Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus on KuresaareS, Pilkas uulitsas, Treffcni majas nr> l«t Kuulutuste tvastuwõtmine kuni kellu 1 pSewal Kuulutuste peiit-rida 3 k,, lehe ceSotfaZ Ätt k. Adrcsst muutmise eest lv kop. Tellimisshind: kroouupoStiga: ->a»«<>« . . SM> k»P Vz . . . 1 „«s „ V. .. . . - „ 7S „ maapostiga! „ i , sa . V- „ - - 1 .. - .. V. .. . . - sa „ Üksik «umber maksab 3 kop. Laupäewal, 18. aprillil 1909. xxv. aastakäik Liiwimaa kuberneri kohustawad määrused. 15 aprillil kaotati Balti kindralkubcrneriomet  ära. Wõimalikul korral l. mail ettetulewate  meeleavalduste puhul on Liiwimaa kuberner awoliku korra ja julgeoleku alalhoidmiseks  kohustawatcle Määrustele alla kirjutanud, mis 15. aprillist paäle maksma haltasiwad. Need määrused on ~Post." järele järgmise sisuga: „Awaliku korra ja rahu alalhoidmiseks annan mina järgmised kohustawad määrused kõigile Liiwimaa elanikkudele: 1. Ära on keelatud politilistel ärakaalumistel  ehk politilise meeieawalduse otstarbel wabrikutes, töökodades, trükikodades ja tööStuseettewõtetes  töösid hulgawiifi seisma jätta, kauplusi  kinni panna ja wastastikku mahategemisel liikumist uulitsatel seisma panna. 2. Keelatud on kõik «eeleawaiduslise iseloomuga  ülesastumised, nagu: kokkukogumised, rongUäigud, waktsusewaStailste organisatsionide lippude lehwimapanemim, keelatud laulude laulmine,  laskeriistade laskmine, kihutusckõnede pidamine, kui ka lubamata rahakorjandused ja oma ruumide andmine keelatud koosolekuteks. 3. Keelatud on igasugune kuriteolise tegewuse  awatik ülistamine, kui ka tööde laiali laotamine ehk awalikult väljapanemine, nagu pildid, mis niisugust teguwiisi ülistawad, edasi walettadete äratrükkimine ehk awalik wäijalaotamine  ühe walirjuseorgani tegewuse, ametliku isiku, sõjamäe, ehk sõjawäcosa kohta, mis teated elanikkude seas nende waStu waenulikku wahekorda  sünnitavad- Niisama on keelatud,wale-, üleüldist ärevust sünnitawate kuulujuttude awalik  laialilaotamine ehk ära trükkimine walitsuse-määruSte,  awolikkude hädakordade ehk muude  sündmuste kohta. 4> Ära on keelatud «vahelesegamine adminiftrmsioni  ja politsei ametnikkude tegewuseviist  ja korralduste wahele, mis awaliku korra alalhoidmise ja kaitse asjus nende poolt ette» wõetakse-5.  Ära on keelatud igasugune omawoliline sissetungimine wolitsuse- ja kogukondtiSte ametikohtade  ruumidesse, raudteede, posti- ja kaitsewagunitesse,  wõõraStesse eluruumidesse, kui ka aiaga ümbritsetud kohtadesse ja taludesse, kaubanduse  ja tööstuse «ettevõtetesse, wabriku ja töökodade hoonetesse, kontoritesse jne. K. Ära on keelatud ilma sellekohase kirjaliku  lubata igasugu tule- cyk külma sõjariista alal hoida ehk kanda, wäljawõetud need isikud, kellele tema amet ehk teenistus selleks luba annab. 7. Ära on keelatud igasugu eid sõjariistu ja laskemoona inimestele müüa, kellel sellekohast luba «itte olemas ei ole. Sõjariistadega kauplejad teemad iga niisuguse lubatähe pääle märkuse müügi kohta, müüdud sõjariista seltsi, tema süStemi ja tema numbrit ära tähendades, kui sel niisugust olemas on; edasi on nemad kohustatud iseäralisi raamatuid sõjariistade ja laskemoona müügi kohta pidama ja neid esimese  nõudmise pääle ametikohtadele ette näitama.  Püsfiseppadele ja sõjariistade-kauplustele  tehtakse kohuseks sõjariistade parandamisele wõtmise juures sõjariistade-luba ettenäitamist nõuda- 8, Ära on keelatud salajane (ilma lubata) sõjariistade ja nende osade sissetoomine mõisamaalt  ehk Soomemaa suurwürstiriigist, niihästi enese tarwituseks kui ka! müümiseks. 9. Keelatud on wabrikutes, töökodades ja muudes töõstuse-ettewõtetes niisuguseid inimesi tööle mõtta, keda tööst tagandati streikidest osawõtmise, tööliste seas kihutust töö tegemise pärast ja kes kohtulikult ja administratiwlisclt karistatud on. Tähendus- Sellest wüljawõte on ainult niisuguste tööliste kohta lubatud, kes linna- ehk maakonnapolitsei poolt tunnistuse  oma usaldatawuse ja häü Ülespidamise  kohta pärast karistust ette näitawad. 10. Mõisate, talude, majade, mööbleritud tubade, sissesõidukohtade jne. omanikud, kui ka nende asetäitjad (walitsejad, rentnikud jne) pea» wad alati ja hootakalt kõik silmas pidama, mis nende omanduse ehk nende rendi piirkonnas juhtub, ja sellejuures tähelepanelikult kõigi inimeste  kohta ülewaatust pidama, kes majades elawad ja mõisatesse ilmuwad. Kõigi nimetatud  inimeste kahtlaste teguwiistde ja wahekordade kohta on omanikud ehk nende asetäitjad kohustatud  ilma ajawiitmata kõige lähematele politseiametnikkudele  teatust andma. Ka peawad nad politseile teatama kõigist kahtlastest kokkukogumistest,  miitingutest, sõjariistade ladudest, lõhkeainete  ladudest, rewolutsionilistest trükitöödest jne. 11. Mõisate ja talude omanikud, majaperemehed  ja eluruumide wäijaüürijad on kohustatatud  nimelist nimekirja kõigi säül, kui ka ajutiselt,  elawate inimeste nimekirja kõik muutused elanikkude kogu kohta sisse kandma. Kõigi sisseja  wäljllkolijate kohta on linna majaperemehed ja korteri wäljaüürijad kohustatud politseile teatama ja nende passid ilma ajawiitmata üles kirjutada laskma. 12. Keelatud on inimestele, kellel Liiwi kubermangus mitte elamiseõigust ei ole, kui ka nendele, kellelt see õigus kindlaksmääratud korra järel ära on wõetud, omawoliline tagasitulek  ja kubermangu piirides asumine. 13. Ära keelatud on korteripidajatele, hotellide peremeestele mööbleritud tubade wäljaüürijatele,  sissesõidukohtade omanikkudele ja üleüldse  kõigile inimestele niisugustele isikutele, kes nende määruste punkt 12. nimetatud, eneste  juures korterit anda, kui ka ajutiselt. 14. Liikumata waranduste, hoowi-ehituste ja laewade omanikud on kohustatud politsei nõudmise pääle ilma ajawiitmata läbikäigu hoovisid,  wärawaid, majautfi, balkonifi, põöningu-- ja keldri aknaid kinni panema. 15. Uksehoidjad, majahoidjad, ööwahid ja woorimehed kui ka awalikkude sõiduriistade ja tramwai teenijad, niisama ka aurulaewa- ja laewamehed on kohustatud politseile tema teenis- Kaks Dianat. 27 Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas'e ajaloolik roman kolmes jaos. Eesli keelde J. Piklep. Mis sa ütlesid, kelm, kust sa seda tead? Ma ütlen Teile seda Karsti. Ma olen vicomte usaldusmees ja olen tihti tema ja ta kallikese wahel kirjawedajaks olnud. Vicomte d'Exmaise ja hertsoginna de Castro saamad kolm korda nädaliS kuninganna juures kokku ja kirjutawad üksteisele iga päew. Ja uskuge mind, nende armastus on puhas. See on tõesti tõsi! Nad armastawad teineteist kui tembid, wist juba lapsepõlvest saadik. Wahest wõtan ma nende kirjad lahti ja loen läbi, oga need nõretavad armastusest. Hertsoginna on ka armukade ja kas teate, kelle vastu? kuninganna rvaStul Kuid ta vaene eksibl Ses võib ju väga võimalik olla, et kuninganna vicomte d'Exmaise pääle mõtleb. . . Arnold, ütles väeülem wahele, sa oled laimaja. Sugugi mitte. Ma mõtlesin, see wõib wäga võimalik olla, et kuninganna vicomte d'Lxmaise pääle mõtleb, aga vicomte ei mõtle poolcsgi kuninganna pääle. Nende armastus on lihtne ja eeskujulik, mis minu südant liigutab,  nagu mõni rüütli roman, mida aga mina 50 liire eest teile avaldan- Ütelge nüüd, kõrgus, st ma 50 liiret täiesti Srateeninud olen. Olgu pääle nii! ütles väeülem, ma küsin weel kord, mil viisil oled sa seda kõik teada saauyd? Ah, wabandage, kõrgus, see on minu saladus. Teie wõite seda ise üles arwata, kui tahate, aga praegu ei ütle ma seda teile mitte. Teie eesmärk on kõigist asjust aru saada, mis sünnib, aga abinõud jäägu minu oma teada. Olgu siis, kelm; aga waata selle äraneetud vicomte järele. Ma täidan Teie soowi. Teie annate mulle raha ja ma annan Teile kõik teada, ning niiwiisi saame üksteisega hästi läbi. Keegi tuleb gallereit mööda. Naesterahwas! Pagan wõtkul Ma pean Teiega jumalaga jätma, kõrgus. Kes see on? küsis wäeülem, kelle nägemine juba wähe tönts oli. See. . . Hertsoginna de Eastro ise, ta läheb wist kuninganna juurde; wäga hää, kui ta meid ühes koos ei näeks, ehk ta küll mind selles ülikonnas ära ei tunne. Ma katsun eest ära minna. Ta peitis ennast ära kui Diana ligemale tuli. Wäeülem aga tahtis teada faada, kaS Arnold tõtt on rääkinud. Teie lähete wist kuninga kabinetti, hertsoginna?  küsis ta Diana lähemale astudes. Jah, herra wäeülem. Ma kardan, et kõrgus Teid jutule ei wõta, tähendas Montmorenci, tähtsad uudised, mis täna . . . Just minu õnneks . . . Minu wastu töötada, eks ole? Miks Teie «ind mi hirmsasti wihkate? Mul ei ole kellegi wastu Kiha. Teil on ainult armastus? küsis Montmorenci  niisugusel toonil, et Diana punastades silmad maha lõi. Kahtlemata panete selle armastuse pärast kuninga soowile ja minu poja palwetele wastu? Diana ei wastanud midagi. .Arnold on tõtt rääkinud," mõtles «väeülem,  .ta armastab ilusat hertsog Mess käskjalga."  Herra wä-ülem, ütles Diana wiimati, minu kohus on kuninga sõna kuulda ja minu õigus on isa paluda. Siis tahate tõesti kuninga jutule saada? küsis Montmorenci. Jah. Wäga hää, ma lähen madam de Valentinois'e  juurde. Kuida ise arwate. Nad lahkusiwad. Diana läks kuninga juurde, aga wana Montmorenci tema madam de Valentinois'e juurde. XIII. Õnne ladtval. Nii siis, Martin, rääkis selsamal ajal Gabriele oma sõjariistadekandzale, pean mina ameti kohuste täitmise pärast wälja sõitma ja tulen alles paari tunni pärast koju. Sina oga mine tunni aja pärast oma hariliku koha pääle ja oota fääl Hiozintet. Kui ta kirja su kätte annab, siis jookse kohe koju. Kui mina warem koju tulen, siis tulen ma sulle wastu, kui mitte, siis oota mind siin. Said sa arp?