Ja, aga Teie ei tea uuel faktisid. ütleS HolmeS. See nool, mida mina tingimata kihwtisekS loen, on surnu pää seest leitud! See kaart, mis Teie siin näete, oli laua pääl ja selle kärmal see imelik riistapuu kiw; nupuga. Kas need asjad Teile järeldamises  ei kõlba? Täiendawad ja tõcndawad arwamift igast küljest, tähendas politseinik iseteadwalt. Raja on kõiksugu India haruldasi aSju täis- Taddeus tõi tipi siia ja kui nool tõepoolest kihwtitatud on, siis wöts ka Tcddcus, nagu iga teinegi, sellega midagi teha- Kaart, see on tühine asi ja ei tähenda  midagi! Küfimwe on ainult see, kuidas  ta siit wülja pääsis? Aa! Lae sees on uuk! Ta kargas suure osawusega trepi päüle ja ronis läbi lae augu pööningule. Warfi kuuldus rõõmuhüüe: „Ma leidsin  uksel" Ta leiab ka wahcst midagi, ütles Hõime  S õlafid kehitades; mõnikord ilmuwad ta juures ka terawa mõistuse sädemed. Näete, hüüdis Atelmy JohneS, faktid on wiimati paremad, kui tõik theoriad. Minul on see asi selge. Uks wüb katusele wülja; ta on praegu meel lahti! Ma tegin ta lahti. Ah soo! Siis olete juba seda tähele pannud. Noh, hää küll! Kõige rvühemalt on meil nüüd see teada, mil wiifil meie sõber siit wälja on läinud! Inspektor! Siin, herra l Paluge herra Scholto siia. Sool Noh, herra Echolto, ma armun oma kohuseks Teile teatada, ei kõik Teie sõnad on tähele pandud ja Teid süüdiStawad. Ma Võtan Teid kuningana nimel wenna tapmise kahtlustusel  mangi! Nõnda see on siis! Kas ma Teile ei ütelnud! hüüdis wacne Scholto käsi ringutades  ja meie mõlemate pääle Vaadates. Olge mureta, hra Echvlto, ütles Holmes,  ma nõian oma pääie Teid Vabastada. Äcge lubage liig palju, hra Holmes, ürge tõotage ! ütles pelnjeinik waStu. See wötb raskem olla, tui Teis wahcst arwatc! (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. Pühapäeival, 5. oktsbril, Keiserliku Kõrguse, Troonipärija, Tsesarewitschi  ja SusrwürSti Aleksei N i k olajewitschi  nimepäewal peeti meie linna kirikutes tänupalwet, majad oliwad lipuehtes, mõisnikkude kojas mängis muusika  ja õhtul põlefiwad ilutuled. MaalaatsaretiS algas 1- oktobril uuS -vanaemade kursus. Kursusele on 4 naesterahwast tulnud. Õnnetus. SSmaspäewal, 6. skp. hommikul läinud keegi omale turupüült taimist toitu (wilja) ostma, käinud säül wiljakoormate wahel, leidnud ka koorma rukkisid, mis talle meeldinud. Kui ta raha hakkas otsima, et ära maksta, leidis ta, et rahakott kõige rahaga ära kadunud. Wäike lambanahast omatehtud -vaskraamidega  koti õnnetu omanik palub südamest hääd, auusat leidjat hää wacwatasu eest koti, mis raha täis oli, ~Saarlase" trükikotta ära anda, kust õnnetu kaotaja ta jälle kätte -vöiks saada. Üks waene saunamees. - Kuresaares tuttuw A. Lindholm oli awaidanud, et tal kõhuhaigus on, ja ta saadeti kui „tolerakahtlane" haigemajasse. Et tema juures aga mingisuguseid haiguse märkisid leida ei olnud, siis saadeti ta pärast seatud aega jälle kodusse tagasi. Asi oli -vist L. poolt wälja mõteldud, et seega laatsaretil »prii ieiwa otsa" saada. Ka maalt on üks mees haigemajasse saadetud,  kellel niisama mingisugust haigust ei olnud ja selle tõttu kodusse tagasi saadeti.  Sarnased oliwad siis Kuresaare kolcra juhtumised. On põhjust loota, et Saaremaa  küll kardetawasl külalisest sel aastal puutumata jääb- Sest ilmad lähemad juba külmaks, mis pahade kolera patsilluste olemas olemise Võimatuks teeb. Talurahwa põllupanga tcgewus Läänemeremaades. „GoloS Moskwõi" teatab  selle kohta järgmist: Saaremaal on pank rahwsle ärajagamiseks umbes 15,000 desjatini maad ostnud. Ta maksis 75 —9O rubla deSsatinist. «Pwl." Maalatsaretis walmistawad praegu ennast 2 isikut kobra haigete ravitsejateks. 13 isikut oli tarmis ja nagu näha, on ainult kaks isikut ennast üles andnud. Meile on järgmine õiendus «maldamiseks  saadetud: . Hääle" 58 sees seisan? sõnum, et Dr. Schweder Kure» saare meremeeste koolide arsti ametit mi t te waZtu ei ole wõtnud, mille tõttu Dr. Sohn selle ameti pääle kinnitamiseks ette on pandud, ei ole õige. Kuresaare meremeeste koolide direktor: Z. Prinz. Kihelkonnalt Kohalik Eesti Kooliselts  kawatseb käeSolewa sügise ja talwe jooksul rea pidu- ja köncõhtuid toime panna. Hakatust tehti piduõhtuga Mihklipäewal.  Kooliõpetaja A. Hansschmidt kõneles  Dc. Kreutzwaldi elust ja kirjandusliscst  tcgewusest. Selle järele tuliwad näitemängud «Poissmehed" ja „Karu". Osawvtmine oli keskmine. WiStiSti awaldaS monopol, mis waatamata suurest kirikupühast,  kahjuks, lahti oli, liiga juurt külgetõmbamise  wöimu. Kohalikkude tegelaste seas liigub mõte monopoli kinnipanemist kõigil kirikupühadel ülemuselt paluda. Soowitaw  oleks, et ka konwent selles asjas sammusid teeks! Järgmisel kõneõhtul, pühapäcwal 12. oktobril, kõneleb Dr. S, Talwik kolera üle. Edasi kõneleb kooliõpetaja A. Hansschmidt  meie noorest kirjamehest J. Lattikust ja kannab paar toredat jutukest tema uuemast kirjatööst «Meie noored" ette. Sisseminek on wabatahtlik. Soowime õhtule hääd kordaminekut! Margused. WiimaSte septembri kuu päewade sees on Kihelkonnal kolm märgust korda saadetud. Kahtlus langeb X. pääle, kes hiljuti wangist lahti sai, kus ta warguse pärast istus. Mustjalas, Almla külas, on ka kolm ivarguft korda saadetud ja nimelt 26. septembril. Ära on warastatud rätikud,  õuni ja mõnda muud kraami. WaraS teadmata. Poidelt. 29. sept. nägiwad Suure- Rahula küla karjased küla heinamaal häkitseit  paksu suitsu tõuswat- Nad jookfiwad lähemale: J. Kiwi päralt olem heinaküün põles. Tuld ära kustutada ei olnud karjastel  wõimalik. Kahju ligi 79 rbl. Küün ja heinad kinnitamata. TulehakatuS arwstakse kurja küe läbi sündinud. Meere külas kolis ennast keegi X. teise korteri pääle, kusjuures kõik kraam laiali «li. Hoowi pääl jooksis wäiksne 2. aastane poisikene ja silmas wäikest klaasikest,  kuS punast wedelitku sees oli. Laps wötltS klaasikese kütte, kiskus korgi päält ära ja jõi see tühjaks, mis pääle ta warfi nutma hakkas ja wanemats inimeste juurde  jooksis klaasikest käes hoides. Asja tähele pannes leiti, et laps karbolihaput joonud. Säälolijad ei teadnud enam midagi ette wõtta, ja pidirvad päält waatamo, kuidas laps walu seeS wingerdaS ja kisendas,  kuni mõne tunni pärast surm ta mälust päästis. Muhust. Muhu laewaasjandus sai wiimase tormi läbi palju kannatada. Mõisaküla  meeste sumplaew „OSkar" jooksis Koguwa alla randa puruks. Teine sumplaew,  mis Riiast tulles arwatawasti keset merd tormi kätte juhtus, on tänini kõige Seda ja teist. Põlen, wesi. Wanad kirjad teawad ühest saladuslikust sõjatules! jutustada,  mida Grecka keisrid hääde tagajärgedega  oma waenlaSte waStu tarwitanud. Tuli lastud priisidega mee pääle ja põletanud  lõik waenlase laewad süäl ära. Nüüd tuleb Saksamaa püälinnast sõnum, et see tuli nüüd uuesti üles olla leitud. Berlini insheneril R. Fiedleril läinud korda Greeka tuld walmistada ja päälegi weel palju täielikumalt kui greeklastel. Lugejad kujutagu endile järgmist katset ette, mis Fiedler oma wõõraste ees tegi. Harilikusse waabatud pesukaussi kallati wäikesest klaasist  nõnda palju saladuSlist Vedelikku, et põhi kaetud sai- PritSkannust. millel sõel otsas oli, kallati selle järele wanni sisse mett, ja kohe töufiwad säält tuleleegid üles. Kahtlemata on sellel leidusel sõjaliselt  suur tähisus, sest tähendatud tuld mõib nii hästi enese kaitsemiseks kui ka waenlase pääle tungimiseks tarwitada. Wäljamaa mehed on igati pidi püüdnud rohu saladust wälja uurida, aga tänini ei ole see neil wcel korda läinud. Pääle keiser Wilhelmi, keS ennast kord naljatades selle Induse ristiisaks nimetas, tunneb ka Preisi sõjaminister Ficdleri leiduse kohta suurt huwituft. Mis söjaministerium leidusega  pääle hakata mõtleb, ei ole meel teada, kuid aimamisi on selle kohta fiiSgi amaldatud. Sadamate ranna ja kindluste kaitsemise juures saadaks see rohi suurt lasu, sest une põlema pistmine on tardetaw  sõjariist waenlasele. Kõige imelikum on, et tuld weega mitte kustutada ei wõi. Jnjhener Fiedler pani kord katse pärast Walge järwe Berlini juures põlema ja siis katsuti tuld pritsidega ära kustutada, kuid see ei läinud korda- Siin on selgesti näha, et wesi enam tulest jagu ei saa. Palamas, mis põlew järw wälja laotas, oli wäga suur ja ühtlasi aias tuli suuri suitsupilwi üles. Keiser Wilhelm lasi kolm korda enese juuresolekul selle tulega katseid teha- „Koit." Waiise meeleline inimene kannatab pahandust rahulikult, ta hoiab ka meeleärahevlist  walu sagedasti salaja oma põses; tormine kaebab alati. Haki trahteri ees Haapsalus on salk Hiidlast  ja mõni „ülemaa mees". Üks ülemaa mees ütleb: „Täna on Tõnise päew. Tänasest päewast kuni kewadeni peab peremehel loomade tarwis pool põhku ja pere tarwis pool leiba weel olema." „Tühi jutt," kostab hiidlane. „Minewal talwel oli minul sel ajal pere tarwis terwelt kolm leiba weel ja stisgi tuli kewadeni leiwa puudus.  Poolest leiwast ei maksa rääkidagi." M 73, Saarlane, Z9OB