käest kütte- See seletanud, et Arin-S uuri tema kütte hoida andnud- Rahukohtunik mõistis Rikst 3. kuuks kinni. Rohukohtukogu mõistis aga Rikst õigeks. 8) 6- junil warastatud Lidi Jcksch'i korteris kinnisest kummutist sel ajal, kui ta ise aeda» olnud, 53 rubla raha ära- WarguseS kahtlustati Aleksandra Sacharowit, sest et see tuppa tulles ise küsima hakkanud, kas ehk raha waraStatud ei ole- Sacharow tunnistasgi oma süü üle», ütle» aga raha wäljakäigukohta wisaaud,  kust seda mitte ei leitud. Rahukohtunik mõistis Sacharowi, 12 aastat mana, Riiga paranduse«ajakse kuni 18- aaSta wanaduseni. Sacharvw kaebas edasi. Rohukohtukogu vlsuvtaS Sacharowit usaldama inimese kätte ülewaatamise alla anda. 9) 28- nowembril awaldaS Liisa Truu Põidel urjädnikule, et temal K-—9. augustil 120 V wühke ära waraStatud. Nende warguseS kahtlustati Liisa ja Karl Käofid. sest et nad S. ja 10. augustil 400 mähki ära müünud. Wiimascd seletafiwad, et nad mähid ise püüdnud.  Rahukohtunik mõistis Käod priiks, mille otsuse rahukohtukogu kinnita». 10) Politsei nõudnud 23. Rbroka walla mehe käest, et nad Kaimre ja Salme külas oma vucaiad js «ärawad tee äärest ära wõtaksiwad, sest et nende läbi wüga palju lund tee pälle korjab, mis tee puhastajatele raskust teeb. Selle nõudmise täitmata jätmise pärast kaebas Saaremaa  kreistülcma wanem abiline mehed kohtusse. Esimese jaoskonna rahukohtunik kustutas asja maha sel põhjusel, et igaüks oma omanduse õigust kitsendamata tarwitada wõib- Rahukohtukogu  kinnitas rahukohtuniku määruse. Asi läheb «ist senati. Nagu näha, on sellel asjal Saaremaa  kohta suur tähendus. Sest paljudes kohtades tuled siin tolweks teede ääres aiad maha wõtta. Kurefaares on põleus puude puudus praegu nii suur, et mitmed külmades tubades olema peawad. Need mähised ja iväikescd puskoormod,  miS linna tuuakse, maksawod kõrget hinda kuni 2 rubla, ja mõnigi mees rõõmustad  ennast kai ta sellegi hinna eest puid saab. Kacsemote linnaelanikkude seisukord on wäga raske. Kaarmalt. „ Postimees" kirjutab: Waimuelu  edeneb meil jõudsal sammul, ehk sellest küll awalikult palju juttu pole tehtud. Kaarma saab nüüd ühel aaStol korraga kolm seltsi: MuratfiS Kuresaare Eesti Seltsi osakonna, Loonal „Loonawalla rahwakoolide Seksi" j« Kaarma! .Kaarma haridusrseltsi". Iga selts saab ise ringkonda, tööjõudude järele. Ei wõi ütelda, et waremini siin seltskondlik tegewus just suikunud oleks, kuigi korraldatud ja kinnitatud seksid puudunud on: Muratsis on aaStat paarkümmend oma laulukoor olnud, ajutiselt Sigi tubli meestekoor T. Jaksoni juhatusel.  Wiimastel aastatel tekkis siia wäikene lugemise-ringkond, liik näitemängu sõpru jne. Loonal on min.-kooliõp. G. Kukk'e juhatusel hää laulukoor ja osaw näiteseltskond aaSta 10. eest tekkinud. Sääl on wiimastel aastatel tõsiste Wene meeste poolt (? .S" t.) tuumakaid ettekandeidgi  olnud, näitemängusid, isegi koolilastega, kontsertisid koolis ja wäljaSpvol kooli. Ettelugemist udupiltidega on Piila preester Paiwcl, salmilaulja  MaSso ja kooliõp. Kukk ise rohkesti pidanud.  Aga et siin ainult üks päätegelane on, siis on selle nurga ettewõtted kõik enam ivähem ühekülgset laadi. Kaarma kiriku juures on laulukoor juba pääle 70. aasta «äikeste wahcaegadega alati südilt tegew olnud, küll köstrite, küll seminari ja kihelkonnmkoolivpetajate juhatusel. Dr. A, H. Willigerode, kes Kaarmal kord õpetajaks oli, sn selle laulukoori põhjendaja ja esimene agar juhataja olnud. Tublisid kontsertisid on see koor iseäranis endise ja praeguse seminari kooliõp.  Th. Undritzi ja J. Kirvtari juhatusel andnud.  10. aaSta eest tekkis laulukoorile pasunakoor  juurde, mis J. Kirotari juhatuse! tõigi raskuste pääle roaatamata wahetpidamata edenenud  on, nii et kooris praegu pääle 12 wilunud  mängija on. Pasunakoori clulekutsnmiseS ja laulu kui ka mängu toetamiseks on endine Kaarma õp- F. Ederberg aiati suure waimuStusega  tegew olnud. Enamasti igal aastal on nende kahe kooti poolt kordaläinud pidusid peetud; ka näitemängude  etendamises sai aaSta 12. eest esimene algus üleüldse Gaa«maal, maal, tehtud. Wnmasel  ajal on Kaarma seminari kaswandikud omal nõuul ja jõuul näitemängu osa -vabatahtlikult  oma pääle wõtnud, ja ettewõltcd näikse noortemeeste käeö häöti edenema. Ka kontsertides  on seminaristid alati suureks toeks olnud. Käcsolewal aastal on seminaris ka rahwalikka  ettelugemist korraldama hakatud, esialgul karskuseküsimuse üle, kuna joomine Saaremaal üks kvige pahematest rahwa kommetest on- Näite-uüükidega tegi Kaarma köster J. Kirotar siin alguse, aasta 10 eest, ja sellest ajast saadik oa näiteinüükidega iseäranis praeguse  õpetaja A. Passi tegewusel wäga palju ära tehtud: kihelkonnakooli hääks on esialgul pääle 2ÜO rbl. kokku wõetud, kiriku uue oreli tarwis pääle 2000 rbl- 4—S a. jooksul korjatud. 1909. aasta algul pondakfe Kaarma õp. majas kunstkudumise, keedu ja majapidamise kursused õp. proua A. Passi juhatusel toime, kuna kudumise kursuse mõtte üleSwotjad Kaarma neiu T. Tamses ja kudumise õpetaja neiu Warwas  Waljalast on. Ühendatud Kaarma-Loona laulu- ja mängukoorid muretsesiwad selleks suwel pääle 70 rbl. toetusrahaks. Tulewal kewadel tahetawat Kaarma seminaris kooliõp. J. K. wastutusel ta mesilaStepidamise kursust toime panna. On loota, et „Kaarma Hariduses-lt«", mida õpetaja P. elule kutsuda püüab, hästi edenema hakkab, sest et selle ümber terme kihelkonna  paremad jõuud kogukstwad, ja ka «väljastpoolt  abi loota oleks, iseäranis suwel, kus palju kaugemalt tegelasi Koormal käimas on. Pilla Gr.-Õig. kiriku ümbruses, Kaarma piirides, on ka aastate kaupa preester W. Paiwcl sma köstrite ja kooliõp.tajoga tegew olnud, raamatu kogu asutanud, kontsertisid ja näitemängugi toimetanud. Piila ja Loona mehed on nüüd ennast «Loona rahwakoolide abiandmise seltsiks" ühendunud,  kuna need kaks nurka Kaarmaga üleüldse  tegemist teha ei tahta. Rahwakoolide majandusime külg on aga ikka endises wiletsuscs, niisama kui rahwa majandusime elu. Kihelkonnalt. Järgmine tiri saadeti meile juba mõne nävali cest «maldamiseks aga mis ettetulnud, juhtumise tõttu ftiaajani awatdamata jäi: Koguduse liiget, kes «Saarlase* 92. numbris uus surnuaia korraldamiseks hääd nõuu annab, saab ehk huwitama, et kõik tema soowid gommerisse, mitte loksi, vaid sellesse majakesesse, mis krahvi armu lo.di meie o«a on. Sääl katvata meie valitsejate võsu avalikult, aga ilma kärata üles. Säälscd hääd inimesed ei anna teda ära. Hoia tema eest tema seisus salajas, sest muidu annab ta ennest üles ja saab hukka. Teadku ta ainult, et ta mõisniku sugust on, sest on talle küllalt- Km ta aastate jooksul on suuremaks ja mõistlikumaks saanud, kui ta aus ja wahwa mees on, kui ta 18 aastat  on Kanaks saanud, siis, Aloise, amalda talle ta nimi ja seisu?. Selles vanaduses wõib ta juba ise otsustada, mis ta wõib ja peod tegema. Niikaua aga kaitse teda, sest hirmus wam ja vihkamine saamad teda taga kiusama ja ueed, kes kotka ennast kinni püüdfiwad, ei anna ka pojale armu-' Siis suri ta ja mina, kcS ma talle alati sõnakuulelik olin, võtsin Teid, väitest kuue aastast wolstlaft, kes vaevalt oma isa näinud oli ja tõin siia. Siin oli juba teada, et krahw kadunud oli ja et tema tigeda vaenlased igale ühele kardetavad on, kes aga ial tema nime kannab. Teid nähti külas, Tno tunti, oga keegi ei pärinud minu käest Teis üle »i«gi järele- Mõne aja parast suri mu ainus poeg. Teie kasuwcnd, mu armaS, vaene Robert palavikku ära. Nagu näha, tahtis Jumal, et ma MeSti Teie päralt pidin olema. Hee oli tema püha tahtmine! Kõik ouStafiwad ja armastasiwad Teid, sest et Teie ihu ja hivg-ga oma isa laadi olite- Teie sees SrkaS lõvi iseloom elule ja kõik nägevad, et Teie valitsejaks ja käskijaks loodud olete. Ümberkaudsed lapsed valifivad Teid eneste mängude juhatajaks ja kuningaks ning keegi ei julgenud Teilt scds au ära võtta. Kõige ilusamad  puuviljad ja esimene uudne leib püäle lõikust toodi minule ilma minu palveta. Kõige parem hobune terves MM kingiti Teile- tzroi- sique, Engeran ja kõik lossi teenrid püüdfiwad Teid teenida ja Teie wmsite ka nende austamise  waStu, nagu oleksite teadnud, et T-il selleks öiguS on. Teie südames walitsefiwad wapruS, heldus >a suur meel. Igast Tne wäiksemaft teost paistis Teie kõrge seisus matsa. Aga sellest küljest tundsiwad ainult Teie sõbrad Teid. WaenlaSte rest olite nagu lutu taga. HiSpania, Jtalia ja Flandria sõjaküra Karl V. wastu keelis Teis waenlaSte tähelepanemist Trie pääle pöörmast. Ja nüüd, nüüd olete elus, terme sa nii wana, et ma Pcrro nõuandmise järele Teid Teie enda mõistuse hooleks wõin usaldada. Kuid Teie hakkate juba warfi esimeste  sõnade järele kära, kuulsuse, aun ja lütlcmakSmise  pääle mõtlema. KättemakSmije pääle ja; auu pääle mitte! Aioiss, kaS sa arwad, et minu waeje, õnnetuma isa waenlased meel elus on? Ei teo, kõrgus, aga wõimalii on see küll. Mõtelge aga järcls, kui Teie kuninga koja lähedale  ilmute, ehk kull Teie igale ühele tundmata olete, aga Teie tähtis nimi pöörab kõikide tähelepanemise  Trie poole. Teie olete wahwa, aga weel harjumata, Trie olete oma õiguse ja eesmärgi  üle saimuStatud, aga ilma sõdradeta, ilma misgi ühenduseta, isegi ilma soowituSteta, niis Teist sel wiifil saab? Need, leS Teid wlhkawad, märkawod Teid warfi, tuna Trie neid mitte ei tunne, nad trehwawad Teid ja Teie ei saa ialgi teada, kust poolt hoop tulnud on ja sel wiifil ei jää mitte ainult Teie isa eest tasumata, maid ka Teie ise, krahwi herrs, saate hukka. (Järgneb.) Seda ja teist. President ahju kütjana. Amcrika Ühieriikide president sõitis soomuslaeva  .Luisisna' pM Panamasse. h»«i. tas teda madruste elukord wüga- Ta sõi ja magas madrustega seltsis, laulis nendega ühe» meremeeste laulusid, kuulis nende Muusid ja sai sel musil nende hulgust omale palju sõpru. Praegugi meel räägiwad madrused prefidind st palju juhtumisi. Muu scaS jutuSiawad ahjukütjad,  kuiva president nende juurde tuleruumi tulnud. Ta annud kõigile täit ja palunud omale labidat anda ja näidata, luid» sitsi ahju «visatakse. Nad juhatanud talle Z. ahju, kuhu süsi tarwis wijata. President wõlnud kohe labida täie süst ja tahtnud neid kõige jvrga ahju wisata, kuid selsamal silmapilgul kiilunud laew ja terme labida täis süst lendanud «astu katla seina. President naernud osa õimetuje üle, wõmud uue labida täie ja wtsaaud ahju. Mõne silmapilgu järele olnud president juba ojaw kütja, les kaema kiilumisest hoolimata jõed hästi ahzu wistanud- Ta kütnud, ise üleni higine, kuni wahiaja lõpuni, annud siis Me kütjatele kätt ja läinud laewalaele. Kõige paremadtingsepad. Wäiksesse  kretfiltnnatejedse, pääuulitjasjx, asus klug. sepp elama- Pani sildi wälja: .Kõige parem uus kingsepp linnas". Teine kingsepp asus esimese naabrusesse ja psni, ilma et kaua oleks mõtelnud järgmise päälkirjaga sildi wäljat .Kõige parem uut kingsepp ilmas". Mitte kaua pääle selle asuS kolma» kingsepp  samasesse uulitsasse, mõttis korteri kahe ametiwenna wahele, jäi oga sildi Mllirja üle järele mõtlema. Peagi nähti Mk uulitsat s»el kolmat silti päälkirjaga: .Kõige parem uut kingsepp selles uulitsas " M 2 Saarlane 1909