Et pagas sind wötaks! pomisesin mina tahlmatalt ja pigistasin rcwolwri kõwe- DSlt plhuSsL. KM waikisiwad. Läks paar minuti mööda. Siis kuuldus uus raksumine ja puude lehtede wahele ilmusiwad mõned kogud,  keS tähele panelikult meie pääle waalasiwad  Ms tundsin ahw-inimese ära, kelle hääl mulle juba enne tuttas oli, siis kaks härg-inirruft ja halli .ftaduje kaitsja." Wshe aega oliwad Mk mait- Kõige esiti haktaS Mongomeri rääkima. Ta lukjuS kangesti ja rääkis siis weuitasal toonil: KcS... ütle S... et . . . ta . . surnud on ? . . A? , . Kes? . . Ahw poõnS end halli eluka poole, kes siis kostis: Mma ütlesin- Ta on surnud- Meie nägime  ise. Ra nägin, et meil nende elukate poolt midagi karta ei olnud. Nad ise oliwad eel oinud sündmuste üle säga ehmatanud. K»S ... ta on? A? . . pomises Mongomeri.  SM, rägastiku taga. Kas seadus weel on ? küsis ahw-inimese.  On praegu weel seadus? Wõi ei ole seadust? Ons seadust? Ta on surnud ja seadust ei ole ? Wõi on seadus weel jäänud? Ons praeguS seadust? küsis ka üks härgimmene.  Ütle, sina, teine piitsaga inimene! Ta on surnud, siis xi ole seadust? Seadust ei ole ! tõendas hall .seaduse kaitsja." Mongomeri seifis pungis silmadega paigal.  Ts ei saanud wist aru, mis ta ümber sünnib. Siis pööris ta end minu poole ja ütles: Prendik, ts on tõesti .. . surnud !. . Selle jutustuse ajal seisin ma tema selja taga. Nüüd nägin ma, et ma wahele pean aStuma ja kuidagi iviisi uueSti kaduwat wöimust päästa pean katsuma. Ma astusin  sammu edasi ja ütlesin waljult: Teie etsite: ta ei ole surnud! Ja ka seaduS on ikka meel see sama l Kõikide silmad põörsiwad korraga minu poole. Wist mõjusiwad minu sõnad nende pääle. See julgustas mind ja ma rääkisin  tõsisel toonil edasi: Jah! ta on elus! Ta on ainult oma keha muutnud. (Järgneb ) kus fissemineku hind priitahtlik on- Minewal  aaital lcidsiuiad need kontserdid rahwa  poolt suurt osawõtmist. Kaarma-Suurewalla oetuühisuse poemaja  on juba katuse all. Kauplus pidada lühemat tulewikus pääle hakkama. Ühisuse maja ehitatakse wallamaja maa püäle. Need kaks meest, kes KuresaareS kaardimängimise juurest pettust olla tarwitanud,  pandi «inewal kesknüdalal kohtuuurija  poolt kinni, sest et neid waStutusrle heidetakse ja nad nöutawat saloki ära maksta ei wõinud. Ühelt nõutud SOO, teiselt MV rubla. Nimetatud isikud on pärit üks Hapsalust, teine Peterburi kubermangust, Kolpino kreisist. KuresaareS olla nad märgitud kaartidega mänginud. Neid saab nüüd muidugi Nuhtluse seaduse § IK7V. järel süüdistatud. Selle paragrahwi  järele langeb see, kes lubatud ehk lubamata mängu juures meelega järeltehtud  koarnsid, kantisid jnd. tarwitab, ehk mängijatele mõistust segawat jooki annab, laarnsid ehk mõngukontifid ära wahetab ehk üleüldse midagi pettust selleks teeb, et lcife käest mängu wõita, kõigi iseäraliste  õiguste kaotamisele ja Siberisse elamiseks  saatmisele ehk kinni panemisele parandusmajadesse ühest aastast kuni IV> aastani, ehk jälle kõigi iseäraliste õiguste kaotamisele ja kaugematesse, pääle Siberi, kubermangutesse elama saatmisele ehk türmi  4. kuni 8- kuuni- Senat o« seletanud,  et mängijale hariliku wiina audmine, kui sääl juures muud iseäralist pettust ei ole tarwitatud, ülewal tähendatud paragrahsi  alla ei käi, sest et igal ühel teada on, et wiina tarwitamijcft purju jääb. Msie arwame, et teadmata on, et seadus pettust kaardi wor Wne muu mängu juures nii raskesti karistab- Olgu räägitaw juhtumine neile, kellesse afi wöib puutuda, hoiatuseks. Saaremaa liikumise aSja  süüdistuseakt- (Järg.) Selle koosoleku pääl oli otsuseks tehtud, sõjawäekohustusi mitte täita ja Keisri Majesteedi wõimu mitte maksmaks tunnistada. Sellepärast näis Jwan Ollerile,  kes kõike seda, mis koosolekul I'ündiS, Georg von Rehekampffile jutustas, nii olema,  nagu oleks Männik tõesti Leisi «vabariigi  presidendiks «valitud. Peaaegu selsamal ajal tungis salk talupoegi Mchail Kuhi eestwöttel von Hellmerseni Ropaka ja Laugo mõisatesse. Talupojad awaldasiwad  mõisale «valitsejatele Stammile ja Mõldcrile mitmesuguseid majanduslisi nõudmisi.  Laugo mõisas pidas Kuhi kõne, milles ta talupoegi üles kutsus ühineda, et mõiSnikkud? käppade alt ennast wabaStada ja wägiwalda tarwitada, kui eite toodud nõudmised tähelepanemata jäätakse. Suurt osa majanduSliSte nõudmiste awaldamises mängis ka Jwan Rauk, sest et tema juurde,  nagu seda läheduses clutsew «väikekodanik  Rlwil Limberg nägi, sagedasti teistest «valdadest talupojad nõuu küsima tuliwad ja tema lähemal ojawõtmisel tehti siis majanduslised nõudmised «valmis, mis pärast mitmetes mõisates awaldati. Pääle selle saatsiwad Reis ja Rau? 18. nowembr:l  Pärsama walla külakümnikutele ringkirja,  milles tähendati, et tingimata on torwiS mõisnikkudele majanduslisi nõudmisi awaldada- Sel ajal jätkas ülemal nimetatud  Mihail Trull oma kihutamise tegewuft  edasi ja kutsus Uuemõisa wallas 27. ja 30. nowembril kaks seadusewaStalist talupoegade koosolekut kokku, kus ta pääjuhatajaks  oli ja walitsuse wastalifi kõnesid  pidas. Paar päewa enne 27. nowembri koosolekut ilmus Trull salga talupoegadega wallamajasse ja nõudis übwardustcga, et wallatalitaja Andrei Trull sissesunnitud ostumaksusid mitte linna renteisse ei wiiks. 27> nowembri koosolekul, kus pääle Uuemõisa  walla talupoegade ka naabri Laimjala  walla talupojad oliwad, otsuStafiwad koosolijad Trulli kõne mõjul, wallawanema  abi Iman Peeti, «allakirjutaja abi Ugi ja teiste ametnikkude Vasturääkimisest hoolimata,  renteisse ja landrathi kollegiumisse oStumaksufid mitte enam wiia. Ühtlasi otsustati Trulli ettepanekul wallakaSsa juurde walla meestest kordamööda wahikord  sisse seada, et seega wallawanemat Andrei Trulli ja tema abilist, kes tekkinud  liikumisega mitte ühes nõuuS ci olnud,  takistada raha ometigi linna saata. Pärast seda ilmusiwad 4 mahti korda mööda wallamajasse. See wahtipidamine mättas terwe kuu aega ja takistas wallawanemat Andrei Trulli raha tarwilifeSfe kohta ära saatmast. 30- nowembri koosolekul, niisama ka Trulli juhatusel, otsustati maamaksusid mitte enam maksta ja teetegemife kohustust mitte enam täita, kuni need küsimised uus omawalitsusc poolt otsustatud saamad; ka määrati politilife streikimise tähtaeg ära. Ec «vallakirjutaja abi Jwan Ugi koosoleku otsust mitte protokolli ei kirjutanud, siis seadis Mihail Trull ise protokolli kokku, kirjutas walmis ja trükkis pärast hektogrcfi  pääl ära- (Järgneb.) Kuresaare linnaS pidada mõned linna elanikud mesilasi. Neid ei tohi aga linnas mitte pidada. Sellepärast saada korda seatud, et mesipuud linnast ära tulewad  wiia. Katsugu siis need, kellel linnas mesilasi on, nende linnast ära wiimise eest aegsasti hoolt kanda, et pärast mitte ei tuleks kahju sisse langeda, kui seda selle kohase nõudmise järele tegema peab- Kihelkonnalt. 5. junil, õhtul sõitis hr. Seda ja teist. Harkowi ajaleht teatab kohutamast  loost, mis hiljuti ringkonnakohtus arutamise  all oli. Süüpingis istus talupoeg KoSjakow, keda oma kolmeaastase lapse tapmises  süüdistati- Asjalugu oli järgmine: KoSjakow heitis teist korda abielusse ja andis esimesest abielust  järele jäänud poja, kolmeaastase Jwani oma naese vanemate juurde kasvatada. kuS lapS juba kats aaStat oli elanud. Selle aja sees käis isa teda ainult korra vaatamas  ja fiisgi ainult selle mõttega, et oma poega ära tappa, kelle ülespidamise eest ta enam raha ci tahtnud maksta. Ööse palus KoSjakow naeseema käest juua, mida see ka tale andis, siis tähendas KoSjakow, et ta läheks häämeelega oma poja juurde magama,  sest ta ei ole ammugi oma last emm näinud. Ämm oli sellega nõuuS. Korraga karjatas poisikene ja ämm ruttas waatamn, kuid Kosjakowi ega last ei olnud enam woodis. Selle järele kostis meel poisikese karjatus, kuid seekord juba õus päält, mille pääle kõik waikseks jäi. Ämm jooksis õsse ja hakkas wäimcest otsima. WarSti tuli ta wiimane, kuid üksinda. Hommiku! leiti laps kaemust. Kohus mõistis KoSjakowi aaStakS sunnitööle. Kiidukisaft wõib narri ära tunda, nagu eeslid tema karjumisest. Kui inimene wähese teadmisega on ja suu kinni peab, siis ei põlga teda keegi; kui ta aga latrab oma tühja pääga ja keelega,  siis kirjutab ta oma nime suurte tähtedega  üles, nimelt nelja järgmisega : Narr. Tänamata inimesed on hooletute ärimeestega ühesugused: nad tähendawad ainult seda üles, mis teised neile, mitte ml oga, mis nemad teistele wõlgnewad. WõõraS: „Tooge mulle weel üks kotlet ja koerale üks suur kont." Peremees: „Häa meelega, mu herra!  (toob natukese aja pärast kotleti.) WöõraZ: ,KuS see suur kost süüd on?" Peremees: „See oa kotleti seeS." Suur tehwus. Herra: Olete Teie siis tõesti nii waene? Kerjaja: tõesti herra. Seda «õite uskuda. Kui Teie, näituseks, oma ülikonna  ka «iie kopika eest ära müüksite, fiisgi ei suudaks ma mitte ühtegi nööbiaukugi  ööta. 41 Saarlane ISOtt