müüa? Mis kasu on nüüd enam tööst m muretsemisest? Saadud raha eest elame oma lühikese eluaja rahulikult lõpuni. Wõime omctigid  tööst kangeks lüinud liikmeid wälia puhata. (Järgneb.) Lätimaalt. Riiast- Möödaläinud laupäewal awati RiiaS kubermanguwalitsuse ruumides Liiwimaa talurahwaaSjade kommissaride kongress. Kongressi  juhatas Liiwimaa kuberner- Kongressist wötsiwad 13 talurahwaaSjade kommissari osa, ja pääle nende weel kubermangu talurahwaaSjade  nõukogu alaline liige M, S. Martschewski,  Liiwimaa abikuberner J. D- BologowSkoi  ja teised. Päewakorral seifis Liiwimaa  talurahwa wäljarändamise küsimus. Kongress  lõpetas oma töö 1õ- webruaril- „Jsam." Estmene Läti üleüldine karjakaswaiuse kongress astus esmaspäewal, 16 webr. Riias, Läti ajutises teatrihoones kokku. Kokku oli tulnud 80V osawõtjat, nende hulgas palju põllumeesteseltside saadikuid, iseäranis rohkesti wäikekohtade omanikka. Koosoleku awas Riia kejkpõllumeesteseltside esimees hra Osvlin terwituselönega,  mille lõpul ta koosolijaid riigilaulu laulmisele üles kutsus. Saadeti Schwaneburist hra SchlipSna ettepanekul Keisri Majesteedile truualamline telegramm. Esimese kõne pidas loomaarst Kalnin järgmise aine üle: „Praegune loomapidamise seisukord Baltimaal ja tema sihid tulewikus". Kõneleja soowitas Angleri tõu pidamist. Järgmise kõnelejana astus agronom  Zelmin ettekandega „Karjakaswatuse tõstmise abinõud" ülls. Ülepea oliwad püewakorraS  weel järgmised kõned: agr. Uimann „MiS on teistes maades loomakaswatamise edenemiseks ära tehtud"; agr. Zelmin  Loomatõud";  hra Kalnin-Kolberg „Hoolitsemine loomade eest"; hra Seltin „Loomade läbi. katsumise seltsid"? instr- Einmann  „Loomalautadest";  hra Laurson „Rammustoidu tabelid"; professor Kellner „Sigade kaswatamine".  Kõned ja läbirääkimised kestfiwad kaks päewa. „Wrl." Riia posti-ja telegrafiametnikkude ISVö aaSLa streigi asja halkas 18. webr. Peterburi kohtukoja wäljasõitew osakond RiiaS harutama. 28 süüdistamast oliwad, nagu Riia lehed teata» wad, 27 ilmunud (üks on surnud, üls teine haigeks jüenud.) Süüaluste nimepidi ettekutsumine  kestis kuni kella 12-ni. Kui tunnistajad ära wannutatud, loeti süüdistuse akt ette. Wäljarändamise-küfimus on praegu üheks kõige põlewamaks pücwaküsimuseks kohalikus  elus. Selle püüle waatamata, et Baltimaadel  maatööliste puudus wüga tuntumaks on saanud, ei wähene «väljarändamine mitte, maid «võtab just selle wastu ikka suuremat hoogu. Wiimasel ajal on maaelanikkude seäs tung Siberisse wälja rännata iseäranis suureks läinud  Asi on selles, teatawad „Rig N. Nachr.", et meie maa maaelanikkude arw, kes ennast «väljarändamiseks üles on andnud, suurem on, kui maaosade arw, mida wäljarändamise komitee siinsetele wäljarändajatele Siberis anda jaksab. Maad nõutakse nimelt «viis korda rohkem, kui seda anda on. Liiwimaa talurahwa-asjade kommissaride  konwerents, mis neil põimil RiiaS oma istumisi pidas, ei jõudnud selles aSjaS mingisugusele otsusele. Sõjakohtust. 16- webruaril hakkas Riia ajutine sõjakohus, nagu säälsed lehed teatawad,  Duhlenis ja KatlakalniS olnud rahutuste asja ISOS- a- harutama- Süüdistatawaid oli kokku 36, kellest 12 kinni on. Süüaluste kaitsjad  tähendosiwad selle pääle. et selle asja harutamine  mitte jõjakohtu, maid harilikkude kohtute alla käiwat. Kuriteod olewat küll sõjaseaduse maksmapanemise ajal korda saadetud, aga sõjaseadus  ise ei olnud sel ajal siis mitte weel ametlikult wälja kuulutatud. Selle seletuse põhjal otsustas sõjakohus aSja mitte edasi harutada, .«vaid seda ütem ssjakohtu  prokurörile otsustamiseks ette panna. S3-st kohtu ette kutsutud tunnistajast ei tuulatud kedagi üle—  Politilised süüteod kohtukoja ees Riias. Teisipäewal, 17. webruaril, algaS Peterburr kohtukoja wüljasöitew osakond Riias oma istumist. Kohtu juhatajaks on senator Krasheninnikow. Läbi harutati „Rishsk° Westn." tealll'. 1) Läti ajakirja „Auseklis'e" endise toi- mctaja Fritz Meerkalni afi, keS oma lehes kirjutuse,  päälkirja all „Tõde", awaldanud oli. Meerkaln mõisteti üheks aastaks kindlusesse tinni- Et Meerkalnil kohtu poolt nõutawat 3000-rublalist kautsjoni sisse maksta ei olnud, siis wõeti ta kohe wohi alla. 2) LaSbcrgi walla talupoja Kelli afi, keda Keisri MsjeStecdi teotamises süüdistati. Asja harutati kinniste uSte taga. Kohus mõis- K. õigeks. 3) Ajakirja ~Elu ja Kunst" toimetaja J. Waguli asi, kes lehe toimetuse ruumides mässulise sisuga kirjandust alal oli hoidnud, nähtawasti seks otstarbeks, et seda laiali laotada.  Kohus mõistis süüdistatama b kuuks kindlusesse kinni, mille karistuseaja hulka ka 25 päewa on arwatud, mis Wagul esialgsel «vangistamisel juba ära on istunud. Muud asjad oliwad kõrwalisema tähtsusega  „Post" Liibawift. Armastuse pärast. Liibawis leiti möödaläinud pühapäewal 2K-aästane neiu S. 8., kes ühe kaupmehe juures teenis, oma woodist surnult. Surnukeha kõrwal oli chloroformiklaas  ja kiri. Kirjas teatab kadunu, et tema armastuse ja igatsuse pärast oma peigmehe  järele wabatahtliselt surma on läinud; peigmees, nimega Kloksch, oli k. okt- 1907 a. ühe kallaletungimise juures politsei poolt maha lastud. Surnu rinna pääl oli Läti lehe „Leep. Atbalss" nummer, milles Kloksche surma kirjeldus seeS on. „Wir." Seda ja teist. Kõrge eluiga. Manast wahtmeistrist  Schmidtist on mitmel korral ajalehtedes kõnet olnud. Hiljuti oli ta läbisõidul RiiaS. Ta on praegu 137 aaStat mana. See on wanuS, mida harwa ette tuleb. Lubanu Saksa leht toob nüüd selle rvanamehe kohta laiemaid teateid  Kõige enam tähelepanemisewäärt on, et Schmidt oma terwel eluajal wiina ei ole joonud  ega suitsetanud; kõiksugu juhtumistest ja sündmustest on aga tema elulugu õige kirju. Schmidt on, nagu „Lib. Ztg." teatab, Helwetfiast  sisserännanud sakslase järeltulija, tema ema oli Mitawist pärit. Oma noores põlwes on Schmidt ka LtibawiS käinud, mis talle üsna wütkese linnakesena, põllude ja heinamaade wahel,  meelde jäenud. Wäga clawalt seisab tema mälestuses Suworowi luulus Alpide üleminek, sõjamäe esialgne «vastuhakkamine, järsud mägede seinad, kuS prantSkadle kuulid wingufiwad, sa Suworowi kaugus, mis sõjamäe waStupanekust wõtdu sai. Tuntud Kuradi silla ehitamisest üte Reusii jõe on ka Schmidt Mikult oja wõtnud, kuna tema üts esimestest oti nende hulgast, kes köite otsad läbi keerlema jõe ujudes teisele poole kaldale wnfiwad, mille tõttu silda pärast «võimalik  oli ehitama hakata. Prantsuse eelwahid, kcS selles käbipääsemala paigas Wene soldatid koguni oodata ei teadnud, ajanud Schmidt põgenema, kui ta ennem nende sõjariistad käest ära oli wõtnud. Borodino lahingust, kus Schsidt tülstst haawala sai, kirjeldab Echmidt iseäranis elawalt  Napoleoni sõjakunsti oma sõjawägede ülesseadmises ja tema MletungimiSte tagasi, ööwist ««wsom lübi. Oma esimesed loor. berid omandas Schmidt 1812 a. Malo-JaroSlaweist  juures, kus ta kaks suurtükki wõttis, ja Smolenski juurast, kus ta waenlase lipu ära wõttis, mille eest ta 4. ja 3. klassi Georgi  ordu risti sai. Leipzigi lahingust mana „Punapardi" waStu osowõtmise eest 1813. a. sai ta iseäralise auraha Georgi ordupaela otsas. 1327.—1825. aastani oli Schmidt Persia sõjas. Ta wõttis Eriwani linna pääle tormamisest osa ja sai jääl jälle waenlase lipu kätte, mille eest sõjawägede ülemjuhataja krahw PaSkewitsh Eriwanski temale ise oma käega Georgi ordu 2- klassi aumärgi rinda pani ja suurwürst Mihael Pawlowitsh temale SOO rubla annetas. Silistria lahingus 18õ3. s. wõstles wahtmeister  Schmidt kindral Kolpakowski, kes oma sõjameest»  st lahku oli sattunud, waenlaSte kcSkelt wabaks; lahingus Malahowi kurgani juures päästis ta admiral Nahimowi elu. Oma sõjalise  tcgewuse lõpetas Schmidt Kaukafias Schamili  allaheitmise pidustusega Gunilci juures. 1868. a. päästis ta oma enda elu kaalu pääle pannes põlemast majast kindral Schaloschnikowi kaks last ära, mille eest temale üks kuld- ja leine hõbeauraha annetati. Paljude wahwusetegude  eest on tal kõikide Georgi ordu 4 klassi aumärgid. Anna ordu S- ja 1. kl. aumärgid, Stanislause 2. kl. aumärk, 30 muud kuld- ja hõbeautähte ja Kõigekõrgema käsu pääle on ta hoowigrenaderiks nimetatud. Sõdades, kus ta ligi olnud, on ta 2 kuulihaawa parema jala sisse, Silistria juures mõõgahaawa rindu ja teise mõõgahaawa Sewästopoli juures pähe saanud. Jaapani sõja ajal reisinud 132-aaStane  manamees weel mandshuriasse. et sõjameeste  ritta astuda, kuid kindral Kuropatkin arwanud, et ta enam sõdima ei kõlba, ja käskinud  wana wahtmeistri koju ahju taha jalgu soendama minna. Tagasisõidul aga hakatud teda MoskwaS petisena kimbutama, sest et tema passi pääle ülestähendatud manust keegi pole uskuda tahtnud ja see tema tugema wäljanägemisegs  kaugeltgi kokku polo käinud. „Mr.^ Kaugemalt riigist. Peterburist. Päälinna waestele kinkis Bulgaria kuningas SofiaSse tagasi sõidul 5000 rubla. Usuwabaduse seaduse eelnõu on riigiwolikogu  kommisjoniS järgmisel kujul wastu W Zstud: 1. Igal inimesel, kes 21 aastat manaks saanud, on luba niisugusesse usku ehk ususeltsi astuda, mille liikmeks olemist kaelakohtu seadus ei karista. 2. Alaealised, kes seaduse poolt äramääratud  abielu-easse on jõudnud, wõiwad Ühest usust teise ainult wanemate, käsuwanemate ehk eestkostjate  lubaga astuda. 3. Kui wanemad usku muudawad, fiiS jäewad lapsed, kes alla 14 aastat wanad on, endisesse usku. 4. Kui inimene ühest usust teise läheb, siis lõpewad kohustused selle isiku ja koguduse wahel, kelle liikmeks ta oli, ära. 5. Kõik teadaandmised, palwekirjad ja muud paberid, mis usuwahetusesse puutuwad, on tempelmaksust  wabad. 6. Ametlik wastuwõtmine teise usku sünnib 40 päewa pärast seda, kui isik, kes usku wahetada soowib, sellekohase teadaandmise sisse on andnud. 11,000 rublaline kelmus tuli linna Obuhowi haigemaja majapidamise rewiderimise juures awalikuks. Kohtukoda mõistis riigipanga ametnikud  Sminini ja Sokolowi kroonu raha raiskamise  pärast wangirooodu, esimese 4-, teise 3V-. aastaks. Tsiwilnõudmine mõisteti 250,000 rubla suuruses summaS wälja. Kiiewis, 18. webr. Mitmetest kohtadest  lõuna-lääne raudieedelt telegraferitakse, 'et uuesti kange lumetuisk möllama on hakanud, mis raudteed hange aiab. Romanowskajas (Kubanimaal) Armawira  ja Kubanskaja jaamade wahel rööwifiwad kaheksa meest raudtee rahakorjaja käest 40.000 rbl. ära- Selle järel hüppafiwad röõwlid sõitma rongi päält maha ja kadufiwad- Üks sandarm ja üks ftrashnik saiwad haawata. „PoStim." Odessast. Kiire lumesulamise tagajärjel on alewikkudes majade keldrikorral» mee all. Läbikäimine alewikkudega on peaaegu lõpetatud. Wäljamaalt. Berlmist. „ VoSfische Zestung'ile" telegraferitakse  Sofiaft, et politsei uue seltskonna jälgile olla saanud, kes kuninga Ferdmsndi 14, Saarlane 1909