Missuguseid abinõusid kuritarwitamiste waStu foowitada? Abinõud on wäga lihtsad. TarwiS on moonamuretscjate üle kontroll seada. Sõjamäe enese häält peab selles asjas kuulda wõctama. Teine kontroll on awalik arwamine.  Selleks on trükiwabadust tarwiS- (Pahemal  pool ja keskel kiiduawaldused.) kolmas abinõu on Me wäga lihtne. Purischkewitsh: Wälja kihutada. Gutshkow: TäieSte õige. TarwiS on kuritarwitajaid  halaStamatalt waStutnsele wõtta. Seda senini aga ei ole sündinud. Püütakse wäikseid kiiskasid, aga suured awid lastakse käest üra libiseda- (Kiiduawaldused pahemal pool ja keskel.) Sõjaminister on wiimasel ajal sellega julge sammu astunud, et ta senotor Garini intendandiwalitsust rewideerima määras. Kõneleja awaldab lõpuks lootust, et kuritarwitamised  kaowad. Purischkewitsh: Gutshkow on tubli poiss (Naer ja kiiduawaldused.) Jntendandiwalitsuse pääülem annab oma tcgewusest wiimasel aastal aru ja seletab, mil kombel ja kus tellimised tehtud. Gutshkow olla wärwifid liig paksult püäle pannud, nii hull see asi kuritarwitamistega ei olla, Ja paljud luritarwitajatest on «vastutusele wöetud, minema aasta juulikuust saadik nimelt 4V isikut,  nendest ei ole knus tükki mitte särjed. (Hüüded: Awid, awid!) Kõneleja paneb omalt poolt abinõusid ette, kudaS moonamuretsemist paremale järjele seada. Koljubakin ei usu intendandiwalitsuse pää<- ülema sõnu, ehk need küll ilusad olnud. Riik kulutab aastas sõjaministeriumi pääle SSO miljoni ära, aga soldatitel ei ole saapaid jalas ja kõht on neil tühi. Kõneleja arwamise järele ei aita kiiwrid ega iluS uniform sõjamäe wäärtust tõsta. Gulkin: Parteitülid peab niisuguse tähtsa küfim' le juures körwale jätma. Hoolimata Kauge ja Läheda Ida sündmustest on kristlaste Jumal fiisgi suur ja tema aitab meid ikka jälle hääle järjele. Seda ja teist. Naene kaartidega äramän« gi tud. Nishni-Nowgorodi elanik N. P. oli kirdline kaardimängija. Ta mängis klubides, salaurgaStes, oma korteris igal pool, kus mahti leidis. Ast läks nii kaugele, et N. P. kõrwuni wõlgadesse jäi ja naene enam millestgi toitu walmiStada ei wõi. Nii waewles õnnetu, aga ilus naene senikaua,  kui kaardimängija korterisse rikas kaupmehe  poeg juhtus minema, keS naese pääle „pilgu" heitis. Korra mängis P. kaupmehega kaarta ja kaotas kõik oma raha. Pane naene mängu, ütleS kaupmees mängimisest hulluks läinud P.-le. Ma panen oma poolt kõik mängu pääle, mis mänguks on ja lisan weel niisama palju juure. Naene peab oga minu korteMse kolima. P. jäi tükiks ajaks mõtlema, fiiS wiSkaS ta käega ja läks mängima, ja kaotas. Õnnelik kaupmees andis langenud mehele rahasumma, mis mängus oli, kingituseks „senikui naene minu juure kolib." Õnnetu naeSterahwaS päÄfiS näljast ja läks häämeelega kaupmehe korterisse ekama. Kui mahamängitud naene oma mehest lahkus, aeti see koha päält Minema. Mees langes ruttu seltskonna jätiste hulka, kus "nüüd sellega Ütleb,  et oma naese maha mängis. „Jsam." Kui kord rooste raua sees, wõta wiil ja ole mees! Tahad hoida hädaohtu: juurtest kisu klhtyti rohtu. Km tuul ei õhku puhasta, ei lombid kao lühäSta. Jämedalt. Proua (piimamehele:) „Äuule, Jaau, mul tuleb ette, nagu paneksid sa piima hulka ikka wett." Piimamees: „Noh, teie tahate wist, es Ma sinna schampanjerit peaksin panema!^ Hwoshtshinski (oktobrist) arwab, et häbi ja teotus edasi keStawad, jenikaua kui juhtumised  wõimalikud on, nagu Moskwas, kuS politikliscd  organisatfionid Hörschelmanile HSSti tehtud tellimiste eest tänu awaldasiwad. (Kiiduawalduscd  pahemal pool ja keskel, kära paremal  pool) „Wir." Kodumaalt. Kuresaarest. Minge ja tehke niisama.  Selle päälkirja all kirjutab: „ Are neh. Wvch.:" Juba kahel taimel on siin katset tehtud, waestele inimestele «võimalikuks teha ka kõige«vähesema  maksu eest enesele põletispuid muretseda,  sest et praeguse kolliaja tõttu raha sagedasti  terme koorma ostmiseks mitte ei jätku ja puudemüüjad teisiti puid anda ei tahtnud. Tuli ette, et inimesed külmetama ning ka nälgima pidiwad, sest et puude müümine nende olude kohane ei olnns. Kui niisugune lugu awalikukS tuli, «võttis linna raamatupidaja O. Kunstmann  asja käsile ja katsus kõige püült «väikest  kapitali kokku saada, et kohe puutagawora muretseda. Tema palme pääle anti taie landrati  kollegiumi poolt selleks otstarbeks ilma protsendita 100 rbl., niisama wõttiS sellest ka hr. Meh m e l 25 rublaga osa. Oma poolt juurde panemise läbi kogus peagi 300 rubla kokku, millega nüüd toimetama wõiS hakata. Waestele inimestele oli niisugune sissesead wäga mõnus, sest et nad nüüd, ilma et puude linna toomist oodata, mis halbade teede tõttu sagedasti  ei jündinudgi, igal ajal puid saada Wõifi»ad  ja nimelt wähese raha eest hästi madala juurdemaksuga. Müümist juhtis lahkesti mõisnikkudekoja  teener hr. Sild ja nii sündis wäikepuude kauplus elule, mis ühtlasi ka häätegewaks  asutuseks sai, kust köigewaesematele isikutele puid ilma maksuta anti, kui ka sissetuleku  hallikaks, kuna, näituseks, mõni jõukam isik puudepuuduses häämeelega mõned rublad rohkem maksis, et aga puid saada. Sel kombel  on see ettewöte mõistlikul juhatusel juba niikaugele edenenud, et laenatud raha juba tagasi maksetud wõib saada ning ettewöte iseseiswalt  seista wõib. Wäikesest hakatusest on seega asi ülestõusnud, mis kõigile kasulik on ja wc.Ste juures iseäranis rahulolemist on leidnud.  Kõrgemeelsetele kaaskodanikkudele aga, kes raha, aega ja waewa ei karda, et oma inimesearmastust  tööle panna, olgu seega waeste nimel iseäraline tänu awaldatud. Õiendus. Minewal laupäewal 11. aprillil ilmunud „Saarlases" oli sõnum, milles Eestikeele tundide sisseseadmisest kohalises linnakoolis  kõneldi- Muu seas öeldi sääl, et Eestikeele tundide fisseadmist linnakooli ialgi enne kõne all ei olewat olnud. See teade on eksli  k. Juba 1507—1908 kooliaastal oli Eesti, keele tundide fisseadmine linnakooliõpilaSte seas kõne all- Inspektori hra, kellele õpilased LeSti- Feeke tundide sisseseadmise mõtet awaldasiwad, oli ka siis põhjusmõttelikult selle asja poolt. Asi jäi siis küll Mi «viimata, aga juttu tehti sellest õige rohkesti. Räägiti sellest mitte üksnes  kooliõpilaste keskel, waid ka ajakirjanduses. Nende ridags kirjutaja kirjutas selle küsimuse üle ning ka paaris teises lcheS ilnmstwad selle üle sõnumed. (Missugustes numbrites  nimelt, seda enam ei mäleta). Lõpeks awaldan soowi, et tünawu aastal korda läheks asja mi kaugele «viia, et Eestikeele tunnid linnakoolis  tõesti sisse seatud saaksiwad, sest emakeele  tundmist on linnakooliöplastele tungiwalt maja. Omega. Laadapäewal, 16. märtsil, ei olnud Melania  J. Grubi kõrtsi juures, kus linnawahid joobnud  inimesi laiali ajafiwad, linnawahtide nõudmist Mitte tähele pannud, neid lollideks ja muuks sõimanud ja kisanud- 10. aprillil mõistis 1. jaoskonna rahukohtunik Melania J. politsei nõudmistele  wastu hakkamise ja gorodowoide teotamise  pärast seitsmeks päewaks aresti—  Augusti kuus 1908 a- oli Torgu walla liige Peeter K- Liibawist laewa „Eri!a" pääl Inglismaale sõitnud- Maale minnes oli ta mõnede tuttawatega kokku saanud. Aeg läinud  lvbutsedes mööda ning mees jäänud laewast Et mehele linn «Sõras olnvd ja ta keelt ka pole oskanud, korjanud ta armuandidega  nii palju raha, et ta läbi Saksamaa Uepemaa  rajale tulla jõudnud, kus teda aga kinni wõeti ja Torgu wallamajaSse, kui ilma passita ja tundmata isikut saadeti. Nüüd anti K. selle» pärast, et ta ilma «väljamaa passita ülepiiri sõit» nud oli, kohtu alla. 11. oprilliloli asi I-jaoskonna rahukohtuniku juures harutusel, kus K. tähenda» tud asjas süüdlaseks tunnistati ja 1 rbl. trahwi ehk maksujõuetuse korral I. päewaks kinni mõisteti. Pääle selle peab ta 80 kop. kroonukaSsgSse, S rubla 80 kop. inwalidikapitali ja 8 rubla punase risti seltsi hääks maksma. Puhtuse järelewaatamine kohalise polit» seiülewaataja poolt wõetawat lähemal ajal KuresaareS ette. Katsugu siis majaperemehed oma hoowides puhtuse eest hoolt kanda. Juhime linnaelanikkude tähelepanemist selle pääle, et kroonukorterimats 18.—28. apr. ära tuleb maksta. Kaarmalt. Wantri külas pääsenud M. K. lehm naabri lehma lauta ja kaewanud sääl sees kinni olewat lehma nii tugewaSti, et see maha langenud ja enam üles ei tõusnudgi. On karta, et temast enam looma ei saagi. Asi on kohtu kätte antud. Sörwest. Jamaja küla» on talunaeSterahwsS  E. E. pidalitõbeSse haigeks jäänud. Karjast. Ülestõusmise 1. pühal peeti Karja kirikus NrcoSte kooliõpetaja juhatusel kohasejkihslkonnakooli oreliHSäkS waimuliliu kontserti  Osawõtjate arm oli kaunis rohke, sisseastumise  hind oli priitahtlik. Sisse tuli 17 r. 50 kop. Sellesama asja häiks peeti ka 2. Ülestõusmise  püha õhtul Lepiku theemajas rohke rahwa vsawõtmiscl perekonna õhtut, millest 14 rubla puhast kasu järele jäi. Kihelkonnakooli oreli hääks teewad karjalased  hoolega tööd, kuna aga koolimaja puudub. 1826. aastal kutsuti siin kihelkonnakool elule, kuid siiaajani ei ole Karja kogudus enesele kihelkonnakoolimaja  weel mitie muretseda jõudnud. Oleks aeg selleks sammusid astuma hakata. M. S. Muhus wõtfiwad Lewala strashnikud K. külas M. K. käest ühe pangi sahariin ära. Et faharini salakaubaks loetakse, läheb asi tolliwalitsuse  kätte harutada. Tartust. Tartu maksuinspektor A. S. Marshinfki, kes ka omal ajal Kuresaars maksuinspektoriks  oli, on Liiwimaa kameralkoja osakonna  ülemaks nimetatud. Tallinnast. „Wir." järele on jää Tallinna  luh-ft üra läinud. Kuni Naissaareni paistab lahtine wefi. Lahe lahtiminek toob sadamasse isesugust liikumist. Portulaewad panemad ennast rutuga malmis, et wälja sõita meremärkifid panema; kuna talwel sinult aurulaewad  meie sadamasse püäsefiwad, ilmub fiia nüüd warsti Soomest ja Saarest rohkcarwuline purjulaewastik. Paljud laewamehed, kes siin juba taimest saadik ootafiwad, loodawad nüüd purjukate pääl teenistust leida- Kuigi wahcst põhjatuul jää korraks meel tagasi peaks tooma, ei saa lahe kinniolek ometi mitte kaua tüürima. Lätimaalt. Riiast. Laewakyiki on Riia sadamas awatud. 8. aprillil tuliwad esimest kuus aurulaewa jäälõhkujate  „Jermaki" ja „Herkulefi" abil sadamasse.  Riia lahes on suuri jääkogufid olemas, nagu Riiast telegraferitakse- Domesnefi juures ei ole jääd olemas. Jäämurdja „Jermak" on Kuramaa rannale sõitnud, et sääl Riiga tulematele  aurulaewadele abi anda. Esmaspäewal tuliwad jälle „Jermaii" abil 20 aurulaewa Riiga. „PoSt-" Kaugemalt riigist. Peterburist. - Peterburisse tulnud teadete järele pidiwad Wene wäesalga esimesed osad juba esmaspäewa õhtul Tabrisesse jõudma. Teele jätab söjawägi kaitserovdud ja seab telegrofiühsnduse  fisse. WäesalgaS on 1000 jalameest, llyv kasakat ja suurtMwägi. Rewideerimine riigiwõlgade kustutamise komisjonis on lõppenud ja aruanne-selle üle juba peaaegu MlmiS. Nagu sellest selgub, on maksetud lupongistd ülepää MU tuhande ruo. rMrtuses üle löödud- »Wir/ Saarlane ISO9