nr. st, mööblikaupl. iriliitnl fliauiiio, harmonium, kõiksugu mööblid, nagu: puhmetikapid, riietekapid, kummutid,  söögitoalauad, Wieni toolid, kirjutuselauad, saslimööblid j. m. a. on müüa mööblikaupl., Karja märawa pl. ja W. Tarku m. nurgal nr. 29. Aus tuumi on müüa Litmalaia põikuul. nr. 4, krt. 11, Johannsoni m. Teadustan austatud kaubaiarwitaj  jatele, et ole» Suure Roosikrantsi uul. nr. 17 olewa kaupluse lii Käite litiiil : ja fooiuitan ostjatele iga päew wärs,  ket Tava worSii, juustu, piima, wõid, smanti, shinli, mune; peale selle schelantini,  vaniljet, kostwi, suhkurt, jahu kotti wiifi, Soome-toobikalja ja lõiksugu  muid kaupasid. Palun austatud ostjaid waatama tulla. ' Teen laagri westi ja piikfitöösid korralikult ja ruttu. Palun tõöandjäid  teatada S. Balesna uul. nr. 12, kort. 9. Wägs limalt õmmeldakse kleiti jalkifid ja pesu kõige uuema moodi järele kõiksuguses suuruses, W. Pärnu m. nr. 21,1. 12. ; priitigiM llanirr on müüa Soo uuk., Schmibti m., nv. Pl, Ti-t_ ■!_ 2n 1188 pruugitud, pead sukökudvmlskmajinllt oSta, 5-cs, 7-eS, 9-as, 1 l -es klass. Pika uul- nr. 37, poodis. Sealsamas . on la sukakudujat karmis. !3. matmjsek. lttkmemgus on müüa Wana Kalamaja uul. nr. 15, krt. 9. : 13. matmisekassa z ' liikmeõips I on müüa Witteuhofi uul. nr. 34, k. 6. 1 WM- a s hifli» Soowitan oma töötoast korralikult tehtud, kõige odatvama hinnaga nickcltoru  ja traatpõhjaga wov» disid, « sa 1 inimese raudwoodisid,  lahtitõmmatawaid Zastewoodisid, traat-» wcdr»«,  mererohu- ja matshalkamadratsid.  Tallinna klubi majas, ringkonnakohtu  wastas. Telefon nr. 584. 34? » Kiz. Zirptt. jü Odawalt müüdakse theemastn, 4 tooli, uus laualamp, TuätFe peegel, pruugitud naisterahva fulbuul ketiga, 2 prosst, sõrmused, kõrzvarõngad ja hõbe paberosfitoos. Wittenhofii uul. nr. 9, k' 9, hooivi peal wäikses majas. Möödaläinud nädalal on uks õpe- Irmata linnukoer, punast walget. ltrja, nimega ~Anlo". Kuusalu kiriku juurest Jrivli külasse minnes ära kadunud.  Palun seda inimest, kes sellest koerast teatust mõib anda Kuusalu, Jrmli külasse, bra Mcssortile wae° watasu eest üles anda. I Suures wäljawalikts ühe» ia kahehobuse pbörsahZmst, wuv» ja puutiisliga, ilma tiislita ühe hobusesahk maksab miiid 4 r. 50 f rahehob. 5 rbl. Wäga soowitawa' wedruäkked, kartulimukdamise saha! l9* Uirwed ja kiinid. *96 Zlisttkaupluses, S. Karja w. nr. 21 6i 962 Th. Gicheu Jäneda metsawalitfus tarwitab ivee pnnlõiknjsid hea palga xeale. z Siirrütik on IritnS Wolta wabriku juurest. Kätte wõi saada Laskmise mil, nr. 9, k. 2. Rabaknit on esmasp. õhtul „Päewalede" kon törts B 9 rbl. 97 kop. ära kaotatu! Ausat leidjat palutakse ära tuua Pää sukese uul. nr. 6, k. 14, pool waewa tasuks saades. PM ära ilostotnd 25. noil'., Uue uul. Batarei uulitsani Palutakse waewatasu eest ära andi Laskmise uul. nr. 9, k. 2. Boa on 29. now. ara kaotatud Pikl uul kuni Rarwa m. minnes. Palut waewatasu eest ära tuua Wladimir nr. 55, k. 3. 118; Suur õunane Jrimaa jahikoer (fetter) nimi „Neddi", on ära joow nud. Palutakse waewatasu eest ä« tuua Harju uul. TeSloni majaise I 7. Ostmise eest hoiatatakse.