Saarlane maksab: krooaupostjgai aastas s r. kop >/z . ! ss „ V. .. -„?5 „ maapostiga: » t»SV „ »/- . ! „ V. .. -.S« „ Ükftk ««mbrr S kop. kesknädalal ja laupäewal. Kuresaares, PittsS aul, Trrff-ni majas 13. Kuulutuste waStuwötmius kuni kellu 1 päewci enne lehe ilmumist. Kuulutuste prtit-rida 3 kop., lehe eeSotsuS Sv kop. M 78. Kesknädalal, 29. oktobril 1908. XXIV. aastakäik. Seltskondlik elu. 3 L. Mis tuleks meie seltside elustamiseks teha? Suurem osa seltside juhatajaid arwawad, et meie seltsid siis kõige paremini edencwad  ja kasu saadawad, kui seltsi liikmete arw hästi suur on. Siis on kassas rohkem  raha, ja raha paneb kõik rattad käima.  Ma arwan, et see seisukoht täiesti ekslik on: mitte hulk ei too seltsile kasu, maid just ümberpõörtult: Üksikud seltsis toomad hulgale kasu, kui need üksikud ettemaksa maimuga, tarwiljse «isadusega ja asjatundjad on. Hulk ei tarwitse sugugi seltsiliikmed olla, sest ükSgi selts ei pea ainult liikmete kasuks töötama, maid just üleüldise asja wöi üleüldsuse  HÜätS. Mis oleks sellest kasu, kui seltsil küll mõni sada liiget oleks, aga ainult  paar asjast arusaajat ja elawat töölist?  Lulmerahad ei jõua millalgi üht seltsi õieti üles pidada, maid just üksikute tegelaste agarus ja ettewõtmise osawus. Elamaks näituseks wõiks meile selle tõenduseks  praegusel ajal just Kihelkonna Kooli SeltS olla. Sääl on pääasjalikult ainult paar tegelast, kes terme Seltsi elule on ajanud ja ta ka õitsele wiiwad, kui -väliseid  takistusi ette ei peaks tulema- Mis meie seltsidel weaks ehk häüks küljeks on, sellest räägime järgmistes ridades. I Kuresaare Eesti Selts. See on meil praegu kõige töökam ja teowõimulisem, iseäranis aga selle seltsi .Hariduse osakond." Siin on kõne- ja pere- konna-õhtuid toime pandud, haridublisi kursusi plaanitsetud, suuremaid näitemängu õhtuid j. n. e. olnud. Siin on ka peaaegu kõik ogaramad tegelased Kuresaares ühinenud,  ja igaüks on püüdnud jõudu ja osawust  mööda kaasa tõmmata. Läheb asi nii moodi edasi, ei tule tüdimust ega tülist tegelaste wahel, siis tõotab .Osakond" meel palju öratawat ja kasulikku. Parem oleks igatahes olnud, kui .Osakond" hakatuses  kõne-õhtutega liialdama ei oleks hallanud.  Seda vügiwad ka juhtijad tegelased ära, ja määrasiwad lõpu poole ühe kõneõhtu  kuus. Nii oleks see juba .Osakonna" kõneõhtute algul parem olnud: liig sagedad,  liiga lahkuminewate ainete üle kõnede pidamine tüütas liiga ruttu päältkuulajad ära: jäi ainult 20. —30. ärksamat isikut järele, kes kõik kõneõhtut» ära seedida suutsiwad.  Nõrgemad wäfisiwad kohe ja kaotasiwad  huwituse, mõib olla kauemaks ajaks. Kui lubatud on .Osakonnale" nõu anda, siis oleks maga hää, kui köneõhtuid edaspidi ikka mõne kergema kraamiga Lhelajal pakutakse: wäikene näitemäng ja ettelugemine,  wäikene tants, ja mahe ajal poole tunni pikune kõne jne. Ka oleks parem, kui kõned wõi ettelugemised enam üksteisega seotud,  ühenduses oleksiwad: nii wõiks mõni aeg ainult kirjandusest jutt olla, siis jälle ajaloost ehk mõnest muust teaduse wallast. (Järgneb.) Riigiwolikogu. Koosolek 23- oktobril. Koosolek algab kell 11,8 min. Juhatab Homjakow. Päewakorral on mineraliwetele abiandmise  eelnõuu esimene lugemine. Lühikeste waieluSte järele maetakse eelnõuu  wastv, kuid abiraha kinnitatakse ainult ühe aasta pääle. Abiandmise küsimus Keiserlikule Seltsile Moskwas, millel eesmärgiks wõõramaa loomasid meie kliimaga ära harjutada on, wõetakss esimesel lugemisel ilma waieluSteta  waStu. Arutusele tuleb aruanne 190 S. a- 9. nowembri seaduse kohta. Aruandja Shidlowski asub kõnetoolile. Saalis tõuseb liikumine. Pea kõik saadikud  tõusewad üles, et sõnaküfimiseks sedelist  ära anda. Pahempoolsed annswad parempoolsetele nõus sedelist esimeseks ära anda. Toomides, et nende sedelid wiimasteks jääkfiwad, annamad  parempoolsed järjekorra pahempoolsetele. Esimees kuulutab sedelite äraandmiseks pooletunnilise waheaja. Esimehe kõnetooli ümber tekib litsumine. Sedelite äraandjate  arm kaswab ühtelugu. Kunagi pole nõnda suurt kõnelejate armu üleskirjutamist ette tulnud. Kell 11,58 minutit kuulutab esimees sedelite lugemiseks kella kaheni waheaja. Koosolek algab kell 2,4 min. uuesti. Juhatab Homjakom. Üleüldse oa 219 kõnelejat  ennast üles andnud. Ministrite loshes on sisemiste asjade ministri abi Lökoshkin. Aruandja Shidlowski näitab, et kommisjon  maaseaduse eelnõuudest sellepärast S. nowembri seadust kõige ette on seadnud, et see 87- punkti põhjal maksma on pandud, Nelja märk. is Conan Doyle jürue eestistanud J. Piki ep. Wõib olla, et nad siin tükk. aega seifiwad,  tähendasin mina- Ooh! Asi ongi jälle korras! Tobi jookseb jälle edasi I Ütles Holmes kergemalt  hingates. Koer nuusutas meel kord õhku ja pani siis niisuguse kiirusega jooksma, nagu ta enne weel jooksnud ei olnud. Wift oli hais siin kangem, sest Tobi kiskus aga ainult edasi, ilma et oleks maad nuusutanud.  Ma nägin HolmeS'i silmadest ära, et ta juba meie reisi lõpu lähedal arwab olema. Meie läksime .Üheksa Pärna" puiesteed edasi ja jõudsime wiimati Brodric ja Nelson'i puude platsile, mis just Walge Kotka trahteri taga on. Siin jooksis Tobi kanges ärewuseS ühest «äikesest jalgwärawast  läbi õue, kus juba puusepad tööl oliwad. llle saepurude ja laastudega kaetud  hoowi tormas Tobi ikka edasi, kuni kahe üksteise ligidal seiSwa puumaja wahele. Siin kargas ta rõõmsa haukumisega ühe määratu suure waadi pääle, mis weel käru pääl oli. Keelt wülja sirutades ja wälkuwail filmil meie otsa wghtides ootis ta wift meie käest tasu- Waadi küljed ja käru rattad oliwad miegi tõrwafe wede- Itkuga kirjuks määrdinud ja ümberringi oli kange kreosoti lõhn tunda. Meie waatafime Holmefiga sõnalausumata üksteise oisa ja hakkasime wiimati suure hüälcga naerma. 8. Beckeri uulitsa sõjawägi Noh? küsisin mina. On Tobi eksinud? Ta on oma arwamise järele õieti teinud, wastas Holmes, koera waadi päält maha tõstes. Mõtelge järele, kui palju kreosoti läbi Londoni uulitsate iga päew weetakse, sellepärast ei ole ime, et meie ristjälgedele juhtusime- Praegusel ajal pruugitakse teda ülepää palju, ehituspuude sissemüürimiseks. Waene Tobi ei ole selle juures süüdlane. Tarwis jälle esimeste jälgede pääle minna. Ja. Õnneks ei pruugi meil kaugele minna. Nagu näha on Nithe platsi nurgal kaks isesugust jälge koera ära eksitanud. Meie oleme wale teed mööda tulnud, kuna meie nüüd õige tee peame katsuma üles leida. Meil ei olnud raske seda teha. Tobi keerutas jälle mööda platsi ringi ja hakkas wiimati koguni teise külge minema. KaS ta meid nüüd jälle sinna kohta ei wii, kust kreosoti waat toodi, ütlesin mina. Ma arwafin juba ka seda- Aga Teie näete, et ta mööda trotuari jookseb, kuna waati ialgi mööda trotuari ei weeta. Ei, nüüd oleme oigel teel. Meie läksime mööda jöe äärt edasi, üle Belmonti platst ja üle Prinz < Street'i. Brod-Streetsi lõpul keerasime otsekohe jõe äärde ja Tobi hakkas segasesse wette «abtides  huluma. Meie asi läheb nurja, ütles HolmeS. Nad on siit lootsikuga edasi sõitnud. Mõned purjupaadid ja praamid seisiwad sadama ääres. Meie wiifime Tobi kordamööda  nende kõikide pääle, ta nuusutas kõiki, aga ei annud meile mingisugust märku. Wäikese platsi kõrwal oli wäike teliskiwi maja, mille akna kohal puu silt rippus. Sinna pääle oli suurte tähtedega kirjutatud:  „Mordekai Smith", aga alamal : „ Lootsikud üüritakse päewade ja tundide kaupa wülja". Ukse pääl oli meel üks silt, mis teatas, et Smithil wäike aurupaat  on; säälsamaS maaS oli ka suur hunik süsi. Scherlok HolmeS waatiS pikkamisi  ringi ja ta nägu läks pahaseks. Asi on paha, ütles ta. Need isandad on targemad, kui ma arwafin. Nad su selle eest hoolt kannud, et oma jälgi ära peita. Ma arwan, et siin enne kokku räägitud plaani järele on töötatud. Meie läksime maja juurde, kui korraga uks lahti läks ja arwata kuue aastane poisike säält wälja tuli. Tema järel ilmus kohe pikk, punase näoga naesterahwas, kes suurt wammi tükki käes hoidis.