Laatade pääl on kõige rohkem awalikku loomade piinamist näha, aga selts ei ole siin ühelgi korral abinõust tarmitanud. et laatadel loomade piinamist mahendada. Laatadel  on seltsil suur, lai tööpõld ootamas, ja kui selts oma eesmärgi kättesaamiseks üleüldse  tööd tahab teha, siis peab ta igale laadale mõned liikmed saatma, kes politsei abiga koha Ml kohe inetut loomade piinamist  eemale törjuksiwad. Ja seda peaks loomakaitse selts oma eesmärgi kättesaamiseks  ja asja enese pärast tingimata tegema  Muidu saab saatus seltsi kohta selle otsuse tegema „msns tekst upbarsill," C. P. Jumalaga, Liisa, Jumalaga igawesti, wõis ta waewalt nõnda wälja ütelda, et Liisa neid kuulis. Jumalaga, armas Adolf! Pulani suutlemine ning wiimne käe pitsitus,  siis ruttafiwad nad mõlemad kambrist wälja ning treppist alla. Adolf pööras oma ema kambri poole ja Liisa istus wankrile, mis sõitmiseks juba malmis oli. Krahwiproua oli wüga üles üritatud ning käis wihaselt mööda tuba edasi ja tagasi. Adolf! ons see tõsi, et Liisa sinu juures kambris on? Mis tahab fee tüdruk sinult? käras ta häkitselt seisma jäädes. Pane tähele emakene, ma tahan sulle midagi rääkida. Ema waatas küsides poja otsa, ta oli midagi halwa, walju wasiust ootanud ja oli ennast selle maotu erte walmistanud, nüüd oli aga ta tõsise näoga, tema hääl kõlas kurblikult, nõnda, et ema esimesel silmapilgu: mitte ei teadnud, mis ta sest mõtlema pidi, et Liisa tema juures oli. Wninaks tusis ta: Ma tahan teada, miks Liisa su juures käis? Ja! Proua nägu muutis ennast nagu müristamise  pilw, siis küsis ta kähisema häälega: Mis Liisa sinult tahtis? Sa saad kõige üle seletust emakene, aga istu natuke. Krahmi proua istus sohwa ning poeg tema jalge ette wäikese jalgpingikese pääle. Siin kõneles ta emale ettewaatlikult kõigist, mis tal pärast lõunat juhtunud oli. Ema kuulas wagusi päält ning ei seganud juttu mingisuguse wahele küsimisega, wiskas aga ennast pärast jutu lõppu päätpidi padja sisse ning hüüdis: Oh, Adolf, mis oled sa teinud? Mis saab nüüd sinust?! Mis mu pääle pannakse, tahan ma- kannatada,  wastas ta kurwalt. Miks pärast oled sa mulle seda teinud Adolf! õhkas krahwi proua. Sa ei saa nüüd Viisat o meiegi, oled ise oma uneSnähtud õnne ning lootusid oma käega ära purustanud. Aga ega sind wift küll wäga waljusti ei trahwita, sest sa oled ju täiesti nõdrameelne. Üks terwe meelega inimene ei wõi niisugusid tegusid mitte teha. Sa wöifid aga seda üksnes selle tõttu teha, et Liisa sinu waimu ära pimestanud  oli. Ma pean nõdrameelne olema, arwab ema? küsis ta äritult ning wastas wihaselt: Wõib olla, et sul õigus on, ehk olen ma nõdrameelne  see on nõnda, nagu ses meeS näitemängus,  kes kõik oma ja terwe perekonna õnne sellepärast ära ohwerdas, et ta walstada  ei wõinud. Ma igatsen tõsist armastust,  armastust, mis ka siis ei sure, kui armastawal muud midagi pakkuda ei ole kui puhast armastust, mille kõrgem maade muud ei ole kui asi ise. Ma nõuan armastust,  mis mitte minu oma õnnes, waid armastatama õnnes seisab, see on see iseenese salgaw, tõsine armastus. Öö pimedus oli juba õues aset wõtnud, kõik loomad oliwad hingamas ning Adolf istus ikka weel oma ema jalge ees. Hirmutamas»  mõtted ütlefiwad tale, et ta oma ema enam kaua ei näe, sellepärast tahtis ta tema juures weel Võimalikult kaua wiibida.  Ta tundis, et ta ise enese õnne mitte üksi ei olnud rikkunud, waid ka oma emale palju muret ja kurwaStust kaela saatnud. Ta püüdis nüüd wana prouakese walu võimalikult mahendada. (J, t) Isamaalt. Kuresaarest. Neil päiwil oli üks iseäraline ametnik siin, kaalusid sa mõõtusid järele waatamas,  kus juures muidugi leivas, et siinsetes kauplustes igal pool alleS wanod, tembeldamata mõõdud oliwad. Ametnik määras, et 1. nowembriks  kõik kaalud uute wastu ümber wahetatud peawad olema. Et siinsetele kaupmeestele kergi- Saaremaa Karskuse Selts on oma wiimasel koosolekul otsuseks teinud 20 eksemplari karskuse seltside aastaraamatut ja 30 eksemplari karskuse albumi tellida. Õpetaja hr. Reimanni ettepanek, et Saaremaa Karskuse Selts üleüldisest raamatukogu  asutamisest osa wõtaks, ei leidnud wastuwötmist, sest et raamatute edasi-tagasi saatmine wäga kallis tuleks. Muidu pidas koosolek auustatud õpetaja hra ettepaneku wäga tähtsaks ja kasulikuks. 15. septembri kuu päewal Kuresaares peetud weiste laadad pakkusiwad meile selle poolest wäga kurba pilti, et sääl wäga rohkesti joobnuid inimest näha oli. Iseäranis kubises Kauba uulits ja monopolipoe  esine joodikutest, kus juures ka mõnda inetust näha wõis. Politsei oli küll hagar joobnuid isikuid warju alla wiima, aga mis sa hulgaga ära teed. Tõepoolest on aga ka rohkesti joodud: pääle 2000 rubla eest on sel päewal Kuresaares wiina ja õlut ära müüdud! 2000 rubla wõrra on siis Saare rahwas ühel päewal jälle waesemakS jäänud. See on ju suur summa ja näitab, et Saarerahwas  nenda waene polegi, kui arwatakse ja räägitakse. Ühel päewal 2000 rubla ainult alkoholi eest wälja anda, seda ci wõi see, kes waene on, mitte teha. Saare rahwas on aga fiisgi waene, ja nimelt kasulikkude asjade ja ettewõtete tarwis. Koolide paremusele miinuseks ei olla Saare rahwal ialgi raha. See on aga tühi wabandus, ja asjaolud näidawad, et selleks jõudu küll oleks, aga tahtmine ja õige arusaamine puudub siin. Et joomist edespidistel laatadel wähendada oleks wäga soowida, et meie austatud politsei selleks katsuks sammusid teha, e t lookade ajal monopolipoed täiesti kinni oleksiwad. See oleks rohiva majandusele ja üleüldisele korrale ütlemata kasulik. Hääst kilusaagist Saaremaa randades on juba mitu korda teatatud, aga nü hääd kilusaaki pole wist küll kusagil olnud, kui Abroka  saare ümberkaudses meres. Sääl oliwad set sügisel 100 kilupaati meres. Kilud müüdud cnamisti Tallinna kilutegijatele ära. Et Saaremaal  nii rohkesti kilusid leidub, wõiks meil küll suuremal mõõdul kilusid sisse tegema ja neid Saaremaa kilude nime all siit wälja saatma hakata. See annukS siinselerahivaieteenistust ja «valmistehtud kilude eest saadaw raha tuleks Saaremaale. Kudas kuuleme, ei olla Tallinna kilumehed kilumüüjatega ja püüdjatega mitte küllalt wiisakalt ümber käinud. Selle pääle «vaatamata, et nad kiluhinnad hästi madalaks ajanud, jätnud nad siit äraminnes suured summad maksinata. Paari nädala eest kirjutati ..Saarlases," kehelkonna koolidesse tütarlapst mitte ei wõeta. Selle järele peakstme arwama, et siinsed kihelkonna  koolid üleüldse mitte tütarlapsi wastu ei wõta. Asi on aga nii, et tütarlapsed siinsetesse kihelkonna koolidesse sellepärast mitte waStuwõimist ei leia, et selleks kohased ruumid puuduwod. Sest ruumid on juba poisslaste tarwis wähesed, kuS sa siis meel tütarlapsed paned. Kui tütarlapsed kihelkonna koolidesse pääsema peaksiivad, mis ka hädapärast tarwiline on, siis peakfiwad meie kihelkonna koolide ruumid paremale seisukorrale wiidud sagma. Kuda kuuleme, olla Kerla uudes koolimajas tütarlaste tarwis kohased ruumid sisse seatud. Nõnda saab siis Kerla kihelkond esimene olema, Saaremaal, kelle kihelkonna koolis tütarlapsed haridust saada wõiwad. Nagu kreispolitsei ringkirjast näha, lubab Kasti mõisa omanik A. baron Sass sellele, kes Kasti mõisa põlema panija üles annab, 200 rubla waewa palka. Nüüd aga kuuleme, et Liiwimaa tulekinnitamise selts selleks otstarbeks ka 300 rbl. on määranud. Terwe suur kapital, mis Kirjandusest. Iga ettewõte on tähtis, mis põllumehele uueks sissetuleku hallikaks wõib saada. Selleks wõiwad ka loomatoidu naerid olla, mis aga prae- mata on. Loomatoidu naeriste käsAdtMMd wõib aga tähtsaks «Majaks põllutöö paremale järjele tõstmiseks olla. Sest nendes maades, kus loomatoidu  naerid suurel mõõdul kaswatakse, on nad põllutöö kõrgele järjele tõstmiseks märksalt kaasa awiiannd. Looma toidunacriste tähtsusest ja nende kaswatamisest annab hiljuti ilmunud Aleks. Eisenschmidti raamat „Looma toidu naerid" seletust ja juhatust. Raamatul on 42 ihk-, hääl ooberil trükitud ja ta hind on 20 kop. Saada igast raamatukauplusest. Sel aaStal on mõned põllumehed nimelalud raamatu juhatuse järele naerid kaswatanud ja need on hästi õnnestanud. Sellepärast wõime nimetatud raamatut kõigile soowitada. Mõtteterad. Pole ühtegi inimest, kes wabadust ei ülendaks,  kuid õiglane nõuab teda kõikide, mitte-õiglans ainult ise oma tarwis. AuutundniuS on meie wSljaSpidiae südametunnistus,  ja südametunnistus on meie seespidine anutundmns. vee ligineb täiusele, kes tunneb, et tol rohkem puudusid on, kui teistel. Wiisakas ümberkäimine teistega on kõrgem kui kõik muud teadused. Toimetusele saadetud raamatud. 1004 o. jaoks. Wäljaandnud EeSti ÜliõpiaSte Selts. 120 ihk. hind 10 kop. Ikka endise tuttawa tubli sisuga: Soowilam kalender rahwale. Karjapoiss. Kalju rinnal seisab kirik, Waatab waiksell arusse. All sääl laulab jõe kaldal Rõõmsalt karjapoisile. Kurwalt kõlab kella helin Surnulaulu lauldakse. Waikinud on poisi laulud Ja ta waatab ülesse. Ülemal saab hauda kantud. Kes on orus hõiskanud. Karjapoiss, ka nenda sinul Saab ükskord sääl lauletud! Saksakeele järele ?. Saarlane, 1903. M 40