ris muinasjutuline kiri saab. On kooliõpetajate  kohtasid, kus 25—35 rubla palka aastas saadakse. Et niisugune palk mitte kooliõpetajatele, waid harjas 100 made-karjaStele  paras on, saab igaüks aru. WäikeSte polkade pärast on siia wiimasel ajal niisuguseid  kooliõpetajaid ametisse panema hakatud,  kes juba 10 ja rohkem aastaid kõlbmatuse pärast ametist ära on olnud, wõi jälle wäikese algharidusega noorimehi, kes iseseiswalt midagi ei oska. Pole siis ka ime, kui koolides weel wanaaegsed karistusekombcd  walitstwad, nagu: lõunata jätmine, nurka põlwili ja püsti panemine, kõrwast wenitamine, linealiga peopesasse peksmine j. m- Oleks küll juba aeg niisugused karistused  ära kolikambrisse wisata. Walgas hakkab ka kohalik ajaleht „Sõna" ilmuma, kokkuheitnud isikute ühisettewõte- Lätimaalt. Riiast. „Z i hn a" (Wöitluse) trükikoda,  mida politsti juba ammu otsis, on Riia lehtede teatel neil päiwil ülesleitud.  Sce olnud ühe teise trükikoja all keldris. Süült leitud keelatud kirjandust, paösiblankettisid, maha sisse tehtud pristarvi allkirju j. m. j- s. Selle juures wõetud ka inimesi kinni. Baltimaade kindralkuberncr on Riia lehtede teatel kuberneridele ette kirjutanud, et nad köwasti selle järele walwaksiwad, et politseis süüdlaste ülekuulamisel mingisuguseid  piinamise abinõuusid ei tanuitatals. Korra jalalc-seadmise mõttes Balti kubermangude linnades tarwilikukS arwateS  rahwast ennast walitsusega koos sellist tähtsast seltskondlikest asjast osawötma kutsuda,  awaldab Baltimaa lindral-kubcrmr järgmise sunduslise määruse: 1) Majade, wõõrastemajade, «möbleeritud  tubade, sissesõidu majade jne- omanikud,  oga ka nende asemikud (walitsejad, rentnikud ja teised) peawad alatise hoolega järele walwamo, mis nende majades ja üleüldse -valitsuse piirides sünnib, kõiki majaelanikkusid terawa ülewaatuse all pidades,  niisama ka nende tegusid ja läbikäimisi,  ülepää kõiki märkisid tähele pannes, mis scltskondlift korda ja rahu rikkuda ühwardab. 2) Kõigi oma läbikäimiste ja tegude poolt kahtlust äratamata isikute üle, kes majades clawad, peawad esimeses paragrahwis  nimetatud omanikud wõi nende asetäitjad  kohaliku politsei lähemale ametnikule  teatust andma- Selsamal eesmärgil peawad nemad polusc-le teatust muretsema kahtlaste kogumiste ja koosolekute üle, peidetud tööde, sõjariistade ja plahmatawate  ainete ladude ja mässulise kirjanduse üle jne. 3) Needsamad omanikud, majaperemehed ja kortcri-üürijad ei lohl majasse ehk korteri  püüle isikuid müüa, tcS kahtlased on ja kelle! mitte sinna elama jäämise nöuu ei ole. Keelatakse ära sarnastele koosolekutele ruumisid lubada, ausama ka milgil kombel nende toimepanemiseks abinõuusid anda. 4) Needsamad omanikud, majaperemehed ja korteri-üürijad on kohustatud kõigi alaliste  ja ajutiselt Wlelawate isikute nimekirja  pidama sinna igat üürnikkude seas etktdleWat muudatust üks tahendama. Uute juurdeiulejare üle pcob wiibimata politseisse  teatust andma- 5) See nimekiri peab sõja wõi politseile walitsuse esimese nõudmise pääle järelwaatamiseks  ette näidetud saama-6)  Süüdlased küesolewate seadluste rikkumises  langemad admimstratiwlisel teel trahwi alla kuni 3000 rublani ehk wangiStusele  kuni kolmeks kuuks-7)  Käesolew sundusline määrus hakkab wnbimata pääle selle waljakuulutamist maksma ning kaotab oma Mu selles asjaS kõik kohaliste wolitsuste poolt antud senised  kohustawad määrused. Samane määrus on ka maaelanikkude kohta antud. Liimi kubermangu nõuukogu. Mine wa neljapäewasel koosolekul harutati keskkooli olude uuendust. Kommisjon oli pea Ühelhäälel mõstud hääksarwamise sisse andnud, mille pääpunktid järgmised oliwad: koolide asutamise õigus, kusjuures õpekeeleks  kohalikud keeled kõigis õpeaSjades olcksiwad, antagu erainimeötele, kui ka kogukondadele ; eksamid, mis riiklisi õigusi andma peawad, olgu sellejuures keeltes, milles õpetust antakse. Weue keel jääks iseäraliseks õpsasjaks ja selle eest tuleb hoolitseda, et teda koolis hästi küllalt kätte saaks õppida. Sarnaste kroonuõiguStega kooli omamise luba annab haridu!emjniSter. Selle eelnõuu mastu maidles rahwakoolide direktor Wiljew, kes tingimata tarwilikuks seletas, et eksamid, mis kroonu õigui annawad,  ainuüksi Wene keeles olcksiwad- Wastuwaidlesiwad maanõuumkud buron Pilar ja van Oettingen, linnapää Brockmann  ja adw. Montz, kes stllcpääle lähendasiwad,  et riigikäsuv köigcxääit tarwilitu hariduse omandamist uöuawad, mida aga ainult siis kütte saadakse, kui õpetus täicSti emakeeles on ja eksamidgi samas keeles  ära peetakse; Wene keele äraõppimise üle wõib häSti walwada- Kinnisel hääleandmisel  wõeti kommisjoni ettepanekud 42 häälega 3 wastu omaks. Sellejuures wõeti rahwakoolide küsimus esimeses lugemises läbi, kusjuures järgmisi küsimusi harutati, kaS usulised wõi ühised koolid asutada tulewad, missugune algkuju walida. Kõneldi õpekeelest ja rahwakoolide walitsemisest. Emakeelelise õpetuseandmise aSjuS oliwad kõik maliiud nõuukogu liikmed  üheS nõuus niisama ka koolide walitsemises  Kooli usulise laadi kohta läksiwad  arwamised lahku- Baron Pilar, von Oettingen ja linnapää Brcckmonn oliwad usulise, preester Mõtus ja rahwakoolide inspektor Wiljew ühise kooli eest. Järgmisel päewal. recdil oli rahwakoolide asjus teine koosolek- Koosoleku omamise järele teatas kuberner, et mõne nõuukogu liikme poolt temale uus eelnõuu sisse on antud, mille ta siis ka kohe ette luges. Eelnõuu pääjooned oltwad järgmised: emakeel on kõigis kõrgemates kui ka alamates  rahwakooüdes õpekeetekS. Wcnekcel aga iseäraliseks õpeaineks; rahwakoolide Valitsemiseks walnstgu laialine isesciswuS, rahwakoolide usuiikku külge korraldatakse järgmistes joontes: elanikkude usu järele peetakse rahwaloolifid Ewang.-Luth. ja Greeka-õiget usku laStels; 1, erakombel lubatakse Luth. usku lapsi Grscka-õige usu kooli ja ümberpöördult ainult kohaliku -vallakooli walitsuse lubaga; 2. küsimus, kas wallas iseäralist kooli üht ehk teist uSku lastele awada tarwlük on, selle üle otsustab maakonna koolide ametikoht. Rahwakoolide  ujuiilu laadi asjus nõuab eelnõuu  lahutatud kihelkonna -valitsus Ewang.- Luth- ja Greeka-OigetuSku elanikkudele, kuna maakonna ja kubermangu kooliametikohad  mõlematele uskudele ühistd olgu. Rahwgkoolide algkujude poolest nõutakse: sunduslikud neljaklassilised wallakoolid ja Vabatahtlikud kaheklasfilised edasiharimisekoolid  (praeguste kihelkonwa koolide laadi). Sunduslikka koolisid peab wald ülemal; tarwilikul korral wõib maakogu poolt abi saada; kõrgemate wabatahtliste edasiharimise  koolide ülewalpidamine jäätakse walla, kihelkonna ja maakogu asutuse hooleks. Rahwakooliõpetaja kõige wäiksem palga määr tähendati 300 rubla pääle ära. Selle eelnõuu wastu awaldasiwad saadik  Pir a n g ja rahwakoolide direktor Wiljew protesti, kes omalt poolt nõudsiwad,  et hariduseministeriumi asemikul kogukondliste koolide «valitsemises õigus praks olema nende walitsuSte otsuste asjus  kõrgemal kohal ministeriumis tühjaks tunnistamist nõuda ja sellega sarnaste otsuste  teokstegemist ära hoida. Wiljewi hcrra tähendas ka weel selle pääle, et Wene keelele enam ruumi pidawat jäätama, nagu seda kommisjongi hääks on arwanud. Nendele  ütelustele waidlesiwad talurahwa saadikud  Karklin ja Baltin, siis adw. Grosswald,  Brock-nann, baron Pilar ja maamarschal  paron Meyendoff wastu. Pikema ja elama  waidluse järele wõeti kinnitamisel 38 häälega 4 wastu eelnõuu omaks. Wäljarändamine. Minema!  pühapäewal sõitsiwad Põhja seltsi laewa „Peter Mörch',ga" 196 wäljarändajat  Riiast ära- Wäljarändajatest lähemat  „D-Z." teatel umbes 40 inimest Lõuna-BrasiliaSse, hiljuti asutatud Saksa asundusesse. Dshlenist. Kirikuõ petaja t a ptn  in e. Nagu Riia lehed teatawad, tungisiwad  minewal neijapäewal kell 8 paiku õhtu neli sõjariistus mässu meest Dahleni kirikumõisa õuewärawast sisse. Üks nendest jüi «ärawa juurde wahiks, kuna kolm mõrtsukat kirikuõpetaja kirjutusetuppa läksiwad.  MiS siin sündis, ei ole teada ; igatahes  aga laslfiwad mõrtsukad õpetaja Wilhelm Tauriti pääle ja haawafiwad teda kolme kuuli läbi furmawalt- Üks kuul on pääd tabanud, teine rinda tunginud ja kolmas kaitseks ülestõstetud käe pihta käinud.  Sellejärele on mõrtsukad eluruumidesse  kirikuõpetaja abikaasa kallale läinud ja tema käest raha ja sõjariistu nõudnud. Ärakohkunud, hirmu pärast wärisew nacSterahwas  andnud rööwlitele nii palju kui tal raha olnud, lisaks weel rewolwrigi juurde, aga ei tea, mis põhjusel, jätnud rõõwlid need asjad wiimaks ometi ühes Võtmata- Pääleselle kui nad terwe kirikumõisa  ci tea, mille järele, läbi oliwad otsinud,  on nad kahjuks koguni takistamata minema pääsenud. Mõrtsukatest on ühel näokate ees olnud. Kirikuõpetaja Taurit  on ilma meelemärkusele jõudmata tunni aja pärast surnud. Kirikuõpetaja Wilhelm Taurit, oli mees kõige paremas elueas: kogudus  pidas temast wäga palju lugu. „Mässajatele"  ei meeldinud muidugi tema õiglane  ja agar ameti täitmine, ja sellepärast seisis ka tema nimi nende kirikuõpetajate hulgas, kelle kohta surmaotsus oli tehtud. Nagu kuuldub, olla õp. Tauriti mõrtsukatest kaksmeest tabatud  J. Grauding ja M- Wehrbrandt. Wumane ütles, ta olla küll kuritöö pärast nõuupidamiStest, mitte aga tapmisest enesest  osa wõtnud- Grauding kargas järgmisel  ööl politsei arestimaja teise korra aknast wülja ja peitis ennast kusagile kuur! .N 49 Saarlane 1906