i s e sellele arusaamisele tulema, et loomade piinamine toores auutu tegu on, peame i s e sellele otsusele jõudma, et meie loomadega  hästi ümber käima peame hakkama, peame ise ära nägema, et meie inimlik ja kristlik auutundmus seda meilt nõuab. Ning selles asjas ootab loom ka meilt kõigilt jumalalaste auuilmumist. Terwituse köne. Pceiud Waljala PõllumccSK sclisiS. Unustatud koosoiejad! Jõulupühade ajal siinse kihelkonna piirides wiibides sai mulle see lahke kutse osaks. Teie seltsi waatama tulla. Ühes sellega soowiti, et ma siin ka mähe külaleiba pakuksin. See pole aga mitte nii kerge asi, jõulupühadel küla leiba pakkuda, kus kellegi! ühestgi asjast puudus ei ole. Et aga siisgi seda lahket soowi täita, tahan ma teile, auustatud koosolijad, külakostiks ieiba pakkuda sest wiljast, mis reie eneste põllul  on wõrsunnd, teie eneste elu mäljal on kaswanud. Ma tahan siin külakostiks ühte ja teist rääkida, kus juures ma ennast nende sündmuste  püüle põhjendan, mis teie eneste keskel on nähtamale tulnud ja elule kutsutud. Nende sündmuste  najal tahtsin ma muu seas näidata, et Waljaia kihelkonnal nii hästi endisel kui ka praegusel  ajal mitmes asjas teiste Saaremaa kihelkondade  seas esimene tähendus on. Nagu manadest  ajakirjadest loeme, oli Saaremaa eestlastel 7 kindlust wõi linna, mida praegu „maalinnadeks" hüütakse. Sõja ajal, kui waenlane maale tungis, oli linn naeStele ja lastele warjupaigaks. Ka kallimad asjad ja wara wiidi niisugustesse linnadesse  marjule. Ka sõdimise ajal oliwad need linlasele  mõstu panna ei suutnud, siis sõditi linna malli päAl, kus juures waeniasele kiwa ja muud asju kaela loobiti. Kõigist nendest linnadest, mis manad Saaremaa eestlased ühel meelel olüvad ehitanud,  oli Waljala linn oma lugemuse  poolest esime n e. Aga see ei ole meel mitte ainus nähtus, mille järele waljalastel Saaremaa kohta esimene tähendus on. Palju tähtsam on aga see, et Waljala esimene oli terme!  Saaremaal, kus rahwas risti usu wastu wõttis, endisest pagana usu pimedusest risti usu walgusele pööris. Ühes neist kaemudust, mis Waljala maalinna keskel oliwad, ja mille aset praegugi meel wõib näha, on esimese saarlase ristimine Riia piiskopi enese käe läbi sündinud. Ehk meie küll ristiusu wastuwvtmisega oma ihuliku  priiuse ära kaotasime, siisgi teame maga hästi, kui suur tähendus risti usul pagana usu kõrwai on. Kudas see risti usu waStu wõtmine sundis, selle üle annab Läti Hendriku ajaraamat meile teatust, Nääri kuus a. 1227 ligi 800 aastat tagasi, tuli piiskop Willem Riiast 20,000 mehega Muhu maa alla, et Saaremaad, kes meel pärast eestlaste wnbaduse sõdasid, ainukene ise seisam waba maa oli, ära wõita. Muhu linn, mida praegu Linnuse linnaks hüütakse, piirati ümber ja 6 päewase piiramise järele häwitati ta ära. (Järg tuleb.) 9a nüüd, preili Rieke, tahame kokku Ma, teie Lulewa õnne paale! ütles tohter Kortum. Heldme aeg, mis teil siis ees on?! hüüdis wäikene, ilus, mustade hiilgawate silmadega proua uudishimulifelt. Tema tahab omale ühte kasulast wõtta. Proua Kortum lõi käed üle pää kokku. Oled sina käest ära! See pole wõimalik  wöta ometi aru pähe! See on küll wöimalik, aga ära tee sina nii kohkunud nägu naesukene! Aga niisugune suur wastutamine! Parem  wõtaksin ometi ühe koera ehk paar puuri lindu Jää rahule, see on ometi suur häätegu!  Aga, mida ütleb proua Minna selle kohta? Kui mina siit är» lähen, siis tahan seda temale rääkida, wastas Rieke rvähe aralt. Mida Minna ütleb? ütles tohtri proua, seda wõib juba ettearwoia, et tema niisuguse  näo teeb, kui meie mana kass, kui tema piima kaus eest ära imetakse - oh sa armas aeg, minul ei oleks julgust olewat temaga sellest asjast rääkida! See on ju ka raske, ütles tasakest: kah watauud naeSterahwaS, tarretanud pilgul oma ette waadates. Jääge terwest: tema ootab mind! Napi weerand tunni järele oli tema oli jälle kodus ja astus tupa. Õde Minna sõi just küpsetatud õuna ja Fritz lapis ühe raamatu kallal. Oh, see on hüä, et sa tuled tädi, hüüdis  Fritz. nüüd ivöime „Nahksuka" lugu edasi lugeda! Tädi pani oma käe poisi pää paale. Fritz, waata mu otsa sa saad ühe seltsilise  omale ; mulle tuleb üks sinu wanune wõeras, kes kauaks ajaks siia jääb  rõõmustad  sina selle üle? See on ometi midagi, sina oled üks tubli tädi, kisendas poiss. Mis jamsi jutt see on? tähendas proua Minna. Adami poeg tuleb minu juure, seletas tädi, päältnäha rahuliselt, aga tema rind tõusis ja wajus sääl juures tormilikult. Wõõraks? Ei, mitte wõõraks, maid tema jääb hoopis  siia. sohwa pääl istuja õde kahwatas ära. See tähendab see tähendab, et sa, et sa . .. Et mina teda omaks lapseks wõian! Et sa püüst rumal oled, tähendab see! hüüdis õde wihaselt. Ja et Rieke rahulikult  hääd ööd ööldes, lõik edasi harutamisel,  ära lõpetas, hakas Minna sohwa pääl wihaselt naerma. Soh, hüüdis tema laua pihta lüües, soh, nüüd wõid sina waene poiss oma suu ära pühkida! Aga ema, tahtis poiss waigistada, aga ema tõukas teda eemale, tormas oma magamise tuppa ja ägas sääl, nagu oleks temale kõige suurem õnnetus sündinud, kuna poeg omale roosilist tulewiku pilti uue seltsilise kõrwal ette maalis, Täd: Rieke istus teise korra pääl omas toas ja luges mee! kord seda piika kirja, mille Ivari jewal käel kirjutatud tähed tema kirjutaja raskest haigusest tunnistust andsiwad  (Järg tuleb.) Möndasugust. " Kui palju Inglise werd Inglise kuningal olemas? Keegi Inglise teadusemees  on naljaka järeluurimisi ette wõtnud: ta on nimelt kuningas Eduardi «vanemate nimekirja kuni Jakob IV. läbi katsunud, et ära määrata, km palju Inglise werd ja kui palju «võõrast werd Inglise praeguse kuninga soontes woolab. Uurimise tagajärg on Inglise seisukohast «vaadates, ivaga troostita, nimelt: Iga 4056 tilga seast, mis kuningas Euardi soontes liigub, on ainult üks tilk Inglise sugust, nimelt esiema Maria Tudori, Schoti-Jnglise kuninga Jakob IV. abikaasa poolt; kaks tilka on Prantsusemaalt, õnnetuma Maria Stuarti poolt; «viis tilka Schotimaalt (Jakob IV. ja kuninganna  Maria abikaasa krahw Darnlcp  poolt); 8 lilka Daanimaalt ja 4040 tilka Saksa sugust. Wargad hobuse kõhus. Parisi kurjategijad  oliwad mõne aja eest ühe sadulsepa juurest wana puust hobuse «varastanud, sille sisikonna wälja õõnestanud ja sinna niisuguse paiga «valmistanud, kuhu üks mees parajasti sisse mahub. Üks waras poeb hobuse sisikonda, kuna teine looma uulitsat kaudu «veab ja mõnda kojameest palub, et see jootraha eest looma oma talli «võtaks. Enamasti lepiwad kojamehed selle kaubaga ja wötaNad hobuse majaõuele. Hommikul tuleb hobuseomanik ja «viib looma jälle ära. Alati on aga samal ööl majast, kus hobune seisis, asju Karastatud. Esmalt ei kahtlustanud keegi hobusemeest, kuid «viimaks  hakkas politsei teda tähele panema. Korraks wõeti hobune kõige juhiga kinni ja «viidi politseisse. Sääl otsiti loom läbi ja leiti mees hobuse sisikonnast. Waltsmängija nuhtlus. Ühel pulmapidul  tabati keegi piduwõõraZ walemängimise  päält kinni ja sunniti sille kaardi, mis ta walesti andnud, ära sööma. Siis kihutati ta wälja. Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa endise talurahwaasjade  kommissari Kossatski süüdistuse asi tuleb 12. weebruaril senatis harutusele. Süüdistajaks on senati ülemprokuröri  abiline W. D. Shidlowskij, kaitsjaks wannutatud adwokaat S. P. Margolin. Senati poolt on KoSsatski kaitsjaks J. K. Beckmann nimetatud. Riia ringkonna kohtu osakondade üleüldisel koosolekul kinnitatud arukirja särele on nimetatud kohtu 2. kriminal osakonna koosistumist 1902 aastal Kuresaare linnas 7.—11. mai ja 16. — 21. septembri kuu päewade pääle määratud. 12. januaril oli Kuresaare linnawolinikkude  walimine. Walimine läinud rahulisti mööda. Kuid siisgi tuli enne walimist ja walimise  ajal mõndagi ette, mida meie siin küll harutama ei taha hakata, mis aga siisgi tulewale soole hääks õpetuseks wõtb olla. WolinikkudekS waliti järgmised isikud: ("märgitud isikud on enne linna wolinikud olnud; number nime taga näitab,  mitu häält keegi on saanud.) 1) "Theodor Lange 64. 2) "Eugen von Wardenburg 62. 3) "Hans Schwallbach 62. 4) "Georg Carslens 6!. 5) "Conrad von Sengbusch 60. 6) Richard Meywald 66. 7) "Constantin Rahr 66. 3) "Alexander Freundlich 66. 9) "Oscar Kunstmann 59. 10) Adam Nagel 59. 11) "Emil von Poll 59. 12) "Franz Freytag 59. 13) Karl Wilde 58. 14) "Karl Bergmann 55. 15) Albert lohannson 55. 16) "Erich Baron Nolcken 55. 17) "Karl Ockermann 55. 18) "Eduard Jacobson 55. 19) Oscar Wildenberg 54. 20) "Woidemar Lichinger 54. 21) "JuliuS Zaunit 54. 22) "Friedrich Weidenbaum 53. 23) "Karl Berendson 49. 24) "Eduard Wildenberg 49. 25) Karl Wellig 43. 26) Ernst Loewenberg 43. 27) "ErnstMnk 43. 28) Adolph Maas 43. M 4 Saarlane, 1902