kakskorda nüdalis wälja anda, temas põllutöösse, teadustesse, kunstidesse, tööstusesse ja uutesse leidustesse puutuwate  kirjatööde selgemaks arusaamiseks igasugu  piltisid tuua ja wiimaks meel ilma tsensurita ilmumast. „Walitsuse Teadaandjast"  kõiksugu teateid ja kirjatiikkisid EeSti keeli tõlkes awaldadä, ilma et need enne tsensuri poolest pruugilsiwad läbi waadatud saada. UuS selts. Tallinna tütarlaste eest hoolitsema Ewangeliumi seltsi põhjuskirjad  on sisemiste asjade minister 14. oktobril kinnitanud. Walewande mandumise pärast mõistis  4. skp. Tallinna ringkonna kohus 36-aastase Jakob Malmi kõigi iseäraliste õiguste kaotamisega 4V- aastaks wangiroodu.  Riiast. Uus ajaleht, nimega „Rishskija Wedomosti", hakkab 16. detsembril Riias ilmuma. Uue lehe wäljaandjaks ja toimetajaks  on endine „Rishski Westniku" toimetaja L- WitwitSki. Riia õpekonna kurator awaldas hiljuti selle küsimuse kohta tähtja seletuse, kas walla kogukondadel õigus on, neid talupoja seisusest lapsi oma walla koolidesse tulemast keelda, kes kiil selle walla piiridel elawad, aga ometi teiste waldade alla üles on kirjutatud. Seda küsimust otsuStasiwad seniajani pea kõik kohatised wallawatitsujed  selles mõttes, et wõõra waldade lapsed ka waStuwõtmata wõiwad jääda, ja kui neid wastu wõetakse, siis iseäralise maksu eest- Õpekonna waiitsus wautab aga asja pääle teisiti, ja igakord,  kui kogukonnad kooliõpetajaid walides koolmeistritele  kohuseks tegiwad, wõõra waldade lapsi mitte waStu wõtta, setetadi niisugust kohustusi tühjaks. Niisugusi kooli waiitsuse seadlusi ei pidakogu  wotitas mõned isikud, kes õpekonna kuratori  juures ühe rahwakoolide inspektori pääle kaeblusi pidid tõstma, et see wõõra walla lapsi wastu wõtta ja maksuta õpetada käskinud. See kaebtus on aga järelduseta jäetud ja wõõra walla talupoegade lapsi maksuta wastu wõtta sa õpetada  kästud, järgmistel põhjustel: praegu makswa seaduse järele piab iga 500 meeste sugust Ew. Lutheri usu meeSierahwa hinge kohta kool olema, mille ülespidamine terwett selle walla kogukonna liikmete pääl seisab, ja kõik Lutheri usulised talupoja  seisuse liikmed kannawad walla koolide ülespidamise  kulud ühes muude selle walla kuludega, kuhu alla nad üles on kirjutatud. Seda tähele pannes, et inimesed, kes ona päris waldadcsse juba kõik makjud maksawad, enam teist korda kus nad elawad, siis pole walla kogukondadel õigus, wõõraste waldade lapsi, kes mingil põhjusel  nende piirkonda elama sattunud, tagasi lükata. Kahju selle läbi wallad ci saa, sest selle läbi on ühtlasi teised wallad kohustatud, niisama wõõra waldade lapsi oma koolidesse wastu wõtma ja Wormfi saarelt. Keisri Majesteedi  märkus. Wormsi walla liikmed (eestlased ja rootslased) kokku 332 inimest, oliwad walla täiskogu koosolekul ühel häälel otsuseks teinud põllutöö ja riigimaade ministri herrat paluda, et ta Keisri Majesteedi ette nende truualamliku tänu kannaks, selle armu eest, et nende talude ostuhind koguni madalaks on määratud.  Nagu „E- kub. lehest" näha, on Keisri Majesteet talunikkude tänukirja hääle ise oma käega kirjutanud: „Olen hää meelega lugenud." Peterburist. Kõigekõrgem kingitus.  Nagu Skernewitsõist tulnud telegramm teatab, on Keisri Majesteet hääks arwanud käskida,  linnapääliku Me 10,000 rubla anda päö- linnas -veeuputuse läbi kahjusaanutele ära jagamiseks.  18. now. Keisrinna Majesteedi ihusoojus oli eila õhtu 37,2. Täna hommiku oli ihusoojus 36,9, tuiksoon 64. Et haigus hääde tagajärgedega paraneb, siis ei anta haiguse kohta enam ametlikka teateid. kohta selgub, et Peterburgis iga, hinge kohta 15 Vs rbl. maksma läks. Ometi selgub, et Peterburgi  elanikud meel -võrdlemisi -väikesed joodikud on, sest et näit. kreisi linnas JelujaZ, Smolenski kub., aastas iga inimese kohta umbes -viis korda rohkem  joodi, nimelt wedrp, mis ligi 40 rbl., ikkagi iga hinge kohta, -välja tegi. Arwatakse, et ISO4 a. 6S miljoni wedro wiina ära joodud saab millest kroonule 522 miljoni rubla sisse tuleks. Omamaa telegrammide kui ka kirjamärkide  hinna alandamisest teatatakse Peterburist Odessa lehtedele. Alandamine sündiwat ju tulewal aastal. Amerika kahewõitlus kahenasterahwa wahel. Nagu päälinna lehed teatawad, on Peterburis kahe noore tüdruku wahel Amerika duell olnu. See, kes surmaloost tõmbas, laskis ennast maha ja suri silmapilk. Kui teine sellest kuulva sai, tegi tema kaks enesetapmise  katset, jäi aga ainult sellepärast elusse, et waStu põske sihitud tuleriist lahti ei läinud. „Punase Risti" selts paneb Peterburis  weeuputuse läbi kahju kannatajate hääks korjanduse toime- Moskwast. Kaupmeeste klubi on, nagu „Now. Wr." kuuleb, jet aastal kaardimängust 140,009 rubla Usse wõinud. - Kaardimängu kaswamiso  tagajärjel on klubi kapital 900,000 rublani tõusnud. Raibetest toiduainete walimista mine. Politseile teatati, et Krestowski wäruwa taga wabrik olla, kus surnud loomade raswast kunstwoid  walmistatawat, kuna liha suitsuworstidena  minewat. Wabrik olla ju ammu tegewuses. Ülewaatajatele anti kange käsk asja kohe järele kuulata. Moslwa elanikud on nende juttude põhjal nii erutatud,  et keegi enam worsti osta ei tuha. Odesk. Now." kaastööline rääkinud hiljuti Leo Tolstoi poja Leoga, kes selle kohta mitterahulolemist  awaldanud, ci neid päeivapiliisid, kus tema isa ühes Maksim Gorkiga üles wõetud, palju laiali laotatawat. Pääls muu ütelnud ta.' „Wiimasel ajal walmistatakse neid piita sellepärast  rohkesti, et Gorkit minu isa järele järgmiseks  kirjanikuks peetakse. Gorki on aga kõige igapäewasem, minu arwates isegi kolmanda järgu kirjanik ja teda minu isa järgmiseks teha, on liig. Tschcchowiga on teine osi. Tschechow on kunstnik ja minu isa on kunstnik, aga Gorki on uulitsa, „karja" kirjanik. Kord laskis minu isa küll ennast ühes Gorkiga fotograhweerida, aga see sündis ühelt jalutuskäigikt tagasitulekul koguni juhtumist. Muidugi seisab minu isa sellest kõigest kõrgemal, aga siiski on ses -vastumeelt." Jaroslawift. Pöial ära hammustatud.  Neit päewil sõitis Jaroslawi raudteel  keegi hästi riides mees Moskwasse, kes kangesti purjus oli ja uskuda ei tahtnud, et Moskwas selle tee wiimane jaam on, mispärast säalt edasi sõites uus pilet tuleb wõtta, ning wagunist wälja ei läinud. Wiimaks iviidi ta mägist wälja mille juures tõuswal tülil purjus mees ühe konduktori parema pöidla otsast ära Warssatvist. Iseäralikust testamendist teab „L»dz. Ztg." kõneleda. Neil päiwil awati kellegi K. P. testament, kes oma terme warandnje, 50,000 rubla, oma õetütrele Ale ja oma nooreea sõbrale W-le jätnud, aga selle tingimisega, et K. W.-le naeseks läheb. WaStusel korral langeb see -varandus mitmele häätegewale seltsile. Neiu K. oli kohe malmis oma surnud onu wiimast soowi täitma, oga W. leiab need tingimised enese kohta „natukene koormawad" olema, ja nimelt sellepärast, et tema juba 72, neiu K. aga ainult 18 aastat mana on. Helsingist. Soome paberiraha peab Kõrgemalt antud määruse järele edaspidi Peterburis Wene riigipanga trükikojas trükitama. Wäljamaalt. Berlinist. Wene - Saksa kaubalepingu üle läbirääkimised lõpetatakse IS. now. Siis jäetakse nemad natukeseks ajaks seisma. Konstantinopolist. Türgi walitsus teatas eila saadikutele, et sultan paranduste nõudmised põhjusmõtteliselt wastu wõtab. Kaugelt idamaalt. „oulls llÄsgiAplill" Wiini sõnumisaatja teatab, et temal ustawast diplomaiiallsest hallikast teada on, et kauge idamaa  küsimus WisbademS pää kõneaineks oli ja et selle läbirääkimise järelduseks kindel kokkuleppimine  Wenemaa ja Saksamaa wahel kõige selle kohta oli, mis nende tegewusesse kaugel idamaal puutub. Niisugusel juhtumisel, kui Jaapan Inglismaa abiga Wenemaale sõda kuulutab, wõib Wenemaa Saksamaa toetuse pääie kindel olla. „LtaiulÄi'ä'i teate järele on Wenemaa poolt kindel seletus antud, et Wenemaa mingil sammu astuma. Nendest sõnadest wõib otsustada, et kõik Wene-Jaapani mõtete lahkuminekud rahulikul  teel selgitatud saamad. Inglismaa wällmiste asjade amet pääministri  lord Balgouri soowi järele ja kuningas Eduardi täielisel hääkskiitmisel töötades on õige tungiwalt Jaapanile nõuu annud, Wenemaaga svjaliku kokkupõrkamise eest ära hoida. Politika klubides, millede liigeteks mõlemate parlamentide liikmed on, kiidetakse seesugust Inglismaa diplo- Jtalia leht „Lrilmus," awaldab oma Petcrburgi  sõnumesaatja jutustust Jaapani saadikuga Peierburgis, krahw Kurinoga, kes temale järgmist  ütles: „ Seisukord on tõsine, aga mitte sõjaga ähwardaw. Jaapan soowib, et Wenemaa  tema kasust Koreas ülemõigustisteks tunnistaks,  ja Wenemaa on seda nõudmist põhjendatuks tunnistanud. Ei Wenemaa ega Jaapan ei soowi sõda. Igatahes tuleks Jaapanil üksinda Wenemaaga  sõdida, sest et Inglismaa otsekoheselt selle asjasse ei puutu, ja Jngiise-Jaapani lepingu mõtte järele on ta kohustatud, ainult niisugusel juhtumisel Jaavanile appi tulema, kui wiimase pääle kaks riiki langemad. Seda pole aga uskuda,  et keski leine riik Wenemaaga meie wastu «võitlemiseks ühendaks. Jaapan ei püüa Koreat oma alla wõtta, see pole tale kasulik  ega ka maja. Wenemaa, nii palju kui mina aru saan, ei püüa ka Koreat materjaliliseli ära wõtta. Mi» tarwis sits sõda? See sõda nõuaks mõlematelt waenulisteit pooltelt raskeid inimeste-, kui ka rohalistvhwrid, ja kumbki pool ei wõl sellest iseäralisi kasust saada. Sõda oleks ainult mõnedele teistele riikidele kasulik, keda Wenemaa, kui ka Jaapani nõrgemaks jäämine wäga huwitab. -- Sõja lahtipääsemise sõnumitele tuli paar päewa tagasi uus juurde, mis wäga tõsine wälja näeb, ehk teda küll „»agu kuulda" läbi pehmendataks-. Neil päiwil teatati, osa Jaapani 47 Saarlane, 1903