Saarlane K 18. Teisipaewal, 2. mail 1906. XXII. nastatiW maksab: kroonapoStiga! uoSlaS Z r. kop^ V, „ ! Zs „ Vt .. -„ 7S ~ maapostiga: „ i „ -»<» „ V- „ !„ - „ Vt .. -..50 .. Ilmub ütslord nädalas, lgalteifi- Piiewnl. Toimetus KurcsaareS PitkaS uul. Treffcni majas aX- IZ. Kuulutuste waStuwõtmwe kuni Kuulutuste p-tit.rida S kop., Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. 27. aprill! On sündinud, mis ammu on oodetud, Mille järele ammu on igatsetud- Wenemaa astus oma sisseseade poolest teiste haritud riikide hulkal Ta awas 27. aprillil oma esimese parlamendi, riigi wolikogu! Rühmale  on suured politilised õigused kätte tulnud. Ta wöib nüüd i j e oma saadikute läbi riigi olude korraldusest ja seaduse Wdwast tööst osa wõtta! Üle terme Wenemaa ou.,jüadikud Peterburisse kokku kogunud. Ja nende seas on ka meie, Eesti rahwa, saadikud.  Ka meie hädad, ka meie puudused saamad  säül meie oma meeste poolt ettekantud. Rahwa saadikud on need, kelle õiadele on pandud „oma lastel õnne tooma, EeSti põlwe uueks loomal" Meie eestlased, oleme talurahwaS.  Just talurahwa hädad on ka need, mille pääle Keisri Majesteet troonikõnes oma esimest  tähelpanemist juhib. Ja pääle majandusliste  olude parandamise kuma ivad, meile riigiwolikogust suurema politilise wabaduse koidu kiireu waStu. Ja tööd wabaduse hääks määrab ka troonikõne, wabaduse hääks, mis õige korraga ühendatud. Selleks tuleb oga rahwale suuremat haridust anda. Ning ka seda pannakse trooniköneS saadikutele  südame pääle. Jah suur ajalooline päew on 27. aprill tcrwe Wenemaa kohta üleüldse ja Eestimaa kohta iseäranis. Jäägu see päew meile kalliks, mälestagem  seda päewa kui rahwa wabaduse wõidu päewa ja auustagem sille päewa tähendust seega, et meie oma rahwust pühaks pidades õigele wabadusele hariduses edeneme. Riigikodanikkude õigused ja kohused  konstitutsionilises riigis. A. K. D s h i w e l e g o w 'i järele. Rligiwalitsuse ecS otsas seiSwatel isikutel  oli oma kasu pärast alati wi sikg, rahwaft riigiwalitsule tegcwuse üle täielists pimeduses hoida. Esin kiusati trükitöösid taga, nagu seltskonnale kahju sünnituwat asja. Selle järele aga, kui ajakirjandus  kõikide raskuste pääle waatamata omale laialisema tegewuse wälja oli jõudnud  wõita, hakkas walitsuS teda tsenjuri abil kitsendama. Trükiwabadus ei tähenda aga sugugi mitte seda, nagu tohiksime meie kõik mis aga meelde tuleb ilma, et nuhtlust katta oleks, trükis awaldada. Ei, ka siin on oma piirid. Trüliwabadust tuleb nii mõista: igaüks wõib kirjutada, mida ta õige arwab olema, peab aga oma tööde eest seaduse ees wastutaw olema. SeadusewaStastd trükitööd ja nende kirjutajad  langemad niisamasuguse karistuse alla, Nagu kõik teised seadusewastased tegewused,kuid mitte muidu kui kohtuteel.- Et trükis awaldatud tööde t-gelased s. o. kirjutajad, kohtulisest -vastutusest tormilisel korral pääseda ei wõi, selleks nõub seadus, et iga trükitöö juures kirjastaja ehk kujutaja  uimi ära tähendatud peab olema Saja aasta eest ütles Prantsuse kirjanik Bokald trüiiwabaduse kohta järgmise tähtja lause: „ Selle läbi mis ajakirjandus räägib,  wõib riigis korratus ja mäss tulla; oga sellepärast kui ta waikib, wõib riik lõpulikult hukka minna, närtsida/' UmbeS sel samal ajal andis tähtis Inglise kirjanik ja politika mees Schcridan trükiwabadusele nii suure tähtsuse, et ta ütles: „ Ennem wöime meie ilma parlamendita  (walitsew rahwa kogu Inglismaal) läbi saada, kui trükiwabaduseta; ennem wöime riigi juhatawatest ministritest, isikupuutumatusest  ja maamaksude kindlaks määramisest  lahti ütelda, kui trükiwabadust ära anda, sest et see wiimane wabuduS kõikide aset täidab ja kõik teised wabadused tagasi toob. RahwaS, kes kokku tulemise wabadust tormis tunneb olewat, awaldub selleks oma küpsust seltskoudlises eluS. Riigi uskumataokk rahwa kooskäimiste waStu põhjeneb kartuses, muutma meele oluga rahwa hulga, iseäranis lahtise taewa all kokkukogunud rohkearwulise lihtrahwa  trobrkonna ees. Walitsus teab seda ajatav käigust, et niisugused koosolekud sagedasti mässu üles kutsumisega lõpewad.— Seda silmas pidades on ka Inglis- ja Põhja-Am. Ühen. riigid walitsusele õiguse jätnud, koosolekuid lõpetada, kui mil kord kadunud on la selle läbi üleüldisele seltskondlise  elule kahju wõib tulla. Inglismaa ja Amerika Üp. riigid on aga kõikidest teistest kõige wabameelsemad. Niisamasuguse  umbusaldusega waatab riigiwalitsuS ka ühisuste ja seltside pääle, kartes et nende tlgewus, kui see riigiwastaseks saab, riigi ettcivötetcga kokku ei käi, riiki rängalt raputada ja häivitada rvölkS. Sellepärast ongi igal pool ühisuste asutuse wabaduses mitmed tingimised ja kitsendused tehtud. Ühisuste asutamine oleks aga niisama soowitaw, nagu kirjanduse laiali laotamine; sest walitsusel ei ole mitte jõudu ja aega kõiki raskeid seltskonnasse puutuwaid küsimusi  läbi harutada. Juba seni on ta sunnitud  olnud, mitmeid asjaajamisi ja otsuse tegemisi kohaliste walitjuste, nagu semstwo, linna walitsuse ja paljude teiste asutuste hookcks jätma. Wabad seltskondlised jõud wõiwad riigile palju kasu tuua. Settskondlised  ühisused on igale üksikule inimesele nagu politiliseks kooliks; nad on ka weel selle poolest hääd, et ühisel jõul töötades mõjurikkamalt  oma kasusid walitsuse eeS wõib kaitsta, kui üksikult. Kõige kindlamat ja õigemat abinõuu, isikliste ja siltskondliste wabaduste ja teiste konstitutsialiste wiiside kaitseks awaldawod õiged iseseiswad kohtud. Inglismaal, näituseks, wõib iga inimene, kes walitsuse tegewuse seaduse wastase  leiab olewat, iga harilise kohtu ees walitsuse pääle kaebtuft tõsta, mis aga mitmel pool mujal mitte wõimalit ei ole. Kui kohtumõistja leiab, et walitsuse tegewuS  seaduse ehk kombete Vastane on, siis peab wiimane ennast süüdlaseks tunnistama  ja järeleandma. Niisamasugune wöim on ka ülematel kõhtudel Pöhja-Aimrika Ühendatud riikides. Jsiklisi ja seltskondlifi õigusi nimetatakse ka rahwuslisteks õigusteks,  sellepärast et neid seadusepoolt kindlaks  määratud politilistest õigustest, lahutada. Politilised õigused seisawad aga kodanikkude osawõtmises ja kaastegewuseS seaduse andmise ja riigi walitsuse aSjuS. Kodanikkude kohused riigi walitsuse wastu, seisawad, esiteks: rahwa saadikute poolt kindlaks määratud maksude maksmises. Need samad rahwa saadikud waatawad aga ka selle järele, kuidas kroonu riigi rahaga ümber käib. Otsekohene wõitegew walitsus raha asjade minister, paneb rahwa kogule riigi «väljaminekute eelarwe ette ja ainult siis, kui rahwa wolinikud seda on kinnitanud, wõib minister  määratud raha summa tehtama töö jaoks tarwitada. Teine kohus, mida kodanikud täitma peawad, on wäeteenistus.  Seni kui riikide tülid ja kokkupuutumised,  selle toore jõuu sõja— abil õiendatakse,  on iga riit sunnitud sõjawäge pidama.  Konstitutsionilistes riikides pannakse ka otsused wäeteenistuse küsimuste üle rahwa wolinikkudele läbiwaatamiseks ja kinnitamiseks ette. Nad waatawad mitmekülgselt  hoolega järele, kas kõik wäljaminekud  maa ja mere wäe jaoks, töeSLi tormilised  on, kuna juba muidugi sõjamäe ülespidamine  maale määratu kalliks läheb. --- „Tcisiti öeltud" kirjutab h. Dshiwelegow: „rahwas tunnistab sõjamäe teenistuse sma kohuseks seda wõrd, nagu rahwa saadikud seda tarwis ja kasuliku näewad olewat." Mida kindlamalt riik oma kohusid isiklike,  seltskondlike ja politilise wabaduste asjus täidab, seda öitsewamale järjele tõuseb maa ja ta rahwas. ?. li,. Kodumaalt. Kuresaarest. Üliõpilased S. Talvik ja A. Lüüs on Saaremaale mlnud, et endid siinsete pidalitõbiste eluoluga tutwuStada  Tartust. Riigi « o l i t o g u I i i kmetesaatmine.  Ilus, unustamata ilus oli 23. apr. Riigivolikogu liikmete saatmine. Jubapääle kella nelja hakkas rahvast hulgana Ecsti Põllumeeste Seltsi aeda kokku koguma.  Ja woolas sinna ilma iseäralise kutseta,  sunnil, elawal soovil, weel korra neid mehi näha saada, kes tema eest lihtsast  väikese maalinna elust suure päälinna politika keerusse peavad minema, et fääl wõidelda, wõidelda oma rahwa ja tema õiguste eest. Mõnelt poolt oli eraviisil ettevõetud lahkujatele jumalaga jätmiseks kodumaa lauluga tervitusi tuua. See teade oli suust suhu edasi antud ja lühikese ajaga nii määratu rahwa hulgad ma ütlen parem kogu iseteadwaid, tundvaid kodanikka,  kes mitte enam üleüldise aSja vastu külmad osawötmatad ei ole, kokku ajanud. K. ll V-6 ilmus Riigivolikogu saadik J. Tõnisson sõprade ja tuttavate saadetust!