asjaajamist ja on ka wallarahwale enesele waranduSliselt kahjulik, sest et linna joogimajad  mehi oma poole meelitawad- Oleks aga wallawalrtsuS PahklaS, stis ci oleks mitte tarwis sinna minnes linnast läbi käia ning poleks feega ka mitte wõimalust linna joogimajade meelitamise wõrku langeda.  Kui wasial korda läheb Pähkla mõisasse  wallawalitsust wiia, siis tahetakse praegust wallamaja ära müüa. Ei saa aga mitte müümisega kaupa, siis plaanitakse praegune ühe klassiline ministeriumi kool kahe klassiliseks muuta ning see kool praegusesse  walla majasse asendada. Pähkla mõisa ruumisid olcksiwad wallal kerge omandada, sest et majaehituse materjali wäärtuse järele ära müüakse ning osturaha  24. aasta jooksul ära maksta tuleb. Pähkla mõisa maad on 26- tükkis ära jaotatud. Maatahtjaid nimetatud mõisast on pääle saja. Liisu lähi tehakse otsust, kes »aad saab. See on ka kõige parem abinõuu maa õigeks jagamiseks. Saaremaa kurttummade koolitamise Seltsi esimees hra K. v. Sengbusch on talurahwa asjade komissari läbi Saaremaa  waldadels palme ette pannud, et Viimased kurttummade laste koolitamise kulusid kanda aitaksiwad ja nimelt, et iga wald, 7 aastat järgimööda, 30—40 rubla abi aunaks, 1. januarist s. a. hakkates (kooli kursus kestab 7 aasta.). Soowitaw oleks, et Saaremaa waldade wolikogud kurttummade kooli oma annetega lahkesti toetaksiwad. Nii kui meie kuuleme, saada silmatuhtrite  saatkonna juhatajaks Dx. uieä. OttoS tähendatud, kes rahwuse poolest eestlane on ja sellepärast talurahwa olukorda  wäga hästi tunneb. Hiljuti ostis fiin keegi mees omale elusa ülge, keda Sõrwe meeS wörguga kinni oli püüdnud. Ülgs omanik tahta teda eestulewal  laada ajal raha eest näidata. Ka praegu «äidab ta teda fiin raha eest, ja wotab korra päält 5 kop. Ulget näidatakse lehma lautas wäikeseS  mannis, millel poolest saadik mett sees. Ülgele, kes suure mee sees wabalt liikuma  harjunud, on see küll piinaks. Kas siin loomade kaitseselts mitte oma tcgewuse  wõimu näidata ei wõiks ? Pühast. Reo preester hra Paul on enesele Wiljandi ajalehes ..Kodumaas" kaitsja leidnud. Sääl awaldatatfe pikk laimukiri koolmeistri Koschewniku ja direktor  Koowi üle, kes kõik abinvuud käima pannud, et preestrit, kes neile rikastele waeste rõhutud talupoegade kaitsjana ei meeldinud, määrida. Kõige selle „pori" keskkoht olla aga ..Saarlane" olnud, sest temas ilmunud kirjatükk ja ülemusele saadetud walekaebtuse ja laimduse kiri käinud põhjusmõtelikult kokku- Lõpuks tea» tatakse meel, et «Saarlane" preestri asja tõeküljest walguStawat õiendust täielikult ära ei trükkinud. Teatame siin, et meil Reo „poriga" midagi ühendust olnud ei ole- Kirjatükk ..Saarlases" ilmus Reo preestri kohta ainult selletõttu, et preester kirikus ..Saarlase" toimetajast awakkult rääkinud oli. Kui seda preestri tegemast ka «poriks" peetakse, siis on «Saarlasel" ainult niipalju tegemist Reo ..poriga" olnud. Et aga meid siia asja sisse on segatud, siis tahaksime Reo ..pori" tõeküljest  walgustada, ning sellepärast paluksime  nendelt, kellel Reo sündmused tuttawad,  ..Saarlase" toimetusele tõsiseid teateid  saata. ..Kodumaas" awaldatud kiri aga näib Reo preestriga ühenduses olewat. sest kus wõis kirjasaatja muidu teada, et „Saarlane" preestri kirja täielikult ära trükkinud ei ole. Kihelkonnal, Karala külas, lõi wSIk l 9. junil ühel talumehel noore looma maha. Karjast. Leisist. Wilja kafw tõotab meile käesolewal aastal kaunis hüüd lõikust, sest aeg on korralik olnud. Oleks küll weel wähe wihmatarwis. Nii kui kuulda, olla Kuresaare ümbruses hiljuti sagedasti wihma sadanud, mida meie pool aga ei olnud. Siin peetakse igal reedel turupäew  a, rahwast on alati rohkel armul kõigist naabri waldadest koos, isegi muhulased ja hiidlased ei puudu. Turupäewal kauplemise eest ei ole midagit maksta, ei „turumarki" ega kaaluraha, nagu seda linnas nõutakse, mille tõttu rahwaS palju parema meelega turupäewadele läheb, kui linna turule. Mustjalast. 26. skp. ajas meri panga rannas kahe uppunud mehe surnukeha kaldale.  Surnukehad on nende meeste omad, kes kewadel paadiga Suurele Maale tööle tahtfiwad minna, aga jäljeta ära kadufiwad.  Et see kord 3 meest wälja sõitstwad, siis on 6. mehe surnukehad weel leidmata. Muhust. Suures wäinas on telegrahwi  traadi panemise ajal ankur 100. jala pitkuse raud ketiga leitud. Wiljandim. Suure-Jaanist. Liiwimaa kuberner on lauluseltsi „Jlmatari" põhjuskirjast  üleastumise pärast kinni pannud. WaranduS jääb Suure-laani waeStele. Seltsi walitsuse liikmed antakse kohtu kätte. Uus sclts, mis „Jlmatari" asemele taheti asutada,  on kinnitamata jäetud. Tallinnast. Maapäew on muu tanud ja o s l o n d a d e s i l d a s i d, millede  parandamine senini teatud ringkonna talupoegade pääl seifis, edaspidi maakonnafildade  hulka arwata ja neid teedekapi- juhtumise! meel oma zuureS edasi pidasin? Sellepärast, pean ma Teile kostma, et ta Wäga oma ema sarnane oli, üksnes tema kolli mälestuse pärast kannatasin Ma niikaua.  Ja mitte üksnes näo poolest ei ole JameS oma ema moodi; kõik tema wähem kui liigutus tuletab mulle tema ema meelde. Ma ei wsinud teda ära saata. Wiimati hakkasin ma tema wiha Arturi, s. o. lord Saltiri waStu kartma ja ma saatsin poisikese doktor Hnkstabeli juurde kooli. JameS, nagu minu asemik, sai tihti Heysega kokku, kes mu rentnik oli. See Heyse oli ikka kardetaw kelm, fiisgi seltsis James temaga, sest La armastas  niisugust seltsi. Kui talle mõttesse tuli lord Saltiri ära Varastada, lootis ta kõige rohkem selle paale, et Hayse teda selles asjas awitama saab. Teie teate, et ms Arthurile päcw enne seda kirjutasin, kui ta ära kodus. JameS tegi minu kirja lahti ja kirjutas sinna meel mõned sõnad juurde, millega ta Arthurit teatama! tunnil  palus metsa kiivi juurde tulla. Et poiss tõesti tuleks, lisas ta juurde, et hertsoginna teda sääl ootab. Õhtul sõitis James jalgrattaga metsa, seda räägin ma kõik ta enese jutu järele, ja ütles Arthurile, et hertsoginna teda mitte sääl kisi juures, wsid soos ootab ja selle tarwis,  et ruttu soosse jõuda, olla ta inimese  ratsa hobusega talle metsa waStu saatnud. Arthur sattus lõksu. Ta tuli mersa, kus teda Hayfe sadulas hobusega sotis. Arthur istus sadulasse ja läks teele. JameS sai alles eile teada, et neid ptk ksga setud ja et poisi saatja tagaajaja tugema kepi hoobiga oli tapnud. Hay's miis Arthuri oma trahteri ja asendas teda teise korra pääle ühte tuppa, ning pani oma naese talle teenriks. Proua Hoyse on hää inimene aga igas aSjaS täiesti oma õela mehe woli all. Nõnda oliwad asjalood, kui meie kahe päewa eest koos olime, mr. Holmes. Sel ajal ei teadnud ma meel mitte, et osi niikaugel pidi olema.  Teie ehk küsite, mikspärast wõttis James nõuks Arthurit ära warastada ? Ta tegi seda esiteks sellepärast, et ta, nagu ma juba ütlesin, Arthurit kõigest hingest wihkas. Ta arwaS, et minu pärandus seaduse järele  mitte Arthurile, maid temale pidi saama ja sai selle üle liig pahaseks, kui teada sai, et Arthur minu pärija saab olema. Teiseks oli tal weel teine wälja mõeldud plaan. Nimelt tahtis ta selle eest, kui ta Arthuri mulle tagasi annab, et ma poisi pärandusest ilma jätaksin ja teda ainsaks pärijaks nimetaksin. Ta armas,  et fee nõnda wõimalik saab olema. Ta teadis, et ma teda ialgi üles ei anna ja politseilt abi ei nõua. See oli tal mõttes,  kui ta nõuks wõitis Arthurit ära maraStsda. Aga sündmused käifiwad liig ruttu üksteise järele, nõnda et ta aega ei saanud oma plaanisid täide saata. (Järgneb.) Seda ja teist. Ivo.voo kilomeetritjalgsi. «Russ" kirjutad, ei Wenemaad mõõda praegu kaks prantslast jalgsi rändawad, kes 8, aastaga jalgsi ümber maailma Sra M sima, kõikide riikide päälinnades fees käima ja ise omale selle reisi pääl ülespidamist teenima peawad. Sel kombel tuleks neil wähemalt 100,000 kilomeetrit (16 kilom. 15 wcrsta) ära käia. Rändajad on Prantsuse  töölised, kellele kaks rikast prantslast 120.000 franki lubanud on, tui nad ülemal  nimetatud tingimistel 8. aastaga ümber  maailma ära käiwak 12 junil 1906. a on nad Prantsuse maalt Calais'st ilma kopikuta rändama hakanud. Praegu on üks nendest Peterburis, teine on Wiiburisse  haigelt maha jäänud. Ei käi nad kaheksa  aastaga mitte ümber maailma ära, siis tulewad nad Prantsusemaale tagasi niisama waeselt, nagu nad süält wälza läkstwad. TacwaS on kõrges, aga kes firma tahab saada, peab kummardama. Kõrged puud püüdwad palju tuult kinni. Suure tule juures rvõib küll ennast soojendada, oga ka kergesti ennast ära põletada. Mõnel on küll leiba, aga tal ei ole enam hambaid, et leiba süüa. Prohwessor uulitsal ühele koolipoisile  wastu tulles : Mis kellu juba on, ma olen oma kodusse ära unustanud? Koolipoiss: Pool kuus! Pr ohu?-: Wüga hää, istuge! Ema: Laps, sa ei tohi mitte sõrmega  teiste Mle näidata. Lap s: Aga millega fiis ema? 28^ Saarlane, 1907