tufiwad sisse ja pigistafiwad sõbralikult Willemann'i kätt. Jah mülord, ütles Willemann, asi on wäga hääs korras, palju, palju rohkem, kui teie seda iialgi arwata jõuate. See on jo wäga röömustaw kuulda, ütleS Mr. Duulmann. Üks asi wihastab aga mind hirmsasti, et see hirmus kurjategija meie käest jälle putku pääsis. See oli teie weriwaenlane Faringa Weiksel! Teda leiate ka siit, aga mitte enam elusalt,  ütles Willemann ja näitas nurkas olewa jõleda surnu keha pääle. Ehmatuse ja jälestusega jäiwad nüüd kõik Faringa koleda surnukeha pääle wahtima. See on küll paha, et see hirmus kurjategija  ennast ilmaliku kohtu eest ise ära toimetas, aga seda kangemalt ja waljumalt saab nüüd Jumala igawene kohus tema wiletsa pääle langema! Aga kes see mees on, keS siin teie juures seisab? küsis lord, grahw Riehnbergi poole näidates. Jah, see ongi seesama inimene, kes meile selle wana kaljukoopa ja ka tänase päewa kõige tähtsamaks teeb ja ühtlasi minu elu õnnele uue ja täieliku alguse paneb! hüüdis  Willemann waimustusega. See mees on minu isa! Kuda need sõnad kõikidesse mõjusiwad, ei ole wõimalik seletada. Uus käeandmine ja uus südamelik kaelalangemine algas ja laskis seda hirmu warju unustada, mis koopa nurkas seisis. See oli grahw Riehnbergi  ülesleidmise rõõmu- ja ühe hirmsa kurjategija surmapidu wanas kalju koopas. Üheksateistkümnes päätükk. Rahwahariduse ministri püäle laskja Karpowitsch on, nagu Wene telegr- agentur hiljemalt teatab, Moskwa ülikoolist, kus ta looduse teadust õppis, 1896 a. üliõpilaste  rahutu-te ojal wälja heidetud, siis on ta 1898 aastal Jurjcwi ülikooli astunud  arstiteadust õppuna ja 1899 aasta kewadel heideti ta ka siit wälja, s«st et ta üliõpilaste rahutustest osa oli matnud. Läinud aastal käis Karpowitsch Berlini ülikoolis ettelugemist kuulamas. Nüüd hoitakse  teda uurimise wangimajas kinni. Rahwa hariduse ministri herra Bogoljepowi haawanuse kohta kirjutab  „Nowoje Wremja": Kuul läks, kui ta parempoolsest kaelast läbi tunginud, kukla poole, lõi toidukõri ülemast jaost läbi ja jäi pahemal pool kuklalülide liha sisse kinni. Kuuli paik tehti Röntgeni kiirte abil kindlaks;  et kuul mitte hädaohtlikus kohas pole, siis ei ole tema Väljalõikamisega esiotsa weel häda- Neelamine on ivalus ja sülgades  tuleb werd, mille põhjuseks see on. et söögikõri haawatud- Haige eest hoolitsetakse  ööd ja päewad kõige paremini. Walitsew senat on seletanud, et Läänemeremaadel abieluta lapsed wanemate pärastise abielusse astumise läbi seadusliSteks  lasteks saamad, ilma et mingit kodanlikku toimetust tarwis oleks. Seda määrata Balti eraseaguse 173. paragrahw. Suurt ja üleüldist wiletsust, millesse wäljorändajad sattuwad, kirjeldatakse,.Walitsuse  mis ka meie Väljarändajad  peaksiwad tähele panema. Riigisekretär Kulomsin awaldab sääl aruande wäljarändajatele  abiandmise häätcgewa kapitali üle, mis 1897. aasta kewadel asutati. Aruande järele on kapitali asutamisest kuni 1. januarini 1901. aastal 78,539 rbl. 36 kop. kokku tulnud, wälja antud on 1. januarini 190 l a. 76,359 rbl., nii et kapitali togawara pea täiesti otsaS on. Aruande lõpul kirjutatakse: Nende wäljarändajate  waesus ja wiletjus, kes Siberisse waeivalt asunud oliwad ja kellel juba wiljaikalduS  oli, on tõe poolest hirmus. Weel raskem on aga nende seisukord, kes weel mitte kindlale kohale asunud ja talurahwa kogukondade alla üles kirjutatud ei ole; nad on näljas, bulguwad ümber ja otsiwad manade elanikkude juures ja raudteel tööd, et enesele ja oma perekonnale ülewalpidamift  saada. Waeseks jäänud wäljarändajatel  ei jää muud üle, kui era-abi pääle loota, tähendab riigisekretär ja loodab, et häätegijad nõnda palju kinkima saamad, kui tarwis on wäljarändajaid nende raskest seisukorrast päästa—  Jahitähtede «väljaandmise seadust mõeldakse sisemiste asjade ministeriumis muuta. Jahitähtede pääle trükitawat edespidi  ka täheomaniku näopilt, niiet see oma jahitahte teistele tarwitada ei wõi anda. Wenemaaalt toomad kõik ajalehed jälle sõnumeid näljahädast. Möödaläinud aastal on talwewilja, ka suiwilja lõikus ja heinasaak wäga wäikene  olnud Hersoni, Tauria, Bessarabia ja Podolia kubermangudes Lõuna-wenemaal, Tomski kubermangus ja Akmolinski maakonnas  Siberimaal. Kõige raskem on näljahäda  praegu Hersouis, Tomskis ja Akinolinskis.  Et aga nende maakondade elanikka tulema lõikuseni sööta ja näljasurma eest hoida, on rohkem kui 5 milj. rbl. tarwis! Moskwast. Määratu pärandus, 150 miljoni rbl., langes kolme-aastase protsessimise  järele ühele siinsele 85 aastasele preili L-ile hiljuti osaks. Pärandufeprotsessi  wõitis hiilgamast üks Peterburi adwokat  S., kuna üksgi Mõskma adwokat protsessi oma pääle polnud wötnud. Et adwokat kauba järele 10 protsenti pärandusest  omale palgaks pidi saama, siis langeb  talle nüüd terwelt 15 miljoni sülle. Preili L. on neil päiwil oma testamendi teinud, mille järele üks tema kaswandikkudcst,  keda ta iseäranis armastab, 25 miljoni  rbl. pärib Miljonite pärija teenis nimelt koolipreilina omale päätoidust. Ühele Moskwa arstile, kes nim- kaswandikku ta raske haiguse puhul tohterdas, on 5 miljoni  määratud. Ka mõnele teisele inimesele on suured summad pärida jäetud. Lodfi kubermangus Grohotlitsi külaS Wõit õiguseteel. Kange jõuga lõhkus suur Inglise riigi aurulaew „Walter" Taga-Jndia saarte wahel laeneid. See oli seesama aurulaew, keda Mr. Duulmann'i käsu all wälja saadeti  Faringa Weiksel'it tagaajama. Kogemata  juhtumise! oli Mr. Duulmamrile Faringa eluase Borneo saarel tääda antud ja kohe sõitis ta sinna, et seda, nii karde- tawat kurjategijat ometi jälle kord kinni püüda ja kütkesse panna- Nagu lugeja juba märkab, oli nendel sääl pääle tungimise  juures mitmekordne õnnelik juhtumine abiks. Malaielased, kes „Lordiina" mehed mangi wõtsiwad, oliwad ka sellsamal ajal Faringa asutuse pääle minemas ja nõnda juhtus Mr. Duulmann'ile õnneks, et ta Faringa asutuse pääle langedes Malaielased  eest leidis, kes parajalt majades oma rööwi tööd toimctasiwad. Lühikene mässamine  tõusis, aga Malaid saiwad wõidetud  ja langcsiwad wiimase hingeni halastamata  Inglaste moega terade all. Nõnda saiwad siis ..Lordiina" mehed ja ka Willemann  ja lord kollaste rööwlite käest päästetud.  Mer>l oliwad Malaid sellesama aurulaewaga koos olnud ja sääl oleksiwad meie tuttawad niisama hästi Inglaste kuulidest  wõinud purustatud saada, nagu Malaielasedki,  kellest teine praam mere põhja langes, aga ka säälgi oli õnn oma tiibast laiali lautanud. Õnn ei leppinud aga weel sellega, maid tahtis meie tutwatels weel täielikumat rõõmu walmistada. See kõige kallim ja tähtsam õnne järk oli Willemann'i  isa, grahw Riehnberg'i ülesleidmine, mis kõikide südamed kõige suurema rõõmuga täitis ja kõikide kurwaStuse ja wiletsustele wäga armsat ja üli õnnelikku lõppu tõotas. (Järg tuleb.) Möndasugust. Tulusa abinõuu munade alalhoidmiseks  on Rootsimaal koogi-pagar Pavlsson leidnud; leiduse on herra Forstein ja Wiberg  Helsingis ära ostnud ja wötawad ta pääle patendi. Munad kastetakse PaolSsoni  leitud wedeliku sisse, lastakse neid 5 minutit kuiwada ja nüüd mõib neid saata, kui kaugele tahtes, nad jaamad 10 kuud wärskeks. Praamidel tehti kindlaks, et munad,  mis 23. now. 1900 a. saadik siiamaani  22kraadilises soojuses (Celsiuse j.) seisnud, meel täiesti wärsked oliwad. Ka kõik muud katsed on hiilgamast korda lcw nud- Kastmise kulud on 3 penni (umbes 1 kop.) 20 muna päält—  Wene ja Soome ajakirjandus. Wene kirjanikkude seltsi koosolekul on püüle muu ka ajalehtede üle läbirääkimist olnud. Wene ajakirjandus olla üleüldse alles noor nähtus  meie awalises elus. Ajalehtede arw olla wähem kui mõnigi wast möileb. Ühe kirjaniku teadete järele ilmuda kõigel Wenemaal  ainult 90 päewalehte. Et Wene riigil 89 kubermangu on, siis tuleb iga kubermangu  kohta ainult üks päewaleht. Seitsmes lõunapoolses kubermangus, kus 10 miljoni elanikku, olla ainult 13 ajalehte. Wolga jõskonnas tuleb iga kubermangu kohta IV» ajalehte ja Kesk-Wsnemaal "/« ajalehte. Põhja-Wenemaal ei ilmugi ajalehti. Wenemaa  ajakirjandust s on Peterburi lehed esimeses  reas, siis järgneb Moskwa. LäbiStikku  on iga ajalehe wanadus 15 aastat. Soomes ilmub aga uuel, 1901., aastal  üleüldse 201 ajakirja, millest 18 päewalehed  on. Enne oli Rootsi keeli lehtede arw suurem, nüüd on Vs Rootsi keelsed ja Vs Soome keelsed. Soomes ilmuwate ajalehtede hind on kokku 560 rbl. (1404 marka.) Et Soomes politika-lehtede tööpiirid  kitsamaks on jäänud ja neid tihti kinnipanek ähwardab, siis pandakse seda suuremat rõhku teadusliste ajakirjade pääle. Mitmed niisuguse sisuga lehed on uueks aastaks endistele, mida muidugi rohkel armul  oli, weel juurde tulnud. Uue tähe on täheteadlased öösel wastu 9. webruari leidnud. Täht on PerseuSll tähekuju keskel ja siretab sinakaswalkjal wärwil. Täht on 1. suurusega ning selle poolest haruldane. Arwatawasti on ta üks neist „ajutistest" tähtedest, mis mõne aja paistawad, siis ära kahwawad ja wiimakS hoopis ära kaowad. Arwatakse, et uus täht meist nii kaugel on, et tema walgus meile jõudmiseks wähemast 2500 aastat on kestnud- M 9 Saarlane 1901