.Rishki Westnik" on omalt poolt antud usuvabaduse pärast Srewuses. Esimene äralangemise liikumine, kirjutab ta, on juba Liiwimaa, Läti ja Eesti jaoskonnas ilmsile tulnud. Kindlate teadete järel on mitmed õigeusuliscd inimesed Riia õpetajate ette ilmunud ja nõudnud, et neid Lutheruse usk» «astu võetaks. Sedasama sovlvi on mõned Zurjeivi kreisi talupojad avaldanud.  Kui laiaks see liikumine läheb, on raSke ütelda, igatahes peaks aga „Rishki Wcstniku" arwamise järele võimalikult ruttu selle waStu abinõuusid tarwitusele  wõetama. Teised meie maa Wcne lehed ei ole «Rishk. Wcstnikuga" ususallimatuse  poolest mitte ühes arvamises. Ülemal seisva kirjutuse kohta toob .Rujs", nagu kohalikud lehed teatavad, järgmised read: Mõttcaher Riia leht on selle poolt, et rutulisid kaitscnöuusid Kõigekõrgemalt  kinnitatud ministrite komitee otsuse vastu tarvis oleks. . . Kui kõvasti on ometi harjunud politsei kaitstnõuud meie sisse juurdunud, isegi nende inimeste päüdeSsc, keda ikkagi mõnda sorti ajakirjanikkude"  hulka lugeda tuleb. . . Sel aastal sai Schilleri surmapäevast  IVV-aaStast täis. Surmapäeva on tcrwe Saksamaa ja paljud linnad väljamaal, Austrias, Rootsi- za Norramaal,  Hollandis jne. suure ilu ja vaimustusega  pühitsenud. Pidudest mätsivad ülemad  ja alamad toolid, kirjanduslisad ja teaduslised seltsid, muud ühisused ning teatrid osa, kus enamiSti Schilleri näitemängusid  pidulikult etendati. Iseäranis hiilgavad oliwad pidustused Berlinis ja Weimaris, Schilleri endises asupaigas. Wi ina m üü gikorraldamine. Rahannnisterium on uueo määrused annud, mil ajal kroonu viinapoed lahti ja kinni peavad olema. Nende määruste järele tuleb viinapoodides äripäevadel pääle laupäevade 13 tundi kaubelda. Ainult maal olevad poed peawad talvel 12 tundi kauplema. Poed omatakse hommiku klla 7 ajal ja pannakse õhtu kella 8 ajal kinm. Talvel pannakse viinapood saal õhtu kell 7 kinni. Laupäevadel seisavad viinapoed linnades, pääle Peterburi,  Moskva ja Warschaivi, kella k ja maal kella 5 lahti. Pühapäevadel avatakse poed kella 12 ajal ja pannakse linnades kell ö ning maal lell 3 pääle lõunat kinni. Wenelased ja juudid. W limasel  ajal tuleb jälle teateid, et mitmes linnas rahvas juutide kallale on kippunud. Paljudel lugejatel on vist arusaamata, milspärast rahvas ja juudid tülitsevad. Seletame siin lühidalt vaenu põhjuseid. Walitsuse silmis on juudid kardetavad, sest et nende hulgast palju politikastsi kihutajaid  tuleb. Pääle selle arvatakse, et venelased majandusliselt juutide võimu alla langevad. Et see võimalik ei oleks, keelati juutidel paljudes kohtades elamine ära, määrati, et juutisi ainult teataval arvul toolidesse võib vastu võtta jne. Uuemad uurimised on näitanud, et need kartused aSjata on. Juutide hulgas ei ole rahamehi sugugi rohkem, kui teiste rahvaste  seas. Suurem hulk juulist elab suures vaesuses, näljas ja viletsuses. Kui vähegi võimalik on, teevad juudid häämeelcga käsitööd, teenivad vabrikutes ja hakkavad põlluharijateksgi. Õiguste puudus on pää- PöhM, MS paljust juulist walitsusewaStalistels  teeb. Mõned Wene tagurlised ajalehed on rahwa  w«enu juutide wastu kaswatanud. See waen tuleb wahel juutide peksmises ja nende majade lõhkumises awalikuks. Politseid süüdistatakse, et ta seda laseb sündida, juutist riigiwaStastciS pidades. Riiast. Läti ajakirjandusele antawat tulevikus kergendusi, nagu „Pet. Aw." ühelt isikult kuulnud, kes Kobeko kommisjonil  ligidal seista. 29. apr. Kõik sadamatöölised halkastivad  jälle streikima. Nad nõuawad palga suurendamist. Ka mõinedcS wabrikuteS on streik jälle lahti läinud. Wönnu maakonnast. Lendlehtede  laialilaotamine. „Düna- Z-it." kirjutab, et IS. apr. Serbcni laadal keegi talupoeg awalikult mässulehti müüs ja 1 rbl. tükist nõudis. Süüdlane olla vastutusele wõetud. Weel kentsakam on teine juhtumine, millest seesama leht pajatada teab. Teisel päewal pääle laada ilmunud purjuS talupoeg politseisse ja andnud teada, et laada ajal temal terme pakk mässulise sisuga lendlehti ära olla waraStatud; selle juures palus talupoeg, et politsei aitaks temale varastatud asja üles otsida. .Haavatud sõjameeste salk jõudis 29. aprilli hooimmkul Jurjewt. SulgaS oli 15 meest, kõik ensmisti kergelt kaest haawatud. Kaks meest nende seas olimad eestlased, teised olimad poolakad ja «venelasid.  Mehed olimad Mukdemsl 23. wcbruaril,  nagu nad ütlesiwad, sõitma hakanud. Nad oiiwud kõik haiglase wäljanägemisega ja kurtsiwad, et nendega ka tee pääl kodumaa  poole halwasti ümber käidud. Siia jõudes lüksiwad nad kõik kohalise sõjamäe ülema juurde, kcS nendele teckulu annab ja neid kodumaale saadab. Mehed räägiwad  wenelaste alatisest laotustest sedasama,  mis tcisedgi enne on rääkinud, et ohwitserrd oma harjumata olekuga süüdlased  on, ja pidavad jaapanlasi wahwadeks meesteks. Peterburist. Kobeko trukiseaduse kommisjon  on pääle pühsde-waheaja jälle oma istumisi alanud. W. apr. peeti esimest istumist. Tehti otsuseks, et iga Weneriigi  alam ilma adminiftraiiwilise walitsujc  lubata ajalehte toimetama wõib hakata.  Selle juures ei ole toimetaja haridusliite  seis mitte mõõduandcw. Püha Sinod on seletanud, et kirikute  häaks toimepaudawaie korjanduste luba wöimalitult mähe wälja antaks. Sest praegu käiwad tcrwld korjajate parimd ümber ja nuruwad wa.Ste elanikkude käest wiimsed kopikad wälja. Sarnast luba wõiwad ainult piiskopkonna ülemad anda, ja ainult iga kiriku kohta ühele korjajale üheks aastaks. Kroonuraha -varastamine.  KudaS Peterburi lehed teatawad, on jälle uusi wargust awalituks tulnud. Nii on leitud, et teaduste akademia kassast raha on waraStatud. Pääle selle on sõjaplatsil  moonamuretsemifs walitsuskonnaS suuri summast ära waraStatud. Ajakirjanikkude kongress.  „Peterb. tel.-tal." teatab: „Kolmcpäewalise  töötamise järele loppis 25. apr. piirimaa ajakirjanikkude kongress, millest EeSti ja Läti ajakirjanduse asemikud Tallinnast,  Jurjewist, Riiast ja Miitawift osa wõtma oliwad tulnu?, et üheskoos Eesti- Lõti erakonna tarwibudte eeskawa kokku seadida ja kohalikka linna-majapidamise, talurahwa seisukorra ning uutel alustel sisseseatawa Läänemeremaade omawalitsuse küsimusi läbi harutada. Kongressile tuli üle 20 ajakirjaniku. Ta! on täiesti erakooöoleku  iseloom. Esimesel istumisel, 23. apr., harulati ainult Wenemaa sisemist polititalift seisukorda, mis aga suurema osa koosolijate poolt rahulolemist ei leidnud  ; sest nad nõudsiwad kindlasti eeSkawas  üler tähendatud küsimuste juurde jäämist. Kongressil oli nöuupidamise laad ja ta ei teinud lõpulikka otsuseid. Otsuste tegemine jäi järgmise kongressi hooleks, mida lig-maS tulewikus loodetavasti Riias kokku tahetakse kutsuda." Huwitawad arw ud. Kudas päälinna lehed teatamad, on Wenemaal praegu 100 tõsist salanõunikku, 543 salanõunikku  ja 3,132 tõsist riiginõunikku. Kantsleri aunime ei ole praegu kellegil. Nimekirjast on näha, er riigil tõsiste salanõunikkude  palgaks 1,397,851 rbl., s. o. 15,978 rbl. 51 kop. igale tõsisele salanõunikule  tuleb maksta, kuna liht salanöunikkude  palgaks 4,038,443 rbl., s. o. iga mehe pääle 7,319 rbl. 43 kop. ära kulub. Igaüks, kes on kuulnud, kudas palka kantseleides jaotakse, teab, et ametnikkude palk mitmest osast koos seisab, nagu palgast, söögirahast, korterirahast jne. Pääle selle maksetakse weel ametnikkudele sõiduraha, aupalka, koosolekutest osawõtmise eest jne. Ilma, et wiimaseid sissetulekuid esimeste juurde arwama hakkaks, wõime näha, et iga tõsine salanõunik alalist palka 43 rubla 78 kop. päewas (5 rbl. 47 kop. tunnis, kui tööpäsw 8-tunniline on), kuna liht salanõunik 20 rbl. 5 kop. päewas saab. Tööliste koosolek' Peterburi  töölised pidasiwad 20. aprillil koosolekut,  millest mitu tuhat inimest osa wöttiS. Kõik könepidajad scletafiwad, et töölised 1. mai päcwa rahulikult pühitsevad, rahulist  meeleavaldusi ja kokkukogumist toime pannes. Tehti otsuseks, et vaja on sedamaid  rahvasaadikuid, üleüldise, ühesuguse, otsekohese ja salajase hääleandmise teel valida ja kokku kutsuda, sõda lõpetada ja 8-tunnilift tööpäeva sisse seada. Koosolek lõppes rahulikult. Politsei ei takistanud. Moskvast. KommiSjonide tegewus. Moskwas on linna wolikogu kommisjon ja kubermangu semftwo kommisjon cclplaani kokku seadnud, kuda wiisi rahwa asemikka riigiwalitsemiseft tuleb lasta osa wõtta. Eclplaan saadetakse sisemiste asjade ministri kätte. Selle eelplaani järele tuleks Wenewaale Inglismaa parlamendi eeskujul alamkoda ja ülemkoda asutada. Alamkoja liikmete valimisest wõtawad kõik täisealised riigialamad osa. Ülemkoja liikmeteks on kubermangu semstwode ja linnawolitogude asemikud. Ülem- ja alamkojal on seaduseandmise  ja ministrite järele walwamise wõimuS. Ministrid wastutawad iseäralise ülema kohtu ees. NaeSterahwaSte koosolek.  Maikuu esimestel päewadel kutsutakse Moskwasse igalt poolt Wene riigist naesterahwad  koosolekule kokku. Koosolek peetakse ühe Mõskma rikka nacSterahwa korteris ära. Loodetakse mitu tuhat naeStcrahivast kokku tulswat. Koosolekul wõetakse mitmesugused küsimused, mis naeSterahwaste õigustesse pmttuwad, harutamisele. Kurblugu. Moskwas surmas keegi lesk naestcrahwaS, kellel wiiS alaealist last oli, enese ära. Kirjas, mis õnnetu maha jättis, oli öeldud : „Ma olen waene naeSterahwas ja ei leia oma laStele kusagil kohta, sest et helded inimesed niisugustele lastele abi annawad, kellel kumbagit wanemat  elus ei ole. Ma lähen sellepärast surma, et mu lapsed siis päris roaeStetS lasteks jääkfiwad." Kui korraldamata Moskwas abiandmine on, näitab see lugu selgesti. Poolamaalt. WaraSte kontorid. Ühes Poolamaa linnas leiti lendlehti, milledes M 19. Saarlane, 1905.