sest kui aitajad kirikumõisa jõudfiwad, leidfiwad nad isa ja tütre surnud ja ema suremas olewat. Kahe tunni pärast heitis õpetaja proua hinge. KeS kurjategijad on, pole teada. KurwaStuS armsa ja auuStatud õpetaja surma pärast on üleüldine- Wäljamaalt. Jaapani hariduseminiSteriumi ülem nõuukogu on otfusels teinud, kohe pärast sõda Europa kirjatähed tarwitusele wõtta. Paljud soowida Wcne keele kirjatähtcfid, sest need olla Jaapani keelele kõige omasemad.  22. now. Rahwa meelepaha selle abi üle, mis erapooletumad riigid Balti laewaStiku laewadele annawad, kaSwab ikla suuremaks. Balti laewaStiku pärale jõudmiseks tehakse suurepäralifi ettewalmiStufi,  iseäranis lacwawäe poolest, kelle mehed kindlasti usuwad, et nad oma kohust suudawad  täita, kui lahing õiglaselt ja ühesuguste tingimiötega mölemist poolt peetakse. Maamäe  kohta peetakse siin wõimalikukS, et Wene laewaStik ühendust Jaapani ja Ljaoduni  poolsaare wahel keelab. Jaapani maamäe ülemwalitsus tahab sellepärast praegu juba kõiki abinõuufid tarwitada, et sõjawägi pärast Balti laewaStiku päralejõudmist  mitme kuu jooksul sõda edasi ivõiks pidada, ilma et tal Jaapaniga ühendust  oleks. Port Arturi laskmine jaapanlaste  poolt kestab edasi. Üleüldine arwamine on et Wene laewaStik warsti sunnitud on, sadamast wälja minema, sest muidu saab ta parandamata wigafid. Tokiost. 23. now. Wenelased panemad iga ööse meeleheitlikku kallaletungimise katseid toime, et uueSte 203 meetrilist müge kütte saada; jaapanlased lõõmad kallaletungimised  tagasi. Wenelased saamad suuri kahjusid. Jaapanlased usuwad kindlsSti, et nad seisukoha oma käeS peawad. Ligemal  ajal oodatakse uut tormijooksu Port Arturi päüle. Jaapani ministrite esimehe seletus. Jaapani ministrite esimees on seletanud: Wenemaa peab nüüd nägema, et sõda mõne lahingu järele ei lõpe. Meie peame elu ja surma pääle sõda ja iga jaapanlane teab, kui tõsine seisukord on. Meie oleme malmis wiimaft meest ja wiimaft kopikut ohwerdama. Jaapani rahwas on kui üks mees, ilma sõja- ja rahucrakonnata, kindlasti  nõuks wõtnud wõidule sõdida. Jaapani  sisemine seisukord on praegu wäga rõemuStaw. Mõlemad juhtiwad erakonnad on ühel häälel otsuseks teinud, sõjapidamiseks  rohkesti raha lubada. Rew-Jorkist. Roosewelt sai määratuma häälteenamusega uuesti presidendiks walitud. Ajalehed toomad sönumifi, et ÜhisriikideS  kõige suurema ärewusega laewawäe suurendamise hääks tööd tehatse. Müd hiljuti ilmus mereministeriumi poolt teadaandmine,  mis niisugusest määratu suurest meremäe kokku seadmisest ja asutamisest kõneleb, mäherdust küll ükSgi teine riik ei suudaks omale sünnitada. Pääle selle kõneldakse  ka meel tähendatud aruandes, et keegi teine riik ei ole ühel aastal nii palju laewasi mette lasknud, kui seda Ühisriigid mullu on suutnud korda saata Aga tulemused ehitused  oleksiwad meel kaugelt suuremad. Ühes laewastiku suurenemisega tõuseks ka ühtlast madruste arm- Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäeval, S. detsembril. EeSlikeele jumalateenistust kellu V»l2 peab Jamaja õpetaja praust Walter. Esmaspäeval, S. detsembril. (Keisri Majesteedi nimepäew.) EeSlikeele waStulauludega jumalateenistust kellu Veti peab Jamaja õpetaja praust Walter. 1904. 4B. Sa arlane S»<i»i>>«,--.-Ittw»z .»««»«-SiS^K»-trvckkaM.j,v. Karskuse Selts. Kolmandamal Jõulupühal 27. detsembril 1904 Mürgorennsse solkis T Wustelute jõiluM Zi kõne, laulu, laStenäitemängu ja muude lõbustustega. Anded waeStele lastele jagamiseks palutakse  „Sa arlas e" trükikotta. Karskuse Seltsi buhwetti ehk Seltsi esimehe C. Palki kätte ära anda. Eestseisus Pisaraid saate walama, kui Teie kalendri ära ostate, enne kui teie Eesti edu" kalendrit 1905 a. jaoks näinud olete. Hind ilma kaasanneteta 10 kop, kaasannetega 35 kop. GOGGGGGGGGGGGGOG Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares hr- Timmase juurest,  „Saarlas e" trükikojast ja proua Marie Jssa jewi raamatukauplusest: Kirikukellad, Jutluse lendlehed. 55. Ja nemad naerfiwad teda. Kirjutanud Käm õpetaja J. Liiw. 56. Elaw Jeesus on meile õnnistuseks.  Kirjutanud Paistu õpetaja J. Bergmann. 57. Wiimne kohus. Kirjutanud Muhu õpetaja J Meeri. 58. Hosianna Taaweti Pojale. Kirjutanud Viljandi praostkonna asetäitja õpetaja J. Reitag 59. Jeesus tuleb. Kirjutanud Wigala õpetaja M. Busch. 6O. Parandage meelt. Kirjutanud Wigala õpetaja M- Busch. 61- Jeesus on tõesti see prohwet, keS maailma peab tulema. Kirjutanud Paistu õpetaja J. Bergmann. G»««OGG»DOGOGGG» Teadaandmised. Praegu ilmus: Smlaste Kalelider aasta pääle. Sisu: 1) Kalendarium, 2) Kroonupühad, J') Ajaarwamised, 4) Teadaandmised laatade pidamisest, S) Laul: „ Uueks aastaks"; 0) Jutt: „Upa Mardi uus aasta" ; 7) Tululikud juhatused; 8) Mõndasugust: „Kosimine Jaapanis„Enne ja nüüd", „Taskukunftnik professor Hermann", „Ülestõusmise  pühade munad", „Wõitlus krokodilliga",  ajalehed" ; 9) Naljatilgad;  10) Mõtteterad; II) Laul: „Kui Eesti ema süda"; 12) 1904. aastase Kalendri ülesande seletus; 13) HinnamõistatuS; 14) Kuulutused. Kõlljala mõisas on Aorkshirs sugu 5 nädalat wanat, müüa. Tellimisi wõtab wastu Kommandantiuulitsas,  maja 10, köögitüdruk. Lähemate päewade sces ilmub Kirjutanud Pöide õpetaja C. Sitzka. l. jauuariks wäina LurorviioU'" pääle cksameneeritnd kapteni ehk kauge sõidu lüürmanni,  kes juba aurulaewade pääl sõitnud on ja Wcne keelt mõistab. Kirjalikud ja suusõna pakkumised  üh-s atestatidega wõtab wastu O. VVN Hahu Schloh-Wirtsu mõisas, Eestimaal, üle Wirtsu jaama. Saarlase trükikojast wõib saada: Sirwilauad, Uus aastasada, Tönnissoni kalender. Tänase postiga saime: Eesti edu kalender, Uus suur Wene-Jaapani sõja kaart. Saaremaa llarakusa solts. Piihapäewal, S. detsembril ISU 4 Pereklilldliii öljtll. 1. Ettelugemine; 2. MõttewöitluS, 3. Mängud ja tants. Sisseastumise hind: Seltsiliikmetele: meesterahvad maksowad 25 kop.» naeSterahwad lL kop.! mõõraStele: meesterahwad 4V kop.; naesterahwad 25 kop.; Wõõrad wõiwad eestseisuse  loaga sisse tulla. Sissetulek uue muusikaloom nootide hääks. Hakatus kellu 8 õhtul. Eestseisus. Saaremaa Eesti Põllumeeste TeltS. Teisipäetoal, 7. detsembril ISO4 kellu 12 lõuna Saaremaa Karskuse Seltsi ruumides Oldekopi majas liikmte-kaMlek. Päewakord. 1. Protokolli ettelugemine; 2. Uute liikmete wastuwõtmine; 3. Hr. Schumann: .Osw ühisuse asutamisest" ; 4. Hr. õpetaja Pass: Taime toitmisest; 6. Hr. Markus: Mõistlik loomade söötmine talwel; 6. Kroonu walla talude maakrunti panemisest; 7. 1906 a. peetama põllu- ja käsitöö näituse toimekonna liikmete walimine; 8. Seemnete tellimisest; 9. Muud läbi rääkimised ja aruanded. Eestseisus. Esialgne kuulutus. Karskuse Selts Pühapäewal 12 detsembril. Bürgerklubbi saalis: 1. Kontsert hr. Linnamägi juhatusel.  2. Kõue: õpetaja hr. Kerg. 3. Näitemäng t Koit ja Hämarik.