tasin end toiduga ja tundsin sellcjärele hoopis tugew ama oicma. Korraga läks sisemine uks lahti ja Man» gomeri ilmus lawele. A! Juba ülewel? Wõtate pruukosti? Rõõmustab rvüga! Wabandage mind: mul on liig wähe aega. Nende sõnadega kodus ta läwelt ja uks läks uuesti kinni. Mongomcri ilmumine juhtis mu mõtted jälle eilase õhtu pääle. Ühe mõtte püält teise pääle minnes tuli mulle kõik meelde, mis ma eila õhtul olin metsas uüinud ja ma tundsin jälle hirmu. Aust selsamal silmapilgul kõlas; uuesti hädakisa, kuid see ei olnud poolesgi kuguari  kisa. Ma jäin kuulatama, aga kõik oli waik« ne. Ma arwafin juba, et mu kuulmine mind petnud on, kui uued hääled kuuldusiwad  Neid hääli mõis waewalt kuulda, aga nad khmatafiwad mind rohkem, kui tõik muu, mis ma siin saarel kuulnud ja näinud olin- Teisest toast kuuldufiwad nuutsumised ja pitkaldajed hoigamised, nagu kannataks keegi hirmsat ärakaunatamata piisa. Siin ci olnud enam mingit kahtlust  : teiseS toas piinati inimest- Niipea, kui ma seda armafin, kargasin ma üles js tormasin Vaheukse poole. Wongomeri  oli wift unustanud teda lukku panemata,  sest ta läks mu esimesel tõukamisel lahti. Prendik - Kuhu Teie lähete Z Pidage ! Nende Br.ydega pani Mongvmeri mulle tee «st kinni- Siiegi nägin ma midagi. Kiwi põranda sisje oliwad jügawad rennid Wud, mis tumeda merega Läidetud oliwad. Õhk oli kange karbol-hapü lõhnaga täidetud. Pool pimedas nägin ma määratu suure lõikamise lava, mille külge keegi kinni seotud  oli- See oli üleüldse haawa sidemetega ja merega kaetud, kuna selle hirmsa kogu kallal doktor Moro töötas. Järgmisel silmapilgul  kargas Moro. ühe hüppamisega ukse juurde, wõttis oma meriste kätega minu õlast kinni ja wiökaS mind nagu laastu oma tuppa- Ma lendasin keset põrandat pitkali maha. Uks löödi minu taga kinni ja wöti keerati kaks korda lukus ümber. Mongomeri rääkis Moroga käredal toonil, aga ma ei saanud nende jutust suuremat aru. Ainult mõned üksikud laused oliwad kuulda. (Järgneb.) Riigiwolikogu. Esmaspäewal, 24. märtsil. Koosolek algas esimehe abi würst Wolkonski  juhatuse all kell 11,10 min. Esi» meeS Homjakow oli terme püew oma kabinetis  jooksvate küsimuste kallal ametis. PäewakorraS seisab muu seas tähtjas küsimus,  Amuri raudtee ehitamise seaduse-cclnõuu.  Saalis walitseb elamus- Ilmunud on palju ministrist ja kõrgeid amctnikka, Stolyviniga eesotsas, nõndasama ka riiginõuukogu  liikmid ja muud rahwast päültkuulajateks.  Amuri raudtee ehitamise seaduse-eelnõuu kohta, mis teedeministcriumi poolt ettepandud  on, kõneleb esimesena volikogu teede asjanduse komisjoni aruandja N. L. Markow I. Projekti sisu on lühidalt järgmine  : Teedeministerium paneb ette Amuri raudteed oma täies pikkuses, Taga-Baikali raudtee Ncrtshinski jaamast, kuni Habarowskini  ja harudega Saja ning Amuri jõgedeni, kroonu kulul ehitada, ja ehitust 1908. aastal terwel liinil alustada. Terme  raudtee ehituse kulud Nertshinskist Ha-- barowskini on 105,800 rubta iga werst, ehk ühtekokku 215 nnljvni 934 tuhande rubta paäie arwatud- See chuuS peab 1912. aastaks lõpule jõudma. UuS raudtee  peab Amuri jõiamäeringkonda Siberi pää-teega ühendama, missugune ühendus usaldama» on, kui Hiina ida-raudtee. Sõjamäe ametkond soowib, et uue raudtee  liin pikuti Amuri läheks, nimelt 15—20 wersta sellepärast, et sõja ajal wöimata oleks Amuri päält raudteed lasta, kuna aga 120 wersta kaugusel sõjamäed jalgsi marssimisel, 4 päewaga Amuri kaldale  jõuakfiwad. Komisjon on omalt poolt leidnud, et selle raudtee rutulisel ehitamisel wäga suur riiklik tähtsus on. Komisjon peab aga soowitawaks, et raudtee mitte NertshinSkist,  maid Kuengaft algaks. NertshinSkisse  tuleks laiarööpaline harutee ehitada. Komisjoni ettepanek on: 1) Amuri raudtee ehitamiseks, selles täies pikkuses Toga-Baikali raudtee Kuenga  jaamast kuni HabarowSkini, ühes haruteedega  Nertshinski ja BlagowestshenSki juures Amuri jõele, luba anda, ja töödega juba käesolewal aastal pääle algada; 2) Kuengaft kuni 183 wersta ida poole raudtee liini ehitamiseks 16.099,970 rubla (ilma weercwu materjalita) määramist  kinnitada; 3) Amuri raudtee ehitamise läbi kaSwawaid  kulusi 16,135,780 rubla suuruses riigirentejft wälja anda, ja 4) idapoolse jao raudtee liini uurimiseks  750,600 rubla määrata. Wolikogu riigikaitse komisjoni aruandjana  kõneleb Sawitjh. Amuri ja Ranna maad on söjawüelisest seisukohast emamaast praegu täiesti lahutatud. Hiina ida-raudteed  ei tohi Ponsmouthi lepingu järele sõja korral mitte sõjamäe ega moona wedamijeks  tarwitada. Amuri ja Ranna maad on täiesti kaitseta. Kõnelejateks annawad endid 78 üles. Koosolek lõpeb kell 6,45 min. Kodumaalt. Kuresaarest. Lumi kuberneri otsust mööda 27- märtsil s. a. 2645 trahwitakse  kohalise ajalehe „Hääle" waStutawat toimetajat 500 rubla rahatrahwiga ehi maksujõuetuse korral 3 kuu arestiga juhtkirja  eest: „Kaalutud ja kerge leitud", milles kirikltkku olusid ja usku arwuStati ja mida „Hääl" ajalehest „Söna" ära on trükkinud. Seda kuberneri otsust täites saatis politsei  31. märtsil waStutawa toimetaja hr. Klaureni areSti. WaStutawa toimetaja puudusel jäeb „Hääle" ilmumine esiotsa seisma, sest et kuberner hr. Klaurenile ära on keelanud wangimajast ajalehte juhtida. Ansekülast. Mustus kisendab suure häälega appi. Sest juba on mõni, keS tema wastu wõitlust on alustanud» SiiSgi on mustus Saaremaa elanikkude seaS weel hästi õitsewal jär>el. Mine sa kus tahad ikka muStuS ja mustus . . ! Wähe on kohti, kus natukenegi puhtam olek iwalitseb. Ka siin ei ole asjalugu sugugi parem. Inimese  enese wäärtuse tunne näib -nagu kustunud  olewat. Kõik peenemad tundmised kaowad sääl, kus mustus peremeheks on. Kõik, kes puhtuse, suurt kasu tunnewad, waatawad niisuguse inimese pääle paha pilguga.  Aga ka iga õige inimene, waatab oma mustusesse langenud wenna ja õe pääle kurbtuftga- Sest mis häädust wõib elu niisugustele pakkuda? Paljud ütlewad,  et mustus suurest waesujeft tulla. See ei ole mitte õige. Meie rahwaS ei olegi nii wäga waene rahwaS. Päälegi ei ole jõukamates perekondades see asi sugugi mitte parem, kui waesemate inimeste.juures.  Puhtus ei nõua mitte rikkust, ta ei maksa raha. Ainult püüdmine peab olema. Kindel tahtmine puhtust edendada wöidab kõik mustuse ja asendab tema asemele  puhtuse, mille kasu kirjeldamata suur on- Kihelkonnalt. Kihelkonna kogudusel oli 30. skp. suur rõõmupäew. Kahe aastase  kurwa leinaaja järele, sai kogudus jälle omale „oma" õpetaja. Hommikul enne jumalateenistust esttelesiwäd Saaremaa  praost ja kiriku wöörmündri herra õpetaja majas noort hingekarjast koguduse wanematele ja andfiwad neile ametlikult Seda ja teist. Tähelepanemise wäärt on kaks mana  Hommiku-Fricfi seadust. Üks IK9O a. antud seadus on järgmine: „Nii kui meie teame, läheb kirikus magamine juba maga liiati ja sellepärast käsime meie kõigearmulilumalt,  et igasse kihelkonda mõned mehed seatakse, kes kirikus ümber küiwad ja igaühele  kirikus magajale pika plaksuma näpitsaga  pähe lõõmad, niiwiifi rahmast ärkwel  peawad ja üheS sellega ka tähelepanelikumalt  jutlust kuulama sunniwad." ly. aastasajal oli Hommiku-Friesi maal ainult rahatrahwid tarwitusel, mis järgmiselt makssti: Walju löögi- eest pähe makseti nüüdse raha järele üks mark (mark umbes 45 kop-), wülja torgatud silma eest umbes 20 marka, nina katki löömise eest g,sy marka, hamba eest 9 marka, sõrme eest 7 marka. Kõige pikema habemega mees on Jules Duinont, Prantsusemaal. Ta on 55 aaStat mana. Tema habe on kolm meetrit ja 65 centimeetrit pikk- Tema habet peetakse kõige pikemaks rtevwes ilmas. Jules ise kahtleb selle juures, ja lubab warsti kõiki pika habemega mehi awalifele wõistlusele kutsuda. Külap wist lihtsalt sellepärast, et siis oma habemega awalifel wäljanäitusel tublisti raha teenida- Isamaja, olgu tema nii lihtne mng wäike kui tahes, üksgi teine koht siin maa pääl ei anna temaga wõrrelda. Haljendagu  ikka tapuwäüned unustamata kodu õuede ümber, aiateiwasteS ja koplileppades,  ning roheline sammal katusel I Iga lind armastab oma pesa; öökull  peab wanu «varemeid kõige kenamaks asukohaks, ja rebane on seS arwamises, et lõbusam kusagil ei wõigi olla, kui tema künkaaluscs augus. . Wa lesti aru saaduMWanaldane  proua (magunis): „Ütelge mulle, herra konduktor, on siin magunis suitseta «ins lubatud ?" Konduktor (lahkelt) : „Ja, kui kellegi!  nendest cherradest selle waStu ei ole, siis wõite rahulikult suitsu põlema pista!" Kõndu kto r: „Herra Teie pilet?" Student: Inimese < on Hrii,- ütleb Schiller." K o n d « ktor: Meie Iga ei ole mitte see inimene, kellest Schiller seda ütles." M 24, Saarlane, 1908