Pärast kogusiwad jälle üksikud laiali jooksnud salgad all linnas kokku. Siin räägiti paljudest surnutesi  ja weel rohkematest haawatuist. Ärewus oli suur. Sõimusõnad ja needmised kajasiwod wahtipidoma tulnud  soldatile salga ja ohwitseride kohta. Hilja öösi wõis weel üksikuid käratsewaid salkasid siin ja sääl näha. Politsei puudus täiesti. Täna 18. okt. oli juba hommiku wara rahwas ülikooli ette kokku kogunud. Kella 12 ajal awati ülikooli  oulasaaliS koosolek. Auti aru eilaste kurbade wahejuhtumiste kohta. Kaks inimest on surmale ohvriks langenud, neli praeguste teadete järele haawata saanud. Laskjad olewat soldatid n>ng .. ning... dorribiie äiotu meie eneste kaaskodanikud olnud. Needmine tulgu nende pääde pää?e! Asi on praegu uurimise all. Uuemate ümberlükkamata teadete järele, mis päältnägijate  käest saadud, selgub, et soldatid kül lasknud olla, aga mitte rahwamurru sisse, waid ülesje Laewa alla, aga õiged mõrtsukad olnud kaks voni ja kompanii, kes kõik sakste kodu - kaitsewäest pärit. Räägitakse  weel 20-est korporatsioni üliõpilasest, kes ära põgenenud olla. Hirmus ja raSke jüüdistus kül, kuid faktide loogika tõendab seda tõeks. Teatadi weel, et koosolekut kauemine ei wõidawat pidada, kui kella üheni p. 1., sest linnaS olla sõjaline kord maksma pandud, mis ajal teatawaste kõik koosolekud ja rahwa kogumised kange nuhtluse all keelatud on. Pääle kella ühe lahkusiwad koosolejad saalist, ning ühinefiwad uulitsatel  olewate salkadega, selle järele algaS üliõpilaste meeting (koosolek.) Tormiline koosolek, kuS mitmesuguseid ettepanekuid  sõjalise korra tagasitõrjumiseks rahwa meetingute kohta tehti, lõppes warsti selle pääle, kui Peterburgist saadud telegramm mitmesuguste pilkelist? ja kahtlustawate  märkuste all läbi lueti, ning mindi alla ülikooli ette platsi pääle. Siit awanes tore waade: Paremalt paolt liikus crwuta suur rahwawool kroonu muusika saatel, punaste, kõrgel rahwa pääde kohal hõljuwate lippude lehwituse! ülikooli ette. Pahemalt poolt tuli! samasugune hulk. ülikooli efine plats oli rahwast murruna  täis. Mürisew marselllaise kõlas õhug. Peeti sütitawaid kõnesid. Siit nihkus vaimustatud rahwa meri wangikoja ette, kuS kõik politilised süüdlased wälja ning vabaks nõuti. Nüüd alleS algas suurepäraline rongikäik, kuS kümned ja kümned tuhanded inimesed osa wõtfiwad. Terwe linn laenetas ja hoomas rahwa j merest. Ohus seisis wahet pidamata imelik mühin ..! Pääle lõunat jõuti raatuse ette, kuS arwamata hulk! rahwast juba ette oli kogunud. Siin wöeti hiljuti vabastatud „politika süüdlast/ keda kõrgel õhus kande-! raamidel kanti, mürisewate „huraa* hüüetega wastu. j Jällegi koguti ülikooli etie. Siin pidas Tõnisson rah-j wale kõnet. ,Mu isamaa, mu õnn ja rõõm/ ja „huraa" j hüüded kajafiwad õhku. Ka GeSti rahwuslised lipud! oliwad õhus hõljumas... j Tüki aja pärast algasiwad ülikooli ruumides koos-! olekud. Aula-saalis, kus ma pragu ülemal wääril need rutulised read paberile saadan, peeti Eestikeelne koosolek.  Wiimane oli nii tormiline ja erutaw, et raske oleks külmawereliseks jääda, seda wähem weel tast midagi  erapooletult kirjutada. Kõik õhk on niisugust rewolutsionilist  waimustust, joovastust täis, et ka wäetimate  laste ning nende suust, kes enne ei teadnud, mis politika on. sõnad : isiku-, trüki-, sõna- ja muud Vabadused  kuulda olid. Edasi on võimata kirjutada. Teine kord lähemalt. Tervitan „Sakala" toimetajat Pe.t'i ning „Sakala"  lugejaid, ning soowin ka neile, kui wabadele kodanikudele nues politikalises elus õnne ja edu. Kodanik P. Wenemaalt. Peterburgis on suur „must sada" korraldusel; selles olewat juba umbes 27,000 meest ja nende eessihi  on juutide ja haritlaste peksmine. See on seesama salalik ja needmise wäärt nähtus, mis praegu nii paljudes Wenemaa linnades päewakorral on ja mõnes kohas, näit. Odessas, Saratowis, Tomskis, Moskwas jne. nii koledaks olid läinud, et Inglismaal  juba tväljamaa riikide wägiwaldlisest waheleastumijest  rääkima hakati. Kodanikud asutatvad mustsadalaste wastu kaitsewäge. Kes need „mustsadalased" õieti on ja kes neid õieti korraldab, selle üle on ammugi õige huwitatvaid  juttusi liikunud. Räägiti koguni, et nad politsei  teenistuses seista,' kes selleks jälle kõrgemalt poolt käsu saanud. See arwaminr näib nüüd kindlamaks kujunema, sest nüüd on Wene „Uhisuste ühisus," kes tööliste liikumise õiglaseks korraldamiseks  wiimostel  aegadel elusse tekkis, krahw Wittele ühe märgukirja  saatnud, kus muu seas seletatakse: ..Ühisuste ühisus, kes kõikide rahwaste ühesuguste õiguste ja wabaduse eest wöitleb, kes Wenemaal elawad, seletab,  et juutide tapmised walitsuse agentide abil ja hässitusel toime pannakse ja et wastutus selle weretöö  eest walitsuse pääle langeb." Saab näha, kuidas walitsus sellest koletu raskest süüdistusest ennast  wabastab. Tõsi on aga see, et walitsuse ametnikud  ja politsei mustiadalaste tegewust senini alati täitsa osawõtmatalt päält on waatanud. Saratowis  on mustsadalased ise tõendanud, et neil luba ou antud, purustada ja lõhkuda, aga mitte kodu kanda. Kolmeks päcwaks olla neile juutide rööwimise  luba antud. Kroonlinu leegitseb, sõjawägi mässab, kauplusi rööwitakse jS rahwas põgeneb linnast wälja, see oli üleüldine pilt. 27, okt. kell 3 p. l leegitses kaheksas  kohas korraga tuli. Mitte üksi juutide magasinisi  ei rööwitud. maid ka wenelaste omi. Laostamine  algas õhtul kell l 0 ja kestis terwe öö läbi. Mäss alganud selle läbi, et 9 suurtüki meest halwa j toidu pärast nurinat tõstsid ja mässu tegid. Neid saadeti, kinni siotult, kitsarööpalisel kindluse-raudteel eeskindlustesse. Siotud soldatid nägid möödaminejaid madrust ja karjusiwad appi, endid wabastama. Warsti oli mitu sada meest koos, madrused, töölised ja hulgused, ja ruttasid wangi wõetuid päästma. Salgule  tuli sõjawägi, kes appi oli kutsutud, wastu. Anti mitu käsku tuld anda ja antigi tuld, aga keski ei saanud ei tapetud ega haawatud, sõjawägi oli õhku lasknud. Siis tõmbas ohwitser rewotwri wälja ja laskis salga seast 4 tükki maha ja 2 said haawatud.  Madrused ja rahwasalk pöörsid linna tagasi. Ohwitserifi ja politsei ametnikka, kes teel wastu tulid.  Peksis rahwas armetumalt läbi. Siis hakkas wihane rahwas kroonu wiinapoodisi purustama. Politsei  puges warjule. Madrused ja üksikud maawäe osad tulid, ilma ohwitserideta, uulitsale ja hakkasid püssidega õhku paugutama. Linnas tekkis üleüldine hirm. Soldatid, madrused ja muud inimesed jootsid,  monopolidest saadud wiinaga, ka tuletõrjujad purju Kell 10 õhtul algas siis, nagu üeldud, üleüldine  magasinide rööwimine. Paljaks tehti kõige päält uuride ja talliskiwide kauplused. Ajakirjanduse ringwaatus. „Sön kirjutab Päälkirja all.- „Mu inglike, find Jumalaga jätan —" järgmiselt: „Ma pole mitte nii rumal, et konstitutsionlise korra juures ministrina teenima hakkaksin." Seda lauset ütlewad Peterburgi waderikesed püha sinodi endise ülem prokuröri hra Pabedonostsewi suust tulnud  olewat, kes wabaduse warjugi kannatada ei wöinud  ja manifesti wäljaandmise korral alla ilma lukkus .. Teisite see kül olla ei wõinudki. Öökullid lendawad  alati esimeste koidu kiirte ajal pimedasse metsa tihnikusse, elust ja walgusest kaugemale ära, ja siin, oma oksa pääl istudes, wihastawad nad terwe maailma üle ja wannuwad püha päikest. Las' istub oma oksa pääl ka see öökull, kes pühast  sinodist wälja lendas, ja pikendagu taewas tema eluaastaid, et ta weel oma enda silmadega uut elu näha wöiks, et ta uue wabaduse wõidu rõõmu tunneks,  mida ta Wene rahwalt ära warastas ja, nagu kuri nõid, isewalitsuse lukude taga warjul hoidis. Selles ja ainult selles seisku tema ainukene nuhtlus ja hüüdku sellepärast kõik wenelafed minuga ühes: „Palju aastaid Konstantin Pobedonostsewile, palju aastaid!" „Herol d" kirjutab Trepowi lahkumise korral: Kui kindral Trepow tähtsatel jaanuari päewadel Peterburgi  ja terwe Wenemaa diktatoriks nimetati, käis rahutuse nurin kõigest rahwast läbi, sest et wägiwaldsus  ja oma woliline olek juba tema Moskwas ametis olemise ajast tuttawad olid. Mõrtsuka käe läbi langenud Suurwürst Sergei Aleksandrowitshi wowituse pääle sai kindral Trepow diktatori ameti pääle kutsutud. Trepow, kes politsei ametis üles oli kaswanud, soetas kõige palawamalt seda plaani, et terwet wabaduse liikumist politseiliste abinõuude läbi lämmastada. Ta suurendas politsei - ametnikude  arwu rohkel mõõdul, jaotas terwet Wenemaad  diktatori - waldkondadeks, saatis paljuid tuhandeid  inimesi administratiwlisel teel wangikodadesse ja oskas läbi wiia, et terwe Peterburgi wägi tema wöimu alla anti. Oma kümne kuulisel amet ajal oskas ta ajakirjandust kõiksugu käskude läbi nii kindlaste  kinni nöörida, et isegi Plehwe sisteem selle wastu wabameelne oli. Sellepärast nöudsiwadki Peterburgi  lehtede päätoimetajad tB. oktobril selle mehe lahkumist Kümme päewa suutis kindral Trepow awaliku arwamise nõudmisele wastu seista, uskudes, et teda ometigi weel uuteks wägiwalla tegudeks waja on, siis on ta, kauase kõikumise järele tagasi astu- nud, enesele aga siiski taga ukse lahti jätnud: ta sai mõjurikka koha pääle, palee komandandiks. Õuekonna  juures on kindral Trepow palju lugupeetud „suur isik..." Weneniaa rahwad tõmbawad aga kergendatult hinge, wähemalt tunneb ennast awolik arwamine selles asjas rahustatud olewat. Kirjawastused. ,/is-6»'  Telegrammid. Peterburgist. Püha sinod on õigeusulisele rahwale hingekarjaseliku üleskutse awaldanud, milles ta rahwale ette paneb, tapmist ja wägiwalda maaomanikkude  ja juutide juures järele jätta, mõistusele tulla ja mitte ära unustada, et kõik Wenemaa pojad kutsutud on üheskoos elama, teineteist aitama ning üheskoos õnnele ja hää käekäigu poole püüdma. Püha sinodi hääksarwamisel on palwe „Palwelaul" wälja antud, mis kodutüli ja sisemise waenu üralöpetamise  kohta käib. Kalischist. Raudtee tegewuse seismine sünnitab  tööstusele ja põlluasjandusele määratumat kahju. Rahwapartei tegi oma koosolekul otsuseks: «Tuleb tingimata tarwilikuks pidada, et Poolamaale täieline omawalitsus autonomia antaks, niihästi  administratiwliselt kui ka seaduse andwalt, kohtulikult ja hariduslikult. Maapäew asutatakse Warshawisse ning tema liikmed tulewad üleüldise ja salajase hääletamise läbi walida." Peterburgist. Linnas walitseb waikus. Kõigekõrgema käsu järele on okt. kõik kümme Poolamaa kubermangu sõjaseaduse alla pandud. Warshawi kindralkubernerile on söjapääliku õigused antud, ct ta riigikorda wõiks kaitsta. Kõigekõrgemal näpunäitel on sõjaminister alamwäeliste seisukorra parandamiseks järgmist ära määranud: 1) alamwäeliste palga suurendackine; 2) keedv-toidumoona parandamine ja alaline thee andmine; 3) alamwäelistele magamise pesu ja teki ning gümnastika särgi andmine, saapamäärde ja saapa-ömblusematerjali suurendamine. Alamwäeliste teenistuse aja lühendamise kohta seatakse seaduseprojekti  kokku. Praegu tahetakse teenistuse aega ühe aasta wõrt lühendada. Warshawist. Õhtul walitses linnas ärewus;  kardeti purustamist- Sõjariistus enesekaitsjad seisawad wärawatel. Bresti raudtee äärde on sõja!wägi  seisma pandud. I Peterburgist. Walitsuse teudaandmine. Kõigekõrgema käsukirjaga walitsewale senatile 12. okt. 1904 a. määrati need teed ära, mil wiifil kõikide  Wene riigi alamate kodanlikku olukorda alatasa ja Põhjalikult uuendada tuleb. Mitmed sammud, mis walitsus selle käsukirja täidesaatmiseks on astunud,  käiwad Poola rahwuse kohta. Nende määruste aluseks Pandi nende iseäraliste seaduste ärakaotamine,  mis Poola rahwa waba edenemist ja tema õiguste ühesuguseks muutmist Wene riigi põhjusrahwa  omadega takistawad. Niisuguse juhtiwa waate tagajärjed awaldasiwad endid lähemalt 17. apr. wälja antud käsukirjas, mis ususallimise kohta käib ja 6. junn. wälja antud ministrite-komitee määrustes, milledes  Poolamaa kohta reformid ära ott täheydtüud: kooli-, maa- ja linna-asjade reform niug kõhtu-reformi  täiendamine; niisamuti on Poolamaa kohta ka riiklised määrused maksma pandud, nagu riigiwolikogu  kokkukutsumine ja koosolekute-wabadus; kõige wiimaks on poolakad ühes teiste Weneriigi alamatega  17. okt. Keisri tahtmise järele täie-öiguslisteks ja wabadeks kodanikkudeks tunnistatud. Sellest ajast saadik hakates on Poola rahwusel täieline wõimalus tegelikult näidata, kas ta walmis on ühes teiste rahwastega  üleüldisest tööst osa wõtma, kuna selle läbi ka Poola rahwus rahwa-asemikkude koga kaastegewusel  edeneda wõib, mis ühes üleriikliste murede ja tuludega ka Poola rahwa saatust kaastundlikult tähele  saab panemn. Kuid nähtawaste möödaläinud aegade raskete õpetundide pääle waatamata awaldawad  Poola tegelased, kes politikalife liikumise eesotsas  sammuwad. nüüd uuesti terwe maa elanikudele niisama hädaohtlikku kui Wenemaa wastaliselt häbemata-julget  püüet, ennast terwest riigist ära lahutada.  Mõtet kõrwale heites, et nad Wene rahwaga üheskoos riigiwolikogus wöiksiwad töötada, nõuawad 1905. S a k a l a öz 82 655