40 soldatit. Tema palme pääle saadeti talle meel politsei poolt 2 eskadroni sandarmist,  jagu ratsapolitseimehi ja umbes 200 gorodowoit appi- Selle aja jooksul jätsiwad  kõik wabrikutöölised, ligi 3600 meest, töö seisma, läksiwad «vilistades ja kära tehes uulitsale ja hakkasiwad sääl märatsema.  Politseimeister, päälik Pabilin, wöttis appi saadetud politseimeeste juhatuse oma kätte. Kõige enne laskis ta töölised uulitsalt  ära ajada. Kui ta nõudmist tähele ei pandud, laskis ta ratsamehed ja sandarmid edasi tungida. Kiwirahe, mida ka ümbruses  olewatest aedadest, hoowidest ja majadest  sahas, wõttis neid wastu ja ratsamehed  pidiwad Obuchowi wabrikusse taganema.  Siis kutsus päälik Pabilin sõjariistus  wabrikusoldatid appi. Kui jälle kiwirahet sadama ja rahwahulgast laskma hakati, kamandas päälik: „Tuld!" Wabrikusoldatid  lasksiwad kolm korda. Üks tööline sai surma ja 8 töölist haawatud- Siis hakkasiwad töölised põgenema- Selajal jöudsiwad ka Omski rügemendi mehed, keda appi oli kutsutud, rahurikkumise kohale. Nende abil puhastati hoowid, kust ikka meel kiwa loobiti, ära. 120 meest on wangi pandud, Kiwide läbi on päälik Pabilin ja 11 gorodowoit, nende seast 7 raskesti, ja üks pristawiabi haawatud. Üks tööline suri 8- mail ära- Teised haawatud töölised  on hospidalisse wiidud—  Hiina sõjas Wene wäe läbi korda saadetud tegude ja nähtud waewa mälestuseks  on Keisri Majesteet käskinud hõbeja  prongsauurahasid lüüa, mis soldatitele wälja jagatakse. Need soldatid, kes wõitluStest  on osa wõtnud, saamad höbeauuraha rinnal kandmiseks, kuna teistele, kes ainult säül maakondades on wiibinud, kuS sõda peeti, brongsauuraha antakse. Peterburis mõisteti neil päiwil üks wabrikumeister, kes oma truuduseta naise wihatujus puuhaluga oli surnuks löönud, wannutatud meeste kohtus ainult kuuks ajaks politseiarresti—  Ühes Peterburi seltsis on seltfiraha 350,<)()<) rbl. ära raisatud- Raiskamisest on mitu seltsiliiget, nende seas ka kassahoidja,  osa wõtnud. Asi tuleb kohtus arutamisele.  Moskwa waeste üliöplaste toetaja selts on wiimastel mööda läinud päewade! ligi 14,000 rbl. raha üliöplaste keskel ära jaganud. Kiirrong, mis 1- mail s. a- Irkutskist  Moskwasse sõitis, jäi 72 tundi hiljaks. Napsihimuliste reisijate soowil peetud iga puhweti juures 10 minutit üle määra kinni, ja sellest kasivas mitme tuhande  wersta pääle nii suur wiiwituS wälja. Odessast teatatakse kurwast juhtumisest, mille pääle lastewanemate tähelepanemist juhime. Köögitüdruk oli kopikase raha laua pääle pannud. Seda nägi wäikene kolme aastane poiss, wõttiS raha laua päält ära ja hakkas mängima. Kui ta käest raha taheti ära wõtta, pistis ta nalja tehes raha suhu ja neelas kogemata alla. Laps tundis kohe, et tal hingamine raske on ja kaebas emale. Ema läks arsti juurde, kes lapse hospidalisse saatis- Sääl taheti raha wälja lõigata, aga ema ei julgenud ilma mehe teadmata luba anda ja läks meest otsima. Kui ta ühes mehega haigemajasse tuli, oli lapsel nägu juba siniseis läinud ja kael ülesse paistetanud. Enne kui arst toodi, kes lõikama pidi hakkama, oli laps surnud. kohkudes ja imesteledes. Wastuseks kuuldi: „Meie ei tunne siin kedagi niisuguseid, keda Teie käsite. Siin on ainult need, keda Kristus on ära lunastanud jakeSTema nime tunniStawad. Meil on siin hulk suur kõigist fugukondadest, rahwastest ja keeltest, ja meie kõik oleme omad riided Talle weres walgeks pesnud". "aidas kuldrahad keerlewad. Maakonna  linna pangakontorist wõttis ligidal olewa wabriku kassahoidja laupäewal raha töölistele palga maksmiseks. Teiste rahadega anti temale ka kõik kassas olewad kuldrahad. Hiljem tuli selsamal päewal üks mees pangakontorisse ja tahtis oma paberirahad kullaks wahetada- Sai aga eitama wastuse,  sest et just mähe aega enne teda kõik kuldrahad kassast wälja antud oliwad, kuid lausuti siisgi: „Kui Teie esmaspäewal tulete, siis saate kuldraha." Mehele näitas see kahtlane olema ja ta küsis: „Kust see kuld siis nii lühikese a.aga teile tuleb?" „Waatke eSmaspäewal toomad trahteriisandad  ja joogimajade pidajad laupäewal saadud raha panka, ja siis saame kuldrahad tagasi," seletati mehele nagu hariüst asja. Mees ei tahtnud seda uskuda, kuid siisgi läks esmaspäewal panka. Ja maata imet! Tema sai kuldrahasid hulgal, mida laupäewal  ei saanud. Pangahoidja jutustas, et iga kuldraha, mis wabriku kassahoidja oli saanud, oliwad trahteri-isandad esmaspäewal  panka tagasi toonud. Ennäe, keda inimesed orjawad. Soome k. A. K. Kuidas hiinlased metspartisid piindwad.  Hiinlane armastab wäga pardipraadi, aga kuna temal ei ole püssi neid lasta, siis püüab ta neid käsitsi kinni, mida ta järgmiselt teeb- Esiti wõtab ta paar tosinat  weemeeloonisid ehk muud suurt ümmargust  wilja, teeb need õõneks ja wiskab tühjad  koored sinna kohta mette, kus pardid ujuwad. Pardid kardawad küll esiti uusi weepinnal ujuwaid asju, aga kui näewad, et need nendele paha ei tee, sõbrustelewad nad nendega õige ruttu ja arwawad neid maitsemaks tükkideks, ega hooli nendest ühtegi enam. Kui nüüd hiinlane näeb, et pardid asjadega  ju harjunud, wõtab ta ühe suurema meloni, õõnestab sedasama wiisi seest tühjaks ja pistab siis omale päha. Selle järele läheb ta halasti, partidest nägemata kõrwaliscs  kohas wette, ja läheb nüüd wee sees partide ligi, nagu endisedgi wiljapallid. Sääl näpsab ta ettewaattikult mõne pardi jalast kinni ja wcab ta wee sisse, kus ta pardi pää purustab ehk ta kaela kahekorra käänab,  ja pistab siis panna, mis ta ümber keha kinni on. Pardid arwawad, et mõni nendest on weepöhja pikemale reisile läinud ja söömad rahulikult edasi, kuna patsimees neid ikka ligi nopib, kuni paun täis on. Hügla-uur walmistatakse suure Amerika  näituse jaoks, mis 1303 a. St. Lui linnas tuleb (mille mehed häämeelega ka «maailmanäituse" nime ihaldaks). See saada nii suur põrakas, et inimesed selle rataste wahel lahedasti jalutada wõiwad. Uuri keha saada 40 jalga kõrge ja läbimõõt  75 jalga, wedaja (tilguti) 300 jalga pikk ja 2 tolli paks, wedrud saamad mehe käewarre paksused. Muidugi on ülcskeerajaks  aurumasin. Pang wett maksab praegu Jerusalemmas  8 kopikat, sest et sääl kange põud watitseb. Endise horilise turuhinna järel maksis sääl panga wett V- 1 kop. Turbla samblast riided on Ühisriides  walmistama hallatud- Kunstlise töötamise  läbi minna turbasammal paenduwaks ja wastupidawaks. Mõtte-terad. Inimene, keda kiitus ehk laimamine ära rikub, on puu sarnane, mida päikesepaiste  ja wihm rikuwad—  Üleüldine wooruste ja auusate kombele  õpetuse põhjusmõte on: Mõtle järele, maata ette ja waliise enese üle—  Tõsidus ei pea päikese sarnane liig hele olema. Muidu peidawad inimesed endid tema eest marjule. Mida lihtsam üks noor neiu riides käib, seda meeldiwam ta on. Teotamine ei alanda seda, keda leotatakse,  maid alandab wäga teotajat ennast. Ära alati seda räägi, mis tead, aga tea ikka, mis räägid. Üleliigsed koerapidamised ongi korratused—  — Puhast tõtt ei usuta häämeelega; aga iluS wals on käidaw rahatükk. Wäljamaalt. Saksa keisri elu kallale kippumise üle, mis omal ajal Bremeni linnas sündis, teatab kindral v- Spitz. et jutud, nagu oleks keiser ainult mähe wigaStatud, waled olla. Arm, mis keisrile haawaft järele jäänud, jääda elu ajaks seisma. Keisri ihuarst ja mitmed teised herrad ütlewad, et ainult weerand tolli puudunud ja keisri pääluu oleks tingimata purustatud olnuv. Asi, millega wisatud, tulnud nii wägewa hooga, et ühe eemal seiSwa paksu kasukaga herra käewarss ka märksalt wigaStatud olnud. Keiser pääSnud tõelikult surma suust. Löuna-Ahwrika sõjast. Nagu juba ennemalt teatatud, tuleb buride kindrali Botha abikaasa EuropaSse, Haagi linna, kuS Krüger praegu wnbib. Haagist teatati nüüd 9- mail, tulija annud Krügerile telegrahwiteel teada, et tema rahutegemise  aSjus Haagi tuleb- Kuidas Londonis  tõendatakse, olla rahutingimised, mis Botha abikaasa inglaste soonul Krügerile ette paned, niisugused, milledega burid rahule jääda wõiwad- Kaplinnast teatatakse  koguni, et buride riikide isesciswuS alale lubatakse jätta, kui burid need maakonnad,  kus kulla ja teemandi kaewandused seisawad, inglastele annawad. Kithener ähwardab oma ametist lahkuda  Kui halwaSti inglaste käsi lõuna Ahwrikas käib, ilmub ühest Londonist saadetud  telegrammist. Selles öeldakse: „Alamkojas  läks jutt laiali, Kithener olla ütelnud, et ta, kui ruttu abiwäge ei saada, Väejuhataja  ametist lahkub." Kõige hiljemalt saadud sõnumid teatawad,  et buridel nõu on Kapimaal suurt wäge ühendada. Missugune plaan buridel õieti on, seda ei teata. DswetSdorpi juures on inglased 61 meest wõitluseS kaotanud. Londonis, 12. mail. Sõjaamet ei awalda wiimasel ajal enam aruandeid kahju üle, mida Inglise wägi on lõuna AhwrikaS kannatanud, sest et sagedaid wõitlusi on olnud sa Inglise wägi lüüa saanud- Rohivas  on suures mures, sest et hospidaliks surijate arw alatasa kasivad- M 21 Saarlane, 1901