luna suurem jagu alles tanvitamata laual seisis. Saadi otsusele, et poiss wingu jäänud. Esiti tunnistati  ta arsti poolt surnuks, aga herra Oi-. Maasingi hoolsal tegewusel tuli noorele mehele pärast ometi meel elu stsse, kui ta juba 16 tundi kõikide arwates surnud oli olnud. -- * Liiwimaa kubermangu karskuse-kuratoriumile  on 1902. aastaks ainult 20,000 rbl. kroonu poolt määratud, nagu „Düna-Zeit." teatab. See on 10,000 rbl. wähem km minema!  aastal ja 40,000 rbl. wähem kui kuratorium  oma tarwituste pääle, mille kohta eelarwed  oliwad walmistatud, oli palunud. Sellega peab umbes kaks kolmandikku osa kõigist neist kasulikkudest ettemõtetest, mis kuratorium joomakombe  tagasitõrjumiseks toime panna mõtles,  kõrwale jääma wõi edasi lükatama. „Düna-Zeitung" olla kuulnud, et kaudsete maksude  pääwalitfus Liiwimaa karskuse kuratoriumioele  antama summa sel põhjusel nii wäikseks  määranud, et kuratoriunn poolt käima pandud kohalikkudest asutustest sissetulekud wäga wäiksed olnud. Rahwas ja karskuse-seltstd ei pea siis joomakombe  wastu wõitlemise asjus mitte ainult kuratoriumide abi pääle lootma jääma, waid seda tarka sõna silmas pidama: Aita ise ennast! „Post." * Zurjewi posti- ja telegrahwikontoris seatakse, nagu „Nordl. Ztg." teatab, 1. webruarist  saadik wahetpidamata Lelegrahwiteenistus  sisse, nii et kõik telegrammid öösi kui päewa ühte wiisi wastu wõetakse ja edasi toimetatakse. * Kohtukojast. Lapse uputamise pärast oli Elisabet Siska Ib. januaril ringkonnakohtu  ees. Nagu omal ajal teatatud, wiskas Siska minewal sügisel 7. septembril oma abieluta sündinud  lapse puusil!alt Emajõkke, kust surnukeha alles 17. sept. leiti. Kohtu ees tunnistas taebtusealune üles, et ta lapse jõkke wisanud. Seda teinud ta aga meelesegaduses  ja sel põhjusel, et keegi teda lapsega ei olla sallinud ega wastu wõtnud. Ta olla nii waene, et tal wõimata olla ennast ja last ilma teenistuseta elatada. Tunnistajad tõendasiwad, et tema seisukord tõesti halb olnud. Asjatundja arst ei arwanud seda mitte kinnitada  wõima, et kaebtusealune kuritööd toime pannes meelest segane olnud. Kohus mõistis Siska kõigi õiguste  kaotamisega kaheksteistkümneks aastaks sunnitööle, tahab aga kohtuministri kaudu Keisri Majesteedile palwet  ette panna, et seda nuhtlust pehmendataks ja Siska ilma õiguste kahandamata kolmeks aastaks mangi Mõistetaks. /Post." *Wiljandi linnawolinikkudeks waliti 22. januaril, nagu „Fell.Anz." teatab, 196 walimisele  ette pandud kandidadi hulgast järgmised:  Robert Schmidt, Alexander Werncke, admokat Robert Schoeler, Hans SaH, loomatohter  Peter Raska, Gustav Johns, Alexander Ehrenberg, Nikolai Boström, apteeker Max Schoeler, Hermann Warnicke, rohukaupluse omanik, O. parun Engelhardt, adwokat, õllexvabriku  omanik Bruno Sewigh, Felix Boström, Julius Peter sen, Hermann Rose, wabrikuomanik,  Hermann Strömberg, kreisiarst, Robert Natus, Johann Paul, Alfred Schwan, Johann Alwer, Woldemar Trühl, Karl Leppik, Heinrich Schauw. Linnawolinikkude kandidatideks saiwad  nende jaoks langenud häälte järele: Eduard  Plöger, Henn Riet, trükikojaomanik Friedrich  Feldt ja Th. Aunap. ?. Tarivast» ja Helme kihelkonnas kuulukse kõrtsipidajaid oma äri üle kaebawat: joojaid olla mähe, rent kallis. Rahwazutu järele näikse see ka mitme põhjuse pärast tõsi olervat; esiteks sellepärast, et kõrtsid nüüd monopoli läbi kindlamale ja paremale korrale on seatud, teiseks sellepärast, et õlu palju kallimaks on läinud, nõnda etpaljud ainult „monopoliga" lepiwad, ning kolmandaks on raha üleüldse mähe. Majandusliste asjade eest hakatakse aga seda enam hoolitsema. Ütelgu nüüd monopoli wastased weel, et rahwa elukord ei parane. ?. Nagu mõnest kohast mujaltgi kuulukse, nõnda on ka meie pool jutud rahwa seas liikumas, et kroonu tubaka-suitsetajatele iseäralist maksu wõi patendiraha pääle tahtwat panna. Wäga huwitaw ja tõe poolest tarwiline oleks meel see, kui wnna- ja õllejoojatega sedasama tehtaks. * Mõrust. Hirmus õnnetus juhtus, öösel mastu 18. jan., nagu „Deenas Lapa" teatab, säälses „Kommerz-hotellis", kus üks koolipreili,  nimega Bertha Freitelberg, juba üks terme  nädal otsa oli elanud. Nimetatud ööl kuulis  üks kaupmees, kes kõrmal olemas Loas magas,  ühte wsidrat häält, mis nagu koera kiunumine  kõlas; pääle selle oli meel nagu kärsahaisu  tunda. Kaupmees läks wõörastemaja omaniku poole, ja siis hakkasiwad mõlemad waatama, missugune lugu preili F-gi Loas õieti on. Säält wälja tungima kõrwehaisu põhjusel murdsiwad nad ukse sisse ja leidstwad toa suitsu täis olewat. Woodi, milles preili F. magas, oli põlema süttinud, ja ka tema enese riided põlesiwad juba. Tuli kustutati ära ja õnnetu naesterahwas, kes oma minestanud olekust  ei toibunud, wiidi hospidalisse. Tuli näib ühe lambi lõhkemise läbi tekkinud olewat. Rõuge kih., Haanjas pääsnud tuli enne jõulupühi ühe talumehe ahjust parsil olemats tuimade hagude külge, mille tagajärjel  elumaja ja temaga ühe katuse all olem rehi ära põlenud. Ehk küll uus ja tubli maja odawasti, ainult 450 rbl. pääle, takseeritud  olnud, saab tema omanik wallakassast üksnes 300 ehk 2/3 osa põlenud Koone wäärtusest  uue elumaja ülesehitamiseks abiraha. är. WsstsMnast. Sala wiinakauplemme läheb siin mi suureks, et mõned kõlbmata isikud enam kallist jõulu esimest püha ega uue aasta paewa tähtsust ei häbenenud, maid oma äri koguni kiriku ukse ees ajasiwad, kus ühel pool möörmündrid  pekiga seisimad armuandeid korjan:as. Salakõrtsmikud kaswawad sääl ja tääl kui seened soojal sügisel maa seest wälja, kes kõik 56 Testi Postimees. z 902.