kilt läbi ei pääse. Kalgutas on ju kõik kindlad paigad ja senna saab kelm waewalt teed ette wõtma- Ma loodan, et teie, mõne päewa jooksul icmast sõnumit toote. Kohe selle pääle marsisiwed terwe sclskond  Hondanist nnneina Nuuskija jättis kohe teistega jumalaga ja tõttas minema, luna kohtunik Mr. Tuulnmnn'iga, lord Hi!'debcri'iga ja Tolse'ga weel enne lordi majas tükk aega nõuu pidasiwad. Lord Hildebert wönis nõuks, kohe Benaresse reisida, et Willemannll ülesse otsida, keda nüüd kohtu poolt täiesti ilmasüötaks tunnistan.  Mr. Tuulinann'ile sai suur riigi walirmse anrulaew käsu alla antud, et sellega -võimalikul korral Faringa't taga wviks kihutada, kui ta üle mee putkada tahtis. Mõne päewa pärast tõi ka nuuskija  sõnumi, er Farmga ühe hiinlaste dicbonkega Tstiloni söiinnd, mis paale suur Inglise sõjalaew, Mr. Tuulmann'i käsul, kohe täiel auru rammul Tseiloni poole kihatama hakkas. Grahwinna Maretta sai aga, kohtuniku poolt, Aalgntta linnas kõige kindlamasse puuri pistetud, kus tal rasket  nuhtlust, arwurikka kurstööde eest oodata  oli. S e i t i e t e i st k ü m n e s päätük Jlmasüüta Am meie Willemann'i käekäiku, kuni Wsojimst kuulda tahame, ms peame senna paika tagasi astuma, kus meie temast miisati  lahkusime, see on Braama waranduse kambris. SSA oliwad mitmesugused kastid ja puunõud naha, mis kõik suuremate ja kuid tükkidega täidetud oliwadr..'.n:c  aari mööda oliwad suured kulla kangid püsti hunnikusse laotud. Willemanni'l  kippus weri seisu jääma, neid määratumaid kulla lademeid waadates, mis siin asjata maas wedelesiwad. Sääl tuli tal Zuiro macnilsus meele; ruttu täitis ta oinal taskud kuld tükkidega ja tahtis praegu just tuldud teed tagasi hakata minema, kui ühest nurgast üks madal uks temale silma puutus, mis wist lähemasse kambrisse pidi wiima. Uks oli lukkus, aga wist nii mädanend,  et see, ühe tugema lükkamise pääle, lahti läks. See osi wahe kitsam ruum, kui teine, aga weel pimedam; nurkadest kuumas  ümar walguse kaja ja kui Willemann rohkem silmitsema hakkas, nägi ta, et sääl ilmatu lademed kallid kiwa ja pärlid koos oliwad: Sääl oliwad kastides rubiini, dobaasi,  diamanti, smaragti ja sahwiiri kiwid ja suured kiwi uõud oliwad kõige ilusama pärlitega täidetud. See oli üks määratu warandus, kelle wü ärtust mitme milliardi pääle arwata wöis! Ruttu wiskas Willemann  omal kulla tükid käskudest wälja ja täitis neid kalli kiwi ja pärlitega uuesti. Jälle tahtis ta wäljaminikut ülesse otsida, aga sääl puutus temal midagi silma, mis teda kohkuma pani. Ukse pääl mida ta lahti oli murdnud, wahtisiwad kaks musta põiewat silma tema pääle. See oli üks pikk, kuiwetanud mees, pikka musta mantliga, kahtlemata üks bramiine, kes siin kalli waranduse juures wahti pidas. «'Järg L.t. et sel aastal heinasaak wähenc olnud. Kindlalt  maalt olnud ka wäga wähe ostjaid tulnud. KKrlalt. Rukki oras on Kärla ümberkaudu  wäga wilets- Uss on mõnes kohas ka natuke küli rikkunud, aga enamasti on see kõik liig kuiwa läbi sündinud. Mõnes kohas pole oras poolcsgi ülcsse tõuönud ja põllud on päris muStad. A. K. Karjast. Lootus, et kõrtside kadumisega  kõik joöwaStawate jookidõ müümine meie piirides kaob, on nurja läinud, sest et endisesse Haagi kõrtsi pandi kroonu wiinapood. Ehk küll wiinapoodideS kõwam kordus on, kui endistes kõrtsides, fiiSgi on ka tema juba oma halba külge nüitanud. Paari nädala eest hakkanud noored mehed wiina „õndsuse tujus" wiinapoe  aknaid lõhkuma, kus juures ka need, kes seda keelanud, on „pihta" saanud. Kõik asja on kohane urjadnik protokolli wõtnud. Need ülemal nimetatud pahad sündmused äratafiwad meik ärksamate meeste seaS soowi  sellest „kurjuse pesast" lahti saada, milleks walla täiskogu kokku kutsuti, kes ülemale poole palme ette pani, et Leisi wallas olem kroonu wiina pood kinni pankaks. Soowime sellele palwckirjale ülemal  pool lahket wastuwötmist. —sr Walga Lutheruse usu Eesti kogudus tahab omale enese tarwituseks kirikut  ehitada, sest et senini jumalakoda temal sakslaste ja lätlastega ühine on ning jutlust  alles kell 2 pääle lõunat wõib alustada.  Selleks otstarbeks pani kohaline õpetaja hr. Wühner Karskuse Seltsi ruumides näitemüügi toime, mis 385 rubla sisse tõi. Riiast. Liiwimaa kuberneri herra kind- ral-major Surowtsowi surnukeha wiidi 11. Sept. hommikul pidulikul wiisil lossist Dwinski waksalisse, kust ta raudteega surnu mõisa, Saratowi kubermangu, saadeti. Kuna lossi ette, mille hoow mahapuistatud lilledega  kaetud oli, mitu tuhat inimest oli kogunud, hakkas leinarong, nagu „Düna- Zeitungist" loeme, warsti pääle kella 9 liikuma. Eel sammusiwad õigeusu waimulikud  mehed, kelle järel metallist surnukirstu kaant kanti, mille Ml surnu mõõk ja kroonu müts oliwad. Nüüd järgnes pärgadega ja lilledega rohkesti ehitud 6 hobusega surnuwanker  Surowtsowi puusärgiga. Wankri järel kõndisiwad surnu sugulased ja muud leinawõõrad, nende seas asetäitja kuberner, Riia ning muude linnade ametikohtade asemikud  ja mitu wälist kreisiülemat. Rongis  oli siis weel üks paljude pärgadega kaetud wanker. Leinapärgasid oliwad kõik Liiwimaa-kubermangude ametikohad ja tähtsamad  ametnikud, paljud seltsid jne. annetanud,  muu seas ka Jurjewi linn, mille linnapää isiklikult leinapidule oli ilmunud. PääkirikuS paigutati surnukirst taime-ehete keskele, mis, nagu lossigi ehted, Riia linna poolt oliwad muretsetud. Leinajumalateenistust  pidas Riia ja Miitawi piiskop Agafangel.  Kell wiidi surnukeha raudteele.  Päcw ennemalt, 10. Sept., peeti lahkunud kuberneri mälestuseks lossis hingepalwe  ära, millest muu seas ka Eesti- ja Kuuramaa kubernerid, salanõuunik E. N. Skalon ja tõsine riiginõuunik D. D. Swcrbejew,  osa wõtsiwad. Tallinna 13 kroonu «viinapoodi on juulikuu jooksul, see on esimesel kuul 63,000 rubla eest, augusti-kuul 68.000 rbl. eest põletatud wiina 'ära müünud. Sellega tuleb kroonuwiina natuke wähem kui 1 rbl hinge pääle- See ei awalda aga weel wiinatarwituse täit suurust, sest siia juurde on erakaupluste summad arwamata. Rohke tarwituse pärast on 1. Septembrist weel üks kroonu wiinapood juurde awatud ja saada käesolewa kuu jooksul neid weel kaks juurde tehtama. Liiivimaalt. Wiimase maru ohwrid Liiwi rannas. Kindlate sõnume järele on wiimase maru ajal Liiwi rannas 12 rannasõidu laewa kinni jooksnud ja nimelt 4 Heinastes, 4 SalismündeS ja 4 muudes kohtades. Maakonna-politsei walitsuste ülespidamine  kolmes Läänemere kubermangus tuleb kroonule aastas 336,000 rubla maksma, mis kulu peaaegu täiesti riigikassast  kaetakse, sest et üksikute politseikordnikkude  ehk urjädnikute ülespidamine neis kohtades, kus neid pääle esimese määruse  kohalikkude elanikkude soowil ja kulul peetakse, kuigi palju wälja ei tee. Peterburis, 15. Sept. Keiserlikud Majesteedid Keiser ja Keisrinna Aleksandra Feodorowna reisisiwad ühes kõrgete lastega Spalast Krimmi lõuna rannale. Peterburi ülikooli on tänawu „Sew. Kurjeri" järele umbes 800 üliõpilast waStu wõetud. Endistel aastatel.wõeti harilikult üle 1000 inimese wastu. Uuesti wastu wõetud juutide arw on 14, sellega wähem kui 3 protsenti kõigest waStu wõetud üliõpilaste  armust. Müüjatele kroonu «viinapoodides hakatawat  selle järele rohkem palka andma, kuda poodis kaubeldakse. Soome passitalituS Peterburis, mis 1. Oktobrist Wens keele amctikeelels peab wötma, on palunud, et La Soome kogu- Möndasugust. Mesilane kirjakandjaks- Lääne Inglismaal  on keegi mesilasepidaja uue wiisi wälja mõtelnud, kuidas takistuste, sõja jne. puhul sõnumid wõib saata. Tema wõrab mesilasi puu seest kaasa, pisikese paberi tüki pääle tehakse päewapiltlikult paljale silmale näge- mata peenikene kiri ja kleebitakse see mesilinnukese  keha külge- Mesilane wisatakse õhku, kust ta niisama kindlasti perale lendab  kui kirja-tui. Mesilane olla tuikesest selle poolest parem, et teda raske kinni on wötta; tuikest wõib waenlase soldat maha lasta, mesilase külge ei trehwa ka kõige osawam  kütt. Inglise föjaininesterium tahab leidust lähemalt uurima hakata. Kallis wiiul, Stradiwariuse töö aastast  1624, müüdi Londonis hiljuti 12,000 sranki eest uuele omanikule. Maailma kõige suurem pörandawaip on Windsori lossis. Kakskümmendkaheksa inimest oliwad seda neliteistkümmend kuud kudumas. Inimese ihu sees on kaks miljoni higiauku, ja üksgi nendest ei ole streikinud, hoolimata kõwast tööst ja 24 tunnilisest tööpäewast Tuule-püüdjad. Teada on, et mõni tuuleweski paremini tuult kinni wõtab kui teine, kellel küll suuremad tiiwad. Seda nähtust on Daani insener Sörensen uurinud  ja saladuse jälgile saanud. Pääasjaks olla weskitiiwa keskkoha nõgu, mis tuule kinni hoiab. Sörensen walmiötanud uut laadi tuulepüüdjad weskitiiwad, mis wähese tuulega suurt raskust ringi wõiwad ajada. Wee pääl kõndija. Saksa kapten Grossmann on uut laadi wesi-uisud walmistanud,  millega wee pääl wõib kõndida. Need on kaks 4 meetri pikust plekist toru, millel jalaasemed pääl on. Wesi-uiskudega wõib 180 puuda raskust ära kanda. Nendega  kõndimine tarwitab küll suurt harjutamist,  aga leidus olla siiSgi wäga tähtis. Grossmann on uiskudega wee pääl kõndides  2 aasta jooksul 20 inimest upumise surmast ära päästnud. 38 Saarlane 1900.