Täiendawad seadlused riigiwolikogu walimiste kohta on nüüd Wene ajalehtedes ilmunud. Nagu teada, said need seadlused krahw Solski juhatusel olewa kommiSjoni poolt malmis töötatud. Iseäranis tähtjas on nende määruste kaheksas punkt, mis talumaa omanikudel olgu nende maa kui snur tahte õiguse ära võtab, maaomanikude klassis walida. Üleüldiselt on seadlused järgmised: 1. Pärast Kõigekõrgema käsu awaldamist, milles walimisi kästakse ette wötta, on sisemiste aSjade minister kohustatud selle eest muretsema, et kõikide nimekirjad, kel õigus on, valimistest osa võtta, õigel ajal malmis saaksiwad. 2. Nende nimed, kel õigus on valimistest osa võtta, mahutatakse tähestiku järele nimekirja.  Igaühe kohta piab järgmisi teateid nimekirjas  leidma: nimi, isanimi, liig- või perekonnanimi  ja valimise õiguse põhjus. Z. Naesterahvaid, kel varanduse järele valimise  õigus on, ei mahututa valijate nimekirja. Kui aga naeSterahwad oma valimise õigused oma meestele või poegadele annavad, siis mahutatakse viimaste nimed nimekirja. 4. Sõja- ja mereväes teenijad, kellel liikumata  varanduse järele valimise õiguS on. võivad  oma poegi valimisteks volitada. 5. Poegade kohta, kes isade volitusel valimisest  osa võtavad, tehtakse sellekohane tähendus nimekirja. 6. Naesed ei wõi oma poegadele wõi meestele  walimiste kohta volikirja anda, niisama ei wõi seda ka isad oma poegade kohta, kui Volitavad  niisugused on, keda seadus mitte ei luba Valimistest osa wõtta. 7. Kahe «ädala jooksul pärast nimekirjade avaldamist wõiwad Volitatud mehed ja pojad oma Volikirjad walimiSte-komisjonile ette näidata ja 8. Hinge- ja kasokate-maa, niisama ka talupoegade orjusmaa Liiwimaal, talu-, rendimaa Eesti, Saare- ja K uuramaal,  kui need maad ka ära on ostetud,  ei anna nende omanikkudele õigust kreisi maaomanikkude nimekirjadesse üleswõtmiseks.  9. Niisuguse mõisa omanik, kelle maa suurus  walimise õiguse annab, kuid kelle maad mitmes kokkupuutuwaS kreisis on ja nii, et tal igas kreisis niipalju maad on, kui pglju igaühes hääle saamiseks nõutakse, walib selles kreisis, mis ta ise üles annab; kui ta ise selle kohta oma soowi ei awalda, siis mahutatakse ta selle kreisi maaomanikkude nimekirja, kus tal kõige rohkem maad on. 10. Ühise liikumata waranduse kaasomanikudest  on ainult neil hääle-õigus, kelle waranduse  osa nii suur on, et ta kohalikude tingimiSte  järele walimise õiguse annab. 11. Walijate nimekirja mahutatakse K 12. punkt ä põhjal ka Vaimulikud mehed, kui kogudus  kirikumaade seaduse K 445. ja 453. põhjal kreisis maa üle walitseb. Iga koguduse eest walib kiriku eestseisja. 12. p. käib selle kohta, kuhu jaoskonda möned  kreisid riigivolikogu walimise asjus tuleksivad  arwata. 13. Neis linnades ja kreisides, kuS linnaja  semstwomaksude äramääramiseks liikumata Varandused  nende sissetulekute järele on hinnatud, määratakse nende wäärtuS, mille järele riigiwo- Ukogu Valimise õiguS käib, sel wiifil, et liikumata  Varanduste sissetulek linnades kümme korda, kreisis kakskümmend korda kaSwatatakfe. 14. Kubernerid annawad telegrahwi teel sisemiste asjade ministrile Valijate nimekirja avaldamise päewa teada, et Võimalik oleks ka „Walitsuse Teatajas" sellest üleüldiselt teadustada. 15. Walijate nimekirjasid ühes kõikide dokumentidega  wöib määratud päevadel ja tundidel selle asutuse kantseleis näha. kus nad kokku seatakse. 16. Neil, kel õiguS on linnades wöi kreisi maa omanikude kogus walida, niisama ka neil, kes juba otsekohesteks valijateks on valitud, on õigus valimise eelkoosolekuid pidada, kuS selle üle nöuu wöib pidada. keS kõige sündsam oleks walida. 17. Neist eelkoosolekuteft võivad osa võtta ainult valijad wöi otsekohesed valijad ja ka kohaliku  walimisekogu juhatajad, kuigi neil isiklikult valimise õigust ei piaks olema. 18 EelkooSoleku pidamisest ja kohast teatavad  ta toimepanejad ühes oma nimekirjaga kohalikule politseivalitsuses kõige vähemalt 24 tundi enne koosoleku algust. Kohaliku politsei ülemal on õigus walijate koosoleku pääle ühte politse ametnikku saata, kelle käsu järele koosolejad  ilma aja viitmata lahku piawad minema. Otsekoheste walijate koosolekutest ei ole politseil õigust osa võtta. 19. Kõikidest valimiste koosolekutest võtavad  pääle valimise koosoleku juhataja ja valimise  kommisjonide liikmete ainult need osa, kellel sel koosolekul valimise õiguS on. Waldade wolimeeSte  valimistest võivad ainult need osa võtta, kellel õiguS on waldade täiskogudest osa võtta. 20. Täiskogude otsused walla wolinikude walimise asjuS antakse mitte hiljem kui järgmisel päewal kreisi walimise kommisjonile teada. 21. Wallakogude otsusid, mis wolinikude walimise kohta käiwad, ei anta semSki ülematele ega teistele nendekohastele ametnikkudele kinnitamiseks  ette. Kui need ametnikud kõrwalt kuulda on saanud, et walimised mitte õigelt ei ole toimetatud,  siis wöiwad nad sellest kreisist walimisekommisjonile  teatada. 22. Walimiste kogude ja eelkogude päewa niisama ka walimise kommiSjonide tegewuse alguse määrab kohalik kuberner wõi linna ülem. 23. Riigivolikogu liigete walimine sünnib üle riigi ühel päewal, mis Kõigekõrgemalt poolt ära määratakse ja sisemiste asjade ministri läbi senatile avaldamiseks saadetakse. 24. Kui senat mõne kubermangu kohta mingisugustel  põhjustel walimise päewa muudab, siis määratakse ka senati poolt jälle uuS walimise  päew. 23. walimise-kooSolekud avatakse kell 12 päewal. Kes pärast walimise algust kohale jõuab, jääb valimistest eemale. 26 Igaühe kohta, kelle kohta walimisekoosolekul  hääli on antud, märgitakse iseäralise walimiselehe pääle ära. kui palju ta poolt ja wastu hääli on antud. Häälte lugemiseks on walimise. koosolekul õigus oma seast juhatajale abikS häälte-lugejaid walida. Pärast valimisi luetakse walimiseleht valijatele ette ning kirjutatakse  tale juhataja ja kõikide nende poolt kooSolejate  seast, keS seda foowiwad, olla. 27. Ametnikud, keS kreisi wõi kubermangu walimisekommisjonide liikmed on, ei wõta neist istumistest osa. milledes neid kaebtufi arutatakse, miS nende eneste kohra sisse on antud. 28. Walla täiskogudel on öiguS oma wolinikkudele  wallakaSsast iseäralist maksu nende kulude tasumiseks määrata, mis vallast kreifiwalimistele  sõitmine nelle sünnitab. 29. Walijatele määratakse nende kulude katmiseks, mis kreisilinnadest kubermangulinna walimiStele sõitmine neile toob, nende eneSte poolt avaldatud palwe järele iseäraline tasumaks, nimelt 5 kop. werSta päält kreisilinnast kuni kubermangu linnani ja säält tagasi. 30. Riigi volikogusse walitud liigete nimed awaldatakse senati poolt selle järele, kuidas iga üksiku kubermangu, maakonna wõi linna walimi- sed läbi on vaadatud ja ara kinnitatud. Riigivolikogu  liigete üleüldine nimekiri avaldatakse „Walitsuse Teatajas." 31. Pärast riigivolikogu liigete valimiste lõppu seab sisemiste asjade minister kuberneride poolt saadud materjali põhjal aruande kokku, milles  valimise käigu, valimistest osavõtjate arvu ja volinikkudeks ja valijateks valitud isikute kohta teateid leidub. Selle aruande paneb sisemiste  asjade minister Kõigekõrgemale poole hääksarwamiseks  ette. 32. Riigivolikogu kokkukutsumise päeva kohta palub sisemiste asjade minister pärast seda, kui ta riigisekretäriga selles asjas kokku on leppinud,  Kõigekõrgemalt poolt näpunäiteid. Kui senat selleks ajaks mõne kubermangu valimiste kohta, mis ühel või teisel põhjusel ümber on lükatud,  veel kõiki teateid ei jõua avaldada, siis ei sega see ometi riigi volikogu kokkukutsumist. 33. Riigi-wolikogu liikmed koguvad määratud  päeval PeterburgiSse kokku. Esimese riigiwolikogu  koosoleku avab isik, keS selleks Kõigekõrgemalt  poolt on määratud. Pärast seda, kui riigi-wolikogu liikmetele pühalik tõotus ette on luetud ja nad sellele alla on kirjutanud, valivad riigi-wolikogu liikmed eneste seast omale juhataja. 34. Pärast seda, kui juhataja valitud, teatab  viimane Kõigekõrgemale poole hääkSarwamiseks  sellest, et riigi-wolikogu oma tegevust on alganud. 35. Oma tegevuse algul valib riigi-wolikogu  omale esimehe asemiku, riigi-wolikogu sekretäri  ja selle abilise; paale selle määrab ta osakondade  arwu, nende liikmed ja tegevuse piirid ära. Siis valitakse ka osakondade liikmed. 36. Kõik kulud, mis valimiste nimekirjade kokkuseadimise puhul need asutused on teinud, kes linna- ja semstwo-ametite kohusid täidavad, niisama  ka politsei valitsused on kannud, pääle selle kõik teerahad ja teised kõrvalised walimistekulud  ja kreisi ning kubermangu walimisekommiSjonide  kantseleikulud langevad kroonu paale. Maawärisemine Kalabrias. Maawärisemise õnnetus KalabriaS on terme Jtalia hirmu täis ajanud. ÖnnetuS on nii määratu  laialine, et sugugi Võimalik ei ole, kõiki neid koledusi kirjeldada. Sellepääle Vaatamata, et maawärisemise õnnetumatele juba umbes miljon liiret kingitusi kokku on tulnud, tähendab see ometi umbes sedasama, mis tilk wett mere kohta. Kuningas Victor Emmanuel sõidab löuna-JtaliaS  maavärisemisest purustatud kohtades automobiliga  ümber; ta on kuni 100,000 liiret kinkinud.  Igal pool on kange hirm, sest et uusi maaalust põrutust oodetakse, mis ka wiimaStel päiwil siin ja sääl tõeSti juhtunud on. Paljud perekonnad sõidavad Jtaliast ära. Kõik weorongid  raudteedel on haawatuid täiõ. ArStirohtusi  ja haawasidumise abinõuufi on kohtade pääl wäha. Paljud raskesti haavatud on selle järeldusel  surnud. Surnukehad laotakse ilma puusärkideta  ja surnu ülikondadeta hauda. Ainuüksi Zoppoli ümbruses kaeweti senini umbes 200 surnukeha Varemete alt wälja. Haawatuid luetakse kuni 10.000 inimest olevat. Inimesed, kes õnnetuse paikadest NeapoliSse tulnud, on paljud  hirmu järeldusel keeletuks jäännd. SöjaminiSterium  saatis pääwarjuta jäänud rahvale mitu kümmend tuhat telki. MeSstnaS olid maaalused  põrutused nii tugewad, et paljud inimesed jalapäält maha kukkusiwad. Maavärisemine käis laia laenena tervest Kalabriast, Romast, Mailandist ja Florentfist üle ja oli seda ka Prantsusemoal tunda. Tänavu  aaSta oli see teine suur maavärisemine, esimene oli teatawaSte JndiaS, LahoreS, kuS ta tuhandeid inimesi surmas. Sellest kuni 554 S a k a l a H 70. 1905.