kahte paari rööpaid panna, sellepärast peab elektri-sambad uulitsa keskelt ära wöetama ja mõlemale poole uulitsa äärde uued sambad  pandama. See wõtab aega ja tööga ei saa seni malmis, kui walgustust tormis läheb. Petroleumimehed panemad nüüd oma kiidetud uuesti ülesleitud tahid NewSkil  loitma. Kindel woib olla, et edespidi Newskil pimedus walitseb ja sellepärast kaabakad meel koledamini sääl talitada wõiwad  kui tänini. Gümnasiumide ja realkoolide tillemate  muudatuste pärast tahetakse juba käesolewa aasta augusti-kuul järgmised muudatused maksma panna. Gümnasiumides:  esimeses ja teises klassis jäätakse Ladina keele õpetus ära ja selle asemel pandakse esimeses klassis uus keel maksma, mille tundisid teises klassis rehkendatakse; püäle selle seatakse mõlemas klassis ajalugu sisse ja rehkendatakse geograhwia tundisid ja Wene keele tundisid teises klassis. Kolmandas  ja neljandas klassis wähendatakse Ladina keelt ja jäetakse Greeka keel täiesti ära. Selle asemel seatakse mõlemas klassis teine uus keel sisse, rehkendatakse kolmandas  klassis esimest uut keelt ja mathematikat  ja 4. klassis Wene keelt, ajalugu ning geograhwiat. Realkoolides: 1. ja 2. klassides  wähendatakse uue keele tundide armu, teine uus keel jäätakse 2. klassist ära, mõlemas klassis seatakse ajalugu sisse, rohkendatakse mathematikat esimeses ja geograhwiat  teises klassis. Tunniplaani kohta on ütelda, et 1., 2- ja 3. klassis nädalas 26 tundi, 4. klassis 32 tundi, 5., 6. ja 7. klassis igaühes 33 tundi on. Püäle selle on nädalas kõigis klassides kokku 26 tundi käsitöö, sõjawäeliste ning kehaharjutuste  ja turnimise tarwis määratud. Ligemal ajal jõuab wäljamaalt 8õ66 puuda maske päälinna- Nagu ajalehed teatawad, olla walitsuS selle wase hulga rahalöömiss tarwis tellinud. Kroonu wiinapoodide kinnipanemise aSjus seletab West. Fin., et walitsus tulewikuS  ainult niisuguseid palweid, milledeõ kroonu wiinapoe kinnipanemist palutakse, tähele paneb, millede alla palujad oma nimed  wabatahtliselt on kirjutanud, ja kui põhjust on loota, et sääl ümbruses, kuS pood kinni pannakse, sala wiinakauplus õitsema ei hakka. Saratowi kubermangu elanikkudel seista,  nagu säälne ajaleht „Sar. Dn." teatab,  raske aaSta eest. Pea kõigist maakondadest  tulla teated, et niihästi tali- kui ka suwewili pea sootumaks ära on hääbunud,  ning isegi edespidine wihm neid parandada ei jõuaks. Samasugune on ka rohukaswu seisukord. Oodetaw näljahäda  on seda raskem kannatada, et ei wäike- ega suurpõllumeestel wilja tagawara endistest aastatest enam ei ole. Leht soowib,  et kohalised asutused, kelle hooleks rahwa toidutagawara eest muretsemine, juba aegsasti wilja tarwilisel mõõdul malmis  ostakfiwad, enne kui hinnad kahe ehk koguni kolmewõrra kõrgenewad- Juba nüüdgi on hinnad endistest hästi kõrgemad. Kasanist. Wälk lõi 18. junil Pogojawleni  kiriku kellatorni sisse. Preester Skwortsow suri ehmatusesse. Helsingist. Hale õnnetus juhtus 11. juni! Nykirka juures. Kaks tütarlast, Ilja  12-aastased, ühe Peterburi Saksa perekonna  tütred, suplesiwad Aholampi järwes ja sattufiwad seejuures hädaohusse. Nende 21-aastane õde läks neid päästma, mis aga korda ei läinud. Kõik kolm õde uppusiwad üra. Wäljamaalt. Lõuna-Ahwrika sõjast. Uuematest wõitlustest teatab „Wene tel. selts" järgmist: 26. juni hommikul tikkufiwad 100 buri Kapimaal Biesjespoorti raudtee-jaama kallale, tegiwad kaubakuurid tühjaks ja kihulasiwad wahid minema. Honeykloofi juures tikkufiwad nad raudtee kaitsewäe kallale. 28. junil oli neljatunnine  lahing 150 buriga Tarkastadi juures,  kes taganesiwad. Kitchener teatab: 26. junil tikkufiwad burid kahe maja kallale Dclagoa raudteel. Burid kaotasiwad 24 surnut, inglased 4 haawatut. Pietersburis heitfiwad 24 alla. Kindral Kitchener (ülemwäejuhataja noorem wend) ajas burid Middclburi juurest ära, wõttis 67 buri wangi, kihutas 500 buri naest ja last nende taludest wälja ja wõttis hulga loomi ja moona saagiks. Buride juhataja Fouche on Makleani ja Ellioti maakondadesse  tunginud, mis hobuste poolest wäga rikkad on- „Dailp Mail" teatab Kapimaalt:  Burid awaldawad uut wõitlusehimu põhjaläänepoolsetes maakondades. Nad on mitme küla kallale Richmondi lähedal tillumas,  niisama ka uuesti Richmondi linna kallale. Burid on mägedes peidus ja inglased  ei suuda neist jagu saada. Inglise soldatitele, kes mitmesuguste süütegudepärast Lõuna-Ahwrika sõja ajal sõjakohtu poolt wangitorni mõisteti, on lord Roberis nende süüd andeks annud ja ligemal ajal saadetakse need soldatid jälle Lõuna-AhwrikaSse Inglise wäele abiks. Löuna-Ahwrikas olemast Inglise mäest on 11,000 haiged. Inglise alamkojas laideti walitsuft Lõuna-Ahwrika sõja asjus ägedasti, teatati 5. junil. Haagist teatatakse 2S, junil: Esimees Krüger kirjutas rahwuswahelisele buride seltsile, et burid edasi wõitlewad, kuni nende maa waba on. Suuri asju olla mehed teinud ja palju olla buride naesed kannatanul,?  Proua Botha jääb pikemat aega Duisburi linna ühe sõbra juurde elama, millest selgub, et ta mitte rahuasjus Europasse  ei reisinud, maid täiesti erawiisi- Hiina sõjast. Mandshurias on jälle waenulikud sõjasalgad, enamisti mongolid ja mandshud,  nähtawale ilmunud. Ka tunguslaSte trobikondasid on jälle liikumas, kes Wene wäe kallale tikkusirvad, nii et juba mitu wõitlust on olnud. Ehk küll Mandshuria raudteed hoolega walwatakse, on mässajad teda siisgi mitmest kohast saanud rikkuda. Hiina lesk keisrinna on riigi nõuukogule  teada annud, et mitte enam Peking Hiina päülinn ei olla, maid Kaifengfu, Sinansu ja Pekingi wahel, Humani maakonnas.  Pekingisse kardab keisrinna tagasi minna, arwates, et teda mingi kawaluse läbi wangi wõetakse. Keisrinna käsk näitab,  et walitsusewõim ikka weel tema käes on, ja see läsk wõib Heina asjade korralmist  kergesti takistada- Saksamaalt. Suurt ärenmst sünintab  Saksamaa äriilmas ühe suure panga pankrotti jäämine- Kuulus Leipzi pank, mille tegewusering üle terwe Saksamaa käis on maksuwõimetumaks tunnistanud ja tema kaks direktori, kes panga raha ilmkuulmata  kergemeelselt on ümber käinud ning pankrotti salata püüdsiwad, wõeti wangi. Pangal on nmbeS lkd miljoni wõlga, ta wara pole aga enam suurem kui 92 miljoni. Suur ärewus walitseb selle sündmuse üle kõigis Saksamaa raharingkondades  Leipzigi panga pankrotti jäämisel on mitmesugused kurwad tagajärjed olnud. Pangapidaja Krohmann, kes pankroti läbi raskesti kahju sai, laskis enese maha. Lihunikumeister Lorenz, kes Saksi woidupaberite  wiimasel loosimisel suure wõidu osaliseks sai, oli oma raha kõik Leipzigi panka pannud, oma ärigi ära müünud, ja on nüüd kõigest ilma jäänud- ÜkS herra Greiner, kes ka oma wara kaotas, sattus pankroti sõnumit kuuldes niisugusesse  ärewusesse, et ta rewolwriga oma naese ja haige tütre pääle laskis, kellest esimene raskesti haawatud sai, ning siis iseenese maha laSkis- Leipzigist, 25. (12.) junil. Tööline  Weiland, keS Saksa keisrit rauatükiga wiskas, on riigikohtu poolt nõdrameelseks tunnistatud sa waimuhaigete-majasse pandud. Inglise rannas, Ballardi maanina juures jooksis hilja aja eest suur reisijatelaew  „Lusitania" kalju otsa ja läks hukka. Londonist kirjutatakse hirmsa õnnetuse üle järgmist: Pool halasti tormasiwad laewa 500 reisijat laele ja paniwad wastu, kui neid kajutitesse kästi minna ja endid riidesse  panna. Hulk mehi tormaS nugadega raiudes ja naesi ning lapsi maha tallates lootsikutesse, et oma elu päästa, saagu teistest, mis saab. WiimakS kihutasiwad laewa ülemad rewolwrite ja pootshaakidega nad lootsikutest wälja ja paniwad naesterahwad  ja lapsed asemele. Mitu lootsikut läksiwad ümber, kuid inimesed tõmmati jälle wälja. Kõik reisijaid saadi wiimaks suure waewaga kaljurahnude pääle päästa, aga mitmed neist on haawatud. Naesterahwad  ja lapsed pidiwad terwe öö halasti ja märjalt kaljude pääl olema ja siis peenikoormate  kaugusele rändama, enne kui kalameeste  majade juurde jõudsiwad—  Üks Wene kurjategija, keS Warshawis  päewa ajal kellegi rikka proua korterisse  oli tunginud, naesterahwa ära tapnud 3000 rbl. raha rööwinud ja Inglismaale põgenenud, wõeti neil päiwil Londonis kinni ja anti ühe Wene politsei-ohwitserils ära, kes seks otstarbeks sinna oli reisinud. Mõrtsukas tegi, ehk ta küll ahelas oli, Kopenhagenis katset, aurulaewalt ära põgeneda,  mis tal aga korda ei läinud. Wene politsei-ohwitser kiidab Londoni salapolitseid, kes Peterburi olusid selgesti tundnud ja sedagi teadnud, et Wene politseinik Londonisse tuleb, ehk see küll wõõra nime all reisinud. Inglise kuninga Eduardi VII. kroonimine  on 23. juni pääle 1901 määratud. Brüsselis oli suurepäraline märguandmine  buride hääks. Deweti (Kristjan Deweti wenna) ja Valentini kõned liigutasiwad  mitme tuhande päälist rahwahulka nii wäga, et waimustus ilmkirjeldamata oli. Wähemast 30,000 inimest oli koosoleku-maja  ümber. Mõlema buride ohwitseri  tõlla eest rakendati hobused lahti ja rahwas wedas wankrit. Ikka ja ikka jälle kajasiwad hüüded: „Elagu buridl" ja „Kadugu Chamberlain!" Rotterdamis, 14. junil. Rotterdami jõudes terwitati president Krügerit rahwa poolt suure waimustusega. Raekojas terwitati  teda wäga auustawalt.  Tõendamata  jutt on liikuma hakkanud, et Saksamaa  Jnglis-Buri rahulepingut soowitada. Amerikast. Suur weeuputuS on AmerikaS  palju kahju teinud ja hulga! inimestel  eluküünla ära puhtunud. Uputus 26 Saarlane, 1901