kasu saamad. Aga kauplemise himuline Setu rahwas pani monopoli tulekust saadik ?a tähele, et mana wiina ja „helowaga" (äther) ka midagi wõita wöib. Ja sellepärast ongi nüüd igas suuremas Setu külas oma kolm neli salakõrtsi, kus wiina ja ätherit muudakse  ning selle tumeda äri ajamisega ka palju teenitakse. 1. augustil läksin mina ühe Setu welega ühes Petserisse, kes mulle, ääriweeri  mööda juttu ajades, ka seda kõneles, kuis temagi „ küünla päewast saani seeni maani" 13 puuda „helo;vat" ära müünud, mis tema Riia lähedalt sugulastega ühes koos kodu toonud. Sääl andnud nemad 14 rubla puudast, kuna kodus 23 kuni 25 rubla puud wälja müünud. Tema käest olla mitmed kolme ja nelja rubla eest ostnud, ja selle päält ka weel poole wõituud. Setu weli lõpetas oma jutustust  : „OH! miä tühja taa wiin ka õgõ um, teda lv ala oks puol tuopi korraga sisse, kooni lima wiel mõrkama nakas, a wot manna helowat: ku tiksi tõõsõ wõtat, ni timnnh oltgi." Arwamise järele pidigi mees hää „he!owa" lönksaja olema, sest mehike köhis ja rohis iga sammu astumise juures kui mõni marjas siga, ehk ta küll weel 40 aastat enda wana ütles olewat. -6- Kroonlinnast. Meis Eesti kogudus sai inglaste käest kiriku oreli kingituseks. Inglastel oli oma kirik. Inglaste arm jäi nii wäikseks, et nad kiriku ära müüsin? ad, oreli aga Eesti kogudusele kinkifimad. Eesti kogudusel oli ju enne orel: nüüd on neil kaks. Praegu pandakse kingitud orelid kirikus üles. Paraku oldakse aga nendega kimbus: on nii kõrged, et ei mahu kirikusse. Sellepärast peetakse nõuu, kudas neid ümber ehitada lasta. Kahjuks ei ole siin pool oreli ehitajat. Meie kirikuwalitsus peab küll Tallinnast mõi Tartust meistri kutsuma. Arwatakse hääks orelile ümberehitusel meel uusi registreid juurde lisada. * Warssawist. Eeskujulik tööandja. Warssawi ligidal elab üks mõisaomanik, nimega Popel, kes iga töölise jaoks, kes tema juurde tööle tuleb, ühe hoiukassa raamatu wõtab, mille sisse la iga nädali lõpul ühe 10-kopikalise  hoiumargi kleebib. Need margid ostab ta ise oma raha eest ja saamad töölised selle raha omale siis kingituseks. Sedawiisi kogudes mõib igal töölisel 30 aastase teenistuse järele 250 rubla (kõige protsentidega kokku) hoiukassas olla. Soowime, et meiegi tööandjad selle mehe eeskuju järele teeksiwad. Ja töölised ise, pangu nad iga nädal omast palgast natuke kõrwale, siis on neil wanaduses ka ise natuke kapitali. Toimetusele saadetud raamatud. Sõjalaulud. Isamaa kaitsjatele ja koolidele soowitanud  Aleksander Läte. Op. 23. Jurjemis, 1902. Trükitud wäljaandja kuluga, 26 lehekülge, hind 15 kop. Rastva-Jaak. Kuulus Eesti kütt, tema imelikud jahiload ja juhtumised. Tõe ainetel algupäraliselt kirjutanud A. Reinwald. Wiljandis, 1902. Trükitud  A. Tõllasepa trükikoja kulu ja kirjadega. 56. lehekülge.  Hind 15 kop. Laste lõbnmäugud. Heade lastele kodu ja kooli juures mängida. Kirjutanud J. Elken. Tallinnas, 1902. Trükitud G. Pihlaga kuluga. 64 lehekülge, hind 15 kop. M. Rüdigeri Tõsised jutustavused Löuna- Afrikast. Eesti keelde H. Oras. Tallinnas, 1902. G. Pihlaka kulu. 112 lehekülge, hind 20 kop. Liv-, Gst- und Cnrländisches Privatrecht nach der Ausgabe von 1864 und der Fortsetzung von IS9O. Herausgegeben von H. von Bro eck er, Vereidigtcn Rechtsanmalt. Jurjew (Dorpar). Commissions-Verlag von J. G. Krüger. 1902. 526-j-30 lehekülge. Hind 2. rbl. Eduard Wilde. Mahtra sõda. J. H. Wahtriku  kirjastus. Tallinnas 1902. 664 lehekülge. Hind kõwas köites 1 rbl. 20 kop. Uuemad sõnumid. Hkeükdised tecrteö. Tallinnast. „Russalka" malestusesamba  awamine. Laupäewal, 7. septembril, nõnda siis just 9 aastat pärast õnnetu laewa hukkaminemist,  oli Kadrintali ääres mererannal kell t pidulik „Russalka" mälestusesamba awamine. Juba hommikul kogus mitme tuhande pääline rahwahulk samba ümbrusesse, mille juurde sõjawägi oli üles seatud. Reidil seisiwad sõjalaewad „Mogutshi", „Kompass", „Sekstan" ja „Artelshtsik" ja mõlemad pidule tulnud söjaanrulaewad „Swetlana" ja „Asia." Enne kella 12 jõudsitvad kohaliste koolide kasman? dikud oma kooliõpetajate seltsis samba juurde ja seadsiwad endid ritta. Kutsutud wõõraste jaoks ehitatud telk samba ees pakkus, niipalju kui ruum lubas, hääd warju ägedasti puhuwa külma põhjatuule  eest. Kell 12 jõudis sadamakommader kontradmiral  P. N. Wulss kohale, kes samba ehitamise nõuu üleswõtja ja tüdimata täidesaatja oli. Tema järele ilmusiwad waimulikud mehed, Eestimaa  kuberner Bellegarde, abikuberuer Dirin, kindralmajor West mann, Eestimaa rüütlikogu päämees parun Dellings Hansen, linnapää J. v. Hueck, mälestusesamba komitee liikmed, hukkasaanud meremeeste sugulased, kõrgema ringkonna naesterahwad ja teised kutsutud wõõrad. Kell T/21 sõitsiwad kinnistes tõldades samba juurde: mereministeriumi juhataja kiudral-adjutant P. P. Törtow ja merewäe päästaabi ülem abiadmiral  Avellan „Swet!ana" kommanderi Nilowi ja kadunud „Russalka" kommanderi wenna, kontradmiral Jenishi, saatusel' Pärast seda kui ministri herra parade kommanderilt rapporti 462 postimees >902 IvWoneno N9t>Söi>, 10. QvmnöM 1902