Saarlane „Sct«»rr«»No" maksab: i/g „ !»SS „ V. .. ->. ?5'.. maapostiga: » » Kt) „ V- .. 1.. - .. V. .. - 50 .. Üksik number 3 kop. kesknädalal ja lanpäewal. Toimetus KulesaareS, PUkas uul. Kuulutuste wastuwõtmiue luni kellu 1 päeoal enne lehe ilmumist. Kuulutuste p-lit.rida S kop., lehe eesotsas Ätt kop. M 74. Laupäewal, 11. oktobril 1908. XXIV. aastakäik Kolera ja selle wastu wöitlemine. s vr. W. GorinewSky järele M. K —a. Maluksed olgu mi lihtsad, kui wõimalik. Koolja mässitagu puhtuSainetega üle pritsilud  lina sisse ja kui ta puusärki on pandud, siis riputatagu lupja pääle. Ruum, kuS kolerahaige ära on surnud, ehk kus la enne haigemajasse saatmist on olnud, peab haiguse idudcstsaama puhastatud. Enne suitsetati tubast wääwliga. Nüüdsel  ajal tarwitatakje selleks wormaliini parema tagajärjega. Selle olluse aur lastakse  ühes wee auruga ruumi, mida haiguse  idudest puhastada tahetakse; wormaluni  aurul on see iseäralvuo, et la igasse kohta, iga wähemagi prao wahele tungib; üksgi haiguse idu ei jõua talle waStu panna, tõlk saamad hukka. Wormaliin ei riku midagi ära, aga kahjuks  on ta wäga kallis. Palju odamam on sublimatiga puhastamine. Üks jagu sublimati sulatatakse IVOV jao mee >ecg ära ja selle sulatisega pestakse põrandad ja s-.nad üle, sinna sisse pannakse riided ja pesu ligunema. Sublimat on kange kihwt ja sellepärast wõib tohter teda ainult niisuguse isilu lätte lubada, kes sellega mõistlikult ja ettewaatlikult  oskab ümber käia. Kõik wanad riided ja räbalad, mis haige  tarwitada on olnud, tulewad ära põletada. Tuleb weel lõpuks mõni sõna kobra arstimisest ütelda. Iga haige, olgu tal kas töige kergemad koiera tundemärgid, peab haiguse wältujel tingimata arsti üle- waatuse all olema. Kui igaüks kolcra ajal lihtsa läbijooks mise pärast tohtri juurest nõu küsima läheks, tuleks surm palju harwcmini  ette, sest pärastpoole, mil soolikad juba kolera pisielukaid täis, on haigusest wäga raske wõitu saada. Iga arusaaja inimese kohus on arsti käest abi otsida. Kui juhtub, et arstiabi õige! ajal kohale ei jõua ja haigus pahemaks läheb, siis peab haigele arSti ootel rutulist abi andma. Haige tuleb wiibimata moodi panna, riietega soajaöti kinni katta ja palumaid kaeru wõi tuhka kotiga kõhu püäl hoitama; südame lohku wõitagu sinepi plaaStert. Sööki ei tohi haige wõtta; kui teda janu piinab, siis möib seda jää killukestega kustutada,  mis südame pööritust ja oksendust wähendawad. Joogi näol mõik ka palawat komeli wõi rosina theed anda. Wiinaga, konjakiga ja teiste äritawate ainetega segatud palawat jooki on iseäranis siis kasulik anda, kui haige keha jahedamaks  hakkab minema, kui sääremarjades krambid ilmuwad ja ta oma jõukahanemift tunneb. Muidugi teada, ei pea ka nende ainete pruukimise juures ettewaatuS puuduma,  sest alkohol, kui teda õige! ajal ei tarwitata, wõi ülemäära pruugitakse, wõib haige organiSmuse pääle wäga tagastkiökuwalt  mõjuda. " Üks parematest kehasoojendamise abinõudest  on wannitamine. Haige tuleb V» tund ehk rohkem seda 28°—30° sooja wee seeS pidada ja hõõruda, aga meest wälja tulles peenikese willase rndega nühkida. WeeS jääb haige rahulisemaks ja okse ning tädijooksmine jüewad mõneks ajaks seisma. Kui manni ei ole, siis wõib ihu ka sooja wcc pudelitega soojendada. Selle lävi jäemad krambid jalge sees wähemakS. Et wõimalikult rohkemal armul kolera idufi kehast wülja saata, antakse haigele mitmesugust kõhu lahti tegewaid rohtusi, nagu kastoor-õli j. m. Kahjuks ei ole see warase oksendamise tõttu igakord mitte wõimalik. Sellepärast peab katsuma seda järgmiselt toimetada. Kruusi põhja puuritud augu fisse pannakse  pikk kummi toru, mille teine ots kraaniga lõpeb; selle toruga lastakse haige soolikatesse kaunis suur hulk wedetikku. Arstid tarwitawad selleks sooje, lülgehakkawust  häwitawaid sulatist, mis kolera pisielukate kiiret siginemist soolikates takistawad.  Wedeliku meresse laskmine on ka teisel põhjusel tarwilik: weewaene keha saab uut niiskust, sest üks osa wedetikku imbid läbi soolikale meresse. Hääd tagajärjed on ka wedeliku otse meresse pritsimisel: suure tahalise nõela abil lastakse nõrka, poole protsendilist soolmett  läbi naha meresse (I jagu soola sulatatakse  200 jao mee pääle ära). Ehk see küll weidi walu sünnitab, toob ta haigele fiiSgi nähtumat kergitust, sest et soontesse kinni puhtunud meri uuesti liikuma hakkab. Et kurgumäda wastnkihwti naha alla pritsimisega arstitakse, sundis õpetlasi ka kolera jaoks sarnast rohtu otsima. Kolera arstimine waStukihwtitega on juba alganud  ja wõime neist tulewikuS suurt tulu loota. - (Lõpp.) Nelja märk. 15 Collan Dvyle jürcie cesüsianud J. Ptkl-p. Ma ei arwa teda nutte ainult süümks, hra JohneS, maid ma wõin Teile ka teise kurjategija nime ja tundemärgid teatada, kes mrnewal öösel siin toaS oliwad. Ta nimi on Zonathan Smolle. Ta on harimata,  wäikese kaSwuga, elaw mehike za kannab puu jalga, mis seespoolt küljest ära kulunud on. Ta pahema saapa abjat on peaaegu nelja kandiline ja rauaga alt Üle löödud. Ta on keskealine, punase näoga  ja on sunnitööl olnud. Need näitused wõiwad Teile abiks olla, kui ma weel juurde lisan, et ta peopesadest nahk ära hõõrutud on. Teine . . . Ah ! Teine weel? küsis Aielmy Johncs naerdes. Siisgi nägin ma, et Holmesi tõsine toon ta wähe mõtlema pani- Jah, teine, see on wäga huwitaw isik, ütles Scherlok Holmes end jala kanna pääl ümber pöörates. Loodan, et ma warsi neid mõlemaid Teile efiteleda wõin. Paar sõna, Watson I Ta wiis mind kõrwale- Selle ootamata juhtumise tõttu oleme oma esialgse reisi eesmärgi koguni ära unustanud! Ma mõtlesin juba selle pääle, waStafin mina. Mis MoreStani ei wõi ometi siia koledasse majasse jätta. Muidugi mitte I Teie peate ta kodusse wiima. Ta elab proua Crcilie ForrcSteri juures Alam-ChamberwclleS; see ei ole siit kaugel- Ma ootan Teid siin. Ehk olete wäga wäsinud? Ei sugugi. Ma ei saa wist enne magada, kuni see saladuslik asi seletatud on- Ma olen oma elu ajal palju näinud, aga need, ruttu üksteisele järgncwad öösised sündmused  on mu ergud koguni üles üritanud. Aga ma soowiksin seda asja Teiega ühes uurida, sest ma olen juba kord sellega hakatust teinud. Teie abi on mul wäga tarwiline, ütles Holmes. Meie wõtame see asja enda pääle ja katsume teda iseseiswalt järele uurida; jännaku see Johnes oma tarkade leidustega nii palju kui tahab- Kui miss MoreStani kodu saadate, olge nii häüd, minge kord Pinchini uulitsale 3 sisse. See on jõe kaldal, Lawbeti linna jaos. Kolmandamas majas paremat kütt elab nahkade täis toppija, herra Schörmann. Ta akna püül on täistopitud nirk, mis kodujünest küüntes  hoiab. Minge selle Schörmanni juurde sisse, terwitage teda minu poolt ja ütelge, et Tobi mulle praegu wäga tarwiline on. Tobi tooge endaga Ühes tõllaga siia- On see koer, jah? Jah, koer, kellel imestamise wkärt teraw haistmine on- Tobi wõib rohkem teha, kui terwe Londoni politsei! Hää küll, ma toon koera, ütlesin ma. Praegu on kellu üks, kellu kolm olen tagasi, kui hää hobune juhtub. Niikaua tahan ma proua Bernstoniga ja indianlasega jutustada. Ühtlasi soowin ma weel kord suure Johnefi methodega tutwustada ja tema waimu terawust imestada.  Goethe ütles: Meie oleme sellega harjunud, et inimesed selle üle naerawad, millest nad mitte aru ei saa", ja see on tark ütelus. 7. Wahejuhtumine. Politsei agendid oliwad tõllaga tulnud, mis weel siin oli- Sellega sõitsime, mina ja miss Morestan ära. Ingli sarnane naesterahwa loomus I Ta kannatas kõik rahulikult ära, kus juures ta weel teist nõrgemat trööstis. Ta oli perenaese toas, rõõmus ja hääs tujus. Aga tõllas läks ta mõistus kaduma, selle järele tuli nutu-hoog ta püäle; öösesed sündmused oliwad ta pääle hirmust mõju awaldauud! Pärast poole rääkis ta mulle, et kõik sõidu aja olla mina ts wastu külm ja tagasihoidlik