arwatakse, et nii palju piima kokku ei saa, kui tarwis siis on see kartus ilma põhjuseta. Mõisates, kus juustu wabrik töötab, on 20 —30 lehma, kelle piim wabrikusse läheb. Paarist naabri mõisast saadetakse ka piima ja rohkem pole tarwisgi! Meie talumehel on maal 3—4 lehma- Külas on löbistikku oma 10 peret. Kui siis siin kolm ehk neli küla kokku heitwad, siis saab küladest niisama  palju Piima kokku kui mõisatestgi. Päälegi ei seisa Saaremaal külad üksteisest mitte kaugemal, kui mõisad. Juhtub aga, et piimast puudus tuleb, eks muretsetagu häid piima lehmi juurde. Asi annaks siis ka hääd hoogu üleüldise majapidamise paremale  järjele tõstmiseks. Nõnda näeme siis asja põhjalikumalt järele waadates, et see tõesti nii raske asi ei olegi, kui Saare talupoeg  juustu wabriku asutaks. Läheb ainult südit ettewõtet ja üht meelt tarwis ning asi ongi korras. Asja korrasse nutmine tooks aga Saare talurahwa elusse niihästi iseteadmuslises ia isetegewusliseS, kui ka majanduslises küsimuses uut õhku. Meie kaebame: ajad sandid, ajad rasked, raha mähe i Aga ajad ei ole sandid ega rasked, aga meie ise oleme sandid isetegewuses, rasked uutele häädele ettewötmistele! Astugu  siis ärksamad mehed kokku, tehku ülemal awaldatud mõtted teoks, siis on nad hää teo teinud ise omale ja terwele rahwale I Waadata wõib sinu ema teda nõnda sagedasti kui temal Himu on, oga et tema ennast lapse kaswatuse asju segab, ehk ka Doris, kes seda juba praegu mägist leha püüab, seda ei salli mina mitte koguni. Ema tahaks last igakord, kui teda õue wiidatse, teki sisse matta ja topitud mütsi temale meel pääle kauba pähe tuupida, olgu ilm nõnda soe kui tahes. Ah Tereese, seda olen mina temale juba seletanud, et tema seda enam ei peaks tegema ja tema teeb seda ju ainult suure armastuse  pärast ja Ja, teiseks kaitsewaimuks oled sina wist tädi Rieke määranud, kes ilma teiste abita isegi paigast ei saa liigutada! Noh, minugi poolest jätame siis tädi Rieke loost maha, aga selle asemel on ju jälle Julia, keda sina hoopis unustanud näitad olewat! Tereese silmad wälkusiwad. Mina palun Lunguvalt, et Juliat selles juhtumises täiesti kõrwale jätaksid! hüüdis tema. Minul on kindel teadmine, et tema mind ei salli ja sellepärast on see üsna loomulik, et tema ka minu last ei armasta Tereese, ära ole ülekohtune! Ei, wastas noor naene erutult, seda ei ole mina mitte. Kui sina aga mitte ainult suure kaastundmusega, mis igal mehel iga naesterahwa kohta on, kellest nemad endid armastatud teadwad olewat, tema püäle ei waataks, oleksid sina ammu märkama pidanud kuidas tema minu ja lapsega ainult põlgdusega  ümber käib. Hoopis ülewelt alla waatab tema ikka minu pääle. See tuleb sellest, et sina terme pea jao temast lühem oled, ütles Roettger rahulikult. Mina ei naljata praegu mitte! hüüdis Tereese ägedusega. Niipea kui mina midagi räägin, tärsutab tema suuga, mängin mina lapsega, siis teeb tema üsna isewärki ahned silmad, otsegu kaetseks tema mind selle lapse pärast. Ning, kui meie kõik kolmekesta  kooS oleme, siis pöörab tema meile selga, chk läheb hoopis toast wälja. Temal on päris õudne ja kaetseja iseloom! (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Postitalituse pikaline edenemine. „Arensb. Wochenblatt" on kusagilt manast kalendrist teate leidnud, et 1737. aastal Saaremaale posti kaks korda nädalis saadetud. Nii jäi lugu kuni üheksateistkümmendama aastasaja lõpuni ja alles kümnekonna aasta eest hakkas Saaremaa  kolm korda nädalis posti sahma. Eesti keele õpetuse asi läheb aastal Kuresaare gümnasiumis paremini, kui Minewal kooliaastal, sest et osaivõtjate arw tSuSnud on. Sel aastal on EeSti keele tundide mõisaid pääle 20. Eesti keele õpetuse andmine gümnasiumis on aga, nagu meie seda juba «varemalt tähendanud vleine, wäga tarivilik ja tähtis. Gümnaflumist tulewad keskharidusega inimesed wäija. Kui nad oga oma emakeeles kirjutada ei mõistagi, siis on see haridus küli voolik ja kui nad oma isale ehk emale emakeeles kirjutada ei wõigi, siis on see küll kurb! Üht asja peaksime aga Eesti teele õpetamise  asjas weel nõudma. Ka Kuresaare üKmas tütarlaste koolis hakatagu EeSt, keelt õpetama. Suurem jagu nimetatud koolis kaijale,» on eestlased  ja meie Eesti soost haritud naesierahwastele läheks oma emakeele haridust weel rohkem larwis, kui meeSterahivastele. Siin juures püüdku toolikaswandikud,  püüdku lastewanxmad ja püüdku kooiiwalitsuS ise aga ärgu olgu selle wachtu, et Eesti keele õpetamine koolides edeneks. See ei ole mitte patrotismuse tagaajamine, waid elu tarwitus nõuab seda. Ja kui siin ka «vähe rahivuSline  iseteadlvus töötaks, siis poleks ju ka see mitte paha asi, sest ka rahwuslikku iseteadwust on üleüldise elu HMäekäigu edeichamiseks ja edenemiseks  tarwis. Nõnda jääb siis asjale tarwiS ühelt poolt, ja tarwis teiselt poolt ja tarwis kolmandamait poolt läheks wee! juurde, et asja igaühe ja kõikide poolt katsutaks edendada. Hiljuti suri siin üks tööline ühe Pitkasuulitsas  olema «aja hoowi pääl järsku südame rabandusesse ära. Kihelkonna kiriku lähedale suure käidama  tee äärde on kroonu wiinapood sisse seatud. See mõjub aga wäga pahasti awaliku korra pääle. Wiina poodis ju juua ei wõi ja sellepärast peawad sorokowka sõbrad elutilgakest kas lagedal wäljal ehk kusagil nurga taga ära tarwitama. Sellest ka tuleb, et nüüd kihelkonna kiriku lähedal tee pääl sagedasti purjus mehi näha on, kes mitte Üksnes kõlbluse tundmist ei riku, maid ka mõnikord tegelikult teekäijaid tülitowad.  Iseäranis paha lugu on pühapMwadel.  Siis on ikka suur kari inimesi monopoli poe ukse taga korda ootamas; muidugi ei jää üleüldine rahu siis ka mitte rikkumata. Kohased wallawalitsused olla oma tähelepanemise räägitama asjaloo pääle pöörnud ; Lümada wallawalitsus olla «volikogule otsustamiseks ette pannud, «valitsust  paluda, et kroonu wiina pood kusagile teise kohta mudaks, kus ta mitte nii mõjumM amalikku korda ei rikuks. WMmeeste seas olnud aga kaunis hulgake neid, kes «sja manad moodi jätta tahtnud; kuid enamus olnud wallamatitsuse ettepaneku poolt. Nõnda läheb siis asi ikkagi kohaste ma litsuste  wõimude otsustamise alla. M monopoli  sisseseadmise juures mitte raha sissetulek,  maid joomise «vähendamine, hää korra ja wooruse tõstmine rahma seaS sihiks oli ja on, siis mõime küll loota, et kroonu Kirjandus. Waimulikkude tallituste käsiraamat. Wiljandi praoSkonna õpetajate soowil ja abil toimetanud J. Bergmann, Paistu õpetaja. Jurjewis (Tartus), Kristliku rahwakirjanduse aamturi kuluga 1902. IS2 lehekülge, hinnad 75, 95 ja 119 kop. See uus raamat on köstritele, koolmeistritele rottmeistritele, palwemajadc eestseisjatele ja teistele kirjutatud, kes kogudustes mõnikord õpetaja asemel waimulikkusid tallitust peawad toimetama. Raamatus on 41 kõnet järgmiste tallituste juures pidamiseks: 1) hädaristimine, 2) kirStupanemine, 3) surnusaatmine,  4) tanupähcpanemine ja 5) majapühitsemine.  Suurem huik kõnesid on wäljaandja enese, õpetaja J. Bergmanni pooit, aga lugeja õpib siin ka teisi Wiijandi maa õpetajaid tundma. Nii on kõnesid weei kirjutanud: praostid M. Jürmann ja A. Westreu-Doll ning õpetajad J. Renuit, E. Mickwtz. E. Paslack ja Ed. Terras. Meil Saaremaal wist palju tanupähepancmist waimuiiku  laulu ja kõuega ei ole, seda oleks aga küll soowida,  milleks see raamat ka juhatust annab. Surnute  matmisel wõib ka kirStupanemise ja surnusaatmise  kõnesid pisukeste muudatustega tarwitada. Meie waimulikkude talliluSte toimetajatele on see raamat suureks ja sündsaks abiks ning nad saamad seda wististi rõõmuga terivitama. x Möndasugust. Musud üleliigsed. New-Dopki kesk-- raudtee walitsus andis käsu wälja, et selle raudtee waksalides reisijad lahkumise korral musutada ei tohi. Raudtee Valitsuse arwamise järele on musud üleliigsed ja asjata ning sünnitawad ainult korratust, reisijate wabat edasiliikumist takistades. Wali seadus wanapoiste wastu olla Inglise ajalehtede teatel hiljuti Argentina riigis wälja kuulutatud. Naeseivõtmise ivanadus algab 20. eluaastal. Kui keegi mees kuni 30. eluaastani naist ei wõta, peab ta 20 marka kuus maksma. Järgnema wne aasta jooksul kasivad maks poote suuremaks. 35. ja 50. eluaastate wahcl maksab wanopoisS igas kuus S 0 marka trahwi, 50-75 aastani 120 marka kuuS ja alles pääle 75. aasia alandatakse maksu kuni 4ö margani kuus. Kaheksakümne aastaselt pääseb wanapoissmaksu  alt. Leskmehed tohimad kolm aastat leinata ja peaMd fiis abielusse astuma. KeS ühel aastal kolm korda kosjas käinud, ilma et mõrsjat leidnud oleks, saab maksust wabaks. See seadus tegewat  lausa „imet." Mötte-terad. Ei ole raske häS olla, aga wäga raske on õiglane olla. Sagedasti juhtub, et meie teAle HSZd tehes teda enesele Vaenlaseks muudame.  Minewik on kõige parem õpetaja. Ema on ei mitte see, kes meid sünnitas, waid see, kes meid kaswatas. Inimene ärgu uhkustagu, waid pidagu meeles, et ta wõib rumalust teha. Muutus. Nagu lille lõhna laened Suire-saalis kiiguwad. Õrnad ihad, hellad soowid Noores rinnas liiguwad. Elu-tee on lillewäli Unistaja pilgule, Terwet ilma tahaks wötta Waimustuses kaenlasse! Loote-linnud lusti-wiisa Helistawad elu-puul. Silda kuulab armsaid hüüli, Naeru-jume roosi-suul. Suivi läinud; õie aasqs Õhkuw ilu nutma näib Talwe hingeõhk ju kaugelt Häwites ta üle käib ! Süda kohkunid silmitsedes Kolletama! kenadust, Aimab sala, mürisedes Kurba ettekuulutust. Närtjiw loodus näitab hüüdma Ilus nooruS üürike! Pea köit hõbedased ilud Warisewad põrmusse! Liikuge siis õrnad tunded, Weel teil luba elada. Kuni matab elu-tali Teid ka külma kattega! Sulav. 42 Saarl a n e. ISM.