teri pääle mõjub mesilaste kaswatuö wüga parandawalt. Mesilaste kaswatus on niisugune  töö haru, mida ka kõige wacsem inimene jaksab ette wõtta. Ei ole selle alustuseks suuremat kapitali tormis, maid ainult tahtmist, armastust ja osawust. Mesilaste koSwatusega ei kisu sa kellegi teise käest teenistust ja leiba ära, waid otse rikka looduse sülest wõtad sa kallist annet wastn, mille läbi keegi teine kahju ei saa, waid weel päälegi saab kõik mcsiniku  ümbruskond suurt kasu. Sest mee. wõtja mesilase läbi saab iga lille õis suurema seemendamise wõimule kihutatud. Kui mitte sugugi ainelist kasu mesilastest otsekohe ei saaks, fiiSgi maksaks juba mesilasi taswatada weel selle suure kasu pärast, mis mesilased taimeriigile meie ümbruskonnas saadawad. Ei ole ühtegi teist töö haru, mis nii wähcse tööga nii suurt tasu annab, kui mesilaste kaSwatuS. Ei ole mesilaste juures kündmist ega äüslamift,  külmi ega lõikust, waid ainult kogumist. Wäga palju minust kahtlewad mesilaste kabwaluse kasu kohta, sest et meie lühikene suwe oma heitlikkude ilmadega liiga kahjulikult  mesilaste pääle mõjub. Ka ci saa wiimafel ajal pakupuudeft enam seda kasu, mis endisel ajal saadi, sest mesilaste karjamaad  on siin ja jääl metsade kahanemisega ja see! mõne parema põllu harimise Viisiga  palju halwemaks läinud. Siisgi on see ka salgamata tõsi, et mesilaste kaLwatamine  liiguwärgi puudes meie maal weel küllalt kasu toob. Meie küll nii suuri kapitalist mesilaste läbi siin külmal põhjamaal  koguda ei soo, nagu seda mõnel teisel soojemal maal saada wõib, siisgi aunad see käsulist kõrwalist sissetulekut paremini, km üksgi muu asi. Mie tuntud Saaremaa suurem mesinik hra J. Kingi- sipp Marienthalis wöttis 1890. aastal terwelt 800 rubla mee eest fiSse. Kui palju teisi on ka ainult mesilastele tänu mõlgu, et nad jõukalt wõiwad elada. Nii pahasid ja halwafid suwisid, kus mesilastest mitte midagi kasu pole saada, tuleb wäga arwa ette. Häid suwisid on palju rohkem, kus üks ainus pere I—2 puuda mett wõib anda, aga üksi oskajale mesinikule.  Sellepärast hüüalsin igaühele saarlasele  kõrwa sisse, iseäranis neidudele, noorikutele ja pcrenaestele: Ärkage üles mesilaste kaswatusels! Tulgu fee aeg jälle tagasi, kus mesi iga saarlase perekonnas kui igapäine toidu asi laual pruugitama! oleks, mitte nagu nüüd maiuseks ja arstirohuks. See on ülsi siis wõimalik, kui mesilaste kaswatust põhjani tundma püütaks õppida ja mitte nõnda, kui nüüd, ainult pimedast püäst käsikaudu kobades. Se-ga üles õppima! Suurt edu ja kordaminemist mesilaste kaSwatuses soowib kõigile saarlastele, iseäranis  naesterohwastele Mesilaste sõber. Mida enam ma kuriteo üle järele mõtlesin,  scda imelikum näilis minu meelest Holmesi arwamine olema, et Drebber ära kihwtitatud on. Hol«es nuusutas surnu huulesid; wist oli tal pojust arwata, et surm kthwti läbi tulnud oli. Ja kui wägiwaldse ära kihwtitamise kõrwsle jätame,  Mis jääb siis järele? Sest surnukeha  lülges ei olnud haawa ega muud wägiwalla «ärki näha. Kust tuli weri? Wõillustst ohwri ja mõrtsuka wahel ei wöi juttugi olla; sest surnul ei olnud sõjariista, millega ta oleks waStafi haa- SL-wd. Kõik need küsimused liikufiwad mu mõtetes ja ei lasknud mind magama uinuda ja ma orwan, et Holmessiga lugu niisama oli. Ta oli !üll rahulik >a rõõmus  ; wõib Ma, ehk oli tal juba oma plaan malmis, mis kõik asjaolekud pidi selgeks tegema, aga missugune plaan? HolseS tuli kausis hilja kodusse. Niikaua  ei Võinud ta kontserdi! olla. Lõuna oli juba louat. Imelik, ütles ta laua äärde istudes. Tean mis Darwin ütles? WöimaluS muusikat luua ja teda kõrgeks ja kalliks pidada, oli ini»cStel enne, tui jutu ja kõne aud. Wõib olla, et sellest see tulebgi.  et meie endid nii kergesti muusika mõju Ma auuame. (Järgneb.) Seda ja teist. - Mõttekujutuse mõju. Iseäralik  surmajuhtumi,», wiS «õttekujuluse wili oli, leidis omal ajal wäga palju tLhelepavemift ajakirjanduses. Tkmstvvatist teatotati, et noor tütarlaps, kes haiguse tõttu kurwameelseks jäänud oli, pudelist karbolhaput jm, mis surmaw kihwt on. Küll oli tohe arstiabi käepärast, aga tüdruk  suri ära. Surnukeha lahtilõikamisel selgus, et fiiekormas mitte märkigi karbolhaput  ei olnud, M tõesti oli ka karbalhapu  pudel koguni puutumata. Tüdruk oli eksinud ja karboihapu asemel kogum süüta wedelikku joonud. Ta oli oga eneste  ette kujutanud, et ta karbolhaput on joonud ja see ettekujutus oli teda surmanud.  Ettekujutus on juba ennegi mitmele päris tervele ja lugevale inimesele elu wõtnud; ta on haigusi sünnitanud ja rohu sissevõtmisel mahe jr koguni wasm-ok>a mõju avaldanud. Üks Inglis arst ori arstiteaduse  ojaloost hulga niisuguseid juhtumisi  kokku kogunud, millest mõned stiil üleS paneme. Mõne aasta eest oli DonaiS noor suurtükiwäe nekrut, kes enesele ette kujutas, et ta ära sureb, niipea km ta suplema läheb- Teised nekrutid naersiwad tema üle ja et talle näidata, kui rumal tema arvamine  on, wõtsiwad nad tal riided seljast maha ja viisiwad ta suplema. Aga wces suri nekrut töeSti ära. Lahtilõikamisel leiti, et mingisugust muutust tema elundite  sees ette ei olnud tulnud. Et ettekujutus  mõnikord haigust sünnitada wötb, mille tagajärjeks surm on, näeb järgmisest juhtumisest. Ühes wangihoones oli wang rõugete kütte ära surnud. Sellest jurmajuhtumiscft  saiwad mängid teada. Üks lugem,  terme sang oli toakeses, kus tema arvates hiljuti keegi rõugeteöse pidi surnud  olema. Tõepoolest ei olnud selles ruumis ilmasgi rõugehaiget olnud. Siisgi jäi wang kahe päewa pärast haigeks ja tema haigus oti kõigipidl rõugehaiguse sarnane. Ta uskus kindlasti, et ia mille enam terweks ei saa ja suri tõesti ära. Et arstide Wge haigused ei hakka, tuleb suurelt osalt sellest, et nad külgehakkamift mille ei karda. Aga weel ühe -naljaka ettekujutuse  100 jmustume siin ära. Arst andis sajale inimesele wärrmtud wett sisse. Kui wiimans sajast oma „rohu" saanud oli, hüüdis arst äkitselt: „Tule Jumal appi, mis ma olen Uinud. Ma olen kogemata  Teile kolkidele kõwat oksendamise rohtu andnud." Ainult mõni minut täks sööda ja sajust inimesest otiwad 8V srwatawa  oksendamise rohu mõju all. Ettekujutus  oli neid oksendama pannud, sest oksendamise rohust oti arst neile ainult elle luiskanud. Riid rikub, rahu rakendab, kurbtuS kurnab, rõõm kosutab. Agu kes häwltab riiu maailmast, ehk keelab pisaraid nuija silmast! Kui. iga kord tõtt räägid sa, ei 100 see sulle kasu, kuid auu toob ju ikka ta sest seda usu! Söögimajas. Wõõras: .Aga peremees, siin supi sees on ju hämbtik l" Peremees: (taldrikusse waadates, wihaselt): „Mis te räägite? Keda te tolmate  ! Kus on hämbtik?" Wõõras: „Näete, siin!" Peremees: .Kas see fiis hämbW on ?.. See on ju prussakas j" Kodumaalt Kuresaarest Pühapäewal, 21. oktobril,  Keisri Majesteedi trooni pääle astumise päewal, peeti kirikutes püewakohast tänupalwet. Linn oli lippudega  kaunistatud- Õhtul põlefiwad ilutuled. Neljapäewal, Ew.-Lutheruse usu üleSwõtmise  pühal, wõeti linna Eesti koguduse leerilapsed esimest korda armulauale. Kirik . oli pärgade ja lilledega maitserikkalt kaunistatud.  Jumalateenistust pidaS ülemõpetaja hra Blossfeldt. Kohalise linnakooli kooliõpetajaks tuli herra G. Schneider Ta saab neis samades õpeaSjades tundisid andma, nagu tema eelkäija, hra Semjonow. Juba minewal  reedel algas hra Schneider oma legewust.  Nähtawasti pole hra Boreiko, keda esialgul siia määrati, kohta wastu wõtnud. Kohalises linnakoolis õpetatakse juba kauemat aega Saksakeeli. Saksakeele õppi' mine et ole mitte sunduslik, waid soowijat  le iseäralise maksu eest, mis ühes koolirahaga  ära maksetakse. Praegu on Saksakeele  tundide eest igal õppijal 3 rubla aastas maksta. Õpetust Saksakeeles annab kooliõpetajanna preili Usjo w a. Õpetusest  wõtawad osa enam kui pool linnakooli õpilasi. Soowida oleks, et meie linnakooli ka Eestikeele õpetamine sisse seataks, st st suurem hulk õpilasi on siin eestlased, ning emakeele põhjalikum tundmine on linnakooli  kursuse lõpetajatele tihti pääle tingimata  tarwilik. Sagedasti teeb emakeele puudulik tundmine, nimelt kirjutamises, neile awaliseSse tegewusesse astudes rohkesti  takistusi. Kuid raske on õpilastel nende õpeaLjade eest iseäranis maksta. Mõnel pool linnakoolides saamad Eestikeele  õpetajad kootiwainsuselt palga Ehk wõikS ka siin wiimati nii kaugele jõuda, kui selleks kooliwalitsuse, õpilaste ning õpilaste mammale poolt tarwilisi sammusi hakataks tegema. Homo. Kuresaare Eesti Seltsi Hariduse osakonna koolotek 2i. oktobril. Kokku oli tulnud paarkümmend  endise Hariduse Seltsi liikmeid. Koosolekut  juhatas herra O. Kunstmann. Kõige paalt loeti juhatuskiri. mis pääseltsi eestseisus  hariduse osakonna jaoks malmis töötas  ja seltsi pääkoosolek wastu wöttis, ette sa wõeti wastu. Juhatuskirja tähtsamad punktid tõime minewaseS „ Saarlases." H. osakonna liikmemaksu äramääramise küsimuses otsustati  liikme maksu niisuguseks jätta, nagu M ÜO, Saarlane 1907