Ehk küll kohaliste suudusliSte määruste  läbi, mis juba 19öv aastal wälja antud, ära on keeltud mustust ja solgiwett  uulitsatele lasta, tuleb fiisgi sagedasti ette, et mustuse auukufid puhastades pahasti haisewat mett uulitsale lastakse, mis uulitsaid niisuguse haisema lõhnaga täidab, et sagedasti uulitsate lähedal olematesse  tubadessegi haisew lõhn läbi kinniste  akende tungib- Nüüd on linnaamet selle paha nühluse pääle oma tähelepanemist  juhtinud ja tuletab kohaliste sundusliste  määruste keeldu selles asjas neile, kellesse see puutub, meelde- Tuleb aga räägitawaS asjas meel korratust ette, siis heidetakse süüdlased wastutuse alla. Saaremaal on praegu põllumehel paha lugu. Mitte üksnes hein ei ole mee all, maid ka wili põllu püül tahab hukka minna, sest et alatiste wihmasajude tõttu seda põllult ära koristada ei wõi. Kõigi -nähtuste järele otsustab põllumees, et käes olem aasta põllu saaduste poolest maga waene aasta saab olema. Ja wihm ei taha sugugi järele jääda. Waras, keS 2- nelipühil woorimees hr. Trei juurest 270 rubla ära warastaS, on kinni wõetud- Raha on tema juurest meel 190 rubla kätte saadud. Pühapäewa hommikul käinud kolm meest „hääs tujus" Garnisoni uulitsat mööda  ja teinud kisa- Oöwahi märkust, mitte rahu rikkuda, ei ole nad tähele pannud. Tulnud neile üks saabaSsep masiu. Üks nendest läinud sellele oma jõudu näitama,  käristanud temal krae kaelast ära ja löönud kõma asjaga hoawa pähe. Asi on politsei uurimise all. 13. augustil sai 25. aastat täis, km unustamata EeSti lauluisa vr. Fr. Kreutzwald ära suri. - - Herra Gribojedo w, ilmade ettekuulutaja  teatab, „Now. Wr.", et ilmade muutmist peagi oota on. Tulla paras soe aeg ja tuul saada õhtu poolt puhuma. Ka tuttaw Kuresaare ilmade prohwet kuulutab hääd ilma ette. Mustjalast. Keegi J. R. warastas hiljuti Pidula mõisa põllult öösel ruki nabra ära. Karjast kirjutatakse „Koit'ule": Meie mere randades seadiwad praegu ametnikud punasid ja walgeid plagusid ülesse, mis otstarbeks, seda ei tea. 1. julil tuli talurahwa asjade komissari käsul Leisi uus kirjutaja aseme täitja, kuna komissar endise lahti oli ütelnud. Nüüd aga on wolikogu uue lahti lasknud ja wana jälle ametisse pannud, sest et komissar süüd ei olcwat näidanud, miks endine lahti on tehtud- Saadikud olewat komissari juures käinud palumas, et ta endise jälle ametisse kinnitaks, muidu tahta nad palwekirja Riiga saata, sest et endine kirjutaja kõigiti tubli omas ametis olla. KeS elab, see näeb, kuida lood lähemad. Meie walla postiga  saates lähemad kirjad õige tihti kaduma, kuna Karja kirikust saates seda koguni arwa ette tulcb. Mis sääl wiga on, katsugu need seletada, kelle kääs posti asi juhtida on. Wiljandist- Pohrti masina wabrikus, kus üle 100 inimest ametis on, hakkasiwad töölised 2. skp. p. I- streikima. Sõjawägi wöttis 3 ninameest kinni, kelledest 2 lahti lasti, kuna kolmas kinni jääki. 3. augustil tuliwad töölised jälle tööle. Tartust. Karskuse kongreS 4. ja 5. aug- läks kõigiti hästi korda. Koos oli umbes 200 inimest, nende seast ligi 40 karSkusejeltsi asemikku. Esimesena pidas W. Neiman wäga mõnusa ja mõjuma kõne karskuse mõttest, näidates, kuidas uuemad uurimised kindlaks on teinud, et ka kõige wähema mõõduline alkoholi tarwitamine järeltulewa soo pääle wäga kahjulikult mõjub ja sugu ning tõugu kord korralt alama «väärtusliseks teeb- Sellepärast on karskuse küsimus EeSti rahwa olemise wõi mitteolemise küsimus. Sedasama mõtet seletas  laiemalt canä. jur, J. Tõnisson. Kõik läbirääkimised kandsiwad wäga sõbralist  laadi, otsused tehti täielises ühes meeles. Endine kesktoimekond waliti uuesti. KongreS  lõppes üleminewal pühapäewal kell 4. Kongressi juures oli karskuse wäljanäituS  wäga õpetlik. Pärast kongressi peeti Põllumeeste seltsi ruumides suurem karskuse  sihiline rahwa koosolek ära. Helmest- Holdre mõisasse ilmunud „Rig. Zeit." teate järele 5. augustil kellu kahe ajal 6 sõjariistus isikut ja rööwinud herraste maja tühjaks. Walgast- Wiigandi mõisa on Walga „Sõna" teatel eestlane hr- Luik tema senise omaniku v. Schrippeni käest ära ostnud. Paidest- Septembri kuu 3. algawad Paides ringkonnakohtu istumisel Paide maakonna mõisate-rüüStamise protsessid, mu hulgas ka Türi wabriku rüüstamise asi, milles üle 70 kaebtusealust ja üle 40 tunnistaja on. Ma saan muretsema, sõbrakene ütles Fremont ta kät pigistaks. Olge oma perekonna pärast mureta. Mureta ja alati lustiline Underwud nuttis waljusti nagu laps. Issand olgu teile armuline I sosistas Lengan, meelemärkust kaotades. Korraga lõi ta silmad lahti ja põöris Fremonti poole : Ütelge seltsimeestele, et ma alati nende ettewõttele jõudu ja edenemist olen soowinud  Parem on, et kõigil töö oleks, kui ühel. Ütelge neile, et ma fiiSgi ühisuse poolt olen. Ütelge Meeri ja Dennile . . . Kerge, kramplik mürin lendaS üle ta vao; nad oolasiwad teda meel rääkima hakamat, oga La naeratas ainult, üksisilmi lae poole waadateS. Lengan oli surnud. (Lõpp.) Seda ja teist. Lkeani saladused. Muinasjutt  .nõiduslikust lae isust" ehk .Lendamast Hollandlasest", millest suured luuletajad niipalju  on kirjutanud, on iga rahwuse meremeeste  seas õige laialt tuntud- Kust on see muinasjutt tulnud'? Nüüd mõime selle küsimuse pääle täieliku wastuse anda. Sest ajast saadik, kui Magelhaen maina awas, mis praegu tema järele nimetatakse, iõiivad  laewad, mis umber kapp Horni sõitsiwad,  lväga tihti niisuguseid muinasjuttusid Euroopasse. Kaptenid ja madrused tõendafiwud, et nemad on oma silmaga Magelhaeni wäina Ms, Tulemaa saarestikust ida pool kolme mastiga laewa näinud, mis täies purjus päri tuulega weealuste kalju rahude poole sõitnud. Wiimase kolme aastasaja jooksul on ses nühtawuS meremeeste jutu aineks olnud. Ta oli ka nii ime saladuslik. Ajuti wõisiwad  wahi pääl olejad madrused ka wiimase  tui purju ära lugeda, kui korraga laew ära kadus, nagu oleks ta järsku mere põhja wajunud- Teised jälle tõendasiwad,  et laewa ei ole mitte meri ära neelnud,  maid nende meelest on nii, nagu oleks ta kalju seinade sisse ära kadunud. Meie saame warfi näha, et wiimane armumine  mi imelik, kui ta ka on, ometi õigem on. Mincwal 1906 aastal nägi üks Jtalia laew jällegi kuulsa „Lendawa Hollandlase" ja selles arwamises, et sääl ehk tõesti mõni laew hädas on, ruttas ta sellele appi. Aga ta läks weealuse kalju waStu, lõi põhja katki ja hakkas wajuma. Õnneks oli meri wagane ja laewamehed saiwad lootsikutega maale pääseda- Mõni nädal pärast seda juhtus ühele Norra fregatile samasugune lugu. Laewamehed  nägiwad selgesti kolme mastiga laewa  ilma purjudeta, millel tagumine ots wajumaS nähti, aga kapten ei tahtnud sinna abiks minna, et mitte oma laewast ilma jääda, sest et need. kes nõiduslikule laewale appi tahtsiwad minna, kõik kaljude otsa on puruks läinud. Km Norra kapten Waschingtoni tuli, andis  ta asjalugu kohe säälsele mere staabile teada, kes sellest oma korda jälle Ühisrnkide  mere kaartide valmistamise büroole teatust andis. WaschingtoniS aga tehti otsuseks  seda imelikku nähtawust järele uurida mille ohwriks niipalju iga rahvuse mere mehi oli saanud. Amerika walitsuö palus Argentinia wabariigi walitsust seda asja koha pääl järele waadota. Sellepärast sõitis 1906 aastal nowembri kuus Buenos-Ayrsft üks suurtüki paat wälja lõuna poole, et imelikust  laewast kõige ligemaid teateid korjata. Tulemaa saarte wahesid mööda ümber sõites ei juhtunud aga sõjalaew mitte otfitawat  laewa silmama ja sõitis tagasi kodupoole  selle teotusega, et sääl midagi näha ei olla. Korraga nägiwad ohwitserid ja laewamehed Lemeri wäinas saladuslise laewa. Laew oli just niisugune, nagu Jtalia ja Norra meremehed teda oliwad kirjeldanud ja argentinlased pidiwad selle üle wäga imestama, kust laew korraga sinna oli tulnud, sest et nad siin ümberkaudu  juba mitu päewa oliwad ristlenud ja midagi näinud- Kui laewalt luup maha laSti ja laewamehed  saladuslise laewa ligemale sõitsiwad, hakkas laew nende silmade eest ikka rohkm ära kaduma ja sulama, kuni ta wiimati täiesti ära kadus. Argentinlased sõitsiwad weel edasi, et sellest asjast rohkem arusaada. Wiimati nähti, et kõik see nähtswuS ainult tuttaw õhu peegeldus on olnud: mustad kaljud, mis wäina ääres seisawad, kujutafiwad laewa keret, teised kõrgemad kaljud, mis nende taga seifiwad ja millede pääle päike paistis, kujutafiwad purjufid, kuna kalju praod ja lõhed, kui «Mid Välja nägiwad. Lätimaalt. Miitawist. 23. juli hommikul wiidi „Dn. Ztg." teatel surma mõistetud Aleksander  Skehrs hukkamise paigale. Kui teda posti külge kinni taheti siduda, rabeles ta ennast lahti, andis soldatile rusikaga hoobi ja pani põgenema. Ratsa-tragunite poolt wõeti ta kinni, wiidi tagasi ja lasti maha. Saarlane 1907 41