Saarlane «- S. Teisipäewal, 16. Januaril 1901. XVII. aastakäik maksab: Pooles aastas I „ Kg „ Ilmub iga töisi.päs»V«st' Kurrsgaers Kqiiba-u»lits«s nr.> 7. UM Nleiildine polilika ajaleht Naa- ja linaarahlvale UM Waljala Põllumeeste Selts. Enam kui aasta töötab noor Waljala  Põllumeeste Selts põllutöö asjanduse edenemiseks, kui esimine sarnane selts Saaremaal. Ehk ta küll üsna rohket tööd on teinud, pole siisgi selle tegewuse ule palju kuulda olnudgi. See tuleb muidugi sellest, et Selts mitte suure kisaga tööle ei astunud,  maid waikselt, tasa ja targu. Käesolewal  aastal tahab aga selts oma tegewusest,  koosolekutest ja läbirääkimistest ..Saarlases" kirjeldusi awaldada, et seega Saaremaa elanikkusid põllutöö asjanduses parematele mõtetele äratada. Mis aga Selts möödaläinud ajal on teinud, selle üle saime seltsi eestseisuse poolt lühikese tagasiwaate,  mida siin lahkesti awaldame: Nimetatud selts awati 26. Septembril 1899 Waljala kihelkonna koolimajas. Kooliõpetaja  G. Nurm teatas kokku tulnud asutajatele  liikmetele, et Seltsi põhjuskiri kuberneri  poolt on kinnitatud ja et nüüd Selts oma tegewust wõib algada- Selle järele pidas ta lühikese terwitusekõne, milles ta seltsi tähtsust meelde tuletades uuele Seltsile südamest õnne ja edasijõudmist soowis ja temale Jumala õnnistust palus. Lõppeks tuletas ta meel riigi walitsuse hoolitsemist oma rahwa kääks meelde, mille pääle kõik koosolejad „Jumal Keisrit kaitse Sa" laulsiwad. Selle järele waadati põh- juskiri weel kord läbi ja tehti weel mõned tarwilikud määrused, Siis järgnes  eestseisuse walimine, milleks waliti: esimeheks G. Nurm, abüsimeheks A- Kirsch, kasjahoidjaks A. Sepp, kirjatoimetajaks M, Koow ja J. Paas, eestseisuse liikmeteks A. Neggo, Leedu ja Allas, Lõppuks harutati  weel mitmed Seltsisse puutuwad küsimised  läbi, Järgmisel koosolekul 14- Nowembril  pidas esimees G Nurm kõne õunapuukoolist.  Üleüldse aia tähtsust meeldetuletadcS,  seletas ta esiteks mötsikute kaswatusest  kuni jätkamiseni ja noorte puude kaswalusest kuni kroonimiseni- Teiseks andis ta õpetust mesilaste pidamisest, nendest põllumehele saodawat kasu, tulu, lõbu ja n e, meelde tuletades, ja mesilaste seltsisid, siginemist ja sugutamist ära seletades. Edasi räägiti heinamaa harimisest ja nimelt oli küsimise all heinamaa pääl seisma wee kahju ja selle ära laskmine, metsa ära puhastamine  heinamaal ja heinamaade pääle uue seemne sisse külwamine ning wäetamine kompostiga, aga mitte pika sõnnikuga- Siis tuli läbirääkimise alla põldude puhastamine  kiwidest, mis korralikku harimist wäga takistawad. Siis räägiti weel põllu jaotamisest  j, n- e- Järgmisel koosolekul 27 Detsembril oli tähtsamateks kõnedeks 1) Mesilaste kaswatamine: loomulikkude ja kunst perede heitmisest; 2) Hobuse pidamine: hobuse  pidamise kasu, hobuse Vanaduse tund- mine, iseäranis hammastest, sest et muud märgid mitte kindlad ei ole- Läbirääkimise all oli ka sigade kaswatamine ja muud. Esimees lõpetas koosoleku terwituse soowimistega  uueks aastaks. Nii oli siis Selts oma asumise aasta lõpetanud ja astus mööda läinud 1900. aastase- Selle aasta jooksul on Selts nii mõndagi asja harutanud, nii mõnegi küsimise  üle järele mõtelnud ja otsusele jõudnud.  Siin olgu ka tähendatud,' et iga koosolek waimuliku laulu ja lühikese kohase palwega, kohaliku köstri hra Paasi poolt, algati. Koosoleku lõpuks on oga ikka üleüldised  läbirääkimised mitmesuguste põllutöösse  puutuwate küsimiste üle olnud, millest pea kõik liikmed kaunis elawalt osa on wõtnud: oma mõtteid, poole hoidmist ehk Vastuseismist, awaldadeS ja teatades, mis nad kasuliku, mis kahjuliku on leidnud olewat  Esimine koosolek oli 20- Weebruaril 1900 a- Seltsi esimees andis õpetust karja kaswatamisest ja soowis suguloomadeks  walida keskmisest tõust- Söötmised ja jootmiied toimetatagu igal päewal ikka ühel ja samal tunni ajal, aga mitte kunas aga meelde tuleb. Lehmad hoitagu iseäranis  tiinuse ajal korralikult ülewel. Suguwasikaid  wõtta Märtsi ja Aprilli kuude sees. Läbi rääkimisel tuli selgeks, et Saaremaa olude järge sugu wasikaid on tarwis wõtta Januari ja Weebruari kuude sees sündinud Ilmasüüta ehk wöit õiguse teel. s?. Kirjutanud ---su. See oli muidugi minu saadik, ütles lord. Aga kas see mees grahwist hiljuti weel mitte midagi märki saanud ei ole? Seda ma ei tea, ütles kuberner, aga selle üle wõib wist agent teile teatust anda, sest ta olla selle mehega, keda teie oma saadikuks nimetate, mitu tundi jutustanud. Agent Duuglas jutustas neile, et see mres ütlenud ennast Jaawa saarel grahw Riehnbergüst kindlaid jälgi leidnud olewat, kus ta tükk aega Surabaia linna lähedal, ühe Hollandi asuniku jumeS elanud olla. See mees olla aga, mõnesuguste takistuste läbi, oma asutuse teisele mehele ära müünud,  mis läbi ka grahw temast lahku läinud.  Nimetud asunik, kes hiljem Bataawiasse  elama asunud, tõendawat, et ta õnnetumat grahwi, kui oma isa armastanud.  Ta näinud küll ka, et sellel midagi koormat südame pääl rõhumas olnud, millest grahw ise suuremat wälja ei tahtnud teha. Nimetatud hollandlane pole ka tema käest midagi pärinud, aga lahkumisel teinud ta siiSgi sellest juttu ja sääl ütelnud grahw pisarsilmil, et üks hirmus sunnitud wanne teda kodumaast ja kõigest tuimatest eemale hoidwat ja teda keelawat oma elulugu kcllegile  lähemalt awaldada. Küsimise pääle, mis tema ettewõtte praegune siht wõi eesmärk  olla, ütelnud grahw, et tal midagi kindlat sthti ei wõi olla, sest et wanne teda sellest keelab ja temale wõimatumaks teeb, ühestgi rahwuslikust asjast osawõtta. Ainult metsinimeStega wõida ta lühemas tuimuses elada, aga muial ei tohtiwät ta kuhugi! kindlamalt elama asuda. Niisuguste kurbade tõendustega lahkunud ta ja ei tea nimetud hollandlane temast pärast enam Midagi ütelda. Oh kui hirmus lugu! hüüdis lord. Aga. Jumalale tänu, siis ta elab ometi alles ja meie wõime kindlasti loota, et ta päästetud  saab! Waadake armas sõber, mul oli õiguS, kui teile ju esiti lootust awaldasin.  TõeSti, hüüdis Willemann, see sõnum on palju wäärt! Ehk see küll suuremat kindlust, minu isa ülesleidmise juures, meile ei anna, siisgi on mul nüüd lootus palju kindlam, et ta tõesti weel elada wõib. Tacwale olgu selle armu eest tänu igawesti! Kuidas meie aga selle asjaga nüüd õieti pääle peame hakkama? Minu nõuu oleks, kohe csimise laewaga siit Jaama  saarele sõita. Liig ägedus ei aita midagi, ütles lord, olge ka nüüd nagu mees ja suruge oma tormilikud tundmused tagasi. Rahulikul ja HSstimõeltud ettewõttel wõib kõik asjad palju paremini ära toimetada, kui liig ägedal  tormamisel. Seda ei teagi meel, kas teie isa seekord meel Jaawa saarele elama jäi, wöi wiis teda säält mõni juhtus jälle edasi ja siis oleks liig rutuline senna kihutamine  aina rumalus. Esiteks toimetan ma omad asjad siin ilusasti ära, mis kolm ehk neli päewa aega wZtab. Selle aja feeS wõime siin ehk ka midagi kuulda, mis meile kasulik wõib olla. Teie unustate, et minu saadik oma tööd wäsimata edasi teeb ja et meie tutwa agendi käest, lähema päewade sees, temast ehk kudagi moodi mi» dagi sõnumit saame. Ei tule aga midagi, siis wõime ometi oma rcisu enne Borneo, Seelcbesfe ja mõne muu wähema saarte kaudu köwerdada, kus minul ka õiendust sn ja ma tahan siinset kuberneeri herrat paluda nende kohalistele agentidele sellest asjast teatust saata ja igaS ümbruses asuwa elanikkude juurest järele lasta kuulata, mis läbi meie hoopis kergemalt teie isa jälgile saame ja meie enda waewa palju kergitab. Teil on jällegi õigus, ütleS Willemann. Toimetage seda asja oma tahtmist mööda mülord ja ma loodan, et see meile aina kasuks tuleb. Neli päewa läks mööda, aga selle aja sees ci kuulnud nad siin mitte kõige wähematgi,  mis nende asjaga kokku oleks käinud.  Wiiendama päewa homikul tõi agent Duuglas lordile ühe telegrammi, mida ta Bataawiast ütles saanud olewat. See oli järgmine: Sain kindla otsusele, et grahw Riehnberg  enam laawa saarel ei ole.  Sõidan  Borneo kaudu Seelebese poole edasi. Lord Hildebert'i saadik. Waadake grahwi herra, kuda mul jällegi õigus oli, ütles lord. Kui teie ilma aegu laawa saarele oleksite sõitnud, siis oleksite