I. >.pr. paniwad Roita, Butohi, Kwemohodawscheni  ja Sinodali külade 2VO talupoega Sinodali wallawalitsuse kinni, wiifiwad Keisri pildi säält wälja, wõtfiwad ametnikkude käest ametimärgid ära ja käskifiwad, et ametnikud endid nende osjadesse mitte ci segaks. Telawi kreisi on sõjawügi saadetud. Tagonrogist. „RuSkoje Slowole" telegrahweeritakse Taganrogist: „Wangid on wangimaja ära purustanud. Sisemised ruumid on palju rikutud. Järelkuulamine on alganud." Wäljamaalt. Saksamaalt. „ArmaS Keisri Herra!" Pankowis on töölisel Krauscl kaheteistkümne aastane poeg Wilhelm, kes sealse wallakooli esimeses klassis õpetust saab- Et ergas poiss heameelega kõrgemat kooliharidust soowis, wõttis ta julgust ja saatis keisrile järgmise kirja: „ArmaS Keisri Herra! Mina kui kaheteistkümne aastane poiss istun siin Pankowis enese kooliherrads juhatusel wallakooli esimeses klassis- Mina tahaksin heameelega edasi õppida, aga isal ja emal pole minu koolitamiseks  jõudu- Et aga minu nimi, nagu Sinulgi, armas Keiser, Wilhelm on, ja mina ka 27. jaanuaril sündinud olen, nagu Sinagi, siis palun ma Sind, aita mind." Poisi palme ei jäenud tähele panemata. Keiser lasi järele kuulata, kas poisi seletused õiged on, ning kui talle waStus tulnud oli, saiwad weikese Wilhelmi wancmad teatuse, et keiser nende poja oma kulul Pankowi realkooli paneb. Rootsimaalt Ühe Eesti laewamehe matustest Rootsimaal kuuleb „Rigasche Rundschau" järgmist: 10. märtsil suri Hiiu laewa „Karini" kapten P. Pruul Rootsimaal Ahus häkitselt ära. See sündmus  oli laewameestele seda kurwem, et keegi sääl eeStikeelt ei mõistnud, seda ainumat  keelt, mida laewamehed tundsiwad. Alles 14 päewa pärast jõudis Ahusse „Karini" uus kapten J- Sõel, kes natukene saksakeeli oskaS ja ühe laewamaakleriga seltsis enese kadunud eelkäija matused joonde ajas- 24- märtsil masti wõeras meremees maha- Matused oliwad wäga pidulised ja temast wõtsiwad peale „Karini" oma meeste meel kogukonna walitsuse liikmed, tolli, lootsi ja sadama ülemuse ametnikud täies mundris osa- Lipud oliwad linnas ja sadamas poolde maSti lastud. Õpetaja tuletas mõjumas kõnes ka kadunu sugulasi meelde, kellele kauge maa wõimatuks oli teinud, lahkunule wiimast austust Üles näidata. Nendele saadab ehk troosti, kui nad sell kombel kuulewad, kui pühaliselt  teiselt poolt Lääne merd tulnud wõeras Ahus wiimasele puhkusele kanti. Bombaist. Ajalehteda teatede järele on praegu 200,000 meest suur Wene söjawägi kesk Asiasse kokku tõmmatud. Wene wäed wõiksiwad, kui nad tahaksiwad, ühe nädali jooksul Herati ära wõtta. Ahwganistani  söjawägi on peaaegu kasutaks saanud. Selle läbi, et wenelased Orenburgi  raudtee walmistegiwad, on asja seis täitsa muutunenud. Inglismaal pole kunagi nii tõsiselt waja olnud, Indiat walwata. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, l. mail. EeStikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Blohseldt. 17 Saarlane. 1905 llsWrsr-. x«t>Äm, r. LS 190 Z ?chzM. Asi. 8sv«»ds»». ,Lm«»»rs trAMyM, x»sb»-?Ä> .'i 171 Kuresaare st—R iig a. kt»pkc»r A. tuleb laupäewal, aprillil s. a. õhtul Riiast siia sa sõidab teisipiiewal, 3 mail s. a. kellu 8 hommiku Romassaare sadamast Riiga- Lähemat teatust annab ThölZd LttNge. Saackck kalendri ostjad, kellel allnimetatud kalendrid käes on, saamad järgmised kingitused: 1) „Saar!ane" 1905 aasta päälc: Kõiksugu Wnrskeid knln ostab ja maksab kõrget hinda A. ZÄ«rtenso»s Romasaares, maja 9 Kuulutus. Mustjala wallawalitsuS annab sellega teada, et selle walla magasinidest allnimetatud  päewadel oksjoni wnsil kohe makscte.wa  raha eest wilja müüdakse. nimelt 480 wakka rukkid ja 320 wakka odre. Müümine on 29. aprillil Mustjala magafimft  ja 30. aprillil Wõhma magafinist, kell lv hommiku. Mustjalas, 22. aprillil 1905 a. 595. Wallawanem J. Siim. Kirjutaja Kindlam. 1 lius wkdnidegi MII Im ja bausristisiü köites suuruses sooritad oäau-ats dilläitäsZs. Fr. Sepp, Huäss - nutikas, maja 27. Wiiljamaa Iii!»-, siis- js riiime- issriiiiH, iviimascd juba 4 rubla 60 kop. tükk, müüb hääde tingimistega MM' Õpipoissi "WU otsib Tischler Kohk. Ilmunud ja on maal kirikuõpetajate käest ja Kuresaarcs „Saarlase" trükikojast  saada: Kirikukellad, Jutluse lendlehed. .-t? 3. Kindlaks jää, kindlaks jää! Kirjutanud Pöide õpetaja C. Sitzka. 4. Usu aga! Kirjutanud Märjama õpetaja G. Haller. 5 Püha altari sakramendi tähtsus. Kirjutanud Jüri õpetaja W> Weisiberg. 6. Kus poole näitawad Kristuse risti arud? Kirjutanud Karuse õpetaja praost J. Rinue. M 7. See on lõpetatud! Kirjutanud Martna õpetaja G. Haller, 8. „Mina tean, et minu Lunastaja elab!" Kirjutanud Walga Eesti koguduse õpetaja R. Wühner Teadaandmised. Teadaandmine. Kesknädalal, 4- mail 1905 a. kellu 11 enne lõunat pakutakse linnaametis Loode ja Pilan pargi heinamaad wälja. Seekord ei nõuta mitte salogi maksmist, kuid rendiraha peab kohe pärast wäljapakkumist  ära maksma. Kuresaares, 19. aprillil 1905. Linnaamet. Teadaandmine. Lehmade omanikkudele antakse teada, et lehmade karjamaale ajamise aeg 1. mail algab ja et igaüks peab lehmadel sarwede wahed otsad ära saagima, sest et wastasel korral ette tulnud kahju eest peab Vastutatama.  Piletid on niisama kallid, kui minema!  aastalgi ja ilma piletita ei tohi ühtegi lehma karjamaale ajada. Piletist wõib igal ajal raekojast karjamaa inspektori hr. Melkerti käest saada. Linnawalitsus, Kuresaares, 25. aprillil 1905. Kuulutus. Torgu lvallawalitsus annab selle läbi teada, et selle walla tagawara wilja magasinidest  saab oksjoni wiisil wilja müüdud ja nimelt: magafinift 2, mis seisab Sääre küla juures, 9. mai kuu päewal 1905 aastal 125 wakka odre ja magasinist 1, mis seisab Torgu wallamaja juures 10. mai kuu päewal 1905 aastal 698 wakka rukkid ja 160 wakka odre. Oksjon algab kellu 10 hommiku. Müüdaw wili on täiesti hää. Tõrkus, 22. Aprillil 1905 a. 546. Wallawanem M. SuurhanS. Wallakirjutaja J. Tuu ling. Mm kauplus, mis enne Lindholmi majas oli, on nüüd prl Jssajemi majas, kaubauulitsa l. Endist lahket osawõtmist looteS S. KZssM