Teie sõitsite miss NoreStaniga ühes, Ksis ta. Ma olen miss MoreStas ja need on «inu sõbrad, wastaS neis- Ta waatis lüfiwalt meie päüle- Palun andeks, miss, ütles ta natuke terawslt, aga Teie peate mulle sõna and» ma, et keegi Teie kaaslastest politsei ametnik ei ole. Annan see pääle sõna! Ta wilistas ja marsi sõitis meie juurde tõld. Wäike mehike hüppas puki püüle, kuna meie tõlda istusime. Silmapilgu aja pärast kihutasime juba hirmsa kiirusega mööda uduseid uulitsaid edasi. Meie olek oli wüga kentsakas. Meie sõitsime  ilma teadmata kuhu ja ilma teadmata mispärast. KaS taheti meid lõksu wiia, wõi oli meie sõidul tõesti tähtis tagajärg. Miss MoreStan oli julge ja wahwa. Ma püüdsin tema aega lõbustada ja rääkisin talle oma AfghaniStani juhtumistest, aga olin ise, õigust  öelda, mäga üritatud. Weel täna päewani räägid miss MoreStan, et ma siis tülle liigutawat juttu olen sellest rääkinud,  kurda ühel ööl püss minu telgi juurde on tulnud ja kuidas ma teda kaheraudse  tiigriga olen lasknud- Esialgul püüdsin ma tähele panne, kust meie läbi sõidame, aga marsi jüiwad mulle uulitsad tundmataks. Meis sõitsime wäga ruttu, ilm oli udune ja linn mulle Võõras. Kuid Scherlok HolmeS ei etsinud. Ta pomises «vahetpidamata platside, uulitsate ja põikuulitsate  nimesid. KocheSter-Rhaw, Winc-nti platt, Bok- sally Brigh, Surrcy- Nõnda- Warfi jõuame silla pääle- Näete jõge? Tõe Sü nägime ka laternate walgusel laia Tcmse, mille sillast meie sõiduriist kiiresti üle kihutas ja warfi jõudsime teine poole jõge. Woodsworlh, pomises Holmeö edasi, Stokwelli plats, Roberti uulits . . . Wist sõidame Feschencbeli linnajaost mööda. Tõesti jõudsime ka wiimati ühte inetümasse  kohta. Mõlemil pool uulitsat viitvad  hallid teliskiwi majad; siit ja säält poiftfiwad kõrtside tuled. Siis tuliivad kahekordsed juwimajad aidadega ja nende järel jällegi lõpmata pitkad kiwimajade read. Wiimati jõudsime ühe uue uulitsa pääle. Siin jäi sõiduriist kolmanda maja juurde seisma, millel ainult ühest aknast tuli paistis- Teised majad oliwad kõik pimedad. —— (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Aurulaewa pääl, mis 6- s. k- p. Peterburist Riiga jõudnud, olnud üks kolera kahtlane haige. Et kolera laiali lagunemist takistada, seatakse Kuresaare  linnas ja Saaremaal kõigi nende reisijate jüoks, keS siia Peterburist ehk Moskwast tulewad, arstime järelmaatus sisse. Saaremaa rahukohtukogu istumine 27. augustil. (Lõpp) Edgar Hosfmann oli barvn Ludwig Sassi kahewõitlusele kutsunud, et see tema lähedal  olewat naeSterahwast teotanud. Baron Soss ei ole kutset waStuwõtnud. Sellepääle  kirjutanud Hosfmann baron Sassile Leotama kirja, milles muu seaS ütelnud, et baron Sass jämet malet rääkinud, et ta ei jätaks teda ilma teenitud karistuseta jnd. Rahukohtunik mõistis Hoffmanni 15 rubla trahwi alla. RahukohtukoguS jäi rahukohtuniku otsus maksma. Nõudmise asjadest olgu järgmised asjad nimetada, mis rahvale ka juhatuseks wõiwad  olla. Toomas Tuur andnud oma maja Pihtla «allale vaestemaja tarwis maksu eest lv rubla aastas ja nõudis nüüd üüriraha 85 rubla. Pihtla wald ei tunnistanud nõudmist õigeks, sest et maja üürimise üle wolikoguotsus mitte protokolliraamatuSse  ei ole kirjutatud. Lubas aga ainult Z S rubla maksta. Scesamma mõisteti ka wälja, sest et seaduse jürele volikogu otsused protokolli raamatusse fisse kirjutomd peavad olema— Seega teeb teegi vallaga kaupa siis vaadaku selle jürele, et kaup volikogu poolt protokolliraamatust kirjutataks, muidu ei ole tal jõudu. Maris Rotmann nõudis Teodor Nurga käest 260 rubla- Meianie Rotmanni emal olnud Kuresaare hoiu-kaSsaS 260 rbl- Selle summa lasknud ta Nurka nime pääle ümber- kirjutada- Tema pärijaks on Roimann kinnitatud, kes Nurgalt seda raha tagasi nõudis.  Nurk seletas, et R-selle raha temale kinkinud. Rahukohtukogu mõistis, et Nurk peab Rotmarmile nimetud summa wälja maksma, sest et talurahwa seaduse järele iga kingitus iile 60 rubla asignatfijadega (umbcS 15 rubla praeguse raha järele) kohtus kinnitatud peab saama- Muidu ei ole temal makswust. Juuli Põld nõudis Ado Kase käest 300 rubla abieluta lapse toitmiseks. Rahukohtukogu  mõistis nõudmise tühjaks, sest et Põld ka teiste meesterahwastega ühenduses on olnud. Tulewal pühapäewal peetakse Ew- Lutherufe kirikus waimulikku kontserti preili H- Habichti, organisti hr. Meyerit  ben d i ja ühe kwarteti kaaStcgewusel. Dr- Sohn on Kurssaare linnaarstiks  kinnitatud. Minewal laupäewal sõitfiwad Kurssaare  gümnafiumi direktor ja rahwakoolide inspektor kuratori nõudmise pääle koolideasjaS  Kuresaarest Riiga. „Põide ragütkcS", silla ääres, paremat  kätt on platfifid majade ehitamiseks kuni Suuremõisa moonakale majadeni ära müüdud. Kihelkonnalt. Atla «õisa rentnikul kadunud öösel 2. septembril 45 rubla wääriuses siga laudast ära. Otsimise järele leiti mererannast sea sisikond, mis nagu merelaenetest wälja wisatud nähti olewat. Kahtlus langes kolme laewa madruste pääle. Need laewad seifiwad sel ajal süäl ligidal ankru pääl ja söitfiwad selsamal pücwal Liibawi. J. külas saatsiwad kaks poissi A. T<, 17 a. w. ja P. H., 14 a- w., A- P. elamisemajas öösel 20- augustil murd- warguse korda sel ajal, kui majaperemees ise kodust ära olt. Wargate saak olnud 4 rbl. Sl kop. wäärt- Nad on oma süü üles tunnistanud. Nendest on A. T. iuba ka ennem murdivarguse toime pgnnuo- Pühast. Minewal nädalal toodi politseisse  ussidest kujutud wõrk, mis wälja näis, kui walge siidi paber ; sitkuse poolest oli see hästi tugew. Kui see wõrk asjatundjate  kätte sattuks, ehk leiaksiwad need asjast paremat, kui hiljuti Kuresaarde fiidiuSsi asutamisega lugu oli- Ka ei tarwita  Saaremaa siidi tuduja uss mitte moorusepuu, waid tammepuu lehti- Leine külas põleS 30. augustil  K. Truu elamisemaja ühes seeSolewa  waranduscga maha- Kahju 600 rbl.; maja olnud Pihtla walla waStaStiku awitamise  tulekahju seltsis 182 rubla eest kinnitatud- Tuli hakkanud toast, kus maja peremees ise koldes okstega tuld oli teinud.  Truu on pääle kahjusaamise hooletuma  tulega ümberkäimise pärast weel wallakohtu kätte antud. Püha Hariduse SeltS kawatseb edaspidi,  ühes Pihtla wallaga, algkooli awada. Sõrwest. Keegi L. T. on selle eest kohtu kätte antud, et ta oma naabri naeselt  kaks elus ane ära oli warastanud- Waljalast. Kangruselja külaS elutsew Koguta walla mess F- W- awaldaS politseile,  et 2 skp- tema kallale Wõhkfi metsas  kaks tundmata isikut karganud, temalt mütsi, 20 kop- raha, karbi tikkusid ja hobuse  päält shleid ära rööwinud. Politsei asus agaralt tööle. Nagu kuulda, on W. awaldus rööwimise üle wälja mõeldud. Teda on metsast, kus ta enese üteluse järele rööwrtud saanud, nähtud täiesti purjus sammu läbi sõitwat. Waötu vii Seda ja teist. NaeSterahwaStel õigus kosida. Ühe keskajalise kombe püüle tahawad ennast ameriklased toetada, km nad liig-aaSLa ilusa andena naesterahwastele  õigust nõuawad, et ta omale wobalt, südame nõudel, «ehe malida wõikS- Aastal  1228 andis Ehotti parlament määruse, et kuninganna Margareta õnnelikul «valitsuse  ajal naesterahwuStele lubatud on endile  meest abikaasaks walida, ja ühes wanas India legendaS kõneldakse kellegift pühast Patrikust, et ta nunnadele, kes talle püüle käifiwad, luba andnud iga nelja aasta tagant kord kloostrist lahkuda, et omale meest otsida. Nüüd on aga aeg. kuS naesterahwad kofiwad, ameriklaSte aimamise  järel, täide läinud, ja sellega langeb  wiimane wahesein, mis naesterahwa üheõiguslusti meeSterahwaga tee pääl ees oti ja tuhat naesterahwa südant põkjuwad kartlikult, wärisewad ja hõiskawad sellele õndsale aastale ISOB- wastu, mil neile nende ürdamate soowide täideminek wastu naeratab. Ka waremalt on ette tulnud, et naesterahwad msestsrahwaStel kosjas on käinud, ja kõik need abielud, ehk küll harukordsed,  on täiesti õnnelikud olnud. Lõpuks toome Amerira naeSterahwaSte õiguste  eest wõitleja Belle de Revera ütelust  : tuubitakse ikka pähe, et naesterahwa õige koht kodu ühes mehe ja lastega on. Aga kuidas saab ta waesekene  seda kätte? Temal peab järjelikult seesama õigus olema, nagu mehelgi, et oma sihile jõuda." „Elu " Ära kinnita, oh inimene, oma ankrut mitte maasügawusesse, waid kõrgesse taewafinaSse  ja sinu laewake on kindel tormimässul. Elus õitseb harwasti õnn, aga küll teeb tema wastane õnnetus elu kibedaks,  üksnes rahulik ja kannatlik meel wöid ka õnnetuses õnnelik olla. Ema: Juku, ära aja sõrmi ninasse! Juku: MikspSrast siis stnna augud sisse on tehtud? Trükiwiga- „Elu' nr. 200 on järgmine kuulutus: Seminari wanema kassi õpilane soowid algõpetuses tundifid  anda- Järcllüsida jnd. KS. Saarlane I 908.