Päewaleht jiiftuo iga/llrlp&etDaL faülnaas, ZssrÄ lurtri, (McfeofA muu ®wH»rt wm<n araga I, m. s. K4n«traa( nr. 549. VeMscsaia MnctmiS dMg WicU üht- ja esilakdZaMei .Pfooxikhe* isimet., Talliruux, m» r. l^rvvm,. eas ldM Mfftfct 4 AsP. Isäa» fMafgste mtckkah § kop» lsde eessttas U Kop. GUileö KvotMteä S a o a o poote Kailimsä. v a s 0 s »?SeWÄsN« makfab ütm kmzssmetega: Kojn Mtt« lootes* teruw aasta peate 6 rbl. >?» kop. poote „ „ f w 20 „ roeerqwS.. ! ~ fo „ Ohe hau peole - , M „ Ttßhnw tatteMt ira oüm tenu« aasis {Mate $ rdt. hcp. jwate M » t » tl » a>««r«nd» „ 1,0. , Jrtie Itua psÄs - a » H ! Kr* t horda Kuus UmuaMt pcrrbonnaklitc «Keda - boatt tfllida looarfb, MM tblrd aasta* | rbl., paatri aastas §9 bafe , toeeraiwl a. 75 k. jmirdr maksta. Ur. S7l. Kesknädalal, 25, nowemkri! (8. dets.) 1909! IV. aastakäik.' Kaswatamine puhtusele. Wiirnasel äjgi vn Tallinnas linna-omawalitsufe kohta õige laialdast nurisemist kuulda. KõrtsnrÄud pahandawad oma sõprade ees liunawalitsuse  üle, kes neile ilmaaegu liiga tegewat: mõned seletawad isegi, nagu oleks joogikohtade  maksukõrgendamine raha wSljapressimrse otstarbe!  sündinud. Kuid need kaebtused ja kahtlustused ei suuda linnaelanikkude hulgas kuigi palju poolehoidjaid  wöita, sest nende arw on ikka Väike, kes kõrtsist käsulisteks asutusteks pearoad. Hoopis rohkem osawõtmist leiawad leiwategijad !a majaperemehed, kes puhtuse kohta käiwate eeskirsade  täitmata jätmise pärast trahmi alla on langenud.  Peaasjalikult sünnitab siin mõnede trahroide ülemäärane snurus Srewust. Sest kui trahw juba sadade  rublade peale tõuseb, siis peawad küll la eemalolijad  küsima halkama, kui suur ja lardetaw see mustus  õieti on, mis niisugust karistust ära on teeninud. Meie oleme nendega täitsa ühes mõttes, kes ar- Varvad, et ülemäära suured trahw id mitte eesmärgile ei rott. Sest nad äratawad enam kibedust kui puhtusearmastust  ja tasemad selle körwal asja õige põhjus- Mõtte nagu Varju jääda. Kus aga weel ühesuguse! süü pärast» mitmesugused trahwid määratakse, ühes kohas 10 —20 kord suuremad kui teises, seal sünnib Midagi weel hakwemat: inimesed, kes kohtupraktikaga hästi hittaroobi ei ole (ja seda ei ole suurem vsa! Meie elan ikkas halkamad kergeste uskuma, nagu oleks terwes asjas erapoolikud ja isiklikud põhjused mõõdu- Sndwad. See tekitab umbusaldust puhtuse kohta käimate  eeskirjade wastu ja nõrgedab nende kas m atam  a t mõju. Sest nagu sunduslistel määrustel, nii peab ka vende üleastumiste eest peale pandämatel trahwidel just Jasroatusline tähendus olema: mõlemad peawad linna elcmMa puhtusele jakorrapidmmisele  kaswatarna. Kui omawalitsus majade ja! hoowide puhtuse ning toiduainete Valmistamise ja müümise kohta piinlkkud  eeskirjad Välja töötad ja maksma paneb, siis ei tee ta seda tõeste mitte lõbu parast, ega e£ elanikkudega kiusu ajada ehk neile oma Võimu näidata. See oleks ju täieste mõtteta, kuna ometi eeskirjade andjad ise ka nende täitjad on ja nad nõnda sun> düslAa määrusid õieti iseenestele teemad. Selle juures on nad ennem ikka liiga pehmed, kui ülearu Valjud. Nende sunduslikud määrused on õieti juhatused  ja näpunäited, kudas üht wõi teist asja mõistlikult tuleb toimetada : on nagu wastastikuue  lepingu mis elanikkude iselesW Vahekorda teatawates,  kSikipuutuwates küsimustes ära määrab- Kuna  linnas suur hukk inimest jkitsa ruumi peal külgj külje wastu koos elab. siis vn niisugust Vahekordade äramääramist tingimata tarw-is. Ligistikku kooselamine sunnib iga üksikut inimest ka teiste nõudmisi ja tarmidusr silmas pidama, ühiskond  paneb isikule teatamaid raskusi ja kohuswsi peale, aga n ekd peab ta nurisemata kandma, sest et ta sellesama  teistega ligistikku kooselamise läbi ühiskonna  poolt kasusid ja mõnusid maitseb, mis tal üksikult  mõnes metsanurgas elades kättesaamata jääks. Niisugust roaadet peaks elanikkude hülgas kasäratatama,  küll siis ka paKandused ja trahwid surm dusliste määruste pärast maiha jääks, sest see oleks seltskonna kaswatam ine puhtusele. Ja seda on maga maja, mitte üksi majaomanikwdele  ja leimategijatele. maid terwele seltskonnale. Kes meie linna mõne Väljamaa linnaga wõrdleb, fee ei julge mitte ütelda/ et meie juures kulturarahroas elab. Minge waadake, missugused Helsingis majade hoowid on, teie ei leia seal ülearust paberivaa- futeüfi! Rootsis ci ole mitte üksi linnades uulitsate Mr® paberikonoid Aesse pandud, vaid neid leiame isegi maal väikeste raudtttjaamade juures olevates imetfades l Ja missugune mustüs Valitseb meie juures  sagedaste kõige peenemat® nii et isegi' politsei ja kohus peavad Vahele astuma) j Nagu sundusi iste määruste Väljaandmine mitte löb« ega kiusu pärast ei sünni, nõnda ei astuta nendest  ka harilikult lõviu ega kiusu pärast Üle, waidi enamaste ikka on harimatus/ rumalus ja suus arusaamise  puudus süüdi. l Kui leiwaäripidaia külgehakkavat haigust põdeva töölise paneb tainast sõtkuma, nõnda et kärnadekoored ja mäda leiva se® tarwitajate lauale lähevad, siss on see küll kursteoline hoolimatus oma kaubakarvltajate  terwffe wastu, nii et selle peale kõige teravama  nuhtlusega peab wastama. Aga omawalltfusele  ei ole mitte trahw tähtjas, maid tähtjas on niisuguseid  juhtumisi ära hoida.- et neid indmi mitte ei tuleks, ja sellepärast on nMrush Kt Zõkk WVcvtegijad  ennast tohtri poolt läbi Vaadata peawad lastina, tarwiline. Kes seda ajawiitmist paljuks paneb,  s« teadku,- et ta kohtu ja trahvi alla langeb, mis talle Veel rohkeyn tüli teeb. Kui aga asi jubai politsei protokollis ja kohtuniku käes on, stis et ole omawalitsusel enam Võimalik sõna sekka ütelda ega trahw! suuruse kohta mõju avaldada,- Vaid see on juba teisme Võimude määrata. Ei ole siis ka põhjust  omamaiitsuse üle nuriseda. Omawcklitsuse poolt Väljaantud eeskirjadel on kaswatusline täheudus, kuid elanikud ei peaks Mitte ootama, et ainult, politsei ja jaoskonna puhtusekuratorid  nende täitmise üle valm avad, vaid iga majaomanK olgu oma majas,- iga korteripidaja oma korteris puhtusekurawr ja kasvatagu ka lapsi ja teenijaid puhtusele. ' Kui palju pahandust, tüli ja kulu sünnitab näituseks  see, et mustaveelorudesse ja wSljMiguZohtadesse  kõiksugu risu ja rämpsu, katkilöödud taldrekuid  ja klaasistd, konsenvikarplsid, käterätikuid, linasid.i  wanu Vihtasid ja muud niisugust kraami wisatakse  lihtsa hooletuse pärast, et mitte ei tahchta uksest välja ja paar sammu prügikasti juurde minda. 2a selle juur® ei märka inimene sugugi selle peale mõtelda, et weetoru läbimõõt õige Väikene on ja ainult wee jaoks on määratud, kuna kõik kõwemad asjad toru tingimata kinni heawad matma, uputust sunnitama ja kallist ning tülikat puhastamist tarvilikuks  tegema, mille vastu tema jalavaew tühine asi oleks olnud. (Et tarwitse enam teist näitusi ette tuua, juba sellest selgub, et meie kasmatus puhtuse pidamisele meel mäga madalal algastmel seisab ja tihti selle aabitsatki ei tunta, sellepärast ärgu pahandatagu eeskirjade rvaljuse üle, waid wöetagu neid kui abinõu  wastu, mis elan ikka puhtusele peab kaswat  ama. Wäljamaalt. AWW.MsMa SoÄkmtnMs. . NMapäemal algasimad alaMWa istumised sSW mmistri seletusega! ühe tehnikaiste küsimuse kohta sõjM« mae asjus. Kuid saadikud kuulasstvad rahutult pck mstrr kõnet, kõik ootasrwad ainult Asquthi ilmumMkes  lordidekoja mastu käima otsuse pidi ette lugema. Waemalt oli Asquith püsti tõusnud, kui kõik malitsuseerakonna  mehed oma kohtadelt lahkusiwad. et talla austust üles näidata. Selsamal silmapilgul tuli koi Nalfour saali, keda manmn eelsed omalt poolt kiidu-, amald ustega tertoitasrroad. / Oma kõne algusel tähendas Asquith selle peale,, et saadikutekoda niisuguste sündmuste eel seisab, nagü seda enne Inglise ajaloos moel pole nähtud. (Kib> duawaldused wabomeelsete pool.) Kümme kuud ta- Sasi pööras kuningas alanrkoja. ainult alamkoja jch mljte istemkoja pgole, ettepanekuga, riigi tarmiduste la nende wäljammekute jaoks, mis sotsialsets paranduste  ja maakaitse heaks kulurvad, rahasummasid määrata.  Läinud istumistel ei ole Mitte ainult kestwuse ?Mle,-waid ka töõsigimuse poolest mõiftlejat. "lialgi ei ole eelarwe harutamine nii kasuljkka Mõttemahewsi sisaldanud, kui tänawu. Eelarwe mõeti parlamendi poolt wäga suüre häälteenamusega mastu. Rahmiaasemikud,  kellel määramata mõjumõim on, ehitastmad suurepäraline hoone ja ainult ühe nädala jooksul häwitati  see ara! (Hüüded: ~brawol" wanameelseth pinkidel.) Esimest korda Inglise ajaloos julges seisus,  kellel ühtegi õigust ei õle mõnda maksu kõrgendada  ega alandada, makswate traditstonide mastu Mälja astuda. Walitsuse aimamise järele ei oleks parlament oma au ja minewikukuulsuse määrt. kui ta mitte kohe kindlat protesti oma õiguste kallalq tungimiste mastu ei tõstaks. (Tormilised kiidüamaldused.)  Eelarwe wastuwõtmine alamkoja poolt an-- dis wõimaluse hulka uusi maksusid sisse'nõudma ha° kata. Neid maksusid mõeti walitsuse poolt selles armamises,  et nad saadikutekojüst läbi minnes juba! seaduslisteks on saanud. Esimest korda lükkas nüüd lordidekoda need seadused tagasi. Parlament lahkud koost, ilma et eelarwe seaduseks oleks saanud! >See aga tõi täielise korratuse rahaasjandusesse. Et kõige hädalisemaid riiginõudeid täita, pidi walitsus laenu tegema, mis enesega tingimata puudujäägu rahaasjus kaasa toob. Wastutus selle eest langeb lordidekoja peale. Lord Landsdowne lubab armulikult, et saadikutekoda  uuõ eelarwe Valmistab. (Naer.) Kuid fee annaks lordidele õiguse ka teine kord sedasama teha. Walitsusele jäi sellepärast mee I ainukene tee üle: kuningale  nõu anda,- et ta parlamendi koju saadaks. Soome põllumajandusest. M. Martna. 2 Eebhard leiab, et Soome ja Daani olud põlluhariiiiise  majapidamiste armu poolest üksteisele kõige lähemal seisamäd. Aga ka siin on mahe suur. Kuna Daanimaal 1000 põllutööd tegema elaniku peale 255 maa-majapidarnist tuleb, ei ole neid Soo* Mes enam kui 171. See on juur mahe. Üksikute maapidamiste maade suuruse kohta leiame järgmised armud: Inglismaal a. 1905 11,7 h. Daanimaal a. 'l9Ol 11,4 sSomnemaal «. 1901 10,5 '' Rootsimaal a. 1901 9.9 .Prantsuse,naak Q . 1892 6,1 „ Saksamaal a. 1395 5.9 ~ Need armud näitamad jälle põldu ja nkituM toos ja ei anna sellepärast päris õiget pilti,- sest et nuiujid wäga mitmel müsil haritakse. Üksikutel ma j ap i d a m i s te I oli põldu: Daanrmaal 10,5 hektari No otsima al 7,0 Soomemaal 5,8 55 Prnnlsnsinaal " Salsauiaa! \'j Põllu suuruse poolest on Daanimaa teistest poole osa ees. mis sealse põhjaliku maaharimise junres  wäga tähtis on. Ka Rootsimaal on põllu suurus teistest hulga ees, kuna teised maad ligikaudu ühejügust  suurust näitamad. Selle juures peetagu aga ji kaas. et Prantsuse- ja Saksamaal näituseks palju Viinamägesid ja aiamilja-majapidamisi on.- kus,- teadagi/  wäherna maaga kaugemale saab, kui Soome tcrawilja harimise juures,- kus harimisemiis pealegi Neel kaunis Vanapoolne on. Uuem põlluharimise-. wiis ei ole Soomes meel mitte kaugele teed tasandada  suutnud. Ka see asjalugu leiab põhjenduse ko hta  de wäiksusest,- rentnikkude namisest ja nende kindluseta olekust. Hoolimata tööstuse edenemisest peame Soomemaad  ikkagi peaasjalikult põlluharimisemaaks tunnistama.  1900. a. oli Soomes 2.712.562 elanikku. Nendest loeti 1.555.357 hinge põlluharijaks,- s. o. 57,3 °/ot erwest rahwast. Maa- ja linnaelanikkusjd mõrreldes  patstab see meel teramaMine silma. 1906 oli linnade elanikkude arm 14, maaelanikkude arm 867?. Kangelt suurein hulk inimesi elab maal, linnad on wäiffed ja üksteisest kaugel. Ja kõigist maaelanikkudest oli 1901 neid/ kes peaasjalikult põlluharimisest elasiwad/  70°/?. Mm mtumbtm. Soome maapind iagunes 1901 eraomandusena järgmiselt: riigimaad \3,093,46{ hekt. ehk 39, 4 % kogukondade maad ?9/t9( „ „ 0,2% kiriku maad \ 346,360 „ „ t, 0 % ühisuste maad \ 983,952 „ . „ 3,0% eraininieste maad J(8,494,253 „ „ 55,7% Suurem osa maad, s. 0. 18.494.253 hektari, on 118.619 erainnuefc omandus. Eeltähendatud maaolude uurimise komitee leidis 1901 Zoomemaa! 478.142 leibkonda (f. 0. maa elanikkirde  seas, kcs peaasjalikult maatööst elama pearoad).  Nendest oli 110.624 leibkonnal ehk 23%; oma raba harida. Me näeme sellest, et kõik maaomanikud oma maad ise ei hark —160.525 leibkonda 34%; harisiroad rentnikkudena maad. Üksikuid iseseismaid  maaharimise-kohtasid oli 271.154. 206.963 leibkonda  43%; loeti, kellel ei oma ega renditud Maad harida ei olnud. Need vliioad tööliste perekonnad,  kes endid palgatõölistena elatama pearoad. Nende seas loeti 62.779 leibkonda,- kes mingit elukutset niisugusena nimetada ei teadnud,- millest nad peaasja- kikult ülespidamist saamad. Need on need õnnetud Maatöölised, kes alatasa maal ümber rändawad tai tööjuhust otsiwad. 86.192 leibkonda leiti, kellel oma korterit ei olnud,- waid kes teiste perekondadega ühes korteris.elasiwad.*) Me.nägime eespool, kui palju mäaomankkkusid ja kui palju rentnikkusid põllumajanduses tegeivad on. Nüüd maatame,- kui suured maad kummagil harida on. 118.629 ehk 40,8 0 /o maaomanikkude harida oli 2.193.248 hektari ehk 77,1%' haritumast maast, kuna 168.525 ehk 59,2°Ä rentnikkusid 651.951 hektari ehk 22,9%' maaga leppima pidiwad. Need armud näitawäd  meile, et kaugelt suurem hulk maaharijaid kuulmata  wäikese maa peale on paigutatud. Suuremad kohad on omanikkude eneste käes,- ainult ribad ja kandid on wälja renditud. Kõiki maakohtastd miide suuruse järele ärajaotatud  liiki pannes saame järgmise pildi: Kohtade suurus üleüldine omanikkude rentnikkude arw harida 0,05 alla 3 hekt. J 06,462 5,603 j 00,859 3 (0 „ 78,778 35,232 43,546 (0 25 „ 56,790 43,948 ( 2,842 25 (00 „ 27,269 24,200 3,069 (00 ja üle selle (,855 (.646 £O9 Koffu 27 (,(54 ((0,629 (60,625 Me uäcmtc, et 1901. a. arwustik ka niisugused lapikesed, nagu 8,05 hektari maad, iseseismateks maapidamise  üksusteks loeb, millele ometi waemalt seda tähtsust anda wöib. Et ligemalt tundma õppida,- fui palju niisugusid ja nendest mähe suuremaid kohakesi  on, jaotame eelolewa iabeli esimese järgu kohad nelja iseosasse. Me saame järgmise pildi. 1) „PSewal." nr. 218 ilmuS —ots. poolt kirjeldus Soome põllumajanduse edenemise üle, kus mõned wead sees on. Nii on seal rentnikkude perekondade arwu l miljoni peale arwatud.  See on kuulmata kõrge arw. Terwsl Soomemaal ei ela nõnda palju perekondafid. Selle arwu järele saaksime, kui perekonna S-hingeliseks looksime, 5-miljonilise rentnikkude-klaSst. mus Sooms elanikkude arw vraeau umbes Z mwoni luur otu Kohtade suurus üleüldine oman. rentn. arw. harida. o,ob kuni 0,60 hekt. 39,099 645 38,456 °/»0 rr \ „ 20,333 5?4 49,779 1 „ 2 „ 27,685 4,699 25,986 2 „ 5 „ s 9,325 2,687 s 6,638 Aokku i 06,462 3,603 400,85*7 Me näeme, et umbes 2 / 5 kohtadel ainult alla 3 hektari maab on. Ja see ei ole mitte ainult Põllumaa,  maid ühes heinamaaga. 'Üleüldse on nentfe kohtade mil 95.734 hektari maad. Et need kohakeses Soome kareya kliima ja wähe edenenild tööstuse ning kaugete turgude juures niihästi kui mitte midagi ei tähenda> see on iseenesest selge. Nende kohakeste pidajad  ei saa oma perekondade terrvet tööjõudu lelle maa peal ära tarroitada, nõndasamuti ei saa uad ka oma ülespidamist siit, maid peawad mujalt tööd ja teenistust lisaks otsima. Maa wilja tarwiduse täilmise  kohta ei ole nendel kohakestel mitte kõige wähematki  tähtsust. Neid wõib ainult pesakesteks pidada,  kus teatam hulk inimesi peawarju leiawad, oma ülespidamist mujalt otsides. Need on need pesad,- mille samasid ka meremaa maaomanikud w limasel ajal rohkendada soowirvad, 'et mõimalikult suurt hulka inimesi pesakeste külge kinni siduda, kes siis sunuitud  on oma tööjõudu naabruse suurema maa omaniitudele  pakkuma. Mida rohkem niisugusid kohakest on. seda rohkem tööjõudu pakkumas, seda odawaut siis ka/paik, miile eest nad töötama peawad. Seda suurems aga wiletsus ja rumalus, mis niisugustes paikades  ! esitseb. Seda uäitawad meile Soome ,olud üliselge te. Kosteriolud on iseäranis hea mõõdupuu rahwa elukorra üle armustamises. Hoolimata suurest metsarikkusest/  mis hoonete-ehitamist edendama ja kergena dama "ling korteriolusid parandama peaks, nägime,- et 36.000 perekonnal oma korterit ei olnud. Seda külge ligemalt maadeldes leiame, et rahroas Soomemaal, s.O. Soome põlluharija rahrvas wiketsaimine  elab, kui suurte linnade Elanikud. Soomemaal leiti nimelt,- et iga eluruumi peale 2,4 hinge Mikuna  see arm näit. Kopenhageni? 1,34, KristianiqZ I?L4 2-03 oc iÄäraoek i I Paberossid 15 tükki 6 kop. I I Cslitim peateega, odawa Ilusaga! Ühisus „feaferm". I Toowitan asjatundjatele suitsetajatele minu paberossiftd SSSS f 10 tühbl iižfc A#Al A W tiislil aaa Jj ftitop. Mop. Urge pange odavat hinda tHhele. vaid suitsetage ja jöudke selle kohta otsusele, ei • : ö paberossid paremad on kui teistest vabrikutest lO t. 6 f. Saadama.P--N MNs-WW z. L. Scherelchmzli?. t.i... II " • - Grodnos. n Uroowige l! A« S. Maikapari Riia wabrikuft itmmistago!  et need paberossid taieste niisamasuguste omadustega on, kui iga teise wabriku S-kopikalisedki.