Nagu Ma näen, olete Afghanistanis olnud? Kust Teie seda teate? küsisin ma imestades. Ah, tühine asi z hüüdis La- Meie räägi »e hamoglobinift ja teie saate minu ükesteldufcsl  aru? Wist on fte lshutusteadlasele wäga huwitaw, wastasin mina, ega tegelikust Wjest waatadcs . . . Just tegelises elus on ta kohtulikule arstiteadusele wäga tähtis. KaS Teis ei näe, et ta meile kõige parema tunnistuse  scre pleUids olemas olemise kohta annad? Tulge siia ligemale! Ta nõttis minu paluv warukast kinni ja tõmbas mind selle laua juurde, mille ääres ta töötas. Wõtame natuke wärsket merd, ütles ta omale pitka nööia sõrme sisse torgates ja wüljawalgunud merd klaastorusse lastes. Rüüd segan ma see natukese wcrd liitri wcega. Teie näete, et see scgadis puhtast meest sugugi teist karma ci ole. Were hulk mee hulga wastn ti wöi suurem olla, kui 1: lOtitlUOO. Siisgi ei kahtle ma selle üle, et meie silmapilk soownud tagajärge  ei näc. Nende sõnadega wõttis ta mõned walged  kristallid, laskis need torusse, lisas sinna juurde weel mõned tilgad misgit ilma karmata mehelikku ja silmapilk muutis torus olem mesi end tumeda karwaüsels, kuna põhja MK pruun scgi järele jäi. Ha — ha —ha! hüüdis ta käsi plaksutades,  Mis Teie uüüd ütlete? Wõga peenikeselt läbi tehtud, wastafin mina. Päris suurepäraliselt, suurcpäraliselt I Wana abinõu suurendamise klaasiga were kerakest uurida, ei ole mitte pSäle-loodctaw  sa ustaw. Ta ei aita siin midagi, kui plekid mõned tunnid seisnud on. Minu leiduse! aga on ühesugune mõju, nii hästi manade, kui -värskete plekkide juures. Kui seda oleks -varem teatud, siis oleks palju inimest sunnitud olnud oma kuritööde eest -vastust andma, kes praegu -vabaduses elawad. Tõesti? (Järgneb-) malt. Jutu sees tuleb ka armastuse lugu ette. Doyle on kuulus Inglise kirjanik. Tema imelikud lood „Scherlok Holmesi" üle on terwes ilmas suurt tähelepanemist leidnud. Ta on suur „südamete läbinägija" ja hinge elu tundja. Seda tõendawad kõik ta salapolitsei jutud. Hiljuti uuris terwe Inglise politsei püha Patricku ordenite  warguse asja Dublinis. Ei saadud kätte, miks ja kudaS see kuritegu tehtud. Doyle kui kirjanik astus ühe kirjaga appi ja kurjateo jäljed oliwad kohe käes. Oleme kindlad, et Doyle suurem jutt „Kättemaksmine" meie lugejatele rohk-.t huwitust saab pakkuma—  Päemapiltnik hr. Buhgan on „linnapää tokist" Kuresaare linna igast küljest pitdi püüle üles wõtnud, niisama ka Wildmbergi korstna otsast, kui seda ehitati. Nendest piltidest on ta kaks albumi  walmiStaNud ja need Balti kindralkuberneriks  Kuresaare sõidu mälestuseks saatnud. Teatamast! käis kindralkuberneri  hcrra siin olles ka „linnapaäd"  waatamas ja on „linnapäätokist" Kuresaare linna wäljawaate toredust kiitnud.  Saadetud albumite eest on ki«d-ralkuberneri  herra hr. Buhganile oma südamelikku tänu awaldada käskinud, mis temale nende paewade sees kirjalikult teada aun. Mõisnikkude koja archiwarius br. E< von Müthel, kes ka ühtlasi siin adwokadi ametit pidas, läheb Pärnu adwokadiks.  Kihelkonnalt. Kihelkonna apteegi kinnipidamise  tõttu palutakse meid järgmist kirja ära trükkida: Üks isik on teotada näinud,  et kohane rahwas ennem sugugi apteeki ei tahaks, kui niisugust, mis neli kord aaõtas kuueks päemaks kinni pannakse. Sellel teatusel on see tagajärjeks, et apteek priitahtlikult kinni pannakse. Kudas saab seega suurem osa teisiti mõtlejaid awitatud? Asjasse puutuwad isikud soowiwad apteeki, mis igal püewal ja tunnil punktipääl awatud peab olema, on aga südisti selle waslu, kui nendele küsimine ette pannakse arsti ametisse seadmise üle. Apteeki oga ilma arstita pidada on aga ella harilisi tingimisi wõimatu. Muhumaalt. Kroonu wiinamüügi sisseseadmise ajal palusiwad Muhu ja Hellama waldade wolikogud ja kohane karskuse selts Muhumaale mitte kroonu wiinapoodi awada. See palme leidis täitmist. Nüüd on, nagu juba minewaseS lühidclt teatatud, paarkümnend  isikut kõrgemale poole poole saatnud, et Muhumaale monopoli pood awatud saaks. Sest selle tõttu, et süäl monopoli poodi mitte ei ole, saada rahwa termis kahju. Pahasti puhastatud Saksamaa piirituse hulka saada sagedasti terwisele kahjulikkusid ollufid pandud. Ka edendada monopoli poe puudus Muhus „konderbandi" sissemedu  Hiiumaa „konderbantistide" läbi, niisama ka salajat kroonuwiina müümist. Sellepärast olla see palujate kõlblik kohus monopoli poe omamist Muhusse paluda. UmbeS nii seletatud palwekirjas. Palujate hulgas on ka „mõni mees," kes miiiingitel rahwast kroonu wiina boikoteerima  LleSkutsuS. Hüüti: „meie ei joo mitte tilka kroonu miina!" Ja nüüd olla see ~kõlblik kohus" rahwale monopoli poe omamist paluda. Nii saab rahwast ikka ninapidi meetud. Loodame, et „kõlblistc kohuste" täitjate soow walitsuse juures tähelepanemata jääb. Tartust Herra H. L u h t on noorele „Eesti kirjanduse seltsile" kirjandusliste auuhindade tarwis 100 rbl. kinkinud. See auufameelne kingitus näitab, kui soojalt seltsi asjast osa wõetakse. Õnnetus püssirohu läbi juhtus hiljuti  ElwaS. Niisamasugune õnnetus juhtus 15. aug. õhtu kiwilõhkuja Karl Külmi korteris- Karl Külm oli enesele püssirohtu walmistanud ja pliidi pääle kuiwama pannud.  Naene tegi õhtu tule pliidi tal alla, tuli aga kohe meelde, et pliidi pääl püssirohi kuiwab ja ruttas süält teda ära wõtma. Ärawõtmise juures sündis kole plahwatuS, mis Külmi abikaasa hirmsasti ära põletas. ArSti tunnistuse järele ei olewat elu hädaohus.  Ka kõik maja kraam ja toa lagi on ära suitsunud. Tallinttaast. Üleminewal esmaSp. leidis üks ülikooli õpilane Wiru uulitsalt rahakirja  3007 rubla rahaga, mis „Jermaki" komandöri adressi kandis. Leidja andis kirja politseisse ära. Jällegi kallalekippumine. UmbeS kell 1 öösel waStu 10. auguSti tungisiwad 2 tundmata meest Härmi wallaS Tahuranna talu maa pääl seiSwaSse majasse, kus 77. aastane Marie Jlimar oma 48-aaStase tütre Mariega seltsis elas. Üks rööwel jäi ukse juurde seisma, kuna teine magama wanaeide moodi äärde läks ja temalt 100 rubla nõudis. Kui tütar rööwlile seletas, et nad raha kodus ei hoia, maid ühes teises kohas hoiu pääl peawad, löödi temale rusikaga näkku, nii et tal meri suust ja ninast wälja purtSkaS. Ta langes selle pääle pölwili ja hakkas armu paluma. Selle pääle wähendas rööwel oma nõudmist ja nõudis 50 rubla, kuid põlmitaja kinnitas,  et neil ka seda ei ole, mille järele röömel teda läbi otsima hakkas ja tema juurest rahakoti 20 r. 50 kop. leidis. Niipea kui rahakott noaga lahti lõigatud, Seda ja teist. Pleekima ehk karwamuutwa sitfiriide  pesemine. Niisugused riided pane öösiks soolwce sisse likku ja pese siis toaS seisnud meega. Selle juures on aga tarwis hoolt kanda, et riide pääle sicbiraasukesi ei kuku. Riiet tohib ainult mõõnata. Kuiwatama  peab niisuguses kohas, kus päike pääle et paista. Tõsine hoiatus. Ajalehes Miederlausitzer Anzeiger" leidsime hiljuti järgmise hoiatuse: „seda isikut Staupitsist. kes 2. selle kuu päewal miim nime kätte, maksmise ja alatuse pärast laimas, hoiatan ma seda tegemata jätta, sest et see asi mitte kardetaw ei ole. Palju ennem peab ioowima, et ses sirk ise oma wigasi näeks, kuna ma temale ütlen: Igaüks siin elus vangu iseennast tähele. E. H. Kohapidaja." »P«walcht." Moodi hullustus. Kui kaugele moodi hullustus kõrgemates ringkondades wõib minna, näitab järgmine lookene- Et teisi oma Võistlejaid „üle lüüa", lasknud ühe Nmerika miljonäri proua omale hiilgawate kõwakoorikute (sitikad) kestadest ülikonna walmistada. Putukate tiiwakesed kinnitatud selle tarwis külg külje juurde, kaunis kõwa muslini pääle. Et tujuka naeSterohwa  iseäralist soowi täita, on terwelt Viisteistkümmend tuhat putukat tarwis tulnud ära hukata. Elektri walgustuse juures on see iseäraline ülikond wikerkaari wärwides helkinud ja just nagu kallikiwidega  ülekülwatud paistnud. Ülikonna Valmistamine on üle aasta aega wõtnud. Kui tahad rahulikult elada, siis näe, kuule, waiki, kannata! Kes wiha, põlgtust teile õpetawad,  need teie õnne eluS lõpetawad. Kergem on rikkal hääd teha, kui waesel ennast patu eest hoida. Inimene auustab kulla wiifil läikiwat tolmu enam, kui tolmuga kaetud kulda. Waesus on pattude, aga ka suurte leiduste ema- Kardetawteekond. „Tohoo, sa lonkad! Oled sa rehnungi järel käinud?" küfis kingsepa sell, kui õpipoiss longates sisse aStuS. Kohtus. Kohtunik: „ Olete Teie enne ka trahwitud saanud?" Kaebealune: „Noh, ega ma fiiS enam laps pole." 43, Saarlane, 1907.