nüüd küll weel mitte, kuid seda ei wõi paraku salata, st wõit ikka suurema kiirusega inglaste poole kaaluma hakkab. Buride poo! sõdib juba kolmat aastat ikka seesama käputäis mehi, ilma puhkamata, ilma sooja pääkatteta, ilma korralise  söögita, ilma jõudu karastama wõidulootuseta,  kuna inglastel ikka weel jõudu küllalt on, oma wäsinud sõjamehi puhata ehk wärsketega  wahetada lasta; muidugi annab ka teadmine, et wõit ligidal. Inglise rahwa sõjahimule  uut hoogu ja laseb teda hää meelega weel paar miljardi ohwerdada. Transwaali kullawäljad on ju, nagu üks Inglise minister hiljuti ütles, rikkad küll, et sõja pääle kulutatud  miljardisid aegamööda ära tasuda. Buride nõrkusest ning tüdimusest annawad kaks minewal nädalil saadud rasket lööki kurwastawat tunnistust. Kitchener ise telegrahweerib  nende sündmuste köhta: üks Inglise wäeosa kippus häkisti WesselsÜ salga kallale. Inglased saiwad kaks suurtükki, mis burid waremalt  Tweefonteini juures ooberst Firmani käest ära oliwad wõtnud, jälle kätte ja wõtsiwad  ka Deweti wiimse suurtüki ära. Burid kaotasiwad 5 surnut, 6 haawatut ja 27 wangi. Langenute seas on feldkornet Wessels, wangide  seas kapten Müller, kes siiamaani Deweti suurtükiwäge juhatas. Inglaste kahju oli wähene.  Kitcheneri teise sõnumi järele surmas Inglise major Leadsr oma salgaga 7 meest Delarey wäeosast ja wõttis 131 meest, nende seas 3 ohwitseri, wangi. Inglastel oli mähe kahju; keegi pole langenud. Iseäraliku rõõmuga räägiwad Inglise lehed nende „buride"  tegudest, kes nüüd hulgakaupa inglaste pool wõitlewad; hiljuti wõtnud niisugune äraandjate  salk Middelburi ligidal jälle 32 buri wangi, surmanud 2 ja haawanud 3. Et aga wabarnklased ja ülepää Lõuna-Afrika  hollandlased weelgi lootust ei kaota, näeme  sellest, et Natalis ja Kapimaal mäss ikka weel laiemale lagunemas on. Wiimaste sõnumite  järele seista Natalis praegu juba 20 wäikest mässajate salka, kes Botha ja Dewetiga  ühenduses seisawad ja neile toidumoona, hobuseid ja mehi juurde muretsewad. Kapimaa õhtupoolses jaos on hollandlased Maritzi, Theroni, Malani ja teiste juhatusel ikka weel täied peremehed. Ka ammugi Kesk-Kapimaal ei ole inglaste olek weel kartmata,  sest Kitcheneri enese teatel on Buri wäejuhataja  Louis Wessels sääl hiljuti ühe raudteerongi  kinni wõtnud ja ära põletanud; see sündis Cradocki maakonnas. Burghersdorpi juures põrkastwad kaks Inglise soomusrongi kokku, kus juures 10 soldatit elu wõi terwise kaotasiwad; surnute seas on ka krahw Münster, raskesn hnmvatute seas ooberst Salmond. Maailmas liikuwatest rahu-j uitudest olgu siin täiuse pärast üks sõnum nimetatud. Enne kui Hollandi walitsus oma wahesobituss katse tegi, saatis ta oma pääminiftri Kuyper'i  Londonisse „maad kuulama". Nüüd on üks Parisi lehe „Gaulois" kaastööline Kuyperi jutul käinud ja ütleb tema suust järgmised sõnad kuulnud olewat: „Rahu peab ja saab tulema, sest et kõik maailm, ka Jnglisemaa, isegi seda soowib. Ma käisin Jnglisemaal, et asju oma silmaga uurida, enne kui midagi tõsisemat ette wõtsin. Ma tahtsin teada, kust küljest tuul puhub. Noh, ta puhub rahu poolt. Kuningas Edward soowib, et rahu enne kroonimist  tehtud saaks." Kui palju selles jutus tõtt on, jääb muidugi Prantsuse lehe saladuseks. Saksamaalt. Berlini lehtede teatel olla keifer Wilhelmil nõuu juulikuu algusel Wsnemaale külaliseks tulla jasääljuures ka Tallinna all seiswa Wene sõjalaewastiku laskmise-harjutusi maadelda, millest ka Saksa keisrilaew «Hohenzollern"  osa pidada wõtma; Tallinnast minna keisri teekond Kroonlinna kaudu Peterburisse. Saksa riigipäswa! tuli neil päiwil ka nõnda nimetatud «terweks-palwetamine" kõne alla. Imestades kuuldi, et kuulsas «mõistuse-linnas"  Berlinis mitu kohta olemas on, kus haigeid inimest raha eest terweks palwetatakse  ja et seda kõige uuemat, Amerikast fisse toodud eba-usulist tembutamist ka mitmed kõrgema seltskonna liikmed oma osawõtmisega toetawad; mõnes keskmises koolis antawat koguni terweks-palwetamises korralist õpetust ühes Legeliste näitustega. Üks Amerika naesterahwas,  preili Eddy, oli esimene, kes seda imelikku arstimisewiist Berlinis wälja laotama hakkas, ja asja kiire edenemine andis pahandawat  märku, et «mõistuse-linnas" ka lollikeste arm mitte wäike ei ole. «Usklikud" haiged maksawad hää meelega 2 marka terwekspalumife  tunni eest, ja kui nad ise terweks ei saa, siis kordawad nad ometi hää meelega kuulujuttusid,  kuda tellitud palwetamine selle wõi teise mehe termist imelikul wiistl parandanud. Riigipäewal astus iseäranis tuntud endine õpetaja Stöcker ägedalt selle ebausuliss tembutamise  ning pettuse wastu wälja ja nõudis petistele waljut nuhtlust. Hiljemalt kutsunud keiser Wilhelm Berlini politsei-prestdendi ja kindralsuperintendendi enese juurde ja awaldanud  soowi, et politsei «terweks-palwetajgte"' wastu käredaid abinõuusid tarwitaks; üstfÄna pidada ka õpetajad oma kogudusi eksituste eest hoiatama. MM kohus ja politsei küll ebausu enese ÄeeS'ÄÄnõÄM^ waewalt abi tMa. WMkukS Wb itzaptWM <902. Testi Postimees. 53