wallawalitsustele kõige kindlam kwiitung olla, ehk et ostetud asi wäljaantud summa tõenduseks olla. Kõigi toimetamiste juures oli Kossatzkil, nagu pärast selgus, ainult üks eesmärk: wäljaantud  summadest «võimalikult palju oma taskusse saoda. Ja seda pani ta kahte -viisi toime: esiteks ostis ta poodidest asju iseenesele ja laskis  nende eest ivallawalitsusi raha ära maksta ja teiseks laskis ta ivallawalitsusi ostetud asjade eest rohkem maksta, kui nad tõepoolest maksnud oliwad, ja pistis ülejäänud summad oma taskusse.  Esimesel teel oli ta ivalla rahast Z2B rubla SS. kop. ära raisanud, teisel teel, nii palju kui seda kindlaks teha wõimalik oli, oli 3421 rubla 73 kop. tema taskusse läinud. Nii oli ta üleüldse  3743 rubla 98 kop., s. o. ligi 3ü protsenti ivollawalitsuste wäljaantud summadest, ära raisanud.  Nagu näha, on ta nii mõnegi asja, mis ta ostnud oli, kasuga wallawalitsustele ära müünud.  Nimetame siin mõnda, ei näidata, kui kawalasti Kossatzki oma aSja ajas. Muu seas oli Kossatzki 13 wallakohtu tarwis tulekindlad raudkapid tellinud. Kapid läksiwad temal 50 rubla tükk maksma; ivallawalitsusi oli ta aga iga kapi eest 100 rubla maksta lasknud ja selle juures nii toimetada mõistnud, et iga wallawalitiuS ka 100 rubla kohta kwiitungi sai. Seda oli ta järgmisel iviisil korda saatnud: Ta laskis S wallawolitsust igaühte pangale 100 rubla kapide eest maksta, mille kohta pank wallawalitsustele kwiitungid andis. Siis laskis ta pangast raha kappidetegija kätte anda. Wiimast palus ta aga raha kättesaamise kohta üheksa kwiitungi, igaüks 100 rubla pääle, teiste üheksa walla nime pääle kirjutada, kes raha mitte maksnud ei olnud. Need kwiitungid wõttis ta oma kätte ja nõudis nende wastu iga 9 wallawalitsuse käest 100 rubla sisse. Nii oli kõigil 18 wallawalitsuscl kwiitungid 100 rubla kohta (9 panga ja 9 kappidetegija kaest). Niisama oli wcel teisi kwiitungid kirjutatud.  Aõik seda nöörimist oliwad talupojad kui Jumala «vitsa kannatanud, kuni Kossatzki wiimaks kreisiülemakZ  nimetati ja tema asemele kommissar Babansw tuli. Siis alleS tõstis üks wallawolinik  oma häält ja teatas oma kahtlusest kommissar  Babanowilt. Wiimane teatas sellest kuber- Mõndasugust. Li-Hung-Tschang, idamaa „Bismark," nagu ta end häämeelcga nimetada laskis, oli suur reisimäleStuSte armastaja, iseäranis  kui neid tale kingiti. Sääl juures waataS La wähem aSja kunstliku ivalmistuse,  kui materjali «väärtuse pääle; ka oskas  ta teistele oma soowisid awaldada. Keegi „Neuc Freie Pr." lugejatest kirjutab  järgmist: Mina olin parajasti Pariisis,  suures Credit Lyonnais'i pangamajas, kui Li-Hung-Tschang selle panga sisseseadet woatama tuli, ja ma tohtisin pangaumetniku  „mundris" tema waatlemise käigust osa wõtta. Kõige kauemini wiibiS Li-Hung- Tschang panga maaalustes kassaruumides ja laskis omale ühtelugu suuri -väärtpaberite  pakkisid ettenäidata. Wiimaks jõuti ühe kapi juurde, mis iseäranis täis oli. Sääl oliwad. kui ma ci eksi, Parifi linna pantkirjad. Temale näidati svv-liste ja tuhande frangiliSte pantkirjade pakkisid. Tema küsimise pääle, kas suuremaid wäärtpaberifi  pole, tõi kaSsahoidja ühe SSVO  pantkirjade paki ette. „Suur hiinlane" wõttiS pakist kaks wäärtpaberit sälja ja waatleS neid tüki aega. Siis pööras  ta panga-direktori poole, ütles wiisaka naeratusega: Lonvemr äe karis!" (Wäga ilus! Parist mälestuseks!) ja pani mõlemad «väärtpaberid oma kullaga tikitud kuue suurde taskusse. Nagu kuulda, olla Prantsuse wälimiSte asjade miniSterium pangale need pantkirjad «välja maksnud. nerile ja nii tuli aji wiimaks suurte raskuste järele päewaivalgcle. Nüüd tuleme meie kaebtuse teise osa juurde. See teine osa kirjeldab täielikult kaebtusealuse termet elukäik!. Aktis, mis ülemal kirjeldatud ivalla raha raiskamise kohta käib, on Kossatzki teenistuse wormuiari ärakiri Liiwimaa kubermanguwalitlusc  poolt. Selles teenistuselehes on üteldud, et Kossotzki klassigo-gümnasiumi ja pääle seda maamõõtjate klassid on lõpetanud. Ülekuulamisel awaldas KoSsatzki kohtuuurija pääle mõju, nagu ei oleks ta sugugi haritud, mispärast uurija temale küsimuse elle pani. missuguses gümnasiumis  ta õieti käinud on. See küsimus tuli Kossotzkile  ootamata, ta ei teadnud, mis ütelda, ja ehk küll küsimist mitu korda korrati, ei andnud ta ühtgi wastust. See kinnitas kohtuuurija kahtlust,  ta hakkas Kossotzki isiku kohta teateid pärima ja see mis ta teada sai, oli otse imestust ärataw. Joosep Kossatzki sündis 27. aprillil 1850 Grodnos.  Tema isa oli Grodno kreiskohtu juures kantselei kirjutajaks ja suri 22. juulil 1356. Ta suri wäikekodanikuna ja alles pärast surma, aastal 185 S, arwati ta senati poolt aadeliseisuscsse.  Pärast, 2S. oktobril 1874, tunnistas senat ka Joosep KoSsatzki aadcliseisuse liikmeks. Tema ema oli enne pärisori olnud. Oma mehe surma järele jäi ta kahe wäikse lapsega, kellest Joosep wanem oli, ilma mingi eluülespidamise abinõuudeta. Ta hakkas Grodno waeStemajas ja ka eramajades kokaks; ta suri 1. aug. 1837. Joosep Koösatzkit kaswatas algul tema ema, siis andis ta oga poja Grodno endise gümnasiumi direktori Bolnianowitshi juurde teenistusesse. Wiimane  pani ta gümnafiumisse, aga 1862 aastal heideti ta gümnasiumi esimeses! klassist wälja, sest et ta oma häätegijait, direktor Bolwanowitshilt,  kuid uuri ära vii «varastanud. Ehk ta küll gümnasiumisi wälja heidetud oli, kandis ta gümnasiumi-õpiiase uniwormi, kuni koolijuhaluse paiwe pääie politsei selle ära keelas. Selle järele aStuS Kossatzki maamõõtja Jauowitshi  juurde kutsariks ja pidi ka muid lihtsaid töösid tegema, nagu äestama, puid lõhkuma jne. Janvwitsh nägi warsti, et tema kutsar mitte päris ilma waimuanneteta ej ole ja hakkas temale maamõõtmite toosid õpetama. 24. märtsil 1865 wöeti Kossatzki Janowitfhi paiwe pääle riigimaade  ministeriumi maamõõtmise korpusesse õpilaseks,  kust ta 14. detsembril 1867 wälja heideti, sest et ta mõõtmise tööde larivis ei kõlbanud. Ta toimetas selle järele eramaamõõtmist, kus ta talupoegade käest petmise waral raha wälja pigistas. Isamaalt. Kuresaarest. Wolmori kreiSpolitsei lauaülem J- J e s s i p o w i t f ch on Saaremaa  kreisi wangikoja ülemaks nimetatud. Hr- Jeffipowitsch tuli juba neil päiwil Kuresaarde. Saaremaal tuli lumi oktobri kuu lõpul maha. Riia õpekonna kuratori palwe pääle on hariduse minister luba andnud, selle pääle waadates, et Kuresaare linnakoolis Võrdlemisi rohkesti Lutheruse usulisi õppijaid  käib (1872. a. 31. mai seadluse järele), selles koolis Lutheruse usu kirikulaulu õpetust sisse seada, kuna selle kulud kooli kassast Võetakse. Nagu oma! aja! teatasime, oliwad paar talumeest maal ühe jalgratta sõitja pääle langenud, teda kinni pidanud ja ta ratast Vigastanud. Selle Ae kaebas jalgratta  omanik mehed kohtusse. Rahukohtunik  mõistis mehed igaühe seitsmeks päewaks kinni ja pääle selle 35 rbl. ratta ärarikkumise eest tasumist maksma. Mehed kaebafiwad rahukohtukogusse edasi, kus ka neil päiwil rahukohtu otsus kinnitati. Rahwal on arwamine, nagu oleks maal jalgratta sõit keeltud, mille pärast jalgratta sõitjatega liiategemist ette tuleb. Loodame, et tähendatud kohtu otsus rahwa arwamist selles asjas muudab. Muidugi mõista pearoad ka jalgratta sõitjad ise ettewaatlikud  olema. Mõlemilt poolt olgu kannatust  ja ettewaatust, küll juba siis ikka läbi saab. Oldakse ühelt poolt toores ja cttewaatmata, siis ärritab sarnane tegu muidugi ka teiselt poolt „nerwid üles", — ning siis ongi tüli tahti. Äuresaare tulekaitse selts on sel aastal südisti seltsi tegewuse korraldamises tööl. Hiljuti waataS selts kõik Kuresaare linna kajud läbi, et selle järele ette ära määrata, kust ja kui palju tarwituse korral wett saada. Siis on tulekahju ülesandmise  kohad sisse seatud. Enne pidi ikka raekojaSse teatama minema, mis palju aega tarwitaS. Nüüd on aga wõimalikuks tehtud, et ka ligetamateS kohtades õnnetuse üle kohe wõib teatada. Uuenduste üle leiawad lugejad ligemaid teateid ka meie lehes ilmunud kuulutustest. Praegu on seltsi esimeheks ülemkooliõpetaja W i l d e, ja päämeheks hr. Victor Lange. Ncnde tegewuse wili ongi sel aastal ette wöetud uuendused tulekaitse seltsis. Kossatzki kohtuasja oleme hakkanud „Saarlases" ilmutama. Meil on tahtmine, Kossatzki  kohtuasja üle täielikku kirjeldust tuua, ka seda, mis tunnistajad kohtus on rääkinud. Asja kirjeldus saab aga kaunis kaua wältama. Et aga see lugejatele rohket huwitust pakub, siis loodame, et nad sellega rahul saamad olema. Mis meil üleüldse aga Kossatzki asja kohta ütelda, seda leeme edespidi „Kossatzki kohtuasja järelsõnas", mida meie pärast kohtuasja kirjelduse äratrükkimist awaldame. Niipalju olgu oga praegu öeldud, et rahwa sees igal pool rahulolemist Kossatzki süüdlaseks  mõistmise üle awaldatakse. Küll äratab kristlik kaastundmus Kossatzki, kui inimese kohta, haledust, selle wastu wõidab aga õiguse tundmus nimetatud  kaastundmuse ära, kui Kossatzkit kelmina ja rahwa piinajana silmade ette seatakse. Aga mitte üksnes Kossatzki hukkamõistmine ei ole see, mis rohwale rõõmutunded südamesse tuksuma paneb, maid see on see teadmine, et Saaremaa rahwak nüüd sellest inkwisitorist lahti on. Need rõõmu tunded kutjuwad aga meel teist tundmusi Saarerahwa südames elule. Need on tänutundmused  Kossatzky järele tulema kommissarl herra Babanowi kohta. Sest just Babanowi  töö ja tegewus oli see, et meil nüüd mitte enam Kossatzki tigeduse all ägada ei ole. Babanow oli see, kes kõik Kossatzki pettused walge ette tõi. Küll oli tal selle läbi paljugi kannatada, nagu meie lugejad seda juba teadwad. Nüüd kus meil õigus lõkendawali on loitmas, loodame, et ka hr. Babanowi kohta õiguse wõim mõjuw saab olema. Aga kui ka see lootus täide ci peaks minema, fiisgi jääb Saare rahwa tänu tema waStu ikka elamaks. Ühtlast teatame ka, et meil nõuu on edespidi Lummuda kohtuasja amaldama hakata. Jurjetvist. Kohaliku Eesti laenu- ja hoiu-ühisuss põhjuSkiri on rahaministeriumift  kinnitult tagasi jõudnud. Kahjuks olla raha-ministerium mõne asja kohta, mis põhjuskirja järele ühisuse pääkoosoleku  otsustada pidi jääma, omalt poolt ..sellekohaste eeskirjade järele" kindlad määrused  teinud, mis ühisuse isetegewuse wabadust  kitsendab ja tööd raskendab. Lootuse järele kaowad aga sarnased takistused  aja jooksul iseenesest, nii et esimese Eesti laenu- ja hoiu-ühisuse kinnitust  sellegipärast rõõmuga wmb terwitada. Peterburist. 22. oktobril pandi laSLehaigemaja  nurgakiwi. Haigemaja ehitatakse linna kulul Keiserlikkude Majesteetide kroo« M 45 Saarlane. 1901