asjatundlikkudeks eestwõtjakes oleksiwad, mis meie näitemängule linnades ja maal sootu teise elu sisse ajaks. Kui näitelawal juba ooperijõuud tegemist leiaivad, siis saab uues awaraS kontserdisaalis ka kunstnikkude kontsertisid toime panna, mis -võimalikult laialistele ringkondadele Zättesaadawad vleksiwad.  Sest mida awaram kuulderuum, seda odawamad wõiwad pääsetähtede hinnad olla, mis tõsise kunsti maitsmist ka wähem jõuukatele wõimalikuks teeks. NäitelawaliSte toodete ja kontsertide kõrwal  peab aga Eesti teatri- ja kontserdimaja  ka seks mahti andma, et ühiskonnale kirjanduslisi ettekandeid, öpetlikka seletusi, kõnesid jne. lahedamalt toime wõidaks panna, mis haridusliste püüete edendamiseks kaugele wõiwad mõjuda. Ehituse-toimekond on kindlas arwamises, et Eesti mõtlew ühiskond nende mõtete kihutusel Eesti teatri- ja kontserdimaja rajamise  asjast tegelikult kinni hakkab. Ettewõttel  ei wõi kandjaks mitte üksiku seltsi liikmete salk olla, waid laialised ringkonnad  üle terwe kodumaa, kellel wäikene asi on ühisel jõuul hariduslist asutust luua, millel meie rahwuslise edenemise looS suur tähendus on. Raske on meie rahwa waraline järg. Kitsas politiline olukord, -väline päüle-käimine  läheb tulewikus seda lardetawamaks, mida rohkem seejuures meie -vastu hariduslisi  abinõuusid tarwitusele tuleb. Rahwa  elu sisemine edenemine toob erakondliku  jõuu lahutust kaasa, mis seda tähtsamaks  tõuseb, mida wähem meil kõigekülgse hariduse läbi -valminud tõsiseid iseloomusid üleüldiseid püüdeid õigesti juhtimas on. Kõiges selles «võitlemises wbib Eesti wäikerahwas  kindlasti püsima jääda ja tarivilikult  edeneda, mi tema kõiki oma wõimeid  tõsise hariduse paistel ja «valgusel püüab kaswatada, et elujõudu järjest juurde wõita. Tahetakse kõiksugustes ajawooludes ja mõjude möllus seisma jääda, siis üles tööle, julgele, kohusetundlikule, ühisele tööle! Mitte karta, ega kurta, waid tööd teha meie ei kao ega kustu, waid elame! Elame  kui hariduse jõud inimlise edenemise loos! Riigiwalitsuse lubal on nüüd «võimalik üle maa kolme kuu jooksul „Wanemuise" EeSti teatri- ja kontserdimaja ehituse hääks näitemüügi korjandust toime panna. Kas ei tunne igaüks, kes Eesti haridusliste  püüete edendamiseks tõsiselt kaasa tahab aidata, õiglast soowi omalt kohalt näitemüügi korjandust üleüldise hariduslise ettewõtte hääks jõudu mööda isiklikkude annetuste läbi toetada ja teisi toetamiseks kaasa kiskuda? ! Zlma waewata ei wõi üksgi hää asi edeneda. Tõsise tööta ei saa ka meie rahwa  haridusliSte püüete edendamiseks määratud  Eesti teatri- ja kontserdimaja ehitust lõpule iviia. Kuid sarnane waew ei sünnita mitte «väsimust, see töö ci tapa kedagi. Zga kopikas, mis siin ohwerdatakse, kannab tulewikuS mitmewõrdset kasu. Iga «väiksemgi  and aitab kaasa meie rahwa hariduslikeks  edenemiseks. Üles siis kõik! „Wanemuise" Eesti teatri- ja kontserdimaja ehitusetoimekonna nimel: Juhataja: J. Tõnisson. Kirjatoimetaja: E. K. Sööt. LVekahoidja: E. Kiwastik. Nüitemüügi korjandus algab Sisemiste asjade ministri poolt antud luba põhjal 1. septembriga 1905 ja wältab 3 kuud kuni 1. detsembrini 1905. Sellepärast palutakse kõiki auulisi ettewõtte  sõpru korjanduse toetamiseks seda aega elawalt tarwitada. Anneteks wõetakse kõiksuguseid asju ja töösid, kui ka sularaha wastu. Iseäranis loodame elawat osawõtmist Eesti naesterahwastc poolt, kes ikka esimeste  hulgas kaasa aitamas on olnud, kui tarwis on olnud üleüldiseks hääks midagi korda saata. Annetusi palutakse wüljasaadetud korjamise  lehtedele üles märkida. Sõbralikka annete wastuwõtjaid palutakse  korjamise-lehti ühes annetega hiljemalt  5. detsembriks 1905. a. lahkesti „Wanemuise" näitemüügi toimckonna kätte saata. PoSii kaudu saatmise puhul on adress: Jurjew (Tartu), „Wanemuine". Isiklikult ära tuues palutakse annetusi ära anda : „Postimehs" talituses, K. Söötsi raamatukaupluses ja Lellep, Nurk ja komp. kauplustes. Kõikide poolt, kellel EeSti haridusliste püüete edendamine südame pääl, lahket koostöötamist lootes, „Wanemuise" eestseisuse  nimel: Esimees: K. Menniug. Laekahoidja: H. Lamp. Kirjatoimetaja: Z. Sisask. seifis Alberti kõrwal ja nikutas pääga: fee on tõesti tõsi, ta on tõeSti siin meie juures. Sääl käis läik ta näo üle, nagu paistaks  terme juuli kuu säraw tacwas sinna pääle. Ta silmad wajusiwad selle õnne käigi all kinni, mis korra ta haige moodi ääre ilmunud oiiwad. Nii ruttu nii häkitselt,  nii suure surmaahastuse järele oli see tulnud. Aga nüüd tahtis ta seda õnne kinni, köwasti kinni hoida! Ta hoidis teda ka oma kahe walge kä-.ga, mis endid mehe tugewate pihkudesse tungisiwad, nagu tahakfiwad  nad sääl igawesti wiibida. Albert, sosistas ta, sala hõiskamise häälega.  Sa oled tulnud oled tulnud! nüüd on kõik hästi! Albert andis ta pehme käerõhumifele järele ja wõttis woodi kõrwal toolil aset. Sa ei jaksa ära arwata, mu armsam, lausus ta, mis ma Sinu pärast kannatanud  olen kõik selle aja! Elu oli mul raske nagu Sinulgi, näitas mul Sinuta täitsa wäärtuseta. Ja õnnetu inimene oleksin ma olnud, kui Sa mulle mitte ei oleks tõendanud, et armastus ise üle surma käib. Nüüd aga tahan ma kõik enesest ära wisata, mis mind weel köitis täitsa Sinu poole astuda, tulgu mis tuleb. Läikiw õnne naeratus libises üle ta terme näokese. Sa hää, Sa auusa meeleline I sosistas ta. Ta mäletas tundi parkis, kus ta Alberti mõrsjaks oli saanud. Sääl oli ta weel oma wanemate auusa nime pääle tore olnud, oma ainsa kaasawara pääle. Sääl oleks La ennem surnud, kui ta ennast ühe määritud nimega temale omaseks oleks andnud. Nüüd tuli ta ometi waeselt, nõdralt, häbistatud nimega ta juurde. Aga ta ei wõmud ju midagit isa tegude eest parata, ja ta oli ju nii ülemäära palju kannatama, nii ülirasket kandma pidanud. See oli ta uhkust murdnud. Nüüd oli ta malmis, kõike, kõike mis elu õnnelikuks tegi, Alberti käest waötu wotma, talle selle eest oma terme eluga tänu andes see pidi ta elu ülesanne olema. Ma tänan Sind, Albert, ei Sa tulnud oled, sosistas ta talle, emalt kuulmata, kõrwa. Ma saan Sind ikka, terme eluaja tänama! Albert mõistis teda, nagu oleks ta tema mõtteid lugcuud. Ta pilk, ta hääle kõla üilesiwad talle seda. Puhas rõõm paisutas ta mehist rinda, et ta oma kõige armsamale siin maa pääl nii palju mõis anda, et tema seda ka wastu roöttis, ja oma terme elu saatuse tema läte usaldas. Seda musi pidi nende wahel ikka jääma. See tegi kõik hääks, andis talle ta südame rahu jälle, kustutas kõik mahel sündmused ära. (Järgneb.) Möndasugust. Krahwi seisus, millesse S. J. Witte nüüd KöigekõrgemaMsu pääle tõsteti, asutati Wenemaal alles umbes 200 aasta eest Peeter Suure poolt. Krahwi seisusesse tõstetud isikuid on Wenemaal wäga wähe. Peeter I. andis krahwi nime kõige esiteks Ladoga-kanali ehitajale Münnichile. Anna Jwanowna tõstis parun Ostermanni krahwi seisusesse. Katarina 11. tegi A. G. Orlowi krahwils. Paul I. nimetas Araktshejewi, Nikolai I. Kleinmicheli ja Kisselewi krahwiks.  Kõige wiimaks krahwi seisusesse tõsteti D. M. Solski. Isamaalt. Üleskutse. Hirmus werewalamine kauges  Idas on lõppenud ja kojutam rahu rahwaid jälle karastamas. Rõõmul hõiskab  iga rind ja tänutundcl tuksub iga süda. Ja see rõõmu hõiskamine kajab kaugele, üle terwe Wenemaa, üle terwe maailma. Ka Saaremaa wötab ühes kooris terwe maailmaga sellest rõõmust osa. Sest ka Saaremaale oli sõda walusaid haawu löönud ja nüüd tunneb ka tema oma pinnal kosutama  rahu mõju. Selle tõttu tahab Saaremaa Karskuse Selts tulewal suwel Kuresaares üleüldist maakonna rõõmu-ja tänulaulupidu korda seada, mis siis nagu üks üleüldine rõõmu helide kogu saaks olema. On otsustatud kõiki Saaremaa laulukoorisid paluda, sellest pidust lahkesti osawõtma tulla. Laulusid saaks üleüldiselt ette kantud, kui ka üksikute kooride poolt iseäranis, selleks otstarbeks wõidu -lauliinist  sisse seades. Laulukooride üleüldise juhatuse on meie lugupeetud muusika mees hr. Linnamägi oma hooleks wõtnud. Et asi hästi korda wõiks minna, tuleks juba nüüd sellega aluStust tehja. Ja sellepärast  palub Saaremaa Karskuse Seltsi eestseisus kõiki Saaremaa laulukoorisid ülemal tähendatud pidust osawõtma tulla. Alalisi laulukoorisid on aga Saaremaal praegu wähe. Sellepärast palub Seltsi eestseisus  lauluarmastajaid uusi koorisid selleks asutada. Kõiki neid aga, kes oma laulukooriga  pidust osa wõtta soowiwad, palutakse  aegsasti selle üle KarSukse Seltsi eestseisusele teatada, ühes tähendusega, kui palju lauljaid igas kooris, nii hästi naestekui  meesterahwaid on. Kui asi tarwilikule kaugesele korraldatud, saadetakse laulukooridele  noodid kätte. Käesolew ettewõte ei ole mitte üksnes selle poolest tähtis, et meie Saaremaal  midagi suuremat korda seada wõiksime, waid sellel ettewõttel on ka üleüldine haridusline tähendus. Kuid püätähenduseks  jääb talle muidugi see, mida ta olla tahab—üleüldinerõ õmu-jatänu- 40. Saarlane. 1905