enesetapmist kõige rohkem ette sakslaste seas, selle järele tulswad «venelased, siis lätlased, poolakad ja eestlased. Kõige wähem enesetapjaid on juutide hulgas. Seisuste järele tuleb enesetapmist kõige enam aadeliseisuses ette, selle järele tulewad  kaupmehed, wäikekodanikud, «vaimulikud  ja talupojad. Linnades tuleb enesetapmist  2V» korda nii palju ette kui maal; kõige rohkem aga Tartu linnas. Aastaaegade  järel tuleb enesetapmist kõige enam kewadel ette, kus öitsew loodus elust tüdinud  hinge pääle kõige rusuwamat mõju awaldab. Pääpõhjuseks, mis enesetapmisele kihutab, on Liiwimaal «vaimuhaigus ja kehalikud tõbed. Muudes Europa maades on enesetapmise olud umbes niisama sugused. Tähelepanemise  «vääriline on aga see nähtus, et «venelaste  hulgas, kes Liiwimaa kubermangu on asunud, enesetapmist «võrdlemisi pool rohkem ette tuleb, kui teistes Wenemaa kubermangudes. Arwustiku kokkuseadja seletab  seda nähtust sellega, et «venelane Liiwimaal sarnastes oludes ja tingimistes peab elama, mis tema maimule otse wastased  on. Tõepoolest annabgi enesetapmist? arm nende seltskondliste terwis-olude ning elutingimiste kohta selge otsuse, milles enesetapja on pidanud elama. Seda rõõmustawat nähtust, et enesetapmist?  arm wiimasel ajal on wähcnenud, loeb nimetatud leht Liiwimaa-kubermaugus toime pandud uuenduste wiljaks. Läänemere kubermangude kroonumaade  ülem, tõsine riiginõuunik würst Meshtsherski, on Läänemere maade põlluasjanduse  ja kroonumaade walitsuse ülemaks nimetatud. Tema abiliseks on kollegianõuuuit  Dawidow säätud. Peterburist. Kursused töölistele. Peterburi linna koolikomisjon on, nagu ajalehed  tsatawad, tööliste kursuste toimepanemiseks  30000 rubla anda otsustanud. Kursused mõeldakse kahes jaos sisse seada: ehituse ja elektritehnika osas. Kooli «võetakse neid «vastu, kellel niipalju olgusharidust on, et õpetusest jagu saamad—  Juubeli kingitus Peterburi linnale. Wene linnade saadikud, kes päälinnale tema jubileumi puhul õnne soowimaS laisimad, tegiwad erakoosolskul otsuseks, linna «valitsusele lahke wastuwõtmise eest 1870. aasta linnaseadust kinkida, mis hõbedasse on köidetud ja mille kaan Peeter  Suure ja Aleksander 11. auusambaid ja Peeter I. paati kujutab. Riigi hoiukassade st kõneleb  „Russk. Wed." ja ütleb, et maewalt mujal niisuguseid suuri summasid kokku tuleb, kui riigi hoiukassadesse. RahaminiSterium  teeb kõik, et kassadesse raha kokku tuleb, kus seda iganes saada on. Missuguseks otstarbeks lähemad aga Mk need summad, küsib leht, mis kassad on kokku kogunud? See raha läheb, ütleb leht, riigipanka; kapitalid, mis teistsugusel kassade korraldusel wäga hääde tagajärgedega  neis kohtades tarwitusele wöiksiwad  tulla, kus nemad kokku on tulnud, woolawad keskkohtadesse kokku, kuna kohalikkudeks  tarwitusteks mingisuguseid wabakapitallfid  üle ei jää. Kui need summad kohalikkudele laenu-asutuStele tarwitada antaks, siis «võiks neid kohaliku kaubanduse js tööstuse kasude tõstmiseks tarwitada. Kohalikud eestwõtted kaotawad selle läbi pinna jalgade alt. Mis teeb aga riigipank nende summadega,  küsib leht edasi. PõhjuSkirja järel vßsb tema nende eest riigipaberid ja vaktsvse poolt kindlustatud Paberid. Kuna rahaministerium neid kapitalisti, tarwitab, annab tema wabalt raudtee-laenusid wälja ja ei pea mitte nõnda rahaturu seisukorda silmas kui waremalt. Kassades leidis ka riigi laenu-usaldus suurt toetust, Warssawist. Nagu Juudi lehed teatawad,  on juutide asumise-komitee wiimasel ajal juutide käest wäga palju palweid saanud, et komitee neile Brasiliasse Väljarändamiseks  toetust annaks. Üks jagu Juudi perekondasid on juba Amerikasse ära reisinud, „Warsh. Dn." teatab, et Warssawi juudid otsuseks on teinud Kishinewi sündmuste  pärast kaks kuud leinariideid kanda. Ämbliku wõrgust riie. Mõni aasta tagasi teatasrwad Warshawi ajalehed, et üks Lodsi insener olla ämblikka hakkanud kaswatama. Muidugi hoiti salaja, mis tarwiS niisugust pisikesi putukaid õige hääst söödetakse, aga nüüd on wäljas, et ka ämblik oma igapäewase leiwa küll ära maksab. Tähendatud inseneril alamad sugulased Warshawis ja need saiwad nüüd selle isanda käest õige algupäralise kingituse  ämbliku wõrgust riiet. Insener murda juba ammugi selle küsimise  kallal pääd, kudaS ämbliku wõrgust riiet walmistada, ja nüüd kaswatada ta wäga mitmet sugu ämblikka ja proowida hoolega nende wõrgu sitkust. Tema waewa ja katsete tagajärg olla röõmustaw. Ämbliku  wõrgust walmiStatud riie olla wäga ilusa wärwiga ja kaunis iseäranis oma kerguse ja läike poolest. Bakust. Wangimaja kool. Nagu „Bak. Jöw." teatawad, asutatakse Baku wangimaja juurde lähemal ajal kool wangide tarwis. Kooliõpetaja palga wõtab piiskopkonna walitsus enese kanda- Wäljamaalt. Berlittis, 2Z. mail. Saksa juutide abiselts on Kishinewi juutide tarwis seni 345 tuhat marka kogunud. Prantjusemaalt. 20 a. magas Prantsusemaal  Thenelles üks naesterahwas, kuni nüüd ärkamisele saama hakkas, aga siis ka ära suri. Ta oli lapsest saadik nõrga ja haiglase loomuga ja hiljem märgati ta juures langetõbelifi nähtusi. Kui ta siis 22 aastaselt lapse ilmale tõi, kes aga pea suri, läks asi üsna halwaks, kuna mõned wallatud nõdrakest sellega kohutasiwad,  et ta lapse surma pärast wastutusele wõetawat. 21. mail 1883 langes ta siis kohkumise tagajärje! tarretus-unesss ja oli selles terweni 20 aastat. Kõik see aeg ei awaldanud mingit arusaamist, kuna ometi nõrk hingetõmbamine ikka tunnistas, et elu alles sees oli. Toita katsuti teda kunstlikult rammuleemega, mida õlekõrrega ühe hambaaugu läbi suhu saadeti, sest hambad  oli õnnetu kramplikult kinni pigistanud.  Et säärane toitmine ikka wäga waewaline  oli, siis lõppes magaja muidugi pikapääle üsna ära, nii et wiimati ainult luu ja nahk oli. Kõik ülesäratamise kutsed  jäiwad asjataks. Alles mõni kuu tagasi  hakkas ta nõrgalt ärkamise-mürkisid awaldama liigutas käsa, näitas ka aru saawat mis temaga räägiti ja katsus wastata.  Aga ühes ärkamisega ligines ka surm, ja 15. mail. kustus elu täiesti. Meelitamise nuhtlus. Prantsusemaal olla ükskord järgmine seadus wälja antud: „Naesterahwad, kes näo punaseks  ehk walgeks shminktmise, hää haisuga pomadite ja õlide, walts hammaste, malts juukste, kõrgete saapakandäde ;ne. läbi kedagi  kuningliku majesteedi alamat meesterahwaft  enestega abielusse astumisele awatele- wad, tulewad nõiduse pärast kohtu kätte anda ja abielu tarwis kõlbmata (-võimatumaks)  seletada." Siidiwärwimine. Esperanto keelne ajaleht „Lingvo Jnternacia" jutustab järgmisest kombest, misga Prantsuse lahutuSteadlased siidiussi kehas wärwiwad.  Nad panemad lehekeste hulka, mida ussikesed söömad, mitmesuguseid wärwiaineid. Ussikesed söömad nii segatud lehekesi wäga hää meelega; nende kehad muudawad siiS oma karma, ja pärast kuduwad nad punast, sinist, kollast jne. siidi, selle järele, missugust wärwi neile sisse anti- Parisist Madridi wõeti neil päiwil suur motoriwankrite wõiduajamine ette, kus juures aga niipalju õnnetusi juhtus, et Prantsuse minister wõidusõitmise Prantsuse  rajades ära keelas. Paljud on wõiduajamisel ja selle läbi surma saanud. Ajamise kiirus en läbistikku 100 wersta tunnis olnud. Austriast. Austria piiskopp Schuster oli karjasekirja awaldanud, mis meie aja kohta juba iseäralikuks tuleb lugeda See karjasekiri käib ewangeli-usuliste mastu ja annab kõigile oma wagadele karjatalledele käsu, ewangeliusulisi ketseriteks lugeda, neid mitte teretada, nendega mitte kõneleda  jne. Et kirja wastu kõigil pool protesteerin, siis on ta nüüd tagasi wõetud. Bulgaria ja Türgimaa. Bulgaria püüab Türgimaaga Makedonia asjade pärast otsekohe kokku leppida, aga see ei näi tal korda minewat. Tema iseäralik saadik on Konstantinopolis küll kõige lahkemal wiisil wastu wõetud, aga kindlalt ei ole talle midagi lubatud. Sohtvias, 21. mail. Makedoniast tuleb sõnumid, mis üksteise wastu käiwad. Nii on raske ütelda, kas mässuline liikumine  kaswab wõi kahaneb. BulgariaS peetakse palju rahwakoosolekuid, kus Türgimaad  ta waljuse pärast laidetakse ja «valitsust  bulgarlasi kaitsta kästakse. Püha mees aitab omast kohast. Türgi saadik Wienis jutustab järgmise 100, mis näitab, et säälsed «vaimulikud mehed päõle lugemise ja laulmise ka salakaupa oskawad wedada. Arwata kuus nädalat tagasi läks Bulgaria metropolit Dubrist, kus ta alaliselt elas, Saloniki- Tee pääl jäi mees Kretsowis seisatama, kuhu tale mitu aami wiinaga saadeti. Türgi walitsus leidis «vaatidest wiina asemel patronisi, mis Martini püsside jaoks oliwad määratud, ja mis üle piiri oliwad tulnud. Inimeste käest, kes salakaupa wedasiwad, saadi kiri kätte, mis metropolNi hoopis teotab, aga pääle selle leiti ka muid dokumentisi. Metropoliti maja läbiotsimisel leiti säält weel suur hulk püssist ja patronisi. Roomas, 20. mail. Jtalia linnades on wiimaStel päiwil Austria wastaseid meeleawaldusi olnud, millest iseäranis üliõppijad  osa on «võtnud. ..Tribuna" palub nüüd üliöppijaid, meeleawaldusi jätta, sest et need Jtaliale ainult kahju teemad. Cherbourgis, 17. mail. Etla juhtus siin iseäralik lugu. Walk lõi ühe laewa pääle ja jooksis ankruahelaid mööda alla merepõhja miini juurde, mis põlema plahwatas.  Sadamasse jõudew aurulaew „Würst Bismarck" oleks selle läbi peaaegu  õhku lennanud. Aurulaewa lae! «valitses  suur ärewuS, mis aga kohe kadus, niipea kui nähti, et laew wigata oli jäänud. M 22 Saarlane, 1903