pilgul Annit waatama minna. SäSl, just kui tema alla kitsasse käiku jõudis, nägi tema sinise prilliga meest, kuida see waarudes ja seinadest kinni hoides lühema nurga taha ära kadus. Mida otsis see mees praeguse ilmaga siin? Tume aimdus asus tema rinda herra Holston läheb praegu Anni juurde. Mis temal sinna maja minna on? Braddonil tärkas korraga meelde, et tema neid wiimati salaja ja usaldawalt rääkides näinud oli. Oliwad nemad mõlemad ühes nõus ja tema, Braddon see narr, kes liiga tagasi hoidlik ja auupaklik olnud oli, kus seda olla maja ei olnudgi! Ja just see mees! Kadedus, wiha ja kibe südamewalu ähwardafiwad tema rinda lõhkuda. Ja kapteni käsk? Tema laks muidugi oma koha pääle, temal ei olnud samase nacSterahwa järele enam igatsustgi Z Juba seifis tema alumise luugi augu wahcl, kui tema korraga hädakisa kuulma armas; oli aga ka wõimalit, et omas arwamiseS eksinud oli. Mis aga siis, kui see kisa Anni suust tulnud, kui tema selle suure tugema mehe meelewalla alla sattunud oli?! Temale ei tulnud sugugi meelde, et see ilmwõimatu oli, sellepärast et Anni ju teiste hulkaS reisis. Pitkcma mõtteta tormas tema tagasi kolmandamaSse klassi. Suures ruumis ei olnud proua Spiclmanni mitte näha, aga tema kotka juurest paistis nõrk walguse kuma ja lapse nutu hääl käis säält wülja. Säül kõrwaS nägi oga Braddon nüüd suurt mehe kogu ja kuulis tusaseid aga erutud Walesi: Mina ei taha mitte Robert, ära nõua ainult seda mitte minult, Robert; häbi tapaks mind ja mu hirm annaks mind kshs Sm! Sina pead seda tegema, mina nõuan seda sinu juurest ei tea keegi otsima tulla. Mind wõidakse wangi wõtta, mõtle oma Julie pääle sina ei teagi ju kelle käest ilmsüüta natuke kamalust,  muud midagi siis kõik hää Oh Robert, Robert mida sa minust wiimaks meel teed! Rikka naese, sa narrike, kui meie siit põrgust eluga pääseme! Ohutoru küljest kõwasti kinni hoides kuulis Braddon seda kõiki päält, ilma et oma filmi kõnelema mehe püült ära pöörnud  oleks. Robertiks nimetas Anni teda, kuna tema nimi ometi Toomas oli, ToomaS Hoiston, tema oli ometi seda nime mitu korda lugenud. Kes oli see saladusline Robert? Armuke wõi laulatud mees? Kai tema oga -viimane o!i, miks salgasiwad nemad siis üksteist ära? MikSpärast reisis siis naene kolmandamas, mees aga esimeses klassis? Selge oli, et see mees siis üks kelm wõi kurjategija oli, ning Anni pidi wastu oma tahtmist temaga ühes minema. Nüüd oli Braddonile ka see selge, miks Holston temaga ühes ruumis reisida ei tahtnud. Miks oli oga Anni temaga ühes tulnud? Armastas tema Holstoni wõi oli wiimane teda wägisi enesega kaasa sundinud? St Anni selle mehe kaassüüdlane olla wõiks, ei tulnud tema mõttessegi. Kuida see oleks, kui tema praegu siia ootama jääb ja teist, kui see Anni juurest tuleb, praeguse libedaga ül' Säre tõukab? Ainus käeliigutus ja seega oleks kohe üks kelm maa päält ivähem, ning üks õnnetu, ilus nacsterahwas oleks jälle waba! (Järg tuleb.) Teine puu M 7 oli kuuse laudadest tehtud. Pesa ruum päälmises pooles sa mee ruum alumises.  Talwel magastivad mesilased pesa ruumis mis kitsas, soe ja kuim oli. Toitu läks talwe jooksul wäga mähe, nii et kesvadel suur mee tagakewadel  ' pesa ruumi täis, pani kohe kewadise esimise saagi ajal ruumi puuduse ja palamuse päras! noore ema kosuma ning andis seega ikka esimise pere. Nõnda andsiwad need raks mesipuud mulle järgmise näpu näite: kui tahad misgi- sugust kasu saada, siis muretse tugewad pered; sääl juures olgu mee korjamise s. o. jõo- puudel laialised,  jahedad ruumid, kuna pereandja puudel selle asemel ruumid kitsad ja soojad seisku. Näituseks wõtan ma siia juure 1902 ja isog aasta töö, mis nimelt selle wiisi järele tehtud sai. ISO2 aasta kesvadel oli rukki- oras talwe poolt koguni ära häwitatud; sellest wõis eite ära näha, et eestulemal aastal suur meesika saak tuleb. See pärast oli tormis sel aastal mesipuud palju noori peresid heita lasta, keda siis teisel aastal wõiks jõo puuks tarwitada. Mul oli sel ajal 10 mesipuud. Neist oliwad ühed tugemamad, teised nõrgemad, aga ma tegin nad kõik ühe jõoliseks seega, et mõned päewad pääle ivälja tõstmist, puud ümber wahetasin, nii et tugewad nõrkade ja nõrgad tugewate asemele jäiwad. Kus tarwis sääl segasin teistkorda meel, kuni igaS puus ühe palju mesilasi oli. Selle pääle wähcndasin ruumisid nõnda, et kusagil mesipuudes tolli ruumigi ei olnud, mis poleks mesilastega kaetud. Tühjad mee ruumid toppisin sooja materjaliga täis. Kui ruum hakkas üle aru kitsaks minema, siis laiendasin seda kaanetatud meekärje juurde tegin igakord palawä linkri tühja mee ruumi panemise läbi mesipuu seest soojaks. Kihutus-to iduks andsin keedetud mesket sukruga. Nõnda hoolitsedes läks tagajärg paljugi hääks, sest ühel ilusal päewal tuliwad korraga seltsis. kui ühest puust, kuue mesipuu esimised pered wäija. Selle kogu-pere, mis 40 naela raske oli. jõudsin ma pärast 4-jaks jagada. Ülejäänud neli puud heitsiwad teisel päewal ükshaawalt korda mööda; S päewa pärast läkstwad 7 tagapere  jälle kokku, mida ma ka 4-jaks jagasin. Nii sain ühtekokku 40 noort peret. Ka S, mis 19 aastat oli jõu-puu olnud, andis 4 peret. (Järg tuleb.) Sõda. Peterburist. Kuropatkini telegramm Keisri Majesteedile 4. julil. Pärast Fönschunlini kõrgustikkude ärawõtmist  ei olnud meie teated idapoolsel rinnal waenlase tugewuse üle täielikud, sellepärast wõeti 4. juulil waenlase kallale tungimine seks otstarbeks ette, et tema tugewuse üle Ljanschangueni pool selgust saada. Kindral krahw Keller sai käsu, mitte kõrgustikkude ärawõtmist eesmärgiks pidada, waid ainult waenlase wõitlemise jõudu mõõta. 3 bataljoni suurune pahem jaoskond saadeti Sjabeilini kõrgustikkude wastu, keskmine jaoskond, 14 bataljoni suur 12 suurtükiga kindralmajor Kaschtalinki all määrati Sjaokaolini, Kumirna ja Ufanguani kõrgustikkude püüle tormi jooksma. Parem jaoskond, 1 bataljon suur, pidi Sinkaolini ja Laholini kõrgustikkudele minewad ristteed oma alla wõtma ja kindral KaschtalinSki wäe paremat tiiwa kindlustama. Tagawara salgad wõtsiwad Tawuani juures seisukoha. 3. julil õhtul kell 11 tõrjus üks bataljon püssitikkudega Jaapani wahiwäe ristteelt Laholini ja Sinkailini kõrgustikkudesse. Kindral Kelleri poolt saadud traadisönumite järele oli lahingu käik järgmine i Kumirna ja Sjaokaolini kõrgustikkudelt oliwad jaapanlased  öösel lahkunud ja siuna ainult wohiwäe maha jätnud. Koidu ajal wõtsiwad  kindral Kaschtalinski mäed need kõrgustikud oma alla ja törjusiwad Jaapani  wahiwäed tagasi. 4. julil hommikul kell V-6 asus hulk waenlase wüge Ufanguani  kõrgustikule ja lõune pool olewatele mägedele ja hakkasiwad meie mägedele ägedasti püssidega tuld andma. Kindral Kaschtalinski saatis esiti 1, siis 3 bataljoni neid mägesid ära wõtma, aga see ei läinud hoolimata ratsa mäe-suurtiikibatarei kaastegewusest korda; wäljasuurtüki batarei ei saanud maapinna olude raskuste pärast tegewusele tulla. Hommiku kell 3 otsustas kindral krahw Keller, keS Tawuani tornist lahingu käiku walwaS, kindral Kaschtalinski mäe juure minna, kus juures ta tagawara meestest 3 bataljoni Kumirna kõrgustiku wastu saatis. Et ennast saadud seisukohtadel hoida, pidi waenlase pääletungimise  pärast tagawara meestest uusi abisalkasid lahingusse saatma. Sääl leiti, et seisukohad oma olukorra järele meile mitte kasulikud ei olnud. Kui kindral krahw Keller 1 liini juurde oli jõudnud, nägi tema, et waenlase wäed meie omadega -võrreldes wäga suured on ja otsustas lahingut lõpetada ja tagawara mehi mitte enam ette saata, kuna ka edaspidist kallaletungimist  ilma suurtükkide abita oleks pidanud toimetama. Sellepärast käskis kindral krahw Keller kell Vsll e. I. wäg.sid oma endisele seisukohale Anselini kõrgustikul  taganeda. Wäed taganesiwad pikkamisi samm sammult täies korras juurde kutsutud wäljabatarei kaitse all. Keskpäewa ajal nähti -vaenlast Jansclini seisukoha parema tiiwa kallale tungiwat, kus juures ta Dshudjapudsa küla juurest oma mäebatarei ära wiis, mida meie 3da batarei tuleandmine  waikima oli sundinud. Kell 3 p. l, lõpetati lahing, wägi keeras Tawuani tagasi. Waenlase päälekippumine sai Lanhe jõe oru eel kinni peetud. Magamata öö ja palama päewa järele, kus wägi ilma waheta 15 tundi jalul oli olnud, oli wäsimus suur. Kahjud ei ole -veel selgesti teada, ometi teatab kindral Keller, et nad üle 1000 mehe ei ole, kuS juures iseäranis wapper 24. aS polk on kannatanud. Kindral  K ller kiidab iseäranis 24 polgu päSliku, oberst Leschitzki ja Jeletsi polgu pääliku oberst Poreikowitsi wapprat ja rahulikku tigewust. Wjimane sai jalast haawatud, aga jäi kuni lahingu lõpuni oma paiga pääle. Isamaalt. Kuresaaregi. Kuresaare gümnastumis tegiwad sel kewadel lõpueksami ära: Johann Albrecht Poolamaalt, poolakas, Mihail Bludzinski  Litawist, leedulane, Thadäus Hamburg Poolamaalt, poolakas, Ewald Hohlfeldt Hiomaalt, sakslane, Werner Grubener Kuresaarest,  sakslane, Konstantin Jegorsw Tallinnast, wenelane, Petei Kann Kl?e-saarest,  eestlane, Johann Lubinetzkl Podolrast, poolakas, Benedikt Masing Saaremaalt, sakslane, Wilhelm Meyer Tallinnast lakslane,  Adam NepelSki Poolamaalt, poolakas, Emil Rathlsff Kuresaarest, sakslane, Moses, Epstein Tallinnast, juut ja Jakob Dambery Kuramaalt, sakslane, üleüldse 14 isikut. Rahwuse järele on nendest 4 poolakat, 5 sakslast, 1 eestlane, 1 wenelane, 1 leedulane l lätlane ja 1 juut. Wähe wõõrastaw on, et eksamitegijateft ainult 4 isikut Saaremaalt on, kuna 10 isikut kaugemalt siia on tulnud. 27. junil oli „Kurhaufi" saalis hr. Linnamäggi juhatusel kontsert linna waeste HSükS. KontsertiS kanti 28, Saarlane. 1904.