jääma. Seemned oliwad palju odawamad, km mullu 12 14 rubla tsetwert. Linad ise aga olla hääs hinnas. Hein sai wihma läbi tublisti rikutud ja oli tema kaswugi poolest wäiksem. Rukkioras on pea igal pool kehw. Lätimaalt. Rauna Põllumeeste Selts on teistele põllumeeste seltsidele  järgmise kirja saatnud: „Tähele pannes, et paljudes kohtades talupoegi  wõi nende asemikkustd sugugi maakonna põlluasjandus e komitee nõuupidamisest osa wõtma ei ole kutsutud ja et põllumehed ise ja nende seltsid kõige paremini oma puudust tunnewad, otsustas Rauna p. s. 20 okt. ära peetud koosolekul  : Kubermangu komiteele omalt poolt kolm ettepanekut sisse anda, milledes palutakse: 1) Et walitsus põllutöö koolisid Väikepõllumeeste majapidamiste jaoks sisse seaks, kas mõnda kihelkonna kooli nagu siinne seltsi esimees projekti Wõnnu maakonna komiteele sisse on andnud põllutöö kooliks muutes, wõi mõnda kroonu mõisat selleks otstarbeks lubades, wõi koguni uusi põllutöö koolisid asutades, ja nende koolide sisseseadmise ja ülespidamise kulu jaoks Üleüldist maa maksu pääle pannes, wõi ka selle poolt oli koosolek ühel häälel et selleks otstarbeks monopoli wiina hinda 50 —100 kop. wedru päält kõrgendataks. 2) Et walitsus kroonu pankade juurde, wähsmalt igasse kubermangulinna, iseäralised osakonnad talupoegade tarwituste jaoks sisse seaks, kust maal olewad hoiu- ja laenukassad ja ka põllumehed alandatud protsentidega raha saada wõiks. 3) Et walitsus isetegemise ja korras pidamise koormatust rewideeriks, mis praegu suuremalt osalt waldade kanda, on ja neid ühe wõrra mõisate  ja waldade, s. o. mõisa ja orjuse maa pääle, jagaks. Et maakonna komiteed oma tegewuse suuremalt  osalt lõpetan d on, siis soowib Rauna p. s° selle teadaanvmisega selle pääle tähendada, kas ka auust. N. N. põllumeeste seltsi eestseisus  tähele pannes, et walitsuse tahtmine on põllutöö puudusi ja abinõuustd teada saada ka omaks kohuseks si pea, oma seltsi poolt kubermangu  komiteele, kes pea koosolekut peab, palwet  kohaliste põllumeeste puuduste üle sisse anda ehk ka siinse seltsi nimetatud ettepanekut toetada." Siia olgu juurde tähendatud, et nimetatud põllumeeste seltsi esimees õpetaja A. Jende on. Kroonu-Wirtsawi wald on oma Vallamaksude makjad liikidesse jaganud, nagu „Latw. A." teatab. Wolikogu on 1902. ja 1903. a- matsud järgmiselt määranud: I. liigi maksjad, s. o. Laluomanikud ja rentnikud 4 rbl. hinge päält ja pääle selle 10 kop. iga ! kõlblise maa dessatini eest; 11. liigi maksjatel, s. 0., kõigil kirikumõisa talupoegadel, metsawahtidel  ja sulustel, kes mitte abielus ei ole, 19 aastast kuni 56 aastani, 8 rbl. hinge päält; lil. liigi maksjatel, s. o. kõikide pisikeste maatükkide  omanikkudel ja pidajatel 5 rbl. ja 10 kop. iga kõlblise maa desjatini eest; IV. liigi maksjad  on poissmehed (poisid) 17—18 a. wanad ja Z naesemeestel kuni 57 aastani 5 rbl. V. poisikesed 16—17 a. wanad, naesemehed üle 58 aasta 4 rbl. VI. liigis on 15 aastased poisikesed ja naesemehed 59—60 a.. wanad ja lesed, pisikeste maatükkide pidajad 2 rbl. VII. liigis on kõik lahtilastud soldatid, kes ! 1 rbl. aastas maksawad. Kes walla maa pääl õllepoe awab, maksab 150 rbl. wallale, kes s wiinapoe käima paneb 50 rbl. °(Miks wii- Z mane wähem?) Peremehed, kelle maa pääl z masinawabrikud, on kohustatud 15 rbl. aas- I tas wallale maksma, aururehepeksu masinate ! ja saeweskite omanikud 10 rbl. iseäranis, jahuweskite omanikud 5 rbl. iseäranis ja j tuuleweski omanikkudele 1 rbl. iga paari kiwide g päält. Läti lehed kiidawad sarnast maksude jagamist, kus maksjate jöuu ja sissetuleku pääle j maksude jagamise juures waadatakse. * Peterburist. Raudteede pääwalitsuse aru- Z ande järele oli raudteedel oktobrikuu algul umbes ! 40,000 waguni täit wilja ärasaatmist ootamas. Oktobrikuu. jooksul tuli neile 752,776 waguni täit juurde, millest 742,702 waguni täit edasi saadeti, nii et umbes 50,000 waguni täit seisma jäiwad. Selle juures saatsiwad raudteed, mis ! muidu päewas 20,000 waguni täit wilja edasi I saadawad, 24,000 wagunitäit edasi. Takistusi wilja edasisaatmisel tuli iseäranis edelipoolsetel raudteedel, kuhu sellepärast 145 aurumasinat Z ja 9600 wagunit juurde saadeti. Kirjawastused. ?. li. ?aueme Isid ka tulejaks aastaks kiHa- duika ülss, g-Au xalums siis kii oma kodust õiglaselt täita. I. L. 6. ?siis ssssama vastus. Uuemad sõnumid. Wtsükdiseö tecrtsö. " Tallinnast. Rah Valikul ettelugemisel  kõneles pühapäewa õhtul pritsimaja saalis hr. G. E. Luiga „Elust Siberi kaugemates kohtades."  Kõneleja kandis, kohaliku Eesti päewalehe teatuse järele, terwe rea huwitawaid näitusi Siberi hommikupoolsema maajao elust ja olust ette, kujutas  hulga näituste Varal iseäranis Värwikalt 575 Lesti Postimees M 2. Aoasozisao qsiiZ^xow. — NxmsLi-, 19. Hoaöxa 1902