Saarlane RÄ Üleüldine politikn ajaleht maa- ja linnarahmale UU tts 33. Teisipäewal, 4. septembril 1901. XVII aastakäik. maksab: Postiga saadetud aaStas, A „ „ Pooles aastas I. „ ÄS „ —S— Ilmub igalkoistpÄS»V«»t. Kuresaares Kauba-uulitsas ur.l?. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste petit rida maksab F k. Eestikeel gümnasiumis. Esmaspäewal, 27. augustil kellu 4 pärast lõunat tuli Kuresaare linnas üks nähtus ilmsiks, mis üle maailma esimeseks sarnaseks nähtuseks tuleb lugeda. Sest siis awali esimene tund Kuresaare gürnnasiumis Eestikeele õpetamise tarwis.  Nagu juba minewal talwel teatasime, on ülemalt poolt Eesli keele õpetuse andmine Kuresaare  gümnasiumis lubatud ja selle loa tõttu hakatakse ka sääl nüüd korrapärast Eestikeelt õpetama.  Küll on niisuguseid pimestatud isikuid leida, kes selle üle kisada armastawad, nagu ei oleks meie emakeele õpetamisel koolides mingisugust tähendust. Mida waljemini aga niisuguste kisajate hääl kuuldawale tuleb, seda waljemins kostab ka neile emakeele õpetamise tarwitus ja tähtsus waStu, nii et wiimati esimeste hääl ainult wahutawaks mahuks muudab, mida juba wäikene tuule õhk laiali puistab. Meil on niisugustest kisajatest päris hale meel. Sest selle järele peame arwama. et neil midagi pühamat ilmas ei ole. Kui nad .mere emakeelele mingisugust tähendust ei taha anda, siis ei tunne nad isegi ka oma emakeele pühadust. KeS seda aga ei tunne, sellel ei olegi õieti emakeelt, ja kellel emakeelt ei ole, milleks peame siis seesugust elukat pidama ? . . . Kõrge riigiwalitsus on hääks awanud, ka keskmistes  koolides Eesti emakeele õpetamist lubada. Meie peame sellest loast sütitawal südamel ja tänu- Ukul meelel kindlasti kinni, ja sulumc sellega iga kisasa suu, kes julgaks emakeele õpetuse tähtsust Karesaare gümnasium on esimene, kes Eesti keele õpetamisega hakatust tegi. Ta on esimene, kus selle keele õpetamise tähendus ja tähtsus juba tegelikult nähtaivale vn tulnud. Aga ärgu jäägu ta mitte ainsaks selles asjas. Tulgu talle meel palju teisi järeltegijaid! KoolikaSwandikud ise ja laste wanemad andku kooliivalitsusele palme kirjad sisse küll juba luba tuleb. Armuline riigiwalitsus ci ole sugugi selle «vastu, et gümuafiumides ka eestlastele ema keelt õpetatakse, nagu seda mõned kisajad tõendada tahawad. Aga siiSgi on üks asi ees, mis siin takistust teeb ja toob. See on, et kroonu poolt EeStikecle õpetamiseks gümnasiumides mitte abi ci anta, maid selle keole õpetamine peab õppijate eneste kulul sündima. Siis on Eesti keele õpetamine koolis täiesti era asi. Ehk see küll mähe takistust teeb, aga kui meie asja poolt südisti oleme, siis ci wõi see takistus suuremat tõket teha. Muidugi  oleks palju parem, kui ka ses takistus kõrwale  heidetaks, ja selle asja kõrwalsheitmine oleks selle läbi ütlemata kerge, kui praegusel keskkoolide  uuenduse puhul Eesti keele õpetamist sundusliseks õpeasjaks gümnasiumkdeks määrataks. Ehk leitakse «võimalikuks meil ka selles asjas kiwi haua ukse eest ära «veeretada . . . 0. Parema öla pääl! 3. Hella Limburg'i järele ümberpandud. Ja, ütles Feldheim oma ette, see oli küll üks kurbmäng, nii kui neid üksnes romanidest loetakse, kui mina Dora, oma südamest armaStud õe surnult oma ees nägin kui mina siis mõrtsuka ülekuulasin ja tema huultelt külmalt ja üksluiselt need sõnad kuulsin: Mina olen teda tapnud  - sellepärast et see minu plaanidele passis. Sellest ajast saadik tundsin mina elu ja inimeste wastu üht wihkamist, mis alles täna teie laulu läbi täielikult minust lahkus. Edith naeratas tasa. Siis olen mina ilma teadmata ühe hääteo teinud. Jumalale tänu! Aga kas teie ei tahaks mulle mitte kõik rääkida? Tema wöttis sooja tundmisega Edithi wäikese  käe oma kätte ja ütles: Ma tahan seda küll, Edith, sest mina näen sellest, et mina teile selle suure küsimuse ette tohin panna, mille kulges kõik minu elu õnn ripub. Edith ehmatas wähe ja Arnold hakkas jutustama: Minu õde Dora läks armastusest kaupmees  Strutzile mehele, keda siin linnas lagerdajaks ja pillajaks peeti. Esiteks armastas see teda ka, aga tema puhtad tundmised ja woorused läksiwad mehel aega mööda igawaks ja ta hakkas juba poole aasta pärast mujalt omale lõbu, ja lahutust otsima.  Abielu jäi ilma lasteta, mis üle Dsra wäga õnnetu oli; mina töötasin säälsamas linnas kohtuameti kandidadina, kus Strutzid elaftwad ja käisin tihti oma õe juures, keda oga ikka äranutetud silmadega  eest leidsin. Aegapidi tungis soe ka minu kõrwu, et minu õe mees ühe wäga ilusa õmblejaga pidi sõbrustama ja mõningad tunnid selle juures ära wiitma. Mina kuulsin, et Dora sedasamma õmblejat ka oma juures on lasknud  tööd teha; Ml sain mina siis oma mõttes eksitatud, et õnnetust, ilma et selle waSta midagi teha, ligineda pidin laskma? Aga mispärast teid körwaliste asjadega waewata, Edith, küll sellest. Õnnetus tuli ja ühel päewal kutsuti mind Dora surmawoodi  juure, kes öösel hirmsatesse krampidesse  oli surnud, ilma et keegi haiguse põhjust oleks teadnud. Strutz oli ära reisinud,  aga kui mina kuulsin, et ilus õmbleja sääl oli käinud ja minu õega seltsis õhtust söönud, sääl tuli minu mõttesse hirmus kahtlus. Mina nõudsin arstliku surnukeha uurimist.  Leiti surnukehas arsenika olusid l Kui hirmus, mis olete teie pidanud kannatama  ! Tema nikutas Mga, wõttis tugewamini  noore tütarlapse käest kinni ja rääkis edasi: Mina telegrahwerisin oma õemehele,  aga tema ei tulnud, ka mattusele mitte; tema oli kadunud ja üksgi kohus ei ole teda leidnud. Õmbleja oli wangi wõetud ja tunnistas jälgi rahuga, nii kuda teile juba jutustasin. See oli minul nõnda meeltmööda, ütles tema külmalt naeratades, oma põhjusid nimetada ei näe mina tarwiliku  olewat. Aga mispärast pean teile Edith nendest mõrudatest asjadest jutustama.  Teie puhas waim ei tunne ju niisuguseid jäledaid asju. Jumal tänatud, et see nõnda on. Mõrtsukas sai surma mõistetud ja siis arusaamata põhjustel armu antud, eluks ajaks «angi tööle. Mina olin sääl juures, kui temale galeeri orja märk tulise rauaga ihu päüle põletati ja panin seda tuimust imeks, millega tema seda lasi sündida. Hirmus! Ja teie ei ole sellest õnnetust midagi enam kuulnud? Ei ole. Siisgi mõjus see hirmus juhtumine  nõnda minu mõtete pääle, et mina naestcrahwa eest põgenesin künni teid nägin, Edith ja jälle õnne ja armastust hakkasin uskuma. Weel sel sammal õhtul, kui juba wõõrad  ära oliwad läinud, jutustas Edith nuttes ja naerdes oma emalikule tädile, et tema Arnold Feldheimi armastab ja ilma selleta elada ei wõi. Tema tahab sinu juure tulla, minu kallis, ta tahab isale kirjutada ja oh mina saan ütlemata õnnelik olema. Minu laps, minu armastatud Edith, kui keegi sinu õnne üle rõõmustab, siis olen mina see. Jumal olgu tänatud, et sina ühe truu südame oled eluks ajaks leidnud; siis wõin mina ükskord rahuga siit ilmast lahkuda; mõte sinu pääle on mind tihti kurwastanud. Mis saab isa selle juurde ütlema? Ka tema peab ennast rõõmustama, minu südameke, sest Arnold on üks truu ja auuS inimene, kelle eest mina täielikult wõin wastata. Pääle selle olete teie mõlemad Rahwa woorus seisab tema laste kasmatamises, sest lastekaswatamine  on rahiva wooruse alus. Missuguseks  inimene lapse eas kaswatatakse, seesuguseks  jääb ta enamesti ka manas eas. Sellepärast tuleb laStekaSwatuse pääle suurt rõhku panna. Kahjuks jätawad incic lastewanemad selle tähtsa asja kahe silma wahele. Sellestgi tuleb, et praegu rahwa wooruslii elu nii kidew on edenema. Maal on laste kasmatamisega kudaS ta on, ehk küll ka sääl üleannetumaid jõinpsikuid küllalt leidub, aga linnas siin on niisuguseid jõinpsikuid kõik kohad täis, sest linnas hoolitsewad lastewanemad oma laste kõlblise kaswatamisc eest palju «vähem kui maal. On ju siin «vanemad oina töödes ja toimetustes palju rohkem seotud. Talwel läheb asi ikka kudagi «veel, aga, suwi see on linna lastele just nagu kõigesirguse halbtuse õpetainise kooliks. Siin huitawad «väiksed oma pääd mõõda, kudas ja kus nad tahawad, «vanematel pole palju aega nõnde järele «vaadata ja nad ei tahagi selle asjaga palju tcgeinist teha. Sel teel wõiivad lapsed palju halbtust enesele külge omandada. Mitmesugused  pahad nähtused elust mõjuwad ka pahasti ta pääle ja isegi lapsed Zpetsivad ise üksteist mitmesugustele hallitustele. Mida üks ei tea, seda teab teine, kuni wiiinati teataw halbtuS laste keskes üleüldiseks saab. Kui meil aga nende noorukeste kasmatamine ja üleüldine kõlblus