lüötted alles 27. tükis, kust iga tükikene suurte tähtedeni (§ 34) 3 jaost koos seisab: sõnad, laused, lugemisetükikene (seotud mõtted). Iga seotud tükikesele on küsimused juurde lisatud, mis laste «vanematele suureks abiks ja kergituseks on. Lugemise tükkide kohta, mille arw üle 100 on, wöib ainult kiitwalt kõnelda. Nende mitmekesisest sisust ja huwjtusest annab juba see tunnistust, et temas 3b. EeSti kirjaniku toodeid (rahwaluule pääle selle) leidub. Siin leiame meie kõiki nimesid  Jakobson ja Peterson, Rätsep ja OkaS, Elken ja Bergman, Kurik ja Kunder jne. Mõtte terituseks on hulk mõistatust pandud. Ei wõi mitte terawmeeletist üleminekut  Ladina keele kirjatähtede pääle tähelepanemata  jätta. Tükk 83 Gothi kiri; 84 Helmi kiri Salmele kirjutus tähtetega  (hää kirjaworm) ; 8b poolkirja tähed (Ladina keele kursiv); 87 Gothi ja Ladma iegatrükk mõistatuse ülesanne Gothi, wastuS Ladina kirjaga. 88 Ladina km. Üleminek on tähelepanemise wäärt kerge. Usuõpetuse jagu on Mohrfeldi süsteemi järele ja tema stiilis kokku seatud Ühes samasuguste  piltidega kui Mohrfeldil- Arwan et õpetajad selle jaoga leppima peaksiwad kodulaSte tarwis. Kolmas jagu, arwamise aabits, on kõige uuema rehkenduse õpetuse methode järele. Saab neli rehkenduse jagu arwupiiris I—IVO1 —IVO neljas ringis läbi wõetud, wõib ükskord-ühte mõistelikult, arusaadawalt kätte opitada. Selle jao läbiminekul on kõik, iseäranis ükskord ühe juures, täielikult pruukimiseks  kõlbuliscks tehtud. Emad! Õpetage sedawiisi oma lastele muidu igawat ükskord-ühte  l Lugemifctükkide ftsu eesmärgiks on lastele sõnakuulmist, wiisakust, kokkuhoidmist, walepõlgtust  j. m. woorust kätte õpetada, kus juures ka wõimalikult silmaringi laiendamist meeles peetakse. (Kipsijahu, Raud, Ahwenas, Kalewipoja lapsepõlw, Eestimaa, Wenemaa, kuu ja aastaajad jne). Lugcmisctüikide sisu on wäga huwitawaks  ja silmaringi laiendamaks lugemiseäincks  ka wanematele. Neis püütakse ka wõimalikult tegeliku elu meeles pidada- Üleüldse on see uus raamat rahustamaks  nähtuseks, iseäranis I. ja 111. jügu. Oma otstarbel, kui usuõpetuse käsiraamat, täidab ta ka. Seega oleks aeg Bergmanni za teisi sarnaseid, pääle; Kodukooli, kokkambn heita, sest esimene on ju ammu kui lõpulikult kölbmata toode, arwatud. Seda enam, et tal ajakohane asemele on astunud. Ajakohane  iseäranis, kui ta ennast piltide j. m. poolest parandab- Hind pole kallis, iseäranis kui Kampmanni wõrdlust meeles pidada, et 10. kop- aabitsate kaudu küll lugema wõib õppida, aga see õppimine  on nagu kammitsas Tallinnasse hüppamine,  kuna 3 kümnelisi aabitsat weel nii suurt raamatut kokku ei tee. Lutheri usulised lastevanemad ja õpetajad!  Muretsege Kampnianni „Kodu õpetus" l Isamaalt. Kuresaarest. Meie juhime lugejate tähelepanemist  tänases numbris ilmuma üleskutse pääle, mis Sääre rahwa elanikkufid kokku kutsub üleüldisele Saarcmaa rähwa-köosokküle. Praegu on uuenduste aeg. Ka meil läheb uuendusi tormis Missugused need uuendused peaksiwad olema, missuguseid nõud, misi meil waja awaldada, seda tahume ülemal tähendatud  rahwa» koosolekul selgeks teha, Pääle seda on ka Saaremaal mitmesugused tuuled puhumas, mitmesugused mõtted liikumas, mis mitmesuguste parteide asutamiseks põhjust annawad. Rahwale tuleb nende tuulte puhumist, nende mõtete tähendust  selgeks teha. Sest >,katsuge enne maim läbi" maksab ka siin. Üks nõuab wabariiki, teine sotsialistlist waranduse jagamist, kolmas ehk Balti täielikku iseseiswust jnd. Kõik need tuulte tuhinad, kõik need i mõtete mõlgutused tulewad rahwale ja mida maha suruda tuleb, Rahwale tuleb seisukoht  kindlaks teha, mille najal ta ülesehitawat tööd 17. oktvbri k. p. antud manifesti wobaduste põhjusel oma õiguste kättesaamiseks teha wõib. Ja sarnase seisukoha kindlaks määramine tahab 7. detsembril  Kuresaares Srapeetäwä rahwa-koosoleku eessihi  ja otstarbe alla. Nii k,ui Tartu Eesti seltsid Tartulinnas ülekodumaaiise rahwa koosoleku kokku kütsusiwad, nii on ka eestulew.Saarema rahwa-koosolek  Kuresaare Eesti Seltside poolt kokkukutsutud. Wallawalitsused! Katsuge igast klassist saadikuid koosolekule saata, et eestulew rahwa-koosolek täieline saaks olema ja seda kasu rahwale saaks tooma, milleks ta elule on kutsutud! Ärksamad mehed, andke ennast üles ja tulge rahwakooSolekule! > — 13. nowembrii s- a. Karskuse Seltsi poolt peetud lõbu-öhtu oli rohkesti rahwast Bürgerllubi saali meelitanud. Ja mitte ilmaasjata. Hr. Kunstmann mõistis oma sõitu Inglismaale nii maitserikkalt tõe ja nalja kujul kirjeldada, et terwe tunnipikune kõne sugugi mitte igawaks ei läinud. Pääasjalikult  pakkus aga kõneleja oma reisi kirjeldust. Inglismaa elust rääkis ta mähe, mis küll sellest tpl'.. et wastasel korral kõne wäga pilkaks oleks werunud. Loota on, et hr. Kunstmann meel teinekoro meid oma kõnega lõbustama ja meilö Inglismaa eluolu üle oma äranägemise järele huwuawat pilti maalima saab. Kontsert pakkus meistrite töösid ja meisterlikku ettekandmist. Palju laulusid korrati rahwa tungima soowi pääle mitukorda. Kontsert lõppes lauluga „Mu isamaa, mu õnn ja rõõm", mida muusika saatel laulti- Laulu hakatusel tõusis rahmas kui üks mees püSti ja suur osa laulis ka kaasa- Ainult mõni armas enesele  auuaSjaks laulu ajal istuda Imest ida selle ule pole midagi, sest nn ugustel ju isamaad ei ole—  Kuda kuuleme, olla Saaremaa mõismkkudekogu  kõrgemal pool selleks sammusid  teinud, et kroonu wiinapoed Saaremaal  kinni pandaks. Rahwakoolide inspektori 1897 aastal januarikuul antud eeskiri ja „seadused", kuidas nendele lastele trahwi määrata, kes ilma mõjuma põhjuseta koolist ära jäewad kohuötawad õpetajaid kooliaasta algul igale külakoolile selle kooli ringkonna kooliealiste laste nimekirja kirikuraamatute järele kokku seadma. Mõned õpetajad ei tee seda mitte. Kooliealiste laste mittc-teadmine nõrgendab koolitööd iseäranis sääl, kus lapsi korratumalt kooli saadetakse, sest et neid siis selleks sundidagi  ei tea. Muidugi langeb sellega ka rahwaharidus. Suurem jagu Saaremaa koolisid saamad in sektorit õige harwa näha; mitmed  pole teda meel sugugi näinud. Et koolisid maga palju olla, umbes 200, siis ei olla sinna midagi teha kaebawad inspektorid. Selle asjakorra pärast kannatawad  muidugi siis meie koolid kui inspektoritest ülepüä abi lootma peab niihästi oma õpcabinöude kui ka tööpoolcst,  sest et kedagi juhatajat neid nägemas  pole. Praegune rahwakoolide inspektor annab ka Kuresaare kõrgemas tütarlaste koolis tundisid. Liiwimaa kubermangu malitsus on ettektrjutanud, et kii l a kümn i k ud kroonu wiinapoodifid kaitsma peawad. Sarnane kordaseadmine on meie arwates seadusewaStaime. Sest külakümnikud walitakse  teiste külaelanikkude järelewaatamiseks üleüldise korra asjus ja wallatalitajale abiks tema käskude täitmiseks. Nõnda ei wõiks sarnast üleüldist kohustust sugugi mitte külakümnikute, kui walla omawalitsuse  ametnikkude pääle panna. Wallad teeksiwad siin õieti, kui nad ülemal tähendatud  kubermangu «valitsuse nõudmise pääle kõrgemale poole kaebtuft tõStaksiwad. Üleüldse  oleks kohane ja tarwiliik, et ka walla wokikogud otsuseks teeksiwad paluda, et kroonu wiinapoed täiesti kinni pandaks. On ju täiesti wõõriti asi, et neid kohti, mis rahwa elu rikuwad, sallitakse ja et neid rahwas weel kaitsma peab- Toim. tä h. Täna saime teate, et ülemal Lähendatud kordaseadmine juba mahakustuiatud olla. PoSii- ja telcgrafi ametnikud streigiwad  üie tcrwe Wenemaa. Nad nõudwad rohkem palka ja mõnesuguseid õigusi. Selle tõttu on ka Kuresaare postkontor kinni. Ei anta midagi wälja ja ei wõeta ka midagi wastu. Nii oleme siis praegu muust maailmast tüüSti ära lahutatud—  Mitmetes Balti linnades on kon Stitutsionilised  erakonnad asunud, mis praeguste politiliste küsimustega  tegemist peawad. Ka Kuresaares tahetakse  sarnast erakonda sisse seada. Waljalast. 31- okt- oli Kogula walla täiskogu koos. Wallawalitsuse teatuse pääle, et wallakümnikud peawad kuberneri määrust mööda walla piiris olema monopoli poodi juures wahti pidama, tõusis rahwa seas nurin niisuguse määruse üle. Pikema nõupidamise  järele tehst otsuseks, walitsust paluda, et rahwas sest häbistamast määrusest  wabastatud ja hukatuse hallikas monopol  walla piiridest täieSti ära kaotataks. Tartust. 27- nowembril s. ä. peetakse Tartu Eesti Seltside ettewõttel ülemaaline  rahwa a s e m ik k u d e koosolek, kuhu Eesti linnade, waldade ja seltside poolt saadikuid on üles kutsutud, et ühist sihti meie rahwa politiliste püüete  jaoks ülcs seada. Ka Saaremaalt lähemad sinna mitmed saadikud. Tallinnas on 22. oktobril Estonia seltsi ruumides suur r a h wa koosolek ära peetud, kus mitmesugused nõudmised riigiwalitsusele  ette pandud ja rahwa elusse puutuwaid otsuseid tehtud. Riiast 3. nowembriks oli Liiwi kuberner  wallawanemad, nende wanemad abilised  ja wallakirjutajad oma juurde kutsunud. Koos oli 1l 7 isikut. Koosolijad pidanud kubermangu «valitsuse ruumides koosolekut, kus otsustatud, mitmesuguste rahwasoowide täitmist nõuda, emakeele sisseseadmise ja muude walitsusliste uuenduste küsimustes. Otsused tahetud kuberneri kätte edasisaatmiseks  anda. Koosolijad leidnud aga, et kuberner uuenduste maksma panemises abiks ei taha olla, sellepärast otsustanud soowid temale ettepanemata jätta. Peterburist. Uued määrused. Et uulitsakangelaste wägitöödele piiri panna, on tinnawalitsuS järgmised määrused wälja töötanud: 1) uuiitsakangelaSte tarrvis tuleb iseäraline sunnitöö süsteem luua, sest nagu teada, «võib inimest ainult töö läbi paremuse poole wiia ja seeläbi seltskonnale käsuliseks teha; 2) tuleb selle eest hoolt kunda, et kõik uulitsukangelastd tulewikus oma süütegude eest mitte «vangikodadesse ei satu, wc-id töömajadessc; 3) kohase töömaja plaani «väljatöötamine tuleb kohe käsile wõtta. M! 47 Saar l a n e 1995