Newolutslonärlde poolt on Zelaya presidendidmetist  Ära heidetud nim tema asemele kindral Äuan j 3„ Estrada nimetatud. Wsiiinaue olla! uhisrimde Knöju all. kes teda rahaliselt ja sõjamoona nüol tpetamat. KttmGHs mhWWi «W« WshWkWchs WKm« KN ka saadikutekojas Vastukõla leidnud. Hiljuti pihas  parlamendis sisemise ee lärme harutamise puhul Käuthier de Clagnq kõne. milles ta rahwa armu Vähenemist  põhjusi ja tagajärgesid seletas. Põhjust nägi kõneleja Malthuse õpetuse laialilagunemises (lastesünnitamist  kunstlisel teel ära hoida) ja usuelu langemises.  Witmane põhjus on küll õhus rippu»», sest et kahelapsesistem, s. o. ühel perekonnal ei tohi üle kahe lapse olla, ka usklikkude juures täieste maksta» on. Malthusianismus leidis parlamendi poolt täielift  hukkamõistmist. Selle mastu rääkUwad muu seas ka Briand ja Barthon. Esimene lubas kindlaste selle järele malm ata. et Malthuse õpetuse heaks kihutusttöötegijaid  Vastutusest wöetak. Küsimusega au ka tuntud kirjani! Paul Margueritst  tegemist teinud. Ta amaldas mõne päjewa eest kirja, milles ta oma kaaskodanikkudest pika kõlblusejutlust  peab ning algupäraliste rohustdelitega platsi vstub. Ta kirjutab: ..Meie kaotame iga 6 kuu tagant 28.006 elaniKu. Prantsustmaa Vaatab pealt, kudas ta wähehaamal sureb. Riik e iste midagi selle mastu Ma et usu. et maailmas meel testi kurbloolistmat näistmängu on kui niisugune närtskmine. Ei tehta midagi, et tahetagi midagi teha ja nõnda sureb Prantsustmäa."  ?,Test peaksite oMa Mstka huwifid unustama,"  kirjutab ta edasi, isamaa kasusid silmas pidama.  Warandust, huwide ja isikliku mõnu Üle, mis lelu alused ja «smikrgiks on, stffab perekond kui riikline algrakuke. Kui teie kõrmale puikstst. et seda rakukest mitte sünnitada, siis ei ole teie riigist mitte ainult kasuta, maid ka kahjulikud. Test raiskate ühe osa maa rikkust ja elujõudu ära. milleks teil õigust ei ole. Pvantsussmaäl ei ole jõudu neid elada lasta, kes tema heaks midagi e( tee. Nõnda nagu teie riigile Maksusid maksate, peate talle ka lapsi muretsema.  See on kohustus, millest ennast keegi wabaskada  ei tohiks." Edasi tähendab kirjanik, et igas perekonnas Vähemalt 4 last peaks olema. Kuid kudas  seda läbi miia? Lihtsalt, p>astab ta, teeme seda sunduslikuks ja nimelt kodanikkude rahakoti abil. ..Perekond, kus ainult Üks laps on, peaks maksu Maksma, mis '/* tema Varandusest Välja teeks: kahelapsega  perekonnad maksaffdoad 2 U. Lasteta perekondadelt  Võetagu kõik nende warandus Ara ja antagu  nendele, kellel lapsi on. 23-aastaselt peaks iga- Üks abielus olema, üks kõik, kas Vabas ehk soaduslikus.  Tuleks ainult maksukomisjonile oma „tecsepoote" nime teatada: ei oleks ka tähtis, las lapsed ja naine mehe nime omandamad wöi mitte. Abielu lahutamine  tuleks hästi kergeks teha, et sellega uute ühenduste  tekkimiseks suuremat Võimalust muretseda." Niisugune on Margueritte plaan. Muidugi on selle läbiViimine elus täieste mõimata. Reed katsed  uäitawad alga, et mured Prantsuse rahwS tulewiku  eest juba kaineid ja mõtlejaid mehi niisuguseid radikalseid abinõusid kihutawad spowitama. Kuigi Mõni seadus Aeroal kirjeldatud mõttes maksma saaks, ei jõuaks ta rahwa arwu tõstmiseks kuigi palju Ara teha. Prantsuse rahwvs vn oma ftgiwuse tipuni jõud- Nud ja hakkab nüüd allapoole minema. Põhjused vn needsamad, mis manad kulturarahroad Ära käotasiwad:  Kõrge kultur ja mahajSünud ühiseluline kord. Wene riigist. Wenemaalt. Wvn» svldattte hauad Mandshurias, 19. now. peeti rohkearwulrne koosolek, millest ka palju riiginõukogu ja riignoolikogu liikmeid osa wõtsiwad ja kus selle üle kõneldi, missuguses korras Wene-Jaapani sõjas langenud soldatite hauad praegu  on. (öolubero ja polkownik Bolhowitinow oliroad hiljuti  terme Mandslprria ringi sõitnud jn andsirvad nüüd oma nähtustest aru. Pilt, mis nad seal näinud, pinud üiikurb. Umbes 40 ühist hauda olitoob rahuloldawas seisukorras, kuna üle 50 haua koledas olekus wiibisiwad. Poolelti lahlikaewatud luukered paistawad maa seest lvälja, wvitlusewäljal on pealuud laiali maas. Mitmes kohas  näed inimeste kontide hunikuid. Jgalpool puutümad  soldatite sinelite tükid, pagunid, kannuksedl, saapad jne. silma. Peale selle tähendajsiwad aruandjad, et see natule,  uus haudade korraldamiseks tehtud, jaapanlaste  töö olla. Jaapanlased! olla Wene soldatite matmisel  palju ivaewa uäiuud. Nad ajada konta mulla alla, teha hauakünkaid üles, panna ristisid peale ja karistada neid isegi surmanuhtlusega, kes Wene. haudade  pealt ristisid ära warastaroad. Tuldi otsusele, et meie sõjameeste haudade eest tuleb kiudlaste hoolitseda, ja seltskonnale üleskutset awaldada. et ta sellekohast komiteed ta tegewujses toetaks. Peterburist. Riigr-molikogu esimees Homjakom  sõitis 19. nowembri õhtul Liiwadiasse. Noored arstid ja surmanuhtlus. Tänarvu aasta anti sõjamäearstide akademia poolt 139 nooremehele arstiametiõigus. 17. nowembril wõeti noored arstid mandumisele. Kui nad selleks akademia ruumidesse kokku kogusimad, wõtsiwad seal, ..Retshi" teatel ilma waidluseta järgmise otsuse rvastu: Keiserliku sõjamäearstide akademia lõpetajad amaldamad 17. now. oma arstlise wandeandmise puhul selle mastu protesti, et arstid surmanuhtluse täidesaatmisest osa wötawad. Nad ei pea seda mitte arsti ja inimese wäärtuse kohaseks. Selle otsuse wõtsimad kõik noored arstid, peale 2, kes mastu hääletasimad ja peale 13, kes tagasi hoidsimad. mastu. Warssami linnawalitsuse asi tuleb detsembrikuu esimesel poole! senatis harutamise alla. Prokuröri teadaandmises on mitmed kuriteod linna- Walitsuse tegelaste mastu üles loetud, mis nuhtluseseaduse  373 paragrafis ette ära nähtud M wöetakse sellepärast senatis harutamise alla, et Warssami linna president Kõigekõrgemalt poolt mt ametisse nimetatud ja taba põibrffe Jantat kobtn aita anda. Teistel *oMn alla antawatel fölt a!ga temaga kindel side, siis mõetakst nad köi? ühiselt mvstuwsele. Kõ rj andus. 16. noro. pidas Alemenemaaline  õhujöitjatestlts koosolekut, kus otsuseks tehti Wene Shulaemandnst ehitamise jaoks üleüldist korjandust  ette wötta. Igas suuremas linnas oleks isik, kes annete korjamise oma peale zvötaks. Surmaeelne nali. Neil suri Vasmanni  haigemajas keegi Moflma elanik Ära. Surma eeli kutsus ta haigemaja teenijad kokku ja tegi seal testamendi, milles ta oma terme waranduse. seal hulgas  ka tugema rahasumma, linnale lubas. Tänutaheks  mõttis linn matmisekulud oma arwesse. Nüüd olla selginud, nagu .Kirsch. Wed." teatawad,- et testamendi  tegemine nali olnud, ja mehel mingisugust roarandust  ei-olla järele jäänud. Pensaft. Enesetapmine. Pensas kihwtttas maimnliku seminari õpilane Memronow, 18-aastane, enese ära. Ta jättis kirja järele, milles seisis: >,Ei maksa elada ainult maad tallame." Lätimaalt. Mbjawist. NagU teatab, olla sõjamäenõukogu  poolt eeskiri tulnud? mille järele Liibami kindlust inseneride Valitsusest kohuseks tehtakse. Liibawi  ja Peterburi malla talupoegadest nende maad tagasi anda, mis. 1905. a. ära wõeti. Peale selle makstakse nendest tasu, meel ehituste, puude ja wilja eest, iseäraliste komisjoni hindamist järele ühes 6 protsendiga? Kodumaalt. Wakmmst. Põllumeesteseltsi kursustest, mis 14. skp. lõppe siroad, roõeti elaroalt osa. Osaroõtjaid oli pölluasjand. kursusest 57,- karjakasro. kursusest 90 ja! keedukursusest 80. Sissetulek kursustest nagu kursuste maksud, lõunasöökidest, theelauast jne. oli 507 rbl. 4 kop. Väljaminek 419 rbl. 1 kop. Nii jäi seltsile puhast kasu 83 rubla 3 kop. 15. skp. oli põllumeeste-seltsi 10-aastase kestamise pidulik koosolek, millest palju rahroast, kohaliste kui ka ümberkaudsete seltside saadikud ojawötma ja seltsile õnne sooroima olirvad tulnud. Esimees Ed. Üleso kõneles  seltsi ajaloost, tööst ja eesmärkidest: M. K. Sorro, aiapidamlse tähtsusest, K. Pastal ühistegeroufesi. Kõpuks  vii pidusöök millest peale 200 inimese osa Võttis. —d —o. Tartust. ..Peterburi Teataja" nr. 91 korjati  20. skp. hoMMiku politsei poolt Vanemuise" lugSmiselaualt ära. Ka on teistes seltsides ja aroalkkkudes  kohtades sedasama lehte otsimas käidud. *]Eks. Riigiwolikogu. KvosokÄ M. «omsmNrU. algab Mrst Volkonski juhatusel kell 11.12 min Harutatakse NAptzWMWiHs soadnse «ttvv. Juhataja loeb 31 saadiku teadaandmise ette. Mida Muuda hulgas ka oktobristid parun Kapustm ja teised alla on kirjutanud,- ja milles ette pandakse isikupuutumatuse seaduse eelnõu kohtukomisjont  uueste Miharutadä anda. Kadettide ja edumeelsesse poolt tehtakse teine ettepanek,- seaduse-eelnõu selleks roolitud uue, 22-liiVmelise komisjoni kätteanda ja wibnasele ülesandeks  teha, eelnõu Ühe kuu jooksul uueste Mi töötada  ja Volikogule tagasi anda. Juhataja paneb ette kahele kõnelejale ettepanekute  poolt ja kahele roast» sõna anda. Samöslowski (parempoolne) on seadnse-eelnõu  komisjoni andmise roastu. Ta tõendab, et seaduse-eelnõu  asjalikust küljest rahuloldav? on, kuigi see politikalises mõttes i küllast radrkalne ei peciks olema.  Igatahes olla see samM edasi, kuna seaduse-eelnõu  komisjoni andmise korral isikupuutumatusest roast Vähematki ei saaks. (Hääled pahemalt poolt: ~Ei hirmuta!" Paremal pool kiiduaroaldused.) Mark o ro II (parempoolne): Seaduse-eelnõu pole waja üleüldse komisjoni anda, sest Vene rahmas, kui masse, et nõuagi, et tema isik puutumatam oleks kui praegu.. Suuremat isikupuutumatust on ainult Venemaa mdstastele, muulastele roaja, kelle eesotsas anderikas Juudi sugu ja tema järele liberal-wabamüürline  intelligents samMub, kes Venemaad wabariigiks  tahamad teha, ja üleüldisest rööwimisest nmg meie kõikide ürahäroitamisest nnistaivatele sotsialistidele  ning muulastele. , Siin kõneldi Prantsuse reroolutsionist kiitusega ja sellepärast ei ole imeks panna, et sotsial-mõrtsukad seaduse-eelnõu komisjoni andmise poolt kõneleroad ja ettepanekutes ijatega ühes hambaid lõgistawad. 'G egetshkori (koha pealt): Ise oled mõrtsukas!  MarkoW II Ijatkab edasi): Seaduse-eelnõu komisjon  i andmise poolt ei ole ükski auwääriline riigiroolikogu  liige. Vaid ainult pudikeelsed mudid ja terawaninalised,  nihilistlised haukujad." Ädshemow: Häbemata! See on häbematus! Pahemal pool läheb müra suureks, kuuldumad üksikud  hüüded. 3 uha t.a j a helistab ja palub rahule jääda. Pahemalt poolt hüütakse: „Ta teotab? Meie ei luba ennast teotada!" Pahemal pool läheb müra ükslugu suuremaks. Juhataja helistab ja käsid Markowi korda pidada. Hääled pahetyalt poolt: ..Ei mitte! Las' wabandab!  Wõtku oniä sõnad tagasi!" Juhataja: Noömitusetegemine pole teie asi, maid minu! " ( Markow II; Ma ei taha kisajate saadikute äritust suurendada, kuid palun juhatajaid neid minntisi  mitte minu kõnegi asi maha armata, mil ma nende hüüdeid kuulates waikijin. Juhataja palub küsimuse kohta kõnelda. Markom II näitab, et ka edumeelsed preestrid Prantsuse rewolutsioni olewat meelde tuletanud ja pan professor Dõmscha seda igatepidi ülistanud. Juhataja palub kõnelejat ettewaatlikum olla ja ähwardab temalt kolmanda noomituse peale sõnaõiguse  ära wõtta. Purischkewitsh (koha pealt): Aga mis Roditlhem  kõneles? Hääl paremalt poolt: Aga remolutsionist mõib kõnelda I Markow II: Siit kõnetoolilt teatati Wene talupoega. kui teda „ harimata matsiks" nimetati §& seda lasti rahulikult sündida. Kuid nende teotajate kohta ei lubata tunnistust anda. Selle juurde kutsun ma Wene xahwast tunnistajad! (Paremalt poolt HMded: brawo!) Äüshnuse juurde asudes pean ma «lja kõneWr peale tähendama.- kes seaduse-eelnõu komisjoni andmist  nõudsiwad. Need olrwaV kõik muulased: juut Friedmann, poolakas Dõmscha. armenlane Adshemon  ja wesjegonlane Roditshew. . . Nüüd püüsed päris tormiline skandal lahti. AdsheMow  hüüab, et tema ennast teotada ei lase. Kar  aul orv läheb saalist wälja ja hüüab: ..kõrtsis xi ole. ma istuma harjunud!" Tema järele lahkuwad saalist paljud oppositsioni pinkidelt. Saalis walitseb  kuulmata müra. Markow II kõnet on waewalt kuulda. Saadikud  tõendawad, et uiisugust kõnet enne Meel keegi molilogus ei olewat pidanud. Juhataja palub mitmel korral,- et kõneleja muulasi ei haawaks. 'Markow II (jatkab edasi): Armenlane Adshemow  paneb ette, kõik 16 seaduseköidet karmale hella. Mina hoiatan seda tegeinotst. sest kui rewolutsionilisel ajal Wene riigilaewctst terme hädakoorem wälja heidetakse,  siis läheb laem hukka. Wõib olla, et fee Vaenuliste  muulaste ülesannete hulka käib, nende hinges ma tuhnida ei taha. . . Juhataja kuulab kõige aja kõnelejat nerwiliselt. Lõpuks ei kannata ta enam wälja: „Ma olen Teile juba mitu korda tähendust teinud:  palun Teid kõnetoolilt lahkuda. Paremal pool awaldatakse kõnelejale kiitust. von Anrey: Ma arwasin, et igaüks, kes sellele kõnetoolile astub, riigiwolikogu õigusi austab... Saalis tõuseb kuulmata müra. Keskkohal ja pahemal  pool awaldatakse kiitust, paremal pool müra. Nowitski II: Rngiwvlikogule pole järelwaatajat  waja. . ! Juhataja (paremale poole pöördes): Siin on riigiwolikogu. Palun Mitte karjuda! Wjasigin: Palun riigiwolikogu saadikute peale mitte karjuda. Juhataja teeb Wjasigmile märkuse. 3330ti Anrep: Kui ima senini seaduse-eelnõu komisjoni  andmise wajadnse peale kindel ei olnud, siis olen ma nüüd taieste selle poolt. Kõneleja nõuab.- et seaduse-eelnõu kohtukomisjoni antaks. Purischkemitsh hoiatab seda tegemast. Isamaa  olewat hädaohus ja et riigiwolkkogu sarnasele teele sattunud, siis olla parem, kui seda üleüldse ei oleks. Jefremom (edumeelne) paneb ette seaduseeelnõu  selleks Volitatud 22-liikmelisesse komisjoni anda. EttepvDek rvÄeAffe 204 MleW wjajstu. Wastu hääletumad 115 saadikut. (Järgneb). Kohalik elu. Kõne õpekeele tähtsusest. Juhime lugejate iseäralist tähelepanemist kõne peate,  mis homme kell 4 p. I.; ..Lootuse" seltsi.saalis ära peetakse. Eestimaa Rahmahariduse-seM kutsel kõneleb Tartu Eesti tütarlaste gümnasiumi direktor cand. P. Põld öpekeele tähtsusest, s. o. aine üle. milles  /igale lapsemanemale ja rahwahariduse sõbraks selgust maja on. Kõne järele on läbirääkimised. Sisseminek 10 kop. Walitsus. S. Poiitfeimeistri M. on yrista-- witele meelde tuletanud! sulade ilmade puhul selle järele waadata. et katuste pealt lumi ara aetakse ja Veetorud jalgteedel korras peetakse. Põllutöö tslwWOWs asjas, mida Tallinna Eesti Pöllumeeste-selts tonne karoatfes panna, on nnnisternmni  poolt wastus tulnud, et kursuste eeskawa siis Võib ära kinnitatud saada, Ai! õpetuse andmine kmsüste!  aimult Wqne keeles ftmvb ja sellepärast kursustele  üksi niisuguseid isikuid Vastu- Võetakse, kes küllalt  Wene keelt oskawad. ttlewensnmalist Vallakirjutajate kongressi pidi mõnede  crjalehtede teatel sisemiste asjade ministri poolt kokku kutsutama, nüüd antakse ametlikult teada, et sisemiste asjade ministcriumile mingit lubaküsimist selle asja pärast ei ole ära et seda küsimust ei ole puudutatudki. B. Moonnwyste saami,w järel-waaäusel, mis politsei hiljuti toime pani, ei ole saanisid nõuete kohased leitud olema. Saanide kordaseadmiseks on nendele Voorimeestele 2-nädaline tähtaeg antud. sõidutarifi mõeldakse ka keskkoolide ja alamate õpeasutuste õpilaste kohta t arwitusete w õtta, kui wiimased õpereisisid hariduslisteks otstarbeteks toime  panemad . Omawalitsus. LinMwVlSogA erakorraline koosolek. Eila õhtune  linnaVolikogu koosolek oli linna-ameti mulluseaasta  tegeumse aruande läbiwaatamiseks kokkukutsutud. Koosolekut juhatas lw. Erosch e w o i. Rewisjoni-komisjoni esimees lw. Erigorjew loeb r.-k. aruande ette. Selles tunnistatakse kõige pealt, et linna rahaline seisukord aruande aastal niisama  nagu endistel aastatel ei ole, sest et kulud 30.702 rbl. 53 kop. tuludest suuremaks on läinud. Aga kui tähele panna, et eelminewa 1307. aasta puudujääk weel suurem oli,- nimelt 36.242 rbl. 54 kusjuures lnmakassa wõlg 1903. a. jooksul! 18.909 rbl. 58 kop. Võrra Vähenes ja 90.944 rbl. 83 kop. pealt <1307. aastal) 72.035 rbl. 25 kop. peale alanes.- siis peab tunnistama,- et linna rahaline seisukord natukene paranenud on. Nimetamisewäärt on la, et Wõlgnewate maksude summa, mis 1907. aastal  68.936 rbl. 79 kop. suur oli,- aasta jooksul 56.132 rbl. 39 kop. peale,- s. o. 27.754 rbl. 40 kop. wõrra on alanenud, kusjuures endiste aastate Võlgasid, mille kättesaamine iseäralisi raskusi teeb, weel 9525 rbl. 42 kop. saada on. Üleüldse leidis rewisjoni-komisjon üksikute komisjonide  arwete ja aruannete Võrdlemisel linnamajapidamise  korras olewat. Ruumi puudusel peab pikem kirjeldus täna wälja jääma, nimetame ainult, et koosolek aruande kmnisel  hääletamisel wastu wõttis. Teater. Kes ei oie toeel „Lõs»s«t talspo«a" «mn»d? Tüna õhtul tuleb tükk neljandat korda ..Estonias" etendusele. Muusika. Ettekandmine ja küki sisu on nii- wõrt huVttaw-ad,- et weel keegi selle tüki kohta laÄwat  otsust ei ole kuulnud', üleüldine aimamine onZ er estonlaste käes ettekanne paremme öuneÄab kui Saksa teatri näitlejate käes. Selleparast mõis foltmel  esimesel mängukorral?, Estonias" niisuguseid herrasid  näha.- keda ennem - Eesti piduruumides kunagi ei ole leidunud. > > "Kes enesele lõbusat tuju ja kunstilist mõnu ta-! hab Valmistada.- see olgu täna õhtul ..Estonias" l Komme etendatakse seal wiimast korda ..Engel«anni  kiittemjäSsiMst". Muusika. Eelseis»ate bntsjKtibe peale, mis niihästi oma sisu- kui ka ettekande-headuse pärast kuulamisewäärt,- juhime siinkohal publikumi tähelepanemist. Komme paneb lauljanna pr. E. Masin g - G rün berg Viiulimängija hr. J. Kotkase kaastege- Vusel akustikamõnusas inshener Karl Lutheri! rah-- wamajas, Lõuna nui., kontserdi toime, millest saadaw  puhas sissetulek Eestimaa Kooliõpetajate Wasiastikuse  Abiandmise Seltsi heaks läheb. Igaühele/ kellele kunstinõudeline muusikalõbu huwitust pakub,- Võime seda maiisepäralise ees kamaga kontserti, mille toimepanijad kui head mõju SrataWad kunsti-interpretid  tallinlastele tuttawad on, kuulamaminemiseks soojalt soowitada. Kontsert algab kell 6 p. Z. Selsamal ajal algab ka Niguliste kirikus Maimulik  saksakeelne kontsert. Hr. K. Türnpu juhawsel  kantakse seal nimelt Jtalia moodsa helilooja,- Liszti õpilase Gio vanni Sgambati suur koorile? soolodele ning orkestrile loodud helitöö ..Requiem ehk Surmalaul" ette, mis kahe aasta eest Saksamaal (Kölnis) esimesekordse ettekande puhul ühemeelset sooja wastuwõtmist leidis ja sest saadik kui uuema koorimuusika-kirjanduse  wäljapaistwam helitöö tihti Saksamaa  tähtsamate laulukooride eeskawades leidub; alles nell päemil pidi see Saksa uuelaadilise muusikakunsti  põhjusmõttel kompvnerrtud helitöö Berlin? lauluakademias helilooja enese juhatusel ette kantama. Tulewal pühapäewal, 29. now.? tuleb Kaarli kirikus  praeguse aja tähtsama Prantsuse helilooja Saint°Saõns'i ..liöguiem" hr. A. Topmanni juhatusel ettekandele. Pidud ja koosolekud. LaupäeVal: ..Estonias" kantakse neljandat korda ..Lõbus  talupoeg" ette. Hakatus kell 3 õhtul. ..Pandorinis" näokatte-õhtu. Hakatus kell VZIO õhtul. . ' - ..Lootuses" ..Ilulugemise- ja näitemängukursuste"  (hr. O. Petersoni klass) õpilaste teine aroalik ülesastumine. Kantakse ette L. Koidula ..Säärane Mulk" ja A. Tshehowi ..Karu" Hakatus kell 3 õhtul. PühapäeVal: ~L — Tallinna puutõõliste - ühisuse peakoosolek. Hak. kell 11 e. I. Niguliste kirikus kantakse ette hr. K. Türnpu juhatusel (5. Sgambati Hak kell 6 p. l. Pr. Leudeli gümnasiumis (©. Karja uul. nr. 13) näitemüük Vaesemate õpilaste heaks. Hak. kell 1 p. l. ..Estonias" etendatakse romnast korda „Engelmanni  kättemaksmme". Hak. kell 8 õhtul. Insener K. Lutheri saalis pr. Ella Masing-Grtlnbergi kontsert herrade J. Kotkase ja O. Hermanni kaastegewusel. Hak. kell 6 p. l. i.Walwaja" seltsimajas W. Karja uul. nr. 12 kõneleb kooliõpetaja hr. -T. Kuusik y.Ema ja isa Vahekorrast lastekasroatamises." Hak. k. sp. l. Wene seltsimajas peab kapten R.P.Tshaplejewski  awaliku kõne. Kõne sisu on: 1) Meie laste praegune seisukord: 2) ..Laste pühapäewase puhkuse" põhjuskirja tegelik tarwitamine: 3) ..Laste puhkuseseltsi" põhjuskirja eelnõu. Hak. kell 3 p. l. Pääsetähtesid saab seltsimaja schweitserilt. ..Lootuses" kõneleb kand. P. Põld Tartust  ..Eestimaa Rahwahariduseseltsi" kutsel ..õpekeele tähtsusest". Kõnele järgnewad läbirääkimised. Seda küsimust on Meil witmasel ajal ajalehtedes mitu korda  puudutatud, sellepärast tõotab ta huVitaw olla. Kõnet peatsi road lastekaswatajad ja kooliõpetajad kuulama  minema. Kõne algab ?. 4 p. l. Laewakäiguteated. • ~3etiltttf" tulewat neil päcroil, nagu „R. Isw." kuuleb, Tallinna, sest et Peterburi sadamas laewakäik  lõppenud on. Tööstus ja kaubandus. Tallinna laen, aehit,ise- ja mehanika-wabriku aktsiaselts  on Peterburi taubandusekohtu poolt maksujõuetuks  tunnistatud. Puuwillad maksu alla. Põllutöö peawalitsuse ettemõttel  oli iseäraline konwcrents kokku kutsutud, kus Wenemaa puumillade maksu alla panemise üle läbirääkimisi  peeti. Koosolek leidis niisuguse maksu wägä kasuliku olewat ja arwati 50 kop. puuda pealt määrata.  Sellest saadud raha tarmitatakse puumilla kaswatamise  ja tööstuse edendamiseks Wensmaal. Valtimere uurimife-saatkan? on neil päemil Wiüdnwist  Tallinna jõudnud ja siin oma töö lõpetanud, «limase uurimiseaja jooksul on 14 mere ja lahe kohta järele waadatud. 6 liiki pudelist merde heidetud ja hulk märgitud kalu lahti lastud, et nende liikumise teesid teada saada. Üleüldiselt on talwins reis hästi korda läinud. Segasõnumed. Lssterikas pmfoub. 26. now. pn Berlinis T;n=- gissepa Brauni abikaasa oma 26-da lapse ilmale too-, aud. Kõik 26 last on terwelt ja  sündinud.  Wansmrad on 24 aastat abielus. Lasterikast perekonda  peetakse küll maesteks, aga siiski wirkadeks inimesteks. Läti laulupidu asjus. Läti laulupidu arupidamisemõte  leiab nüüd ka nendes ringkondades maad/ kus esialgu selle roastu seisti. Wasturind on nüüd ennast ühendanud ja mõtleb tuleroal aastal suurt kontserti anda. .-/launa D. Lapa" kirjutab selle kohta: ,?NagU teada, on Riia paremad laulukoorid Weinbergi poolt ka maksetud laulupidust eemale jäänud. Need kõik pan«- mad tulemal suwel Meinbergi pidu ajal suure kontserdi  toime ja kutsuwad selleks omale tublid juhatajad  ja seawad hea eeskawa kokku. Riia Läti seltsi koolijuhatajad katsumad muidugi sellele ettemõttele takistusi  teha, aga see ei saa neile mitte korda,mij* nema." Kui kontserdi sissetulekust midagi üle jääb,- seda mõeldakse heategemate otstarbele peale kulutadcp- Wachaskala püütud. Nagu „Rev. Beob." teatab, olla Wäike-Pranglisaare juures noor walaskala kütte saadud. Tolli»,» Eesti MllmmestessM kursuste tead» Rs. Ä«8 PSsWDIZht- 909.