Ainult see, kes oma saatusele ning Jumalikule olemisele allaandlik on, wõib ise oma õnne sepp olla, igas seisuses. A. Weizenberg. sõnumit saota, pakkus Fremont temale oma aset kirjutuslaua juures, ulatas taie isegi kirjutusabinõuud ja postmargid kütte ja andis meel nõuu tingimata kinnitatud kirja saata. Kui posteljon tuli, oli Lenganil kiri juba malmis. Ta teatas naefele, et tal see õnnetus olnud, tee! seltsimeestest nähtud  saada ? ette tulnud -võitlusest, kus tema peaaegu oma elu kaotanud oleks läks ta matkides mööda, et nacst mitte rahutuks Leha. Ta soomis naefele uue elu algamiseks  õnne ja nõuudis, et ta kuhugile linna ligidal enesele korteri üüriks, kus teda keegi ei tüluaks. Lengan tahtis juba kontorist wülja astuda,  kui Undcrmud temaga kõnelema hakkas, Fremonti poole kawalall filmi pilgutades loomis ta Lenganile õnne, et tal korda on läinud ennast ühisuse rõhumiste alt wabaStada,  kuna aga Lengan temale agarasti maStu mardiema hakkas. Kohe Lengani kõne algul, milles ta südikalt tööliste kasust kaitses, läks meister NeM, kampani abiesimees, toast wülja. Lengan tähendas lõppuks wcel, et oma äraandmise püüle waotamata, hoiab ta fiisgi kõigest hingest ühisuse poole. Muidugi tegiwad need sõnad Underwm dile kõigesuuremat meelehüüd. Km Lengan kontorist sälja aStuS, ilmuS meister Nklls uuesti ja saatis masinistile pahase pilgu järele. Minule ei meeldi sugugi, et sarnane maStniuSrikaS amet niisuguse awaliku ühi- Me poole hoidja kätte oo Mldsmd. Mm peame katsuma võimalikult ruttu temast lahti saada, ütles UellS äritatult. Pole tõsi, Lengan on tubli poiss, vastas Tremont. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Pühapäewal, 22. julil, Keisri ema Maria Feodorowna nimepäewal, peeti meie linna kirikutes jumalateenistuse ajal päewakohast eestpalwet,  majad oliwad lipuehtes, õhtul põlefiwad ilutuled. Päewal mängis muusika moisnikkudekoja palkoni pääl. Selleaastase sälgude wäljanäituse tõttu on Liiwimaa hobustekaswatamise asutuse  juhataja awaldanud, et sel aastal Saaremaa  kroonutäkkudest sugutatud sälgude poolest hästi edenenud on ja et kohane rahwaS sälgude laswatamise pääle juba suurt rõhku panna. Kuna endistel aastatel  sälud nii lühised olnud, et kõike kroonu poolt määratud raha «välja anda ei «võidud,  sest auuhinna «väärilisi sälgufid olnud wähe, sn «ga sel aastal kõik summa -- SOO rubla ära jagatud. Auuhinna saiwad, nagu meile saadetud nimekirjast näha, järgmised isikud: 30 rbl. Ado Eitea; 25 rbl. Kaarel Tõnson; 20 rubla Kaarel Kann, Matwei Matson ja Jsan l5 rbl. Kusto Pärn, Jüri Pruul, Kaarel Lepik, Jüri Jalakas, Konstantin  Soon, Hain Parem ja Aleksei Schuman;  10 rbl. Peeter Lepik, Juri Kadak, Anton Käo, Jüri Pruul ja Peeter Lepik; 5 rbl. Martin Pruschinski, Willem Munak, ZohauEstorn, Mihail Lääts, Elias Ammer ja KuSto Sild. Uuema senati otsuse järele ei wõi talurahvalt, kes linna turule põllu- ja karja pidamise saadusid müüma toob, tururaha mitte nõuda. See senati otsuL maksab ka siis, kui linna poolt iseäraline koht sisse on seatud, kus tähendatud saadusid  ilma turumaksu maksmiseta müüa wõib. Ka Kuresaarde seati omal ajal niisugune  koht sisse, nimelt Wene küla taha, laadaplatsile. Seda kohta pole küll keegi selleks otstarbeks tarwitanud, sest ta on wäga eemal. Kuresaare linna kohta peaks siis ka uuel senati seletusel tähtsust olema. Kudas asi siin olema saab ja olema peab, selle üle loodame peagi selgust tuua wõiwat. Meid palutakse järgmist aruannet awaldada: Ühendatud laulukooride kontserdi üleüldine sissetulek IS. julil oli 206 rbl. 10 kop. Wäljaminek: Nurgalehtede ja piletite trükkimine ja nurgalehtede ümberkandmine 11 rbl. 50 kop., kontserdi kuulutus 2 kord „SaarlaseS" 4 rbl., seesama kuulutus 2 kord „HääleS" 1 rbl. 50 kop., seesama kuulutus 1 kord „Wochenblattis" 1 rbl. 45 kop., einelaud lauljatele 29 rbl. 55 kop., laulupõranda ja söögilaudade ülesseadmine 10 rbl., 6. pileti müüjale ja toolide seadjatele 7 rbl. 80 kop., nootide eest 1 rbl. 50 kop., mitmesugused  wäikesed kulud 1 rbl. 50 kop., margid piletite pääle 10 rbl. 36 kop., summa 79 rbl. 16 kop. Seega on kontserdi puhaS sissetulek 126 rbl. 94 kop., millest üks pool Kaarma kiriku oreli hüäks ja teine pool Saaremaa kurttummade kooli hääks läheb. Toimekond. Tartust. Mitmed Eesti awalikud tegelased  reififiwad neil päiwil Rootsimaale, et jääl ürapeetawast XI. rahwuswahelisest karskuse kongressist osa wõtta. Kongressist osa wõtawad Eesti karSkuseseltfide kejktoimekonna  liikmed osoä. jur. Z. Tõnisson,' õp. W. Reimann, neiu Helmi Einberg, pääle selle weel Dr. H. Koppel ja saadikuna  Tartu..Karskuse Sõbra'- poolt selle seltsi liige direktor Hugo Treffner. Lootuse järele saab aruanne sellest kongressist 4. ja 5. aug. ära peetama! karskuse kongressil  Tartus üheks kõige huwitawamaks päewakorra punktiks, sest see selgitab meile karskusetöö seisukorda terweS maailmas. Juba sellepärast maksab kongressist TartuS kõigil karskuse püüete sõpradel osa wõtta. ..Karskuse Sõbra" saadiku käest sai selts ja „Meie Aastasaja" toimetus 18. juli õhtul järgmise telegrammi: Pühapäewal oli siin karsklaste meeleawaldus.  millest 200 karSkufeseltsi lippudega osa wõtstwad. Rongikäigust wõtstwad 20,000 in. osa. Päältwaatajaid oli arutu. Kongressi awaS Jmmanueli kirikus Rootsi prints Gustav Adolf. Kõnelesiwad 16. riigi saadikut. Pääle lõunat oli kongressist osawõtjatel  kuninglikus lossis aiapidu. Muude hulgas efiteleti prints GuStaw Adolfile ka Tartu ..Karskuse Sõbra" saadik Hugo Treffner. Siberi katkusse on Puurmanr s umbes sada looma ära surnud, nim it hobusid, kariloomi, sigu ja koguni hany-d, .nõisa hirweaiaS ka mitu hirme ja metjaS põtru, kelledele kuumal ajal parmud ja kärblased haiguse külge wiinud. Pääle kahe inimese, kes Tartu haigemajasse on toodud, olla weel kaks isikut Kursi haigemajasse  wiidud, kuna kolmas, kellel elusse jäämiseks mähe lootust, kodu jäänud. Wiimasel ajal olla tõbe waStu tõrjumiseks  hoolega mõjuwad abinõuud tarmitusele wõetud, mille järele kohe märgata olnud, et Siberi katkusse lõppemale loomade arm wähenenud, kuna teiselt poolt wististi ka see aidanud, et ilmad jahedaks läkfiwad. Seda ja teist. Riik, mille sõjavägi üks soldat suur on. Harilikult peetakse Monako vürstiriiki, püha Martini ehk Andorra vabariiki kõige pisemateks riikideks. Esimeses nendest on 12,000, teises 8000 ja kolmandamas 6000 inimest. Üks riik on aga olemas, kus kõigest 1200 inimest elab; see riik on Morene (Moresnet), täitsa iseseisaw riik Belgia ja Saksamaa rajal. Morene oli Prantsuse keisririigi maakond ja sai selle järel, kui Napoleon I. 26. juuil 1816 ära wöideti, kolme osasse jaotatud: kõige suurem osa seati Hollandi, teine osa Preisi külge, ja kolmas osa kuulutati iseseisvaks. TemaS on rikkad tsingi kaevandused, mis Europale aastas enam kui 25 miljoni kilogrammi tsinki annavad. Just selle oma maaaluse maranduse  pärast jäi nimetatud maatükk wabaks : kumbgi osa saaja riik ei lubanud teda teise omaks, ja naabrite ahnuse ning kadeduse tõttu on Morene wabariik juba üheksakümmend aastat manaks saanud. Nimetatud riigikese valitsejat nimetatakse pürgermeistriks. Riigil on üks ainukene soldat, kes korra eest hoolitseb ja toredas mundris käib. RiigikeseS oma kohut ei ole, vaid Mk Ml ette tulevad tüli-aSjad õiendatakse Sorsjes ja Akwisgravi». Lühike on elu, meel lühem noorus, kuid kõige lühemad on õnne silmapilgud, mida saatus meile jagab. Et elust lõbumaitsemine hingele rahu tooks, seks peab teda mõistus juhatama,  s. o. teda peaks parajuses hoitama, sest et muidu lõbu iseennast ära häwitab; lõbu peab õiguse Ml seisma, muidu astuwad teised inimesed selle wastu ülssse; tal peawad hüäduse püüe, inimese armastus  ja auus meel kaasas käima, sest et igas auusaS, kõrges, maimus woorusearmaStus  elab, mis hingele ilusamat ja puhtamat lõbu mõiSkab walida. Päätöö. Arst: «Teie seisukorras on tarwis, et paar nädalat igast päätõöst eemale hoiakfite!" Haige: «Jah, aga tohtri herra, mina elan ainult päätõöst." Arst: «Sooh? KaS Teie olete kirjanik?"  Haige: «Seda mitte, aga mina olen habemeajaja ja parukategija I" Ootamata wastu S. Habemeajaja  (wõõrale): «KaS see nuga on ka hää, mu herra?" Wõõras: «Kui Teie, seda küsinud poleks, siis ei oleks ma sugugi uskunud, et nuga minu näo wastu puutub." Habemeajaja (arwateS, et wõõraS noa mahedust kiidab): „Tänan wäga, mu herra." Wõõras (edasi rääkides): ~5. a armastn, et Ms habemeajamiseks smgi tarvitate." M 35 Saarlane. 1907