Selle pääle rääkis Peterburgi linna nõuukogu  saadik Fedorow järgmiselt: ,Lubagu Majesteet Keiser sellele, mida würst TrubetSkoi praegu ütelnud, mul seda juurde lisada, mis linna ja maad ärewusel piab ja liigutab, mis üksteisele nii lähedal on, et kõik fee, mis talupoegadel halb on, ka linna käekäigus wastu peegeldab, Jääb maa waeseks.  siiS kannatame selle all ka meie. Meie ei wõi mitte, lähema tulewiku ülesannete üle mu» reta olla. Otsustagu Teie MajeSteet sõja ja rahu küsimuse üle kuida tahte, ükskord saab sõda ometi otsas olema ja siis teeb ennast see Vajadus maksmaks, sõja läbi löödud majanduslikka  ja rahaasjanduse haawu parandada. Meie näeme ette ära, et meie kulude arme selle asjaolu tõttu paljud miljonid rublast aastas tõusma piab. Et nid miljonist kätte saada, et nende Väljaannete katmiseks hallikat leida, piab maäratu suurt kultuura tööd algatama, piab maa produktiwiliste jõuudude tõstmise eest hoo lnsetama. See on aga ainult siis wõimalik, kui kõik elule äratatud saab, mis rahwa seas anderikkust awaldab, ja kui rahwa lai tsetegewuS  üles õhutatud saab. Teie Keiserlikul Ma» j.sieedi! on wiStiste mehi ja isegi anderikkaid mehi. Aga neid on wäha ja nad wõiwad ainutt  oma kabinettidest ja kantseleidest rahwa wa> jaduste üle otsustada, kuna eelseiiaw töö niisugust  mehi nõuab, kes keset rahwa elu seisawad. See on see, mikspärast ta linnad maakogu meeste häälega, kellede arwamist würst TrubetSkoi  siin avaldanud, endid ühendawad" Sellele järgnes, nagu waremalt teada, Keisri Majesteedi armulik wastus. Talupoja hääl. „RusskoeSlowo'ö" awaldab ü?S Wene talupoeg  (Matwei Gro?chew) oodetawa rahwa saadikute  kogu kokkukutsumise üle järgmisi huwitawaid mõtteid, mis miskist ka nagu meiegi kodumaa talupoeg.ide südamest räägitud näiwad olewat: Ajalehtede teatede järele otsustades lubab hra Bulõigini projekt ka meie talupoegade seisuse saadikuid riigi nöuukogust osa wötma tulla. Kuida walimisi toimetatakse, sellest pole meel midagi teada. Meile, talupoegadele, oleks soowitaw, kui Valimised ametlise wõlmu alt täitsa mabad ja isrseiswad oleksid; talupoegadele pia's seda ette te da antama, et nad endid ettewalmistada teakfiwad.  sest selle tähtjas küsimuses piab Valimise korraga hästi tuttaw olema. Iga wald piaks kaks inimest wälja walima ja neid kreisi linna saatma; siin waliksiwad waldade Volinikud eneste seast kaks ehk kolm inimest kubermangu linna saatmiseks; niiwiisi wöiwad teatama kubermangu  kõikide kreiside saadikud kubermangu Vajaduste  üle üheskoos läbi rääkida ja tarwiljse osa isikuid maa nõuukogusse saatmiseks Valida. Talupoegade  otsused nii hästi walla täiskogul, kui ka kreisi linnas ei pia mitte ülemuse kontrolli all seisma ja wiimane ei wõi ei walitud isikui karmale  lükata ega otsusi muuta, nagu seda walla otsustega t'hti paale sünnib. Annaks Jumal, et see kauaaegne soow uuenduste läbi viimine, talupoegade teiste Wenemaa  kodanikudega ühe astmele tõstmine ja politsei administratiwlise ülewalwuse alt vabastamine peagi täide lähats. Meid peetakse seniajani ei tea mikspärast weel just nagu wäikeStekS lasteks ja meile pandi hulk mitmesugust lapsehoidjaid, keS muud ei tee, kui ainult kinni mähivad, mil põhjusel  meil kõik liikmed valutavad. Meie oleme aga juba 43 aaStat lapse iast väljas. Nüüd on meil kooli vaja, otsekoheses kui ka kaudses mõttes. Edenemise teelt tulevad kõik takistused ja pöik-puud kõrvale visata. On vaja koolist, ja mitte üksi rahva- vaid ka laiema programmiga koolisi. Meie eestkostjad ei pane enestele ialgi ülesandeks.  oma kaitsealuste waranduSlist seisukorda parandada, waid nad walwawad ainult selle üle et mitmesugused maksud korralikult maksetud saaksid. Aga missugune lõpmata raskus on talupojal nende maksude maksmisega: ta jätab ennast kõigest,  mis wähagi Võimalik, ilma, et aga mitte wölglaseks jääda, sest selle kannul käib ju harilikult  tema wäikese kolikraami üleskirjutus ja oksjon. Tuleb enesel talupoja naha seeS elada, ja alles siis wõib tema wiletsa ja tarretanud seisukorra üle selgusele saada. Ja just sellepärast ootamegi meie uuendusi, just nagu taewa manna. Wõib olla, tungiwad need uuendused ka meie wiletsate oludesse, tasemad  wabalt hingama hakata, annawad meile Inimese"  nime pääle õigust, päästawad maimu ja Võimalust, teiste Wenemaa kodanikudega ühiseks, terweks koguks kokku sulada, koguks, mis mitte enam kastidesse ära pole jaotatud, waid mis oma kodumaa eeö ühe öigusline on. Ja siis ei ole enam mingisugused waenlased. olgu wälimised ehc sisemised, meie waefele, kallile kodumaale hirmsad. Orjuse piirid. Selle päälkirja all awaldab keegi õigeusu praosk (LöuroWWkiö) uues Tallinna Wene lehes  «Lsöijüekiö OrroLooLii» ühe kurwatoonilise kirja töö, missuguse hävitama rusumisega bürokratia  maim ka isegi Õigeusu vaimuliku seisuse pääl lameb. 17 aprilli Kõigekõrgem ukas muudab Õigeusu  kiriku wälimifi elutingimisi teiste ristikoguduste  vastu põhjalikult. KuidaS kohalik Õigeusu kirik ennast selle mastu üles näitis ja praegugi näitab, see ei ole meil teada ega pole ka võimalik, ette aimatagi Siinsetes ss. o. Riia) Lutheri kirikutes kuulutadi Kõigekõrgema ukasi sisu juba esimesel Lihawötte pühal, s. o. 17. aprillil välja, ja selsamal päewal  peeti ka selle sündmuse kohalist jutlusi. Õlewiste  kiriku õpetaja Hahn andis isegi sellekohalise  lendlehe välja, kus ta ususalliwuse küsimust praegusel ajal ja võimalikus tulevikus põhjaliku ja igakülgse arutamise alla wötab. Sellest on näha, et Lutheri kogudus, kõige päält selle waimulik  seisus uue ilmuvuse vastu ettevalmistatud olid; nad võisid selgelt, kindlalt ja iseteadvalt sellele vastu minna ja nad töötavadki juba plaanilikult. Õigeusu Vaimulik seisus sai sellest ukasist alles ajalehtede kaudu, pärast Lihawötte pühi teada. Niikaua, kui ta Kõigekõrgema ukasi sisu konsiLtoriumist saanud ei ole, ühes selle otsekohese käsuga, seda kirikutes wäljakuulutada, on ta sunnitud,  seda olemas olemataks pidama ja tal ei ole õigust, sellega mingisugust  tegemist teha. KonsiStorium aga, kes omaks kohuseks piab, Vaimuliku seisuse üle tegelikku wöõrmündri ametit pidada ja keS mõnikord, iseäralise kantseleiliku ägeduse tuhinas, Vaimuliku seisust käskude ja eeskirjadega just nagu Vihmaga üle puistab, waikib just nimelt nüüd, kõige põnevamal ja rahutumal silmapilgul, kangekaelselt ja saladuslikult.  Kuni seniajani ei saa vaimulik seisus tema käest ei ukasi ega mingisugust juhatavaid eeskirju ususalliwuse küsimuse aSjuS! Ja meel rohkemgi! Ametlik vaimulik häälekandja,  LospxiLLbSkiL mida vaimuliku seisuse ja kirikute sunduSlisel kulul  välja antakse, vaimuliku seminari rektori, protoierei AriStowi toimetusel, ei asetanud oma viimase numbrisse, mis 1. mail ilmus, s. o. kaks nädalat pärust 17. aprilli, isegi Köigekör- gemat ukasi mitte ja ei pidanud tormiliseks, ühte sõnakestki selle sündmuse üle, mille! ometi esimese järguline tahtjus on, rääkida. On õige h ,an» taw. kui kaua seesugune asjaolu edasi kestma saab? Ehk kaS arwatakse, et Kõigekõrgemast tahtmisest  waikideS mööda wöib minna? (Järgneb) Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. Wäljamaa ajalehed on, oma sõnumesaat. jäte kaest sõjaplatsilt saadud teatede põhjusel, selles kindlad, et neil päewil päälahing tuleb. Et jaapanlased Omosso ja Fmbua ara wötsio, tõendab, et Jaapani wägeve kange päälelun. gimine juba alganud ongi. Omosso sai ra>sawäest  alla heidetud, mida kindral Kamomura wäest walja saadeti, kes praegu ainult umbeS 18 wersta Gicinist eemal seisma piab, ehk jälle kindral Hasfegawa wäest, kes rannalt Gensangi poolt tuli. Igatahes tähendab see, et labtk.iimise  Vabadus Wene sõjawägede ja Wtadiwostoki  wahel juba marshall Ojama wõimuses setsab.  Kindral Kawamura eeswägi seisis minema! nädalal Tlhintshendsõis. Kuroki mägi seisis kõikide teiSte mägede seljataga, muidugi mingisuguse otStarbega, kuna üks osa tema mäest 20 penikoormat Kainanist eemal. Ginisse minewal mandarini teel ennast kinolustanud on. Kindral Nagi wägi liigub raudtee liinist lääne pool wahet pidamatalt põhja poole. Snn tuleb Väikesi kokkupõrkamist ette. Tõsisemad kokkupõrkamised tulewad kaugel õhtu pool etie, kus Oku lõjawägi osub. Ljao jõe taga lahab kindral Nõgi kindral Mithtshenko pääle. Võimalik, et Linewitshi kõige kaugem parem tiiw jaapanlastest täitsa sisse on piiratud. Jte äranis agaralt tungib kindral O'u wägi edasi. Wenelaste taganemine Glrini poole tuleb pää' asjalikult kindral Oku Võimsast pääletuugimisest. 5. skp. sai „Now. Wremja" Londontst järgmise telegrammi: Täna on meeleolu tusane. Sõjaplatfil nüiwad nagu suured sündmused walminemifel olema. Jaapanlased tahawad enne rahulepingu läbirääkimisi Linewitshi tingimatalt sisse piirata ja WladiwoStokki ümber piirata. Wene tohter soomuslaewa I." paalt jutustas SaigcniS, et kuulidest juba lahingi  algul puudus käes oli ja et laewad ülepää  millegi wastu eltewalmistatud ei olnud. Kindel on igatahes nii palju, et laewasttkuS korda ei olnud. Ülepäa avaldab »Now. Wremja" ikkagi muutmatatt optiwistilist tooni. Nii kirjutab ta muu seaS: „Ka sõjavägi pole enam see, mis ta sõja algul oli. On uus suurtüki wõe taktika loodud ja uuS kindlustuste wiis, wiS kuskil raamatus ei seisa. Tektisiwad kuulipritfid. Habemikude tagawara wäeliste protsent jääb ikka Väiksemaks; wägefi täiendatakse. Jaapanlastel  on aga 1906 aasta 18 aastased nekrutid  ja 39—41 aaStased tagawara wäelised püssi alla kutsutud. LooduS on kõik teinud, et meie Vägede praeguste seisukohtade kaitsmist kergitada. TerwiSline olu on magedeS nii kõrgel, kui see iganeS olla wõib. Raudtee töötab imekorralikult.  Lahkteesi ja tagawara liinist ehitatakse  kange kiirusega. Arusaamata on ainult üks asi: wahest on wägede saatmises Vaheaegu ja ei tarvitada kõiki rongifi, wiS raudteel olemaS  on. NahtawaSte ei ole PeterburgiS weel täiesti üleS ärgatud. PääkortertS ja eelmistel seisukohtadel Vaadatakse julgeSti tulewikuSse. Sõjaõnne ei Või muidugi keski ette ü elda, aga sõjawäeS ei pia keSki, pääjuhatajast Uihtsoldatini,  meie aSja kaotatuks, ja keSki ei pia jaapanlasi  arawõitmataks. Ük« Ühine paälesurumine,  ja meie Võidame, see on üleüldine arvamine. Siin ei kardeta mitte jaapanlasi. Sakalas 43. 1905 338