teate, et selles asjas meil wali kord on. Teid wöin ma fisse lasta, aga Teie sõbrad  peawad wälja jääma- Meie viime kimbus. TaddeuS Scholto ümises midagi ja ei teadnud mis teha. See on Teie poolt wäga HM, Mox Mardo ! ütles ta. Kui mina nende eest waSlan, on sell-st Teile küllalt. Meie kaasas on preili. Ta ei wõi ometi nii hilisel tunnil uulitsale jääda. Kahetsen wäga, hra Scholio, wastaS paendumata teener. Wöib olla, et nad Teie jõbrad on, aga minu peremehega ei ole neil mingisugust ühendust. Ta maksab mulle minu teenistuse eest armsasti, sellepärast  pean ma ka karma päält Läitma, mis mind kästakse. Mina Teie sõpru ei tunne. Tunnete küllalt, Mox Murdo! hüüdis korraga Scherlok HolmeS lustilikult. Olete tõesti «ind ära unustanud. Kas Teie ei mäleta seda meest, kes nelja aasta ecst Teiega Alisoni juures pcetawal etendusel boksis? Hsrra Scherlok Holmes! kisendas uksehoidja.  Issand Jumal I Za ma ei tunnud  Teid ära ? Selle asemel, et siin paiga!  seista, oleksite pidanud minu juurde tulema ja mulle rusikaga lõua alla tegema,  nõnda ristamisi! Siis oleksin ma Teid kohe ära tunnud. Teie unustate oma kunsti Lro, kuna Teie meel kaugele oleksite jõudnud, kui «sõitlustest osa oleksite wötnud. Kas näete, Watson, hädakorral «võiksin ma meel Ühe kunstiga leiba saada, ütles Holmes naerdes. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaareft. 29. septembril tulewad linnawolikoguS järgmised asjad ette: 1) Linnaameti ettepanek, 1999 a. kaubatunnistuste  päält wõetawate protsentide suurus  üle; 2) Linnaameti ettepanek trahteri maksu suuruse ära määramise üle 1909 a.; 3) Linnaameti ettepanek õlle poodide päält . wöetawa maksu suuruse ära määramise üle 1999 a.; 4) Saaremaa nekruti komisjoni uue liikme walimine ärasurnud E. Wildenbergi  asemele; 5) Kahe liikme walimine Kurefaare meremeeste koolide hoolekandmise komisjoni ärasurnud Meywaldi ja Wildenbergi  asemele; k) Liikme walimine liik umata warandufe päält wöetawa kroonumaisu jägamise komisjoni ärasurnud Zauniti ase»ele;  7) Linnaameti ettepanek suwemaksu wõtmise üle Kuresaare linnas 1909 a. hakates; 8) Linnaameti ettepanek juli kuu laada ümberwiimise üle küünla kuu päüle; S) Linnaameti ettepanek Kauba uulitsa prügimise  üle; 10) Linnaameti ettepanek linna päralt olewa Lemmala mõisa talukohtade müümise üle; 11) Kuresaare priitahtlisetuletõrjujate  seltsi palwe abiandmise üle nende kulude katmiseks, mis Riia koosolekul  käimise lävi tulnud, ja linnaameti arwamine selle kohta; 12) Kuresaare priitahtlise  tuletõrjujate seltsi palwe sellele seltsile Wildenbergi kapitali andmise üle, ja linnaameti  arwamine selle kohta; 13) Parkis kauplejate palwe normal-puhkeaja sunduSliste  määruste täiendamise üle, ja linnaameti  arwamine selle kohta; 14) A. Meywaldi  palwe pensioni määramise üle, ja linnaameti arwamine selle kohta; 15) R. Wildenbergi palwe lubaandmise üle weetoru läbi Sadama ja Aia uulitsate teha Põduse jõest wee laskmiseks, ja linnaameti arwamine  selle kohta ; 16) Weise supelusmaja ostmiseks walitud komisjoni aruanne ; 17) Linnaameti aruanne 1907 a. eelarwe täitmise üle; 18) Kuresaare koolinõuukogu palwe Kuresaare ülematütarlaste kooli seitsme klassiliseks gümnafiumiks ümbermuutmise  üle, ja linnaameti armumine selle kohta ; 19) Linnaameti ettepanek Järwele kaewu ehitamise üle ja 20) Linnaameti ettepanek liikumata waranduste püält wõetawa  kroonu maksu sügamise üle. Seniste 7 ja 10 kopikaliSte postmarkide  asemele pandakse käesolewa aaSta lõpul uued käima- Ansekiilast. Nagu igaüks teab, on Saaremaal mõõduks o»a surnuid enne mulda panemist weel kord kirikusse tuua, kus matmise sõnad ära saamad loetud ja lahkunu omaksed oma sugulased surnukirstu juures «eel mõne laulu salmi tema mälestuseks  ära laulawad. Seda toimetust nimetatakse ..matmiseks-* See on ilus komme  ; kuid matmine ei peaks mitte kirikus korda saadetama. Sellel wõiwad ka omad pahad järeldused olla- Sagedasti on surnu külgehakkawale haigusele obwriks langenud. Kirikus wõiwad haiguse idud puusärgi küljest  laiali minna, terwete inimeste külge hakata ja sääl jälle uueSti oma hukkamise tööd pääle algada. Nimelt on see wõ imalus  siis käega katsuda, kui puusärgi kandjad kirikust wälja tulema rahwale waStu tulewad, nagu seda pühopäewadel näha on. Kui edaspidi weel kirikutes matta tahetakse, siis tuleks ometi niipalju  ettkwaatust soowida, et pühapäewiti maetawad surnud pärast jumalateenistust alles siis kirikusse toodakse, kui rahwaS säält juba lahkunud on- Kes aga külgehakkawasse  haigusesse surnud on, seda ei peaks sugugi mitte kirikusse toodama. Jamajast. Meie põllupidamine on waesel järjel- Esiteks tuleb ses pahadest maadest. Ilusat mustamulla maad ci ole ju meil kusagil nüha. Kui siin meri mitte muda ei annaks, siis ei oleks meil põllust mingisugust saaki saada. Muda on see, mis meie põllud wähegi «viljakandjaks teeb. Seda weetakse põldudele suurel hulgal. Paarsada koormat muda tuleb puumaamehe!  oma põldudele wedada. Ülespidamist annab meile meri, pääasjalikult kaladega, aga kaudselt ka mudaga, sest ilma selleta poleks ju põlluwiljast juttugi olewat. Teiseks  tuleb kehw põllupidamine tükeldatud maadest. Kui maad mõnel kroonuwalla puumaaperemehel pääle 100. tükis on, üks lapp siin ja teine Ml, ja kui töölised tiitsel  töö ajal ühest kohast teise peawad kolima,  kudas wõib siis põllupidamine õitseda. Krunti panemise poolt on aga ainult mõned ärksamad mehed. Suurem hulk ei saa aga kruntimise kasust mitte aru ja on selle waStu. ,On enne läbi saadud, saame nüüd ka läbi." Kuid ajad muudawad ja enam tarkust nõuawad- Ja see tarkus nõuab meilt, et meie oma maad krunti panema peame. Enne seda ei saa meie põllupidamises mitte õigele järjele. Ja kruntipanemise hüäks ei tuleks mitte üksnes  meil, maid terwel Saaremaal töötada. Karjast. Leifilased on ometi nii kaugele  saanud, et fiin posti- ja telegrafi jaoskond  arvatud on. Juba 20- scllekuupüewast  hakkas siin »Le«si posti ja telegrafi jaoskond" töötama. Post käib Kuresaare ja Leisi «vahet nii kui enmgi, kakS kard nädalas.  Aga wahe endise ja nüüdse korra «ahel on see, et enne ainult liht kirjad ära toodi, raske post aga mitte. Saadeti näituseks kellegile paar rubla Leisi raha, siis pidi ta Kuresaarde sõitma, et seda sääl wastu wõtta, ehk selleks kedagi teist roolitama- Muidugi oli see raSkendaw. Nüüd «õib aga iga leifilane niisugused Seda ja teist. Armastus jausutunnist  u s. Noor 18 aastane Juudi neiu Magdelena  K- hakkas 20 aastast katoliku usku nöörimeest Jaan T. Riias armastama. Noormees lubas neiu ära wõtta, kui ta katoliku usku aSlub. Tänawu maikuus ristiti  Juudi neiu Riias kristlaseks ja kohe selle järele oliwad pulmad- Noorpaar elas wäga waikselt isekeskis; noorik tundis kartust teiste juutide eest. Augustikuus ühel päewol ilmub Magdelena juurde korraga  üks tema endine sõbranna. Tema kartus  kaswab- Mitte üksnes oma uiuwahetust, waid ka elukohta oli ta salajas hoida tahtnud  Sõbrana aga rahustas teda: nüüd olewat uued ajad, usuwahetust ei panda enam suureks asjaks, paälegi olewat Kristuse  õpetus uuem ja ajakohasem, kui Moosese  oma. Sõbranna jutt rahustas Magdalena  T. niiwört, et ta wiimati selle kutse, tema juurest omaste poolt saadetud kirsasid  ja asju ära tooma minna, waStu «võttis. Nad läkstwad ühte majasse Smolenski uulitsal, kus palju Magdalena tuttawaid juutifid ees oli- Sääl wiidi ta kuhugi pimedasse tuppa ja hakati manitsema, et ta mehe maha peaks jätma ja Juudi usku tagasi minema. Kui ta seda ettepanekut mitte täita ei lubanud, jäeti teda sõbrannaga  ja ühe teise Juudi naesterahwaga üksinda. Warsii tuliwad weel kaks Juudi «eeSterahwast ja kõik hakkasiwad temale ühte rikast noortmeest-juuti meheks soowitama  Km nähti, et see kõik Magdalena T. paale lnvjn ei aivoldanud, jäeti ta ük» finda. Tuba lähemalt silmitsedes märkas nassterahwas, et luugid sissepoole lahti käisiroad ja kohe Hakkas ta wäljapääsemise teed otsima. Siis oga tuli tema juurde weel üks juut, kes mahalaskmisega ühwardades  temalt nõudis, et ta mehe maha järaks ja Juudi usku tagasi tuleks. Noorel naeSterahwal läks wiimati korda ennast lahti rabeleda ja läbi akna wälja jooksta. Asi on kohtusse antud. ~Õig." Mõned inimesed on ise oma saladuste  kõige kardetawamad wasnlased. Pilke üle naerdakse, pilkajat kardetakse.  Hullul sõnad huulte pääl, targal hammaSte taga- Kooliõp e t aja: «Kuule Juku, kui su emal 100 muna on, ja nendest 20 sandiks lähemad, kui paljuta fiis kahju saab?" PoisS: „Ei sugugi, sest tä müüb need ikkagi ära." Proua (piimamehele): «Kuulge, mul tuleb ette, nagu oleks Teie piima sisse mett walanud." Piimamees: ~AH soo, mvi Te mõtlete wift, et ma pean sinna shampanjat  walama." Ema: »AH, Willi, Willi, mispärast  sa mind nõnda kurwastad l AlleS cila tõotasin isale, et sa ennast paremini ülemal pead, aga nüüd pean jälle oma sõna murdma." Willi: „Aga, armas ema, mis wõin ma sinna parata, kui sa seda lubad, mida sa mitte täita ei wõj." M 69 Saarlane, 1908,