awaldama; sellepärast on Jaapani wäge põhjapoolses Koreas hiljuti hästi suurendatud.  Ligemas tulewikus tuleb nähtawasti  kokkupõrkamiste kohta sõnumeid oodata. Peaegu on Wene wäe tegewuse aluseks Soöshin. Wene mäed, mis süül wiibiwad, on mitmet seltsi, millepoolest Nad enne sinna saadetud kasakatesalkadeft lahku lähemad. Wäe liikumine lõunapoole loetakse praegu sammuks, mis mitte otstarbekohane  ci ole, sellepärast et wenelaste pääletungimise rind otse ranna äärde jääb ja jaapanlased, nii kaua kui sadamad mitte kinni külmanud ei ole, igal ajal kallale wõiwad kippuda. Armutakse, et taimel põhja-idapoolses Koreas wäga tõsiseid  lahinguid löödakse. - Wüej a gu des u urus. Ajalehe lugeja näeb nüüd sõjasõnumiteS sagedasti sõnu „korpuS", „polk" jne. Wahe on aga neid lugejaid, kellele nende wäejagude suurus teada on. Toome sellep. siin lühikese  seletuse nende sõnade kohta. WäekorpuS seisab 4 diwisjonist koos, diwisjon 4 polgust, polk 4 bataljonist  ja bataljon 4 roodust. Igas roodus on sõjaajal 200 meest. Nii siis on, lugejal ei ole enesel maja arwama hakatagi, ühes korpuses 51,200, diwisjonis 12,800, polgus 3200 ja bataljonis 800 meest. Shanghaist. (Reuter.) Hiina walitsus nimetas Tschmguni Mandschuria abikuningaks.  Jaapan tunnistas selle nimetuse maksmaks. Tokiost. 20. sept. Ministrite esimees Katsura pidas siin kõne, milles ta setetaS, et sõda meel kaua saab kestma. Jaapani rahwas peab nõudma, et otsustav? wõit saadaks, ja pead ka sellep. ohwrid kandma. Minister loodab, et kokkuhoidmise teel tvõimalik on liig suurte kulude eest hoida. Isamaalt. Kuresaarest. Täna, 5. oktobril, Keiserliku  Kõrguse Troonipärija Aleksei Nikolaj e w it s h i nimepäewal peeti meie linna kirikutes jumalateenistust ja majad on lipuehtes. Sel aastal oli Kuuresaares 614 meest loosi all. Nendest wõetakse 232 meest soldatiks, seega 80 meest rohkem, kui minewal  aastal. Uus Kuresaare I. jaoskonna rahukohtunik  riiginõunik (aga mitte tõsineriiginõunik)  Petromski on endine Rossiany linnakohtunik, Kownokubcrmangust ja olla umbes 70 aastat wana. Et Saaremaa rahukvhtukogu ruumisid  parandatakse, siis pidas ringkonna kohus see kord oma istumisi bürgerklubi ruumides. Saaremaa Karskuse Seltsi poolt 12. septembril ja 3. oktobrilk. p. toimepandud perekonna õhtutele oli kaunis rohkesti osawõtjaid kokku tulnud, nii et Seltsi ruumid peaaegu rohkem wastu ivõtta ei wõinudgi.  Oldi kuni hilja ööseni lõbusas meeles koos. Osawõtjatele meeldisiwad sarnased  õhtud wäga ja soowitakse, et pea jällegi niisugune õhtu korda pandakse, mille eest Karskuse Selts muidugu saab hoolt kandma. Ka „Lyra" selts tahta omale lähemas  tulewikus uue korteri wõtta ja buhweti  ühes biljardiga sisse seada. Mitmed arwawad, et siin Karskuse Seltsiga wöistelda  tahetakse. Seda ei arwa meie küll mitte. Sest esiteks pole ju ~Lyral" mitte põhjust Karskuse Seltsiga wõistelda. Lähemad  ju nende seltside eesmärgid üksteisest täiesti lahku ja „Lyra" liikmetel on karskus  niisama tarwiline, kui karskuse liikmetelgi,  ja teiseks peab ju iga selts oma edu hääks töötama. Selle pärast ärgu siin keegi Kuresaare seltsisid alatu wõistluse  mõttega alandagu. Põidelt. Poidel on jällegi raske õnnetus rehepeksu masina läbi sündinud. Sääl on wäike laps masina wahele sattunud  ja kohe surnuks rusutud- Jällegi kole manitsus, et masinaga rehepeksu juures peab suurt ettewaatust pidama. Karja kihelkonnast kirjutatakse „Olewikule":  Meie kihelkonnakool on halatfemise-wäärilises  seisukorras. Tal puuduwad  kõigepäält oma ruumid ja pole tal neid ka olnudki. Kool asub üüritud korteris, mis kooli jaoks, aga kõlbmata on. Küttematerjaliks on tal toored oksad wõi kadakad. Õpilaste arw ei ole wiimastel aastatel kümnegi pääle tõusnud. Wiis wõi kuus kaswandikku, ja see on terwe kool. Kooliõpetaja aineline tasu tõuseb waewalt üle poole saja rubla. See on kooliõpetaja töö kohta liig mähe, sest ka küla karjased, keS ilma õppimiseta ja sellega siis ka ilma õppimise-kuluta oma ametisse hakkawad, saamad suwe päält niisama palju palka. Kaht asja on meie kihelkonnakoolile kõigepäält tingimata tarwis : aja kohaseid ruumist, mis kooli omad oleks ja kooliõpetaja  palga kergendamist, nii et ta koolitöö  eest saadud tasuga ära elada wõiks. Siis saadaks wanemad oma lapsed ka julgesti kooli, sest nad teaks et külmad ja niisked kooliruumid laste termist enam ei riku. Kooliõpetaja teeks oma tähtsat, waewarikast tööd siis palju kergema meelega, sest et päätoiduse-mure teda asja juurest enam kõrwale ei juhiks. Tallinnast, 26. sept. Kell 9 hommikul tuliwad siia Majesteet Keiser, Ksiserinna Aleksandra Feodorowna ja Troonipärija Tsesarewitsh Suurwürft Aleksei Nikolajewitsh.  26. sept. Kell 3 pääle lõunat wõttiS  Majesteet Keiser aurupaadis aset, Suurwürst Aleksei Aleksandrowitshi ja wiitseadwiralide Awellani, Birilewi ja Roshdestwenski saadetusel, ja sõitis reidi pääle. Keiser algas laewade ülewaatust soomuslaewa „Ossljablja'ga", selle järele käis soomuslaewade „Orell'i", „Borodino", „Jmperator Aleksander III." ja „Knjäs Suwornw'i" pääle. Iga laewa päält äramineku  korral lasti 31 auupauku, waatamas  käidama laewa mehed saatsiwad Jsewalitsejalist  Esimeest mürisewa „hurra" hüüdega, mis alles siis waikis, kui Majesteedi  aurupaat teise laewa juurde jõudis. Kell 5,30 minutit läks Majesteet jahtlaewa „Standard'i" pääle tagasi. Jurjewist. (Tartust.) Walerahategajate  seltskond wõeti Tähkwere uulitsal neil päewil kinni, kes wale hõberubla ja 50 kopika tükkisid walmiStasiwad ja neid iviimasel ajal suurel hulgal laiali oliwad laotanud. Kinni wõeti kaks naesterahwaft, Anna ja Liisa Kangru, ja hulgus Blechner. Arwatawat pääjüüdlast Jaan Kogerit otsitakse eweel. Tuttaw Eesti ajakirjanik A. Grenzstein  asuda, nagu „Uudised" teatawad, jäädawalt Parisi elama ja heita ka ühtlasi Prantsuse alamaks. Maasikaid kaswatama hakkanud Liibatvi ümber talupojad, mis neile hääd sissetulekut anda, sest nende hind olla kaunis hää. Peterburist. Wene kiriklik leht „Tssrkownõi Westnik" awaldab  huwitawa kirja, mis näitab, et ka uskude salliwuse poolest juhtiwates rinkandades  uued tuuled puhuma on hakkanud. Praegu ei ole mitte ajakohane, sisemisi tülitsemist toime panna, lahkmeelsust ja waenu külwada. Mõtete lahkuminekuid õigeusuliste wahel tuleb pehmuse läbi katta, aga mitte asjatalt terawaks teha. Sedasama wõib mitte-wenelaste ja mitte-õigeusuliste kohta ütelda, kes kui truud Wene riigi alamad kõike sõja raskusi Wenemaa õigeusuliste  poegadega jagawad. Kui suur see mahe ka olla wõiks, mis neid usulises ja rahwuslises küsimuses lahutab, kohuse tundmise läbi, milles kõik ühte wiisi waimustatud on, isamaaliku kindluse läbi, oma isamaa hääks ohwerdada, saab ta ürakaotatud. Sõda peab tingimatalt uskude salliwusele aitama. Mis siin uskude salliwuse kohta nii tähtsalt poolt ja nii õieti öeldud, see maksab, nagu „Grashdanin" hiljuti tähendas,  ka keelte kohta. See oleks praeguse raske sõja kõige suuremaks õnnistuseks, kui selle merega mäetalud pinnal salliwuse seeme meie riigi laiades piirides kestwalt õitsema läheks. Moskwaft, 26. sept. Ristleja „Rossia" komander kapten Andrejew jõudis siia ja jutustab: 1. augustil wara hommikul läks Wladiwostoki laewastik merele. Juba kohe pärast merele sõitu kuulutati wälja, et laewastik ennast Port-Arturi laewastikuga  Tsusima saare juures ühendama läheb. Silmaringil nähti nelja sõjalaewa. Meie laewastik terwitas neid rõõmuga, Port- Arturi laewastikuks pidades. Lähemale jõudes selgus, et need 4 Kamimura soomuslaewa  olid, kes meie laewadele otse põiki ette sõitsid. Jäi ainult üle, lahingit waStu wõtta. Algas hirmus suurtükkidega laskmine. Warsi wõitluse algul trehwas waenlase pomm „Rüri!'u" tüüri pihta; laew wähendas oma kiirust. ..Rossia" ja „Gromoboi" warjafiwad „Rürik'u' kaks tundi, waenlase hoopisi eneste pääle mõttes saiwad raskeid -vigastusi ja tulekahju läks lahti. See oli kõige hädaohtlikum silmapilk.  Laewamehed, kes terwe aja mehiselt olid töötanud, lõiwad kohkuma, aga mitte kauaks. Waenlase laewade püält tuuldusiwad  rõõmu hüüded. Õnneks saadi tulekahju,  mis lähedaid püssirohu keldrist Shwardas,  ruttu kustutada, aga S inimest põlesiwad tules ära. Iseendid ärasalgamalt töötasiwad praporshtschik Grusdjew ja leitenant Möllas, tulekahju ilma kustutamise  abiriistadeta kustutades, mis sel ajal rikutud olid. Waheajal jäi „Rürik" ikka rohkem maha. WõitlusekS „Rllrik'uga" kutsus Kamimura traadita tclegrahwiga kaks teiserassilist ristlejat, oma 4 soomuslaewa  juhtis aga „Gromoboi" ja „Rossia" pääle. Wõitlus kestis weel 3 tundi. Pärast seda pööris waenlase laewastik, kes kangeid -vigastusi oli saanud, Korea lahesse. „Rossia" pääl oli suurem osa suurtükka purustatud. Oli tähtsaid -vigastusi, pääl-, kui ka all-wett. Laewamehed töötasiwad, nagu harjutusel. Andrejew nägi ise kuidas üks madrus, kellel jalg otsast ära oli kistud, ilma hoigamiseta alla ronis, kus teda arstid wastu wõtsiwad. Pärast wõitlast polnud laewa lael terwet kohta. 1800 inimestest „Rossia" ja „Gromoboi" pääl olid 600 reast wäljas. Kuresaare kiriklikud sõnumed. Piihapäewal, Iv. oktobril. EeZtikeele jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. 40 Saarlane 1904. W-stut«« toimetaja Harttvig Tah. ««s. ?»I.