juures salakoosoleku pääle trehvanud, mida endine Liibawi linna saadik Stein kokku kutsunud. Koosolekul pidanud Peterburist tulnud politehnikumr üliõpilane parajasti sotsialistlist kõnet. Kõik koosolekul olijad, kokku 7 isikut, on kinni võetud. Kaugemalt riigist. Peterburist. Keiserlikud Majesteedid on 18- mail TsarSkoje Selost Peterhofi elama asunud. Keisri elu kallale kippumise  äsja uurib, nagu päälinna lehed teatavad, kohtu-uurija Pustowski. Kõik wandeseltsilised on Peter-Pauli kindlusesse kinni pandud. Uurimisel on selginud, et nad sellesama ühisuse liikmed on, kes kindral  Pawlowi ja linnapäälik v- Launitzi ära tapstwad. Palju tõendust on halastaja õe Subowi korterist leitud, kcS ennast läbiotsimise  puhul maha lasta tahtis ja praegu raskesti haawatult põeb. Pääosaline oli Peterburist ühe telegrafiametniku poeg, kes kätte saadi—  Keisri poolt Peterhvfis kõnele wõetud  Golowin andis riigi wolikogu tegewuse  üle 1. aprillist kuni 1S- maini aru. Duma üle näib uus mõte võimust saawat: tarwis on midagi ära teha. Arwamine  näib sinnapoole kalduwat, et niisugune  tegemine sõnade tegemisest tähtsam on. Stolypini riigi wolikogus maaküsimuses  peetud kõne peawad kubernerid üratrükkida  laskma ja siis politsei- ja wallawalitsuStesse  koosolekutel talupoegile ettelugemiseks  saatma, nagu seda stsem- asjade minister ringkirja teel kuberneridele ettekirjutanud.  Linnades peab Stolypini kõne uks kleebitud saama. 5000 wäljarändajat näljas- Wäljarandamise  pääwalitsusele on teada antud, et „Mandshuria" jaama umbes 5000 wäljarändajat, pääasjalikult talupojad, kokku on kogunud- Kõik väljarändajate telgid on naesterahwaid, lapsi ja wanamehi täis, kes kõik nälgiwad- Nülgijate seisukord on hirmus. Külades käivad naesterahwad ühes lastega ümber ja korjavad armuandeid  Paljud on haigeks jäänud ja ei saa paigaltgi liikuda- Igapäev sureb hulk lapsi nälja ja haiguste kätte ära. Sõtshetvkast- TuhandepäSline talupoegade  salk tuli linna toidu moona raha nõudma Talupojad wõifivad endid joobnuks.  tormasiwad insprawniku kallale, kes postkontorisse oli pelgu jooksnud, löiwad kiviga tema pää sisse, wõisiwad sõjariistad ära ia haawasiwad kividega pristawit ja lohiuuurijat. Paigale kutsutud wahiwäelised  laskfiwad kaks talupoega maha ja haawasiwad  nelja tõsiselt. Kasakad kutsuti välja- Koslotms, 26- mail- Hartschewna külas,  Bogoiawlcnski jaama lähedal, on tuli 120 talumaja za raudtee-dcpod ning töötoad  ära hävitanud. Wäljamaalt. Jtaliap. Põllutööliste streik. Parma maakonna põllutöölised, kokku SO.OVO meest, on streikima hakanud. Ka Apuliast teadustatakse  suurest põllutööliste streigist. Mõlemates kohtades on streikijate ja streigi«aStaste  tööliste wahel lahinguid peetud. Jttglisemaalt. Kõige suurem aurulae » m a ailmas ehitati Inglismaal  ja see jõudis neil päiwil esimest korda Inglismaalt New-Dorki- Aurulaew pn 25,V00 tonni suur ja sõidab umbes 32 wersta tunnis. Ta pääl oli 3000 reisijat, kes tunnistasiwad, et liikumist üleüldse märgatagi ei olnud. Selle laewa pääl on pääle muu meel kirik ja suur ujumise tiik Tokiss, 25- mail- Korratused Bcschi wasekaewanduses kannawad enam tõsist laadi, kui esiteks teatati ; õõrumine kapitali  ja töö wahel läheb suuremaks. Matsujamast  saadud teadete järele on seisukord wäga tõsine: telegrahwitraadid on katki lõigatud, streikijad umbes tuhat meest tarwitawad awalikult dünamiti ja sõjariistu,  telegrahwijaam on maha põletatud  Teatatakse, et streikijad Schio lähedal  kaewandufi tahawad ära häwitada; sinna on sõjamäed saadetud. Toimetusele saadetud raamatud. Eesti karskuseseltsideaaStaraamat.  Üheksas aastakäik. Eesti karskuseseltside kesktoimekond. Tartus, IZO7. Trükitud „ Postimehe' trükikojas. 174 khk. Raamatus on tähtsaid karskuse sisulisi lugemisi, Eesti karskuse-kongressi kirjeldus, mis 29. ja 30. septembril ning 1. oktobril  1906. a. Tallinnas ära peeti, Eesti karskuseseltside keskkoha põhjuskiri j. n. e. Riigiwolikogu. Kodukorra kommisjon määras asjade kohta, mis saadikute kohtu alla wõtnüsesse puutub, järgmise  korra: Iga asi antakse loosiga ühe jaoskonna  kätte. Jaoskond ei tee otsust, maid paneb wolikogule enamuse ja wähemuse arwamised asja kohta ette. Enamuse ja wähemuse nimesid ei anta mitte teada. Wolikogu waatab kinnisel koosolekul mõlemad arwamised läbi ja teeb lõpuliku  otsuse. Saadiku palme pääle, keda kohtulikule  wastutusele tahetakse wõlta, wõib wolikogu koosolek awalik olla. Wolikogu eestseisus ühes erakondade asemikkudega  otsustas tööliste küsimuse jaoks iseäralist kommisjoni asutada ja omawatilsuse kommisjoni 22 liikme wõrra suurendada. Kodukorra kommisjonile  tehtakse kohuseks määrusi wälja töötada, kuidas selle wastu abi otsida, et saadikud koosolekutele  ei käi. Umbes ISl> saadikut puuduwad üsna i. erakindlalt koosolekutelt. Südametunnistuse wabaduse kommisjon tegi otsuseks, et usu-seltside kinnipanemise küsimuse algatuse õigus sisemiste asjade ministri kätte jääb, kes oma otsused selles asjas senatisse kinnitada annab. Senati otsuse pääle wõiwad nii hästi ministerium kui asjaosanikud senati esimese ja kassatsioni departemangu üleüldisele koosolekule edasi kaemata. Uuemad sönumed. Saaremaa õpetajate sinod astub tulewul pühapäewal, 3. junil kokku- See finod on igaaastane ning seega harilik nähtus. Aga fiiSgi iõmbab ta enese püüle sel aastal iseäralist tähelepanemist. Kui selleaastase sinodi pääle mõtled, kui enesele waimuliku meeste koosoleku ette sead, siis nagu tunned iseäralise wõimu juures olemist, ühe iseäralise kõrgema wõimu hüüdmist. Su körwadeSse tungib nagu iseenesest  Kristuse hüüe Peetruse wastu: „Ole mu tallekeste karjane!" Raskel ajal aStub selleaastane finod kokku, ajal, kus sõna tema järje päält maha lükata tahetakse, kus kristliku usu wastu ilmalikku komblust  seada püütakse, kus waen kiriku wastu on weeremas- Rahwast eksitataks? uute mõtetega, uute õpetustega ja juhitakse neid eksiteele. Ja necd uued mõtted, uued õpetused on ka Saaremaalegi tunginud- „HSälest" oleme sagedasti lugenud, kudas sääl usu asjadest mõteldatakse- Isegi wanemaid kutsutakse üles, „ enestele ükskord ometi selgeks  tegema, et mitte oma laste wastu patustada ega nende kallist koolisega usu» õpetusega rikkuda." Ja sellepärast tungibgi meie kõrwadesse see hüüe eestulewal sinodi puhul igaühe Sioni wahi wastu: „Ole mu tallekeste karjane!" Jah raskel ajal astub sinod kokku ja raske saab ka tema töö olema. Sest mitte kerge ei ole neid abinõuustd leida, mis praegust segast aega õigele järjele jälle wiiksiwad. Kuid siisgi tunneme sinodi koosolekutel ühte teist hüüet kõrwadesse kõlawat, julgustuseks  Sioni wahtidele: ..Jumala sõna jääb igawesti!" Ja see sõna wahwustagu ning juhtigu ka meeli eestulewal sinodil. 24. mail pühitses Wildenbergi nahawabrik  oma Ss-aastase kestwuje jubeli päewa. See oii midagi iseäralist Kuresaare linnas, sest esimest korda oli Kuresaare linnal wõimalus suurema  asutuse, suurema wabriku 50-aastast jubeli päewa üle elada. Aga see oli ka midagi iseäralist  sellepoolest, et see päew sellele tõele tõendust tõi, et töö ja usinus tõsise elu edendajad on. 50. aasta jooksul on wäikesest majast, millega Wildenbergi  wabrik pääle algas, töö ja usinuse läbi suured ehitused üles tõusnud, suured ruumid tekkinud  ja mõnede tööliste asemele, kes hakatuses wabrikus töõlasiwad, on jadanded töölised astunud. On asutus asunud, kellel juba kauge! kaubaturul suur tähendus on. Õhtul enne jubeli päewa käis Kuresaare priitahllik  tuletõrjujate selt, wabriku omanikkufid terwitamaS.  Jubeii päewal lõuna ajal, kogusiwad hulk õnnejoowijaid wabriku pääjuhataja O. Wildenbergi korterisse, muude seas ka linna wolikogu liikmed, kus juures temale linnapää baron Nolcken Kuresaare linna nimel õnnesoowi adressi ette luges ja kätte andis. Pärast lõunat oli rikkalikult sisseseatud  pidusöök kaunisti ehitud ruumides töölistele,  millest ka wabriku omanikud oma perekonna liikmetega ning palju pidu wõõraid osa wõtsiwao. Pääls ülemõpetaja Blvstfeldti waimuliku kõne pooris wabriku pääomanik O. Wildenbsrg kõnega tööliste poole, milles tähendas, et wabriku edu ainult selle läbi wõimalik olnud, et tööandjad ja töölised käsikäes on käinud, kus juures ta seda mõistukõnet eite lõi, mis sellest räägib, kui kehaliikmed  tülitsema hakkajiwad, et nad ainulr kõhu hääks töötama peawad. Kõik keha langes siis kokku ja liikmed kuiwasiwad ära. Selle pääls rääkis tööline Aaiv ik, seda toonitades, kui palju kergem siis löö on, kui tööline ennast ka mõni kord pidulisena  tunda wõib. Õhtul oli salongis pidu wõörastele, kellede huikas ka palju teiste linnade wabriku omanikkufid wiibis, nagu Riiast, Peterburist,  Hamburist jnd. Pidu kestis salongis kuni teise päewani. Jubeii päewa on wabriku walitsus pääle pidu ka rahaliste annetustega tähtsaks teinud. Nõuda sai iga tööline oma teenistuse aja pikkuse järele rahalist kingitust, milleks üleüldse 2000 r. antt. Paarid töölised, kes kõige kauem teeninud, saanud pääle 100 rubla. Ka seltskonna hääks on palju antud : turupoodide maja ehituse hääks kutti 5000 rubla, tuletõrjujate seltsile 500 rbl., waestemajale Svt) rubla, kurttummade seltsile 250 rbl., wäikeste  last- koolile 250 rbl. ja awaliku supeluSmaja  ehitamiseks 300 rubla. Lõpuks tuleme meel kord tööliste pidu juurde tagasi. Rõõmustama peab selle wahekorra üle, mis sääl tööliste ja tööandjate wahel näha oli. Ehk küll töölised kõige paremas pidutujus oliwad, fiisgi ei olnud ühtegi nähtust näha, mis seda wahekorda oleks rikkunud ehk haawanud. See on näituseks, et siin asja õieti on juhtida mõistetud. Wildenbergi wabrltule, kes oma 50 a. keflwuse ajal linnale ja maale palju HSSd on toonud. M 22." S aa r l a n e. 1907