ma ehk aastaks mangi minema. Pääie selle kaotab ta paiukisaamife õiguse 36- aastase teenistuse  eest. Bruti sõprade ja auuStajate ringkond on omalt poolt trahwirahaks üle K5OO rubla pannud. „Post." Tsherttigowift. Wali ema. Linna alewiS leidis politsei, et üks ema oma lk-aastssel  tütrel käed ja jalad ahelasse oli pannud.  Ülekuulamisel seletas ta, et tütre hõlmad elukombed teda niisugust abinõu tarwitama olewat  sundinud. „Wir." Wiiburist. Friedrichshami postkontorist waraStati sissemurdmise teel kõik kassas olew raha 30.000 marka ja postmargid ära. Kahtlusealune poste ljon wõeti wangi. Wäljamaalt. Belgradis, IK. märtsil. Kuninga manifest on amaldatud, mis teatab, et aujärjepärija  omad õigused käest ära on andnud za aujürjepärimife õigused nüüd prints Aleksandrile,  kuningas Peetri nooremale pojale jääwad. Teheramst. Meichrdis algasiwad suured korratused, mis wcnelaste wastast iseloomu kanuawad. Üks Wene alam tapeti ära. Endine  kirjasaatja Panow jõudis llhcS S 0 mehega Astrabadi. Rahwas tuli nendele sõbralikult wasw ja läks rewolutfionäride kilda, kellede wõimuseS peaaegu terme Masandaran seisab. Bombayft. Kaks Britannia kuninglikku suurtükipaati lüisiwad terminlikult antud käsu pääle Persia kahesse. »Wir." Uuemad sönumed. Kurrsaarest. Kõik Wenemaa pühitses eile oma kuulsama poja Nikolai Wasiijewitschi Gogoli 100 aastasi sünnipäewa. N. W. Gogol sündis 20. märtsil 1809 a. juurde; isa oli tal siis juba surnud. Selsamal aastal sõitis ta Peterburisse, kuhu teda ammu juba tung teenistuse  ja näitelawa järele tõmbas. Peterburis pidi ta esialgul palju kannatama; sest teenistust ta ei leidnud ja näitclawaic astuda ka ci saanud. Wiimaks sai ta mikesed, mis wäga' halwad otiwad ja kriitika naeris nad wälja. ISZI. aastal hakkas ta prosas kirjutama ja kuulus luuletaja Puschkiu oli esimene, kes temale tulemast kuulsust ette kuulutas. 1837. aastal sai ta silikooli  ajaloo lektori koha. Ülikoolis wiibis ta ainult aasta, sest professori amet ei olnud talle sugugi kohane. Selsamal ajal ilmusiwod ta tulest! „Wanailma mõisnikud",  „TaraS Bulba", „Sinet" ja p. t. 1836 a. ilmus ta kuulus komeedia „Newident", mis seltskonnas suurt ärewust sünnitas. Gogoli terwise seisukord oli sel ajal juba halb ja la sõitis Rooma, kus ta kuni 1841 aastani elas. Roomas kirjutas ta romaani „Surnud hinged", mis ta nime surematats tegi. 1842 aastal ilmus „Surn»d hingede" esimene jagu trükist ja lugejad jäiwad põnewusega teise jao ilmumist ootama. Gogoli termis läks aga halwemaks. Ta jäi kurwameelseks ja tusaseks. Nõrgameeisuse hoos põletas  ta käsikirjad ära ja nende seas ka „Surnud hingede"  teise jao. Ta lootis usuga oma haigust parandada  ja selleks sõitis ta 1848 aastal JerusaleunnaZJ-esuse hauda kumardama. Säält tuli ta Wenemaale, kuhu ta kuni surmani jäi. Kuid ka siin ei leidnud ta hinge rahu ja et ennast wähegi rahustada, hakkas ta ühest linnast teise reisima. Kui ta nõrgameetsusest wähegi paranes, mis wäga harma juhtus, siis kirjutas ta „Surnud hingede" teist jagu ja mõnikord luges käsikirja sõpradele ette. Kõik lootsiwad ..Surnud hingede"  teist jagu marsi trükis näha, kuid aastal 1853 sur! Gogol ja surma eel põletas „Surnud hingede" teise jao nõrgameeisuse hoos jälle ära. Oma kirjatöödes kujutas Gogol suurenlalt jaolt kõlwatuid ja haldasid inimesi. Ta kirjeldas elu niisuguselt,  kui ta teda nägi. Oma juttude kangelaste puudusid  kirjeldas ta peenikese pilkena. Ta töödes on ainult naeru näha, tuid Gogoli naer ei ole lõbus, ei tige, maid kurb. Ta naeris „maailmale nägemata pisarate  läbi." Ta kõnekään on kerge, täpi päält õige ja mõnus. Gogoli kirjatöösid wõime ka EeStikeeles leida. Ainetel J. J---nd. Gogoli lOllaastast sünnipäswa pidu pühitseti eile suuremates ja «väiksemates koolides, esimestes suurepäralisemalt,  wiimaStes «väiksemalt. Meie kõrgemad koolid gümnafium ja ülemtütariastekool pühitsefiwad seda pidu üheskoos Bürgerklubi saalis. Pidu algas Keisri lauluga, millele direktor hr. Lützau kõne Gogoli elu ja tema suremata kirjatööde üle järgnes. Sellejärele kõneles, kuS juures koolide kasrvandikud sellekohaseid lükkisid Gogoli töödest ette lugesiwad. Selle järele laulti jälle ning lõpuks jagati õpilastele Gogoli näopiltisid ja raamatuid tema elulooga kui ka üksikute kirjatöödega wälja. Pidu oli hästi eluStaw, kuid kahjuks oli kooliõpilaste järele õpilased koolimajasse kokku tuliwad. Linnakooli õpilaste pidustusest lvölstivad ka õigeusu kirikukooli kaks ülemat klassi osa, niisama ka 'õpilased linna poisslaste ettewaimistamise koolist (mida enne Reutzi kooliks hüüti). NSilelawal, mis linnakoolil oma on, seisis Gogoli rin- nakuju lilledega ehitud ja pärg pääs. Linnakooli õpilaste  poolt kanti Gogoli'auks hümnuS ette, kuna kooliinSpektor  ta elulugu ette luges. Selle järele loeti katkendid  Gogoli kirjatöödest. Lõpuks jagati õpilastele raamatuid Gogoli näopildi ja elulooga ja lauldi riigilaulu.  Etteloetud katkendid on Gogoli parematest kirjatöödest  walitud ja kanti ilusasti ette; mõned neist kahekõnes.  Nagu näha, on osade äraõppimiseks palju waewa õpilaste ja õpetajate poolt nähtud, mille läbi kooli inspektor hr. Talaiko ja kooliõpetaja hr. Kaasik, kellede  südil juhatusel pidustus hiilgawalt korda läks, suurt tänu on teeninud. Ennemalt nõutati ka õhtul udupiltidega  ettelugemist toime panna, kuid neil päiwil tuli ülemuse poolt telegramm, et paastuaega silmas pidades õhtune pidustus järele jäcb. Selle eest lubati aga pääle Lihawõtte pühade suurepäraline piduõhtu toime panna ja inspektor on otsustanud üht Gogoli suuremat komeediet „Rewident" näitelawale toimetada. Et Kurcsaares  selleaegseid rahwariideid ei ole, nii kui seda „Rewidendis" nõutakse, siis tahab inspektor neid Riiast tellida. —nd. Reo preester hra Pähkel pidas minewal kesknädalal Eesti Seltsis huwitawa kõne Ameerika koolide elust. Kõne üle on meile kahelt pooli pilkeni kirjeldus saadetud, mida asja tähtsus- tõttu awaldada tahame. Et meil aga seda täna ruumi puuduse üle wõimata teha on, siis ilmuwad nad tulemas numbris. Eilaöhtune post jäi hiljaks ja jõudis alles öösel siia. Laulupidule on weel üles andnud Tiirimetsa segakoor, juh. M. Arm, 25 lauljat. Laulupidu könepidajaks on õp. W. Reimann  lahkesti lubanud tulla, keS ka selsamal ajal toimepandawa karskuse meetingul kõnelema saab- Pidu jutlustajaks on malmis meie tuntud Saaremaa poeg õp. R. KallaS tulema, kui aga «väljamaa reis ei takista. Pühapäcwase kooliõpilaste pidu sissetulek  oli 62 rubla 71 kop. Eesti Selts. Kõneõhtuid enne pühi Eesti sellsis enam ei ole, kuid pääle pühi algawad nad kohe pääle. Muu seas on üks kõne ka Kuresaares päewakorral olewa „spiritismuse"  üle, hra Paiwel saab oma kõne ette kandma, mis enne pühi pidamata jäi ja weel muid huwitawaid kõnesi on oodata. Muust seltsi tegewuscst wõiks perekonnaõhtut S. Lchawölte pühal nimetada, maipidu, näitemängust aprilli keskel ja teisel Nelipühil, millal wift Anzengrubeni  kuulust rahwatükki „Südame uss" etendatakse. Pääle selle oa Seltsil eeSkawaS augusti kuus suuremat näitemüüki ja Hariduse Osakonna lotteried toime panna. Sellepärast loodab Selts elawa osawõtmise pääle, et Selts wälimiStest takistustest üle saades (mölad, korter) enam oma otsekohese ülesande juurde asuda saaks rahwa waimlist ja kehalist seisukorda tõsta, Eesti kunsti ja kirjandust edendada.  .N 21. Saarlane k?O9 r. » MG» Ui» ;ÄM. I«. - .»t!res-«. WÄÄ." «ti«»,M. u. Kinnitamise Selts ..Malga" MollwM s asutatud 1871 aastal, kinnitab Agent Kuresaars linna ja kresi tormis Jastter. Pärnu linnaamet annab sellega teada, et Pärnu linna päralt olewas turblasoos kewadel, suwel ja sügisel s. a. turvlaid lõigatakse. Turblalõikamine hattab kesk aprilli  kuust pääle ja kestab kuni nowembri kuuni. Isikud, kes seda tööd teha soowiwad, wõiwad hääd teenistust leida 120 kuni 160 kop. päewas. Ligemaid teateid antakse Pärnu linna tapamaja kontoris. Pärnus, linnaametis, 9. märtsil 1909 a. 443. Liuuapää asemik Rambach. Scketär E. Simson. Teadaaudmised. Sellega antakse teada, et aurulaew  Agim" nõndapea, kui jae seda lubab, Tallinnast Kuiwastl! tuleb ja reisijatega jälle Kuiwastust Tallinnasse ja Loksale läheb. Ligemat teatust saab Kuiwastu postijaama  päätt. Wiisipäraline mees leiab kärneri kohta Kellamäe mõisas. Linnawaktsus otsib 1. aprilliks  s. «. uulitsate ja platside pühkijat. Soowijad tulgu laupäewal,  28. märtsil kell 11 hom. Raekoda kaupa tegema. Linnawalitsus. . Annan teada, et ma oma H?or ära annan, mis kõige parema kauba koha pääl Kuresaare linsab.  idoowijaib palun kohe minule endid  üleise anda. AA. Arsi^. LihawStte MM kmW, Wene-, Eesti- ja Saksakeeles, kui la mitmesuguseid teisi poslkaartifid soowitab AH. Aasnor. Wmmeejt, kes meel Pärnu läheks otsid kõrgema maksu eest „Saarlase" trükikoda. F. Grenzmann i köicmiiiiislmisc IVKiiiüi, Kuresaares, Grubi rakatkas, ÄtloÄ Kohtu-uul., turu ligidal Le- pilu poe kõrwal, sovivitab igat seltsi köie- ja ohjanööri, ankru trossi, purju liiki, tõrwatud ja tormamata räimeja  kitu-wõrgu selisid, wõrgu paelu, märguja  mõrra torkisid, õngenööri, õngerahkmeid,  õngehaakisid, põimitud ohjasid, heina-mürssisid, kiigemörkustd jne. jne. Kanepid ja kanepitakkn Riia hindadega.  Wõtan ka kanepid waStu nööriks teha. Kuresaare kiriklikud sõn. Pühapäewal, SS. märtfil. (Palmipuude püha). EeStikeele jumalateenistust kell 1Z peab õpetaja Drechsler. Korjandus abikassa hääkS. Eestikeele lalte-jumalateenistust kell » peab ülemõpetaja Blohseldt. Kesknädalal, »S. märtfil. Eesiiieeie paastujumalateenkstust ja pihtilugcmist kellu 6 peab ülemõpetaja BMeldt.