ma peab? Ma otsisin kõige nende mõtete MAe maotust, aga ei leidnud mitte. Ma lugesin mitmesuguste mõtte tarkade raamatuid, aga nende seletused ci olnud mulle muud kui sõnade kõlin, sest õiget wastust ja otsust ci saanud ma kellegi targa käest. Ma lugesin romanisid, aga ka ncedgi ei toetanud mind sugugi. Minu oma mööda läinud elu ci olnud muud kui walu ja piin ilma, st ses milgi musil mahendatud oleks wõinud saada. Ma lugesin ja lugesin, pöörasin lehti, mahti' sin ise raamatu sisse, aga ei teadnud sugugi enam, mis ma lugenud olin sest mu mõtted ei olnud minu juures. Minu silmad jäiwad seisatama lambi pääle, mis minu ees seifis, ma nägin mitmeid asju, mis minu kambris o limad,  need kõik oliwad inetumad ja hirmutumad, nagu oleks nad mind naeratades  pilgata tahtnud .... Ja, oleks mul lapsi olnud ehk siis —! Aga seda õnne ei olnud mulle mitte antud. Ma ei teadnud sugugi, mis pääle pidin hakkama. WiimakS tuli mu! meelde, et sel õhtul, kui ma surnu» j alt tagasi tulin, alkohol mind rahustanud ning maigiSianud  oli. Ma astusin kapi juurde ning maatasin sinna sisse. Jah, leidsingi siin ühe pudeli madcirat. Ma jõin sellest mitu klaasi ühe teise järele ära. See sünnitas soojust, mis kehast läbi käis, tundmusi tuimaks tegi ning ncrwisid waigistsS. Ma mõtsin pudeli ning klaasi kaasa ja läksin oma kirjutuse kambri jõin jää! kuni ma wiimaks üsna uimaseks  jäin- SellcS uimastuses aStufiwad aga jälle minu ette surnud, kellede kallal ma mörnuga tööd olin teinud, aga nende nägemine ei sünnitanud Minu sees mitte enam nüsuurt walu, nagu ikka, sest mu duidmised oliwad tuimad, mu tahtmise jM Vagu halwatvd. Nende «Äestused ei olnud mitts enam waimulised, nagu enne, waid sõbralikumad, nad ei tormanud  mitte enam nii üritult mu pääle. Ma ei kannatanud mitte enam niisugust walu nagu enne, waid wõifin waewalt elada ning ka unenägusidgi näha. Minu elu tundmised oliwad kaunisti paranenud, ma olin peaaegu kui tcisedgi inimesed. Arwata poole öö ajal oli pudel juba tühi. Nüüd hakkas aga süda kangesti pckSma, ihu läks palamaks ning õhu puudus tuli kätte ma lükkasin akna nobesti lahli suure linna liikumine oli wcel üSna elaw, aga mu hingamine leidis siin weel enam talitust, sest tolm ning mitmesugu haisuline õhk tuliwad mulle wastu. Ma ivaatasin kuidas inimesed mööda uulitsat edasi ja tagasi ruttafiwad ning mitmed üksteise järele tiitsasti edasi tõttasiwad, mis päält waataja silma ees wälja nägi nagu oleks mõni madu mööda teed edasi roomanud. Üle nende pääde wilkusiwad siin ja sääl laternite tuled. Kesk uulitsaid söitsiwad jälle woorimehed mürina ja kärinaga N: teisest mööda, mis minu körwadcst läbi kais. Ma mõtlesin, kas peaks kellegi! neist üksteisest läbi sigijatest  meelde tulema kord oma pilku ka taewa poole tõsta, kus kuu maigus paistab  ning tähed miljonide kaupa sürawad. (Järg tuleb.) künni ladwa otsani roots (rootsuks). Rootsu kullest kasivamad oksad wälja, mida Moksteks nimetatakse. Pääokste küljest kaswawad oksad nimetatakse körwaoksadcks. PäSoksad ei tohi oma kasivuga ladwast mitte ette jõuda, kõrwaoksad jälle mitte päSokstest. Õieti kaswatatud wiljapuul on neli kuni -viis pääoksa, igas liitis, mis korralikult ühe kaugusest nii kui ratta kodarad, üksteisest feisawad. Esimene liik oksi seisab maa päält mõõta kõrge tinvilistel  puudel 5V- kuni 6 jalga kõrgel, pool kõrge tüwilistel 3V^—4 jalga. Teine liik oksi seisab esimisest l B—2o8 —20 tolli kõrgemast  kolmas liik seisab teisest liigist niisama  kõrgel. Puu ladw ise on alati okstest niipalju kõrgem, et kui kaugemalt puu pääle waatame, ta siis wälja näeb kui õige piramidi kujuline kuhi. Niisugune puu ei kaZwa mitte oma saatusel, waid üksi osawa kärneri noa ning kääride abil üles. Sellel kujul kaswatatud wiljapuul on see hääduS, et kõik oksad ning tüwi ühe wõrwa õhule ning päikese paistusele awatud on. Wiljapuu, millele õiget tüwi rootsu ei ole kaswatatud ehk mille ladw csimiste okste kohast tuulest ehk mõnel muul juhtumisel päält ära on murtud, kaswab kui luud ülesse ning ei wõi temale teiste liikide oksi kaswatada. On puu noorelt oige kuiu saanud, siis on teda pärast kerge korraldada; ei tule ette, et suuri oksi peab ära lõikama, nii kui seda korratult kaSwatud wiljapuude juures sagedasti  oleme sunnitud tegema. Puu kasiv ning mahla wooluS peab õige lõikamisega tasa kaalus hoitama, et tüwi ning kõik oksad juurtelt ühesuguselt toidust saawad, siis ei tule ette et oksad ära kuiwawad. Näituseks kaswab üks oks puu tüwi wõi rootsu külgeS juba nõnda jämedaks, kui puu tüwi selle koha pääl oiu kuS ta kaswab, siis juhib niisugune tugew oks mahla wooluse üksi oma poole, mille pärast sagedasti ladw ning nooremad oksad näljasurma  surcwad. (Järg tuleb.) Sõda. Korea-Mandshnria piirilt. Wenemaa kogub söjawäge Löuna-MandshuriaSse Jaapan  Põhja-Koreasse. Suureks takistuseks Jaapanile on, et jää Põhja-Korea jõgedest ikka meel kaduda ei taha, niisamati aga ka, et säälsed maanteed põhjatud on. Jalu jõe Mandshuria-poolne kallas on Wene wäe käes, Põhja-Korea päälinn Pöngjang aga jaapanlaste käes. Pjöngjanglst  on Jaapani eelwägi kuni Tshõngtshõngi jõeni edasi tunginud, mis Andshu linnast wersta 5 põhjapool on. Tshõngtshõngi ja Jalu jõe wahel on nii hästi Jaapani kui ka Wene eelmäe mehi liikumas, ja nende wahel tuleb wahete wahel kokkupõrkamist ette. Aga suuremaid wõitlusi ei ole olnud; nagu näha, hoiawad jaapanlased nende eest, seni kui tarwiiik mägi koos on—  Baikali raudteest. „PeterburgSkija  Wedomosti" jutustawad, et Baikali tee tegemine wäga raske on. 200 werSta maa pääl tulewad 34 tunneli ehitada,  mis kokku 9 wersta pikad on. Kõige pikem neist üksi on peaaegu '/° wersta. Esimesel 54 jal werstal on sõit juba alanud,  terwe tee saab aga alleS sügiseks malmis, mitte kewadeks, nagu enne kõneldi. Kaks uut sõjalaewa olewat Jaapan Jnglisemaalt tellinud. Laewad ehitatawat just praeguse sõja tarwis. Nad saamad suuremaks kui kõik senised sõjalaewad. Nende kandmiscjõud saab 16,400 tonni 01l ma ja kiirus 16 sõlme. TorniehituSteSfe pandakse neli kiirtule suurtükki. Mõlemad laewad seatakse tugewawatesse sõjariistadesse, kui siitsaadik laewade pääl olnud. Tornisuurtükkidest  mõib kumbgi laew 11 tonni kuulisid minutis wälja laSta. Iga laew tuleb umbes 6,250,000 dollarit maksma ehk 12,500,V00 rubla meie raha järele. Laewad peawad 18 kuu pärast malmis olema- Nii lühikese ajaga ei ole siiamaani meel ühtegi suurt sõjalaewa malmis saadud. „Warjag". Söulist kirjutatakse „New- Jork Heraldile", et Jaapani laewainfencrid TshemulpoSse tulnud on, et Wene ristlejat „Warjagi" mere põhjast kütte saada. Nad kinnitawad, et ristlejat mõne kuuga kätte saada ja ära parandada mõib, ja see wähem kui pool miljoni jenni kulu wõtab. „Nom. Wr." teatuse järele on Jaapani ristlejad siiamaani juba 13 Wene kaubalaewa kinni püüdnud. Shanghaist. (Reuteri teatuS.) Tshinampo  juures oli 10 Jaapani sõjalaewa ja 12 weolaewa, kes sõjawäge maale saatsiwad. Oodetakse meel 30 weolaewa 20,000 mehega. Berlinist Parist ajaleht „Matin" kuulis kindlast hallikast, et esimene Jaapani  sõjawägi, mis 70,000 meest suur, Põhja-Korea v«a alla on wõtnua. Teine sõjawägi, mis niisama suur, tuli Gensanis maale. Kolmanda sõjamäe sõjawalmiS panemine on 25. webruaril alanud. Tokiokt Kõik Wene wäed pääle 200 kasaka on üle Jalu jõe tagasi läinud. 40,000 meest Wene KulentshõngiS koos. Kulentfhöngi ja Andshu wahel on eesmäe salkade rida : iga 400 jardi taga on 5 kasakat. WenelaStel on Njutshwangis mõned patareid ja 9 Kruppi suurtükki. 2000 Wene jalameest 4 patareiga on Föngwangthöngis. Sääl on moona küllalt ja nad wõiwad sääl pikemat aega seista. Londonist. (Reuteri teat.) Tshifust tulnud eratelegrammi järele oli Jalu jõe ääres lahing. Wene kuulujuttufid mööda wõeti 1800 jaapanlast wangi. Söulist. (Reuter.) Korea kaubanduseasemik  KingsioneS, Tameni ääres, sai kidraliie käest WladiwaStokist sõnume, milles teatatakse, et Wene walitsus, selle pääle waadateS, et Korea Jaapaniga ühendatud  on, Koreat riigiks arwab, kes Wenemaoga  sõda peab. Shanghaist, 6. märts. Amerika ristleja „Cincinnati", mis Tshifust siia jõudis, teatab, et 300 wenelase ja 200 jaapanlase wahel Pjõngjangi lähedal wõitlus on olnud. Jaapanlased häwitatud täiesti ära. Mitmete sõja asjatundjate arwamise järele  tahawad jaapanlased warsti suuremat lahingut maal lüüa. Nad walmistawad endid selleks niisama salaja, nagu Port- Arturi juures, ette. Peterburis, 8. märtsil. Kindral shilinskij telegramm. 7. märtsil- Soldatid näewad tublid wälja; haigeid ei ole; piirimahtide teatede järele on Jda-Hiina raudteel kõik korras, lldsimi jaama ligidal sai 100-mehelins hunhuside salk staabirooduülema  Atsenowi käest, kes 70 ratsawäelisega  wälja oli saadetud, lüüa; teateid, et Andshu ja Pjõngjang Jaapani zala- ja suurtükiwäe käes on, kinnitatakse z Naljaks. SaiwadriStiisagakokku. Talumees sõitis Haapsalu laadale ja -võttis 10 põrsast müügi tarwis ligi. Laadal tuleb liimaisand talumehe wankri juurde ja küsib: „Kuule wana papa, mikSpärast su lapsed nõnda nutawad?" „Ega nad, herrakene, ci nutta," kostab taat, „nad röömustawad, et riSti-isa neid waatama tuli." M 11 Saarlane.