sõjariistu ega mingit waenulist nõu pole. Mis sündis, on tuttaw. Nendest saadikutest  «võeti 12. jan. uue kindralkubcrneri Trepowi käsul wangi: endine ajalooprofessor  Karejew, „Ruslkoje Bogatstwo" toimetajad Peschehonow, AunenSki ja Mjajatkin,  linnawolinik Kcdrin, tööliste saadik Kofin; wiimane wõeti juba uulitsal «võitluse  puhul kinni. Wangi «võeti muude seas ka ajakirjanikud Maksim Gorki ja Korolenko. MoskWast- Tööliste streik on, kuidas „RusS" kuuleb, lõppemas Peaaegu igal pool on töölised tööle läinud. Ainult ProhorowSki wabrikuS on töölised alles ftreikimos. Sääl peetakse töölist-ga läbirääkimist.  N.ndel loodetakse bääd tagajärjed  olewat Üleüldse on strcikimiilst ligi 130 wabrikut 50.000 töölisega osa wõtnud. Moskwast teatab „RuSsk. LiStõk", sääl olla suurem ringkond nacSterahwaid Jaapani naesterohwastega TokioS ühendusesse  astunud, et rahutegemise eest Wenemaa  ja Jaapani wahel wälja astuda. Kiietvist. Ülikool kinni. KudaS Wene lehed teatawad, ei peeta tulewal poolaastal KiiewiS ülikoolis ettelugemist. Õpetõõ jääb sääl, niisama kui Moskwa ülikoolis, tulemaks  poolaastaks täitsa seisma. Erilvanis, 21. jan. Krcisiülema abilist SkibiSkit taheti ära surmata. Linnawaht laskis teise kallale kippuja maha. Teine põgencS ära. Skibinski jäi wigata. Sõjamäe moona rewidecrimisel KiiewiS leiti, et 20,000 kotitäit jahu ja tangu täitja kölbmata oliwad. Õdessa linnapäältk andis „Now. Wr." zärele nacsterahwaStele luba, linna wolikogu eelwalimistest osa wõtta. Wirrschalvis läksiwad rahutused iseäranis  16. jonuoril suureks. UmboS 30 magasini ja S wiinapoodi on kahju saanud. 8 püewa jooksul on umbev 60 inimest surma saanud. Haawatuid on 69 loewd. Ligi 300 inimest on kinni pandud. Politseinikkudest  on 7 meest haawatud. Lodzist. Kõik ajalehtede toimetused ja trükikojad pandi 14. jan. kinni. Streikijaid  oli umbes 100,000. Telefon oli Lodzi ja Warschawi wahcl rikutud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, «. webruarll. EcStikeele jumalateenistust kellu V-12 ycpb ülemõpetaja Blostfeldt. k Saar l a n « lWö 1 ll»os r.—rrwjt»s Is,?id»-»^l,n 17. Teada m i s e d. „Saarlase" tellimise wastuwötmine 1905. a. pääle kestab edafi. Kuulutus. Riia kohalik locwojuhatajatele, kel diplomi ei ole, sõitmiseks lubaandmise komission annab seeläbi teada, et kõik isikud, kes kaubalacwu juhatawad, mis üle 100 tonni (50 lasti) suured on, ja selle otstarbeks walitsuse poolt «väljaantud tunnistust ei ole, on kohustatud laewajuhatuse  tunnistuse saamiseks, 6 mai 1902. a. seaduse IV. punkti põhjusel, patwekirjad  sisse andma ja juurde lisama: 1) kaks tükki rublalist marki, 2) ristimise tunnistuse täht, 3) tunnistus, millal on ta hakkanud mere pääl sõitma, 4) tunnistus, millal on ta hakkanud laewu juhatama ja nimelt missuguseid, 5) tunnistus, millal on ta hakkanud juhatama laewu üle 100 tonni suuruses ja nimelt missuguseid, y) kaks tükki oma näopilti. Tähendus: Tunnistused, mis 3, 4ja 5 punkti järel nõutakse, peawad börsekomiteede,  laewaseltside, laewaomanikkude kelle laewad Wene kaubanduselaewastikuS üleSkirjutud on (wiimaSte allkiri wõib, kaS kohase walitsuse, ehk notariuse poolt kinnitub olla,) ja ka tollimajade poolt kinnitatud olema. Tolli majast wäljaantud tunnistustes peab tähendatud olema, et isik tolli «aja raamatutes kaptenina sissekirjutatud  on Tunnistuste waStuwõtmiseks peawad need, keS palwckirjad fisseanduud on, isiklikult komissioni koosolekutele, mis 15 kuni 25 märtsini 1905 a. olema saamad, ilmuma ja paSfid ligi wõtma. Need esikud, kellel laewajuhamseks diplomi ehk tunnistust ei ole, ei jaa 1905 a. laewasõidnajast  luba laemu juhatada, mis üle 100 tonni (50 lasti) suured on. Viimseks palmekirja wastu wõtmise ajaks on määratud 1-ne märts 1905 a. Polwekirjadc wastuwõtmise adress on Wene keeleS: Lr> pumoauro uvpezevAsan) Ammuuro oaaoauia. dlopoaoü Ilopaüezi.ua» 25. Atfttcrkfe 1. aprilliks Eikla mõisa piimareutnikku. Lähemat teatust säälsamaS Kuulutus. Sellega annan teada, et mina wärSkste AIMU MNtzchl eest 23 kop. naelast, ja hobust? ning kõigi teiste loomad? nahkade eest hääd hind maksan- R Wildenberg TlllVltllll abilijl, kes wallawalitsuse ja kohtu töödega wilunud  on. Pihtla walla kirjutaja. HH. 18. januaril 1905 on üks muSta ja halli kiri isane jänese koer, kollased lõuad za kollale, kirjud jalad, linnust kaduma läinud. Palutakse seda koera waewapalga eest ära tuua linna R. Wolteri majasse, Garnisoni-uulitsas 10. Kuulutus. Pihtla walla walitsuS annab sellega teada, et 4 webruaril 1905 a kellu 10 hommiku saab walla tagawara wilja magafinist,  mis seisab Kõljala mõisa juures, oksioni wiisil wilja müüdud ja nimelt 180 wakka rugisid. Pihtlas 2l januaril 1905 a Wallawanew Kopel. Kirjutaja Tamm. Oksjon. Reedel, 4. webruaril s. a- müüakse Lange aitas, hotell ~Osilia" waStus mitmesuguseid wanu laewaaSju oksjoni wiisil ära, ja nimelt köied, rauda, malmi, pingid, istmed, lauad, üks detsimal kaal ühes pommidega  jnd. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares hr- Timmase juurest,  „S aarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa jewi raamatukauplusest: Kirikukellad, Jutluse lendlehed. l. Missugune peab uuSaoSta 1905 meile olema? Kirjutanud Karja õpetaja K. Wöhrmann. Teadaandmine, Kuresaare linnaamet annab teada, et 22 webruaril s. a kellu 12 enne lõunat pakutakse linnaametis linna majade parandamise  töö oksjoni wiisil wälja. Tööd on üleüldse 1605 rbl. 95 kop. pääle arwatud. Oksjonist osawõtjad peamad I<lv rbl. salogiks  sisse maksma. Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts. Esmaspäewal, 7 webruaril KAOE Saaremaa Karskuse Seltsi ruumides, Otdekopi majas ljikmlt-imsM. Päewakord: 1. Protokolli ettelugemine; 2. Hr. T. Markuse kõne: „Möistkik loomade toitmine ning hr. Hainsoni armStuS kõne üle; 3. Kaubaostmise kommisjoni aruanne; 4. Uute liikmete waStuwõtmiue; 5. Küsimiste kostmine. 6. Muud läbirääkimised. Hakatus kellu I. lõuna. Eestseisus. Ühe suurema puumaja körwa hoonete ja aiaga müüb wäga odawalt ja hääde tingimistega H. Schwallbach. Leil MMufimse vabrik annab maa- ja linnarahwale teada, et willade wastuwõtmise kohad on: KuresaareS, Lossi-mllitsas 5. hr. Fr. Allika poodis, rahukohtukogu maja waStuS. Orrisaares, kaupmehe J. Ratturi poodis. Tööd tehakse korralikult ja ruttu. Ed. Grepp. Trükist ilmus: Lühikene Eesti uäitemäugu ajalugu. 2. RSilemüngu tegelaste elulaad. 3. Üleüldine pilt SeSti miiitemiitgu lllr. PZü ladu: PeterburgiS Palmgrenl raamatukaupluses, Uvuvwessua x,. 8, Tallinnas A. Balchi-ja Ploompuu raamatu kauptuStcS, Tartus ..Postimehe' raamatukoil M«seS Hind LV kop' Eestseisus