Saarlane Kltiildiilt jlilitika ajiilelit «>>«. >1 >iililllrahll»>>t. UM 8. Teisipäewal, 22. webruaril 1905. XXI. aastakäik. maksab- Saarimaal aaStaS . . 1 rbl. Lv tp PoStlza saadetud aaStaS. 2 ~ „ Pooles aaStaS l „ 2S „ Ilmub igal tsisi,P»AosVc»,t. ..Saarlase" toimetus sa wZljsandmlne Rurefaarrs Kauba-uulttsas «r.l?. Saarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste petit rida maksab ti k. Karjakaswatusest. Karjaiaswotus on põllumehe majanduses põlluharimise  kõrwal kõll wist kõige tähtsam osa. Ta mõju põllumehe majanduse kohla on nii suur, et ta seisukord wõga hästi ka üleüldise majanduslise seisukorra mõõduks wõiks pruukida. Sest meie näeme, et igal pool, kus karjakosivatus hääs järjes on, sääl ka jõukas rahwaS elab, kus aga loomad wiletsad, sääl ka üleüldine wiletsus ja waesus walitseb. See on ka üsna arusaadaw, sest loomad on ju, kes põllumehele põlluharimiseks tarwiliku tõõ jõu annawad ja kes wähese hinnalised põlluanded  kauniks ja meie maal tingimata iarwilikuks põllurammuks ning meie enese ülespidamiseks tarwilikkudcks  produktideks —lihaks ja piimaks ümber muudawad. Pääle selle on karjakaSwatuS põllumehele  ikka ühe osa majanduse sissetulekutest and- Würsti käsu pääle. Saksakeelest eestistanud G. Markus. Möödaläinud aastasaja keskel sündinud lugu. Wana «vanematest päritud haiguse idu ei jõudnud keegi arst enam parandada. Kui termis ka mitu korda paranes, ei olnud see mitte jäüdaw. Haige jahtmeister ei saanud enam termist kätte. Haiguse ajal herjog teda sagedasti kuulamas, mis haigele wäga armas oli, sest et see ta igawat aega lühendada aitas. Herzog oli haige waStu wäga sõbralik ja südamlik, mis haigele tema raSkeS seisukorras  suureks kergituseks oli. Diana oli herzogi waStu tema soja osawõtmise eest wäga tänulik, mis herzogile iseäranis meeldis. Herzog wõis wäga armas setfiline olla, kui ta hääs tujus oli. Aga nii armas tui ta ka seltSlikuS elus oli, kardeti teda fijSgi, sest et tema iga inimest, iga asja wäga terawalt tühele pani ja sagedasti waljuSti arwuStaS. Ainult Diana juures olekul oli ta oma arwuStuStega natuke ette waatlikum. Wiimsel ajal kõneles ta sageSti baron Mehringist ning kurtis, et see kuSgilgi kauemalt paigal ei seista, waid ainult ühest kohast teise rännata. Olla ju jälle kuulda, et ta kuskile pitkcma reisi pääle minna, nagu ei oleks ta juba küllalt reisinud. Lõigi nende juttude juures, iseäranis weel tui ta Mehringist kõneles, pani ta wüga terawaSti Dianat tühele, nagu oleks ta noore proua kõige salalikumaid möttid läbi uurida tahtnud. Diana tundis aga herzogi uing mõistis iga pidi wäga ette waatlik olla, nõnda et ta temast midagi märgata ei wõinud, ka siis mitte, kui nad wohel Mehringiga isiklikult kokku juhtufiwad. Ka Mehring mõistis ennast nii wiisakalt hoida et keegi midagi arwata ei oleks wõinud. Wõis ju olla, et herzogil nende kahe kohta oma mõtted olemas oliwad aga nende koosoleku õhtust ei teadnud ta fiisgi midagi. WäljaSpidi mõistis Diana ennast wäga rahulikult näidata, eh! ta süda mitu korda kül tormiliselt tuksus, iseäranis weel siis, kui Bodo jälle pitkema reiside pääle wälja sõitis, ja see just tegi temale palju salaja pmret. (J t ) nud. Uuemal ajal on see karjakaSwatusest saadaiv osa suurel mõõdul kaSwamas, ja meie näeme, et karjakaswatus tähtsaks põllumehe sissetulekute hallikaks  wõib saada, miA põllumehe waranduSlist seisukorda' paljw kkndlanm põyja pääle rajab, kui põlluharimine, sest et ta edenemine palju rohkem inimese wiimu all on kui põlluwilja kosumine. Sellepärast peaks iga põllumehe sovw ja püüdmine  olema, oma karjakaSwatust wõimaliku kõrge järje pääle tõsta. Suurpõllumehed on ka meie maal ju mõne aasta oma loomade kaSwatuse edendamise kallal kiiduwäärt agarusega töötanud ja on nimelt sarwioomade kaSwatamine ju paljude majanduses ju õige hää korra pääle jõudnud ja ju iseseiswaks, kindlaks sissetulekute saanud, kuna wäikepõllumehed  nähtawaV'weel karjakaswatuse suurt tulu ära ei ole tundnud, mispärast nad selle pääle meel wähe rõhku panemad ja meel liig mähe püüdmist awaldawad, seda korraldada ja jõudu mõõda edendada. Üht osa süüd wõiks meie küll oma halwa warandutlise seisukorra pääle lükata, mis meile ei luba kallid suguloomi osta, aga meel rohkem põhjust oleks meil- oma wähest hoolekandmist  ja ülepää wähest tegelikku osawõlmist karjakaswatuse  tööst süühjstada. Näib, nagu arivakfime  meie, et meie kudagi miifi seda looduse tööd oma tahtmise järele ei wõiks juhtida ja nagu oleks sellepärast asjata ennast sellesse töösse segava, ja ei katsugi meie oma karjakaswatuse kohta oma mõju awaldada. Niisugune arwamine oleks oga ÜSna walelik. kuse lugu lähemalt tundma" õpime, siis näeme, et nende majaloomad ajajooksul wäga palju on muutunud, mitte üksi oma mälimise näo ja kehakuju,  maid ka muude omaduste poolest, ja kui meie nende majaiovmi madalal kultuura järjel seiswate rahwaSte majaloomadega wõrdieme, stis näeme, et kultuura rahwa majaloomad palju täielikumalt  oma otstarbel täidawad: nad toomad oma kaSwatajatele palju suuremat tulu, sest et need nende omadustest, mille pääle nendest saadan? saak on põhjendatud, kultuura rahwaste loomade juures palju täielikumad on, kui madala kultuura järjel seiSioa rahwa majaloomade juures. Nii leiame Läänc-Europa rahwaste juures mitmesugused  wäga rohke piimaanniga sarwioomade tõugust, kõige parema ja peeneina willaga lammaste tõugusid  ja niinelt Inglismaal wäga hää ja maitsema lihaga tapaloomade tõugusid, nii hästi sarwioomade,  kui ka sigade ja lammaste sugust. Meie näeme, et nende loomade juures just need omadused  wäga täielikud on, mis kaswatajoteie kasulikud  ja sellepärast soowitawad on. Juba see nähtus  sunnib meid arwama, et see mitte juhtumine ei ole, maid et ta karjokaswalajate kindlasihilise töö järeldus peab olema. Sest kudaS wõikflwad muidu just need loomade omadused nii täielikud olla, inis oja nõudmise järele kaswatajale kõige rohkem kasu toowad. Aga üsna kindlat tõendust selles, et praegune wäljamaa karjakaswatuse seisukord  mitte üks juhtumise asi ei ole, maid üksi karjakaSwatajate otstarbelise töö järeldus, annab meile see teadus, et palju praegustest wäljamaa loomade tõugudest mitte algajast saadik ci ole olnud, waid et nad aga wiimaste paari aastasaja  jooksul kaswatajate mõjul au ilmunud, nii kui paljudele tuttawad Inglis täiswerd ja Orlowi traawli hobused. Inglis Berkshiri ja Jorkshiri segade tõug, nii kui ka muud Inglismaa tapiloomade  tõud. Kui meie kõige selle pääle waatame, siis peame kahtlemata tunnistama, et loomakaSwataja isiklik mõju loomakasvatuse kohta wäga suur wõib olla, kui ta aga oma mõju oskab pruukida. Kuda wiisi wõib siis karjakaewataja oma mõsu karjataSwatuse kohta awaldada ja kudaS wõib ta seda oma soowide järele juhtida? Selle küsimuse pääle annab loomade kasvatuse  teadus -vastuseks, et meie karjakasvatust kõige rohkem oma soowide ja sihtide järele wõime juhtida  otstarbeliku suguloomade wälja valimise ja aSjakohalise noorte loomade üleskaswatamise läbi. Kes oma suguloomi otstarbelikult oskaks välja walida ja nendest sündiwald loomi asja kohaliselt üles kaSwatada. sellel oleks loomade kaswaluse kunst täielikult käcS. Ehk seda kunsti küll ühegi õpetusega täielikult  kätte ei wõi saada, maid selleks kõige piiält ka karjakaswataja isiklikku tegelikku osawõtmist karjakaswaluse tööst tarwis läheb, ja et nimelt suguloomade  wälja walimine suurt prattikaltkku teadust  ja osawust nõuab, flisgi wõime teiste karjakaSwatajate  teadusest ehk mõndagi leida, mida meie oma töö kergituseks kasuga wõikfime pruukida, ja katsume sellepärast lähemalt waadata, mis põhjusmõtted  neid suguloomade waiimise ja noorte loomade üleSkaSwatuse juures juhtivad. Igale ühele meitest on ehk see nähtus tuttaw, et inimeste juures järel tulem sugu oma wälimise näo. keha suuruse ja kuju, nii kui ka muude omaduste poolest oma manemate sarnane on, nii et meie wäga sagedasti ju wälimise näo järele wõime ära tunda, kelle sugust üks on. Muidugi on ka kõik karjakaSwatajad tähele pannud, et ka loomade keha kuju nende wanemate keha kujuga wäga ühte käib ja et nad karma poolest ja ka üksikute  wälimist märkide poolest oma wanemate sarnased  on. Meie teame, et punased loomad ka punasid  ilmale toomad, mustad muSte, kirjud kirju loomi, ja otsime ju meie oma märade sugutamiseks  ikka kena ja tubli täku selles teadmises, et meie ka kenamad warsad saame. See nähtus oli ju wanal ajal tuttaw. Kuna aga ühed loomakaSwatajad sellest nähtusest  mõtlemata mõõda sammusiwad, hakkafiwad teised seda lähemalt järele uurima ja arwasiwad wlimaks selles nähtuses üht kindlat looduse seadust leidnud olema t, mille järele wanemad oma järeltulewale  sugule kõik omad omadused päranduseks kaasa annowad. Teaduslikud uurimised ja katsed näitasiwad, et see arwamine täielikult põhjendatud on ja et selle looduse seaduse järele kõik elawad olud püüawad oma sarnasid ilmale tuua. Selle seaduse põhjendusest es wõi aga fiin mitte pikemalt rääkida, sest et see meid liig kaugele müks, tahan aga tähendada, et selle seaduse mõju majaloomade juures mitte igakord nii selgelt silma ei paista, sest et majaloomade esivanematest pärandatud omadused mitmesuguste välimiste mõjude waral, mis inimestest korraldatud saamad, aaStasajade jooksul palju muutunud on, kuna metsloomade juures, kes kõik ühesuguste wälimiste tingimiste all elawad, selle seaduse mõju ÜSna silmatorkav on. (Järg tuleb). Sõda. Sõjaline tegewuS on wiimaStel päevadel elawamaks läinud. KuidaS Wene ametlikkudest teadetest näha, tungiwad jaapanlased  pääle. Il), wcbr. teatas Kurvpatkin:  „EilasteS võitlustes saadud kahju ei ole weel kindlasti teada, aga wäeülema  teadete järele arvates ei wõi ta suur olla." Selsamal päewal teatas Saharow: „Täna hakkaS wastane rohkearwuliSte wäe« salkadega uuesti pääle tungima. , Meie kütid taganefiwad mäekülgedelt aegamisi ära, ja asufiwad kindlustatud seisukohtadele.  Pärast lõunat tuliwad vaenlase väejaod  nähtawale, kes lõunapoolt meie seisukoha  pääle tungisiwad ja pahemast tiiwast mööda minna katsufiwad. Kange lumesadu takistas tähelepanemist ja ei lasknud suurtükkidega  võidelda. Täna tungisiwad jaapanlased  nõrgemini pääle. Siisgi tuliwad mõned nende wäejaod 900 sammu pääle meie seisukoha juurde. Pimeda tulekul tungisiwad jaapanlased nõndanimetatud Beresnew Skimäe pääle. Nende pääletungimised  Ddi mitu korda tagasi."