numbris awaldame auuhindade nimekirja käsitööde eest. Saaremaa põllu- ja käsitöö näitusel  saiwad käsitööde eest auuhinnad: 1) 1. auuh. kuldmedalje: A. Schlup juustu eest; J. Kingissepp kirjutuselaua eest. 2) 1. auuh. höbemedalje- Joh. Kuus juustu eest. 3) 1. auuh. wäike höbemedalje: Oskar Paltz puuwilja kuiwatamise sõelade eest ; Ida Maripuu kangaste eest; Harry Tllling wärwitud riiete eest; Liisa Warwas  ja Katta Warwas koetud riiete eest; pr. Marie Kallas käsitööde eest; Aleksander  Ehrlich söögilaua eest. 4) 1. auuh. wäike brongsmedalje: pr. Alwine Rattur laudlina eest. 5) 1. auuhind 10 rubla raha: Jwan Leiner punutud korwide eest. 6) 2. auuh. wäike höbemedalje: E. Spring juustu eest; Fr. Sild tsemendist  põrandakiwide eest; T. Liiw köitmise  tööde eest; E. baronesse Sass maalitööde  eest; mag. Allik selterSsi wee eest ; Maali Koel wõi eest ; Juuli Sepp naesterahwa  käsitööde eest; KuStu Selbcrg (wäike  povemcdalje ja Ü rubla raha) sepalvodc  e,st; A. Krumm käsitööde eest; Marie thali korwidetehas korwide eest. /» 2. auuhind 10 rubla raha: Marie Tänaw käsitööde eest. 8) 2. auuhind S rubla raha: Marie Mälk koetud riiete eest ; M. Lsmberpuu  kingissepa tööde eest; A. Grün- käsitööde eest. 9) 3. auuhind wäike brongsmedalje: Kaarel Sepp sepatööde eest. 10) 3. auuhind 3 rubla raha: Liisa Hiiuwäin, M. Lepp ja Pauline Uibo naeöterahwa käsitööde eest. 11) Kiitusekirjad: A. Arro päewapiltide eest; M. Sepp puulusikate eest; Ida Maripuu keediste eest; J. Kuus juustude eest; Pauline Koel wõi eest; Miina Trei põrandariide eest; Melania Tasane heegeldatud tekkide eest; Melanie Krumm willase riide eest; Ed- Paimal joonistuste eest; M. Lemberpuu  rahwariiete eest; Kaarma seminari kool joonistuste eest; Wana Löwe ministeriumi  kool käsitööde eest; Koe! (12, aastane) mesipuu eest; A- W.rlin, A- Koel. F. Mesipuu, A. Müür, G. Pales, J. Kingissepp,  Ed. Peeters, O- Paliz ja A- Punab mee eest. - Siia jõudnud silmaarstid algasiwad eile Kaarma-Suure wallamajas oma tegewust.  Haigete waStuwõtmise päewad on: Loona wallal 18. julil, Pihtla wallal 19. julil, Torgu wallal 21- julil, Kärla wallal 23- julil, Mustjala wallal 24. julil, Kihelkonna wallal 25. julil, Lümmada wallal 26. julil, Pärsama wallal 27. julil, Leisi wallal 28. julil, Laimjala wallal 30. julil, tlemõisa wallal 31. julil, Maasi wallal 2. augustil, Kogula wallal 3. augustil,  MuhwSuure wallal 4. augustil ja Hellama wallal 7- augustil- Tähendatud augustikuu päewadel wõetakse haigeid Pöide! ja Muhu-Suure wallamajaõ wastu ja siis augustikuu jooksul Kuresaare linnas neid haigeid, kes ülemal nimetatud päewadel  waldadest tulla ei saanud. Ärgu siis keegi, kellel silmad haiged on, seda juhtumist  mööda minna lasku. On ju talurshwal  arstimine maksuta. Nagu juba ennemalt teatatud, peeti esmaspäewal, 16. julil, linnapäül sälgudenäitust.  Ka see näitus tõendas, et hobusekaswatuse  pääle suurt rõhku Saaremaal pannakse, ning et hobusekaswatus fiin ikka edeneb. Kroonu poolt anti näituse tarwis 300 rubla, mis mitmesuurustes summades  (30 5 rbl) auuhindadeks sälgude omanikkudele ära jagati. Kõige suurema auuhinna, 30 rbl-, sai Ado Eitea Kärlalt. Tmu-maksu asjaS on senat Kuuramaa  talupoja Reinise protsessis seletuse annud, et linnawalitsustel õigust ei ole linna turudel, mis üleüldiselt kauplejatele on awatud, talupoegilt turumaksu wõtta, kes sääl põllu- ehk karja-saadusid müüwad. Minewal pühapüewal linna parkis Saaremaa laulukooride üleüldisest kontserdist osawõtwine oli, nii kui loota wõis, üsna hää. 206 rubla on sisse tulnud, nõnda et hääks otstarbeks nii mõnedgi hääd rublad üle jääwad. Eeskawas oliwad paljud paremad  Eesti rahwalaulud. Meile, eestlastele,  ei olnud need laulud uued, aga seda oliwad nad siia sõitnud suwitajatele, keS ilusatest Eesti wiisidest ning häüst ette- kandest lõbu leidsiwad ja waimustust tundsiwad  Minewal laupäewal pandi linnaparkis  tuletõrjujate seltsi poolt tulewärk toime.  Osawõtmine oli nii suur, kuda seda enne ialgi pole nähtud. Sissetulek oli pääle 350 rubla. Tulewärk, mida hr. GroSso Kuresaarest, toimetas, oli ülitore ning leidis rahwa poolt suurt rahulolemist. Gümnasiumi wana maja ckahakiskumisega  on alatud. Ehituse tööd on hr. J. Etruki nime pääle juba kõrgemalt poolt kinnitatud. Ehitus peab kolme aasta jooksul walmis olema. Hr. Eduard Thomson, kapten Thomsoni  poeg, on Kuresaare tuletõrjujate seltsile  360 arfinat gummift pumbatoru kinkinud  . Mi ta ongi, nagu EwanS rääkis!  hüüdis  ta wihaselt. Mis, ka sina oled ennast stebidcft*) ära meelitada lasknud? Eile õhtul  hoiatas EwanS mind, et sinu järele hoolsamini wa Imaksin, aga ma nimetasin teda lollpääks. Noh, mis sa nüüd ise selle pääle ütelda wõld? Rüüd ei jäänud Lenganil muud nõuu Ae, kui jooksu pista. Sõnalausumata lõi ta küünarnukiga Harlnste koonu alla, nii et see maha kukluS, aga Brajanile, kes ta kallale tocmas ja kelle löögi eest ta ennast ühe käega kaitseda sai, andis ta teisega tugema hoobi silmi mahele, ning hakkas sus kõigest jõust wabrilu mürama poole jooksma. Müüri nurga tagant tuli parm töölisi nahtawale. See oli leine wahisalk- Lengan  sundis oma jalgu kiiremale jooksule. Skeb, skeb! karjus Harlly üles tõustes. Wõtke jk-.b kinni! karjus Brajan, kes walu parast meel midagi näha ci wõinud. Töölised jaiwad üheks sekundiks seisatama.  Aga asjast polnud raske aru saada: üks moode lõbipekjetud wahlide poole ja põgcnew kuju silctosiwad neile kõik. Salk pistis jooksu, et Lenganile teed wobrikuSse  kinni panna. Mõned jüimad peatama, maast raua tükla ja ilma pihku haarades. Ewans tundis sellest küljest hästi oma mehi ja ci olnud meelega ühegüe mähile sõjariistu ligi andnud. Lengan cli meeleheitmisel. Polnud enam lootust muromani pääseda za tööliste meeleolu  tundes, teadis ta möga hästi, et nende poolt armu oota pole. Niisugused juhtumisi oli ta ise oma silmaga päält näinud: kui kord inimene oli maha tõugatud,  wöi ta ise kultus, siis tambin ta surnuks. Lengan wõttis oma wiimase jõuu kokku, aga see oli silmanahtawalt asjata, Zuba seisis üks tagaajajatest temal teel ees. Wihaft wälkuwate silmadega ja kokku pigistatud  rusikatega nägi ta hirmus wälja; weel üks silmapilk ja ta wiskab Lõngani  maha, aga Lengan põikas osawasti kõrwaie töölisele jalga ette seades, nii et fee kukerpalli lendas- Lengan jooksis edasi. Aga juba lähemal silmapilgul paniwad koks töölist temale tee ometi kmni. (Järgneb) Seda ja teist. Joodik põrgus. Keegi kingsepp  Hannoweri ligidalt jõi kangesti ja ükski rohi ei juhtinud teda selle tee päült koraale. Sääl leidsiwad mäemehed teda hiljuti purujoobnult maantee äärest kraamist ja wõtfiwad nouukS tema kallal uut moodi arstimise abinõuu tarwitada. Nad wiisiwad joobnud mehe alla kaewandusesse, kus ta mõne tunni parast oma joowastusest ärkas- Kingsepa ümber walitjcs pilkane pimedus; tumedalt ja. kohutama!: kostsiwad töödtcgcwate  mäemeeste löögid. Tema kaebliku appihüüdmise pääle ruttasiwad mustad mehed kokku ja asusiwad wacse kingsepa ümber, kes arwaS, et ta tingimata nüüd põrgusse on sattunud. Tume waiguS, mida meeste wõv wahet rippuwad lambid mälja laotafiwad,  kinnitas teda meel enam selles arwamistS  Ts langes ette põlwili, kes teda muudetud häälega «viinajoomise pärast noomis, ja tale hüüdis: „Joodik, kurat pärib sinu hinge!" Kingsepp wingus haledalt ja palus armu, mida tale ka sel tingimisel lubati, et ta kunagi enam tilka wiina suhu ei «võta. Tal seoti silmad kinni ja wiidi ta Üles maa pääle ühte metsa, kus tal siis filmi lahti teha lubati, kui kõik kuradid juba ara läinud oliwad. Silmi «vabastades nägi kingsepp ennast tuttawas kohas olema, ilma et ta oleks teadnud, kudas ta sinna sai. Praegu wihkab ta wiina kui katku. Kes omale sõpru mägedelt otsib, kaotab neid orus ära. Auus, wana sõber on teine südametunnistus.  Kui sõnu peaks ostma, siis peaks wäga kokkuhoidlik olema. Mis naene koktuhoida jõuab on enam, kui see, mis mees teenib. Millest mitte aru ei saada, seda ei tohi mitte hukka mõista. Mida üks tund annab, ei «või aastas a d a mitte anda. Teenija: Jälle on kaks pudelit  wcini tühjaks jooksnud! Perem e e s : Seda märkasin ma eile juba sinu punasest tursunud näost ära. Väljateeninud soldat ennast kiites: „Waat kui meie Donau jõest üle läksime, siis langes neid türklasi nõnda rohkesti, et jõgi nende mütsidega täidetud oli. Meie läksime mütsidest Äie, nii et saapatallad mitte märjaksgi ei saanud." 33 Saarlane, 1907