tunnistus käes on, mitte niisuguse palgaga rahul olla, mida praegu malla- ja külakoolmeistritele maksetakse. Sarnane isik wõib ju palju paremat teenistust leida. Ta läheb kas ennem soldatiks, sest haritud inimesele ei tee ju soldatiks minemine mingisugust hirmu. Meil tuleb tungiwalt wallakoolide  sisseseadet parandada, koolide seisu enam kõrgemale, paremale järjele wiia. Ainult haridus  on rohiva elujõud; ainult hariduses seisab rahwa hää käekäik ja seda peaks kord igalpool Saaremaal ära nähtama. Kooliasja korraldamine on Saaremaal praegu üks kõige tähtsamatest küsimustest,  ja selle korraldamisega ei wõi enam mitte wiiwitada. Jgapäew, mis selles asjas ilma tarwitamata  mõõda läheb, wüb mele rahwast langemise  poole. Siin astugu «vaimulikud ja ilmalikud,  ülemad ja alamad ühelmeelel kokku, koolielu parandama, iseäranis meel nüüd, kus juba koolmeistrilt  enam rohkem haridust, tema „seisuse tunnistust"  nõutakse. Wallad parandagu koolimajasid ja kõrgendagu koolmeistri palkasid! Ka wõiksmaakaSsa  mõnda walla algkooli edendamiseks ohwerdada.  Ühe maa rikkus seisab haritud inimestes, ütleb LutheruS. Haritud inimesi sigitab meile aga k o o l. 27. mail tuleb Saaremaa õpetajale sinod kokku. 30. aprillil pühitses Kurcsaare Saksa laulu selts „Liedertafel" oma 40 aastast kestuse päewa. Sel kewadel tegiwad kaks nöörimeest Kuresaare gümnasiumis rohwakoolmeistri eksami ära, ja nimelt Kerla kihelkonna koolmeister O. Paltz ja Kuresaare kihelkonna kooli abikoolmeister  Jaks o n. Et nüüd uuema nõudmise järele koolmeistrite käest koolmeistri seisuse tunnistust  nõutakse, siis katsugu ka teised noored mehed sarnase eksami ära teha. On tarwis kindlat ettewõunist  ja tahtmist küll juba siis asi läheb. Kärlalt. Pühapäewal, 2S. aprillil etendati siin näitemängu: „Ei tea, mis tarwis see hää on." Mängimine läks üsna ladusasti, paremini, kui seda maal mängijatelt oleks wõinud oodata. Iseäranis  hästi mängisiwad Hansu ja naesterahwa osa etendajad. Osawõtmine oli kaunis rohke. Oli ju näitemäng kohasele rahwale üsna uudis ja nimelt seda tähendusrikkam, et mängijad kõik oma kihelkonnast oliwad. Puhas kasu läks Kärla uue kihelkonna kooli ehitamiseks, milleks iseäranis meie kohane õpetaja südidusega töötab. Koolide asi on ju Saaremaal kaunis halwal järjel ja meie loodame,  et kohase õpetaja elawa tegewuse ja koguduse osawõtmise läbi meie peagi eeskujulise koolimaja saame. Äratagu meie auustatud õpetaja tegewus ka teist südile tööle Saaremaa koolimajade parandamiseks  ja koolielu tõstmiseks! Karjast. Tänawu on meil siiamaale kehw kalasaak olnud, nõnda ei selle tõttu kala hinnad kaunis kõrged on. Näituseks: V- toopi „monopoli" 43 kop. „meelehääks", räime külimet 32 kop., teeb kokku 78 kop. külimet. Kes ei taha „meelehääd"  wüa, maksab raha. Tursad sa räimed segamine 5 kop. nael. Ühed kallid mõlemad. Kuida kuulda, peab uus monopoli maja Tõmba määl täiesti malmis olema, ja isand „kibe tilk" mai kuu esimeste päewade sees sisse asuma. Noh, ju saamad siis inimesed „meelehää" kätte, millest mõnel praegu üsna suur puudus näikse olewat. Walgast. Kohtukojast. 27. Aprillil harutas, nagu „Post." järele teatakse, Riia ringkonnakohtu 2. kaelakohtuline osakond  siin kaht Lutheruse usu õpetajate wastu käiwat kaebtust kinniste uste taga. Marienburi  õpetaja Adolf Plamsch, kelle pääl kaeb us oli, et ta Greeka õigeusulisi ew.« Lutheruse usu kombe järele leeritanud ja segapaari laulatanud, ja Schwaneburi kihelkonna  õpetaja Wilhelm Wilde, samati õigeusuliste  leeritamise pärast, mõisteti ametist ära- Nüüdne otsus õpetaja Wilde kohta ühentadakse endisega, mis samane kohus õpetaja Wilde kohta 4. märtsil 1899 tegi ja mille Peterburi kohtukoda selsamal aastal  kinnitas, ja loetakse juba täidetuks, sest et tähendatud endine otsus juba õpetaja Wilde ametist lahti mõistis- Polotski linn on 26. apr. peaaegu täiesti ära põlenud; ainult mõned maksalt ümber olewad majad on järele jäänud. Juba kahe aasta eest pidi see linn leekide ohwriks saama, mil mitu sada maja tuhaks sai. Nüüd olla ära põlenud majade arm wähemast 800 —966. Tuli hakkas patse päema a;al mitmest küllest korraga, mispärast  tulesüütamist põhjuseks arwatakse. Kahzu on määratu, ja enamiSti on see waese rahwa kanda. Majad oliwad enamisti  puust ja põua pärast kuiivad, nii et leegid hirmsa rutuga laiali lagunesiwad. Astrahanist. Siin põles Makarowi kinnitamata puuladu, mille wäürtus 100,060 rbl. oli, ning sellesama äri 16 lodja 200,000 rbl. wäärtuses ära. Tuli on wist pistetud. Lõuna Ahwrika söjawäijalt Lääne-Transwaalis läheb inglaste seisukord iga päewaga kardetamamaks. Kindralid Methuen ja Bamington ei suutnud  Harbeestfanteini pidada ja hääwitasiwad  linnakese sellepärast ära. Nad taganewad  Klerksdorpi poole. Botha ja Biljoen  marsiwad Jda-Transwaalist ka lääne poole ja sundisiwad Plumeri Delagoa raudtee  poole taganema. Standertonist, 7. (2-1. apr.) Siit läksiwad õ- mail (22. apr.) mõned Inglise wäejaod wälja, et Blattrandift tulewate wäejagudega endid ühendada. Terwel teet pidosiwad burid inglasi alalise tule all. Blattrandi wäeosa jõudis selsamal öösel Wcltcfredeni, kus juures wmnlane kaunisti wastu pani. Lähemal päewal tikkus ooberst Delwille ootamata wiisil buride leeri kallale Wutkini juures, kus 3 haawatud buri mangi wõeti. Udu pärast oli buride tagaajamine  wõimata- Inglise wäejogu marsis seepäak lõuna poole ja tükkis teise buride leeri kallale ning sai ühe suurtüki saagiks. Waheajal läks Blattrandi wäcjagu Vaali poole. Burid tungisiwad 5. mail (22. ap.) Inglise esijalgade kallale, wiimastel läks aga korda oma seisupaika kinni pidada. Inglastel oli 3 surnut ja 2 haawatut. Pärast aeti waenlane minema. Buride sõnumite järele ühendas ennast Brits'i wäejagu, 250 meest, Kristjan Botha omaga, kellel 350 meest ja 2 suurtükki on. Ooberst Bullokik oli eila selle wäeosaga wõitlus; tagajärg teadmata. Filippini saartelt tuleb sõnum, et nüüd wiimased mässajad kindral Sales'i all ameriklastele alla heitnud. Kirjandus. «Kristliku rahwakirjanduse agentur" Jurjcwis muretseb meile hoolega suuri sa wäikefi õpetiikka raamatuid, milledele rohket laialilaotamist oleks soowida nende kasuliku sisu pärast. Nii ou «agentur"  ka karskuse raamatuid wälja andma hakanud sa nimelt meie kõige tähtsamate karskuse meeste poolt. Hiljuti on M. J- Eiseni poolt kaks wäikcst wiie-kopikulist raamatut ilmunud, päälkirjaga:  „K ihivtia n d j a d" ja «Kolm jutuke st". Kuna esimeses üksainus jutt on, leiame teisest järgmisi juttusid: „S in u term iseks!  Wiina mooris. Häda ja a b i." Kõik need jutud kirjeldawad meile karskuse kasu wõi õigemine joomise kahju. Liialdamist ei ole siin sugugi, maid kõik on loomutruud jutukesed igapäeivascst elust, nõnda et lugeja iga jutu lõpul wõiks ütelda: ~Jah, paraku nõnda on küll lugu. Asi on tõesti nii." Et jutu keel rahwalik ja ladus on, isccmscst mõista. Annaks Jumal, ct ka nende jutukeste läbi karskuse seeme enam maad leiaks, iseäranis meie Saaremaal, kuS ju paraku kõigest monopolist hoolimata joomist ikka ivcel küllalt leidub, iseäranis linnas, kus ju alkoholi  hallikatest puudust ei ole. Raamatukogude asutamise üle kirikute juurde kirjutakse meile weel Karja poolt, kus soojal sõnal ka rahwast ennast üleskutfutakse tähendatud kogude asutamiseks- Kirjasaatja ütleb: Katsugu rahwas ise ennast aidata, sest nii kaua kui rahwas iseennast ei katsu aidata, seni ei saa teda ka keegi teine kõige parema tahtmisega paremuse poole wiia. Aga kui rahwaS ise oma wiga tunneb ja iseennast püüab awitada, waat, siis on asjal otse kui hing iseenesest sees. Meil Saaremaal on raamatukogusid weel liig mähe ehk mitte sugugi olemas. Sellepärast ei tunne rahwas weel mitte nende tulu ja sellepärast on ka meil kirjanduse tarwitamisega  liig wilets lugu. Tunnen paari nöörimeest, kes sellepoolest otse naerualused  on, et sügisel, kui juuremaalt kodusse tagasi tuliwad, ka paari rubla eest raamatuid  toomad. „OH sa kallis aeg, ega sa raamatuid sööma ei haka parem napswiina  ehk pudel õlut, tead et oled ihule jõudu annud, mis raamatu lugemisest saad ega raha maast wötta ei ole" nii karjub  siis igaüks suure suuga. Aga waat kõrtsis on seesugustel meestel raha küll ja ei ole ühtegi kuulda, et raha ei ole maast wõtta. Sellepärast panen weel kord alandliku pvlwe õpetajatele ette, seesugust osutust, kui raamatukogu on, omalt poolt kõigest jõust katsuda elule awitada, mis meie rahwa sees kirjanduse armastust awitaks äratada. Pärast, kui rahwas selle kasu ise hakab ära tundma, küll ta siis selle eest saab tänulik ollma, et neile tee muda silma selgituseks kätte on näidatud- Wanemast rahwast wist küll paremat enam loota ei ole, sellepärast peame nooremate juures kahe wõrra hoolsamad olema ja hääd aSja edendada  püüdma. Wäga tänu wääriline asi olcks, kui ka koolmeistrid sellele asutusele rahwa sekka püüakfiwad teed teha, sest kui targemad mehed hoogu taga annawad, siis läheb asi palju paremine korda ja weel sellepoolest, et lapsed siis juba noorelt hakawad  kirjandust kalliks pidama ja tarwitama.  On ju seda tähele pandud, et kus kord juba manast on kirjanduse armastajad asuma  saanud, sääl on neid weel praegu näha. Karja kihelkondas Räägi külas on Jaagu taluS juba sest saadik ajalehe lugejaid olnud,  kui O. W. Masing oma ajalehe ja pärast Z- W. Jannsen oma asutas. Sääl on juba isa-isast ikka pojad kirjanduse armastajad  ja auustajad olnud. See talu pole aga selle poolest mitte kehwemaks jäänud, waid ta on ikka üks jõukamatest olnud ja on praegugi weel- Et selle taluelanikud  kirjandust on armastanud, seda ei ole nad ialgi kahetsenud- Nad on ikka selge silmaringiga mehed sääl talus elanud enne ja ka nüüd. Hää kirjandus harib inimest  ihu kui ka maimu poolest, see on ja jääb tõeks- Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäcwal, AV. mail (I. Nelipühil). Eeslikeeli jumalateenistust kellu V»l2 peab ülemõpetaja Lemm. Esmaspäewal, AI. mail (2. Nelipühil). Eestikeeli jumalateenistust kellu '/ül-2 peab ülemõpetaja Lemm. M 19 Saarlane, 1901 toimclaj» Hartwig Tast, vitvä. osa. zu>!.