Wäljamaalt. Waschingtonist. Hiljuti wõttiS W. kohtunik järgmise aSja tübiwaatamisele, mis meil curoplaStel enam kui naljakas näib olcwat.  Keegi Trvp, kes kaheksa aastat naisemees  oli, suudles iga hommiku enne teenistusse minemist naist. Kord jättis ta seda tegemata. Naene tundis meelepaha. Kui see nii moodi mvui aeg edasi kestis, kaebas naene mehe .abielu  «valjuste* pärast kohtusse ja nõudis lahutamist.  Kohtunik leidis naese kaebtuse õige olewat  ja mõistis naese nõudmise õigeks, kus juures meel mehel kohtukulud tuliwad maksta. Kohtunik seletas oma tegu järgmiselt: .Üks hommikune musu annab inimesele terweks päevaks  mehisust, ja see inimene, kes oma naist hommiku ei suudle, armastab teda liig mähe.* m. Hispaniast Põhja- ja hommikupoolses Hispanias on möödaläinud päewade sees wali torm ja wihmasadu olnud. Weetõus on paljudes  kohtades wiljapõllud ja raudteed ära rikkunud.  m. Uuemad sõnumid. Kuresaarest Kirjanduslisast päewast, mis 21. now. toime pandakse, oa lubanud juba kõnet pidada õp. J. Reitag, kandidat W. Grüntal,  G. Markus, G. Kukk ja H. Piip. Ligemalt  edeSpidi. Tallinna sadama ülem hra v. Rumme!,  kes ka Kuresaars sadama ülem on, käis neil päiwil siin kohast sadamat järele waatamas. Kuresaare Mereasjanduse Selts (Keiserliku  Laewasöidu harujelts) peab oma awamise koosoleku merekooli ruumides dctsembri.a!gul,wist S. wõi k. ära. Seltsi omamine wiibiS sellepärast, et meremehed suwel kõik laiali oliwad. Loodetawasti  saab fiiS õige laialt meremehi ja asjast huwitust tundjaid koosolekule ilmuma. Ka on loota, et Hiiu- ja Muhumaalt meremehed tulemata  ci jää. Seltsi piirkonda käib ju mereasjanduse  küsimusis kõik meie saarestik. Päewakorras  ou: 1) Juhatuse walimine. 2) Uute liikmete wastuwõtmme. Z) Kõne „Balti mere purjeiaewvstik ja selle puudused" peab merekooltõp.  H. Piip, hra direkt. J. Prinzi ja laewaomanik  O. Kunstmann't kaasseletusei. 4) Saadiku saatmine MojkwaSse. meretegekaSte kongressile.  L) EeSti Laewa-ÜhijuS ja mis seisukohta  tema plaanide waStu wõtta. Ettekandja hr. O. Kunstmann. tz) Jookswad küsimused. Wana Torifild saada edeSpidi ümber ehitatud. Ümberehitamine tulla paartuhat rbl, makima. Pühap., 8. skp. pidas Kurcsaare Eesti SeltS perskonna-õht ut. Muusikaline  osa wõiS küllalt mõnusamat lõbu pakkuda. Hra Kunstmann'i kõne Markt Twain'i järele Saksakeele õppimisest sünnitas palju huvitavat  nalja. Dckiameerimised ja baritoni soolo ettekanded wöifiwad tundelist kui ka lõbuäratatawat  tähelepanemist võita. Saksa luuletaja  Schilleri näidendi .Röövlid" sisu üle andis  hr. Kunstmann lühidalt seletust ja loeti paljude poolt sellest üksikuid osasid ette. Wiimane programmi  osa laul tegi oma puhta ettekande  ja lihtsuse poolest kõik selle õhtu nii koduliseks.  Üleüldiselt oli nimetatud perekonnaõhtu  tuumakas kunstiline ja mõnusa lõbuga. Osavõtjaid oli keskmiselt, kelledest suurem jagu nimetatud Seltsile tänu soovides ühtlasi ka ..Millal jälle?" ütlevad. K. Selle aastasele liisuvõtmisele ei ole 53 nöörimeest, ke» Saaremaalt tegevasse teenistusse  astuma pidiwad, mitte ilmunud, ja nimelt  : Kuresaarest 1, Kaarma-Suurest vallast 4, Leisist 1, Mustjalast 2, Loonalt 3, Laimjalast 3, Maasist 3, Torgust 6, Abrukast 4, Kogulost 1, Muhu-Sunrest vallast 3, Lümmadaft 2, Pihtlast  ö, Muhu-Hellamalt 3, Kihelkonnalt 7, Uuemõisast 1, Kärlalt 2 ja Pärsamast I. Neid otsitakse nüüd taga. Näitemäng „SadamaS", mille kohta „Sasrlases" hiljuti kiitaw arwustus ilmus, mängitakse laupäswal teisi korda Eesti Seltsis. Loodan, et need, kelledel esimesel korral ei õnnestanud tükki näha, juhtumist tarwitawad, et hüüd tõsist näitemängu näha ja suurel armul  oja wõtma saawad. x. Eesti Selts paneb, kui teatud arw osawötjaid leiduma saab, 29. ~ow. näokattepidu  toime. Sellepärast palutakse neid, kes osa rvõtta soowiwad, ennast selle nädala jooksul üles anda esimehele wõi seltsi ökonomile. Eestseisus. Roomasaare sadama juures wõetawat ka paranduse töösid ette, mis 1S —2<Z tuhat maksma tulewat. Insener KreiSler käis juba survel sadamat selles küsimuses järele waatamas.  Insener Kreisler soowida, et see töö Saaremaa podrätsikute poolt korda saadetaks. Ka tahetakse mereteed pageriga puhastada. Loonal oli 8. now. kell 4 p. l. awalik rahvakoosolek hariduse asjus. Rahwast oli roh- kesti. KSnelesiwad kooliõp. G. Kukk kooli- ja seltskonna wahekohast, H. Piip rahwakooli majanduslikest tähendusest, J. Pulk koolist ja karskusest. KooSolek kestis kuni kellu S, õhtu. Kihelkonnalt. Kuulu järele tahetavat Harrilaidu nukki teist ujuvat tuletorni sisse seada. 3. uowembri õhtul viidi tulelaew „Sarü« tschew* Tallinna tokki parandamisele ja värvimisele.  Kui jää lubab, tuleb ta sel aastal «eel tagasi. Poidelt. 31. oktobril oli Uuemõisa walla wolitoguS miuisteriumi kooli asutamine uuesti harutamisel. Ühel endisel koosolekul oli juba IV. häälega kohe vastu otsuseks tehtud miniSteriumi  kool valda avada, kuid selle tingimisega,  et kroonu poolt maja ehituseks tarvis minevad puud, 1 dess. maad Uuemõisa kroonu mõisast, estalguSlist abiraha 1500 rbl. ja igaaastast  abiraha 1500 r. aastas saaks. Selle otsuse oli talurahva asjade komissar volikogule uueks läbivaatamiseks tagasi saatnud, sest et üles ei olnud antud, missugusest metsast ja kui palju puid soovitakse ja ühtlast ka seletanud, et estalgulist  abiraha Üle 1000 rubla ja igaaastast abiraha Üle 1400 r. ei auta. Wolikogu tegi otsuseks paluda, 1) et ehituse juurde tarvilised 1200 palki saaksiwad Saare kroonumetsast antud,  km aga säält võimalik saada ei ole, fiis Muhust Tika metsast ja üle selle veel 300 latti Sikasaare metsast, 2) et Uuemõisa kroonu mõisa piirist, vallamaja lähedalt 3. vakamaa suurune maatükk koolimaja alla antnd saaks, 3) et vald nõus on kooli asutama, kuigi kroonu  poolt 1000 rubla efialguSlist abiraha ja 1400 rbl. igaaastast abiraha antaks, 4) paluda, et vallale lubataks ehituse kuludeks hoolekandmise  kapitalist 1000 rbl. laenata, missuguue laen aaState jooksul tagasi maksetaks, nii et vallamaksu ülemäärane tõusmine maksjatele raskusi ei teeks. Küstmuse harutamisel selgus, et mitmed wolimehed kooliasutamise wastu pääaSjalikult sellepärast oliwad, et kartsiwad «allamaksufi ülearu kõrgesse tõuswat. Hariduse kasust näikse aga suuremal hulgal liikmetel küllalt arusaamist olema, niisama ka kohalisel «allakirjutajal, kes kooli asutamist soowitas. J. Selsamal koosolekul otsustati Kuresaarde asutatawat kooliõp. seminari mitte abirahaga toetada- J. 83 Saarlane, 1909 »> u KM " U»«. ?»»»»»«»».«- MWI," KM, u, Kmesmß Mv. ,Konstantin", sõidab Riiga: kapten A. 'Nichst, neljapäewal, 12. novembril s kell 3 p. l. MM" Prahti võetakse kella lv enne lõunani waStv. LSHemat teatust annab Müüakse: Meedla mõisa talukohad ja kõik Pidula mõisa talukohad Põllupanga abiga ja kõik Kingli mõisa talukohad mõisnikkude  Kreditkassa abiga. Lähemaid teateid annab adwokat Ch. Mchteuberg, Kuresaares. UHsoö. Fsngs. Ehitusmaterjali pääle wõtab tellimist wastu 'U. Lllnlastelt kiqitchks joowitab .Saarlase" trütik. lauluraamatuid, z,. Nimi trükitakse kallaga ilma hinnala 8 roomata Maie- r ? Teadaandmised. Saaremaa Talurahwa Panga komisjoni poolt antakse selleläbi teada, et IS. uowembril s. a kellu 12 lõuna Kuresaares, mõisnikkude  kojas, Anglä-soo kanaali ehitus  wälja pakutakse. Ehitusekulusid ja tingimisi wõib mõisnikkude kojas koosistumise päewadel  näha. Kuresaares, 28. oktobril 1909. 27. Teadaandmiue. Ettetulnud põhjuste tõttu annab  Kuresaare Tuletõrjujate Seltsi Nõukogu teada, et Tuletõrjujate Selts ka praegugi meel, nii kui ennegi, «voorimeestele, kes tulekahju kordadel oma hobuseid tarwitamiseks  annawad, aupalta maksab, ja nimelt sellele, kes köigeesiteks ilmub, 3 rubla, teisele 2 rubla ja järgmistele igaühele 1 rubla; pääle selle maksetakse ka weewedamise  eest kohast tasu. Nõukogu, Paadla mõisas on hääd lilli, s nSdolisi põrsaid müüa. Rahakott on leitud. Kuulutuse kulu eest wõib ülemõpetaja käest kätte saada. Teadaandmwe. Kuresaare MaksuwalitsuS palub kõiki kogukonna liikmeid  teisipäeval 17. talwe k. p. s. a. kellu '/>9 õhtul maksuwalitsuse ruumidesse uute wolimeeste valimiseks eestulewa kolme aasta pääle kokku tulla. Kuresaares, 3. nov. 1909. MaksuwalitsuS. A. Salmi magasinist - nn saada I^l kõige uuema moe järele kõiksugu naester. willased talwe tmed ja xlmist. Kuresaare kirMkud sõu. Reljapäewal, IS. «»we«bril. Eestikeeti piibiitundi kellu 6 peab ülemõpetaja Blostfeldt. Laupäewal, 14. «owembril (Keisri Ema süadtmisepScw). Eestikeeli WaStulauludega jumalateenistust  kellu '/-li peab ülemõp. Blotzfeldt. Pühapäeval, RL u»toembvil. Eestikeeli jumalateenistust kellu '/-12 peab õpetaja Drechsler.