Saarlane. UM Üleüldine politika ajaleht maa- ja linaarahVale ZM tk ts. Teisipäewal, 15. mail 1901. XV!> aastakäik. maksab: Saaremaal pooles aaStas 1 „ „ PoStiga saadetud aastas. A „ „ Pooles aastas 1 L 5 „ Ilmub iga Saarlane .!>» 30 ilmub pühade pärast ueljapäewal, 3-1. meiu k. p. Kuu. Kõne peetud 2. wcbruaril 1901 Kuresaare linnas Kärla kihelkonna koolimaja kasuks. Kõneleja J. Kerg. (Lõpp). Tuttawad eeStikcele ja muinasusu uurijad  akadeemikus Wiedemann ja Holzmeyer ja teised, nimetawad usku kuu mõjust taimede  ja loomade pihta eestlaste manaks usuks. See sünnitab armumist, nagu oleks niisugust  usku eestlaste juurest üksi leida. Asi pole nõnda. Ühes pölluhariduse õpetuse raamatus, mis herra Joh. Herm. von Neidenberg 1695 aastal Saksakeeles wälja annud ja Riias trükitud, kästakse põllu kündmise ja küliwise, looma kaswatamise ja toherdamife ajal ikka kuud tähele panna. Sääl seisab: Kui wilja õitsemise ajal kuud warjutakse, siis on wilja sao' napp. Kase mahla wõctakse täis kuuga, see puhastab maksa, kopsu ja põrna haigusest ja pale wistrikkudest- Rohu juuri peab noores kuus korjama. Talinisu kütitakse manas kuus; kui noores kuus lülitakse, muudab ennast rugiks. (Siis peaksiwad ju kassipojad, kes noores kuus sündinud, endid rolits j muutma). Põldu peab wanas ehk täis kuus kündma, siis jäcb maa pehmeks ja ei aja umbrohtu. Kõik juurewilja, nagu knrtuhwlid,  leiteid, porgandid, peab wanas kuus maha tehtama. Kui kuul küür selgas, ei ole hää küliaeg- On jõulud noores kuus, siis tuleb suwel hää linasaak. Sead peab noores kuus nuuma pääle panema. Noort wafikat ei tohi kuuwalg I õue lasto, siis jäeb kiduma. Wasikat ei wõi hundi kuus sweebruar) ema alt ära wõtto. Munad, mis kana alla haudumiseks pannakse, peawad noorel kuul munetud olema, muidu jäewad mädaks ja kuu ei tohi haude-munadele pääle paista. Nõnda õpetab see Saksa põlluhariduse raamat 200 aaSta eest, ja sarnaseid õpetusi leiab meel praegusel ajal wälja anlud kärneri ja kokka raamatutes Saksamaalgi õieti küllalt. Waata Henriette Davidis Köögi ja aia raamat  perenaestele. Mlumen u. Küchenganen  für Hausfrau) trükitud 1870 o. lehekülg 45- Kuu usku oli siis manast sakslaste, lätlaste, mana roomlaste ja kreeklaste juures. Kreeklastel oli oma luu jumal Artemis ehk Seleue, kellel luid kroon pääs, kellele nad templi ehitasiwad, kus teda kumardati. Wana Paabeli rähmas  tõstis kuu taewa isa anu sisse, nimesid  teda Peeli I. pojaks ja loojajumalaks, uskudes, et kuu rohkem sigiduft loomadele ja taimedele annab kui päike- Kuud unustatakse  H t i n a, J a a p a u i ja Hindu r-ihwaste juures otsekohe jumalikul wiisil. Ahwrikamaa neegrid, kahwrid ja hottentotid kumardawad kuud, kui jumalat. Hottentotid arwawad, et kuu käes wõimus ollagi elu ja surma inimestele  saata- Hottentotid jutustawad: kuu saatnud üks kord jänese inimestele ütlema: Nõnda kui mina elan ja suren ja Me ülcsse tõusen, nii peate ka teie elama, surema ja jälle elusse tõusma. Jänes mees küll kerge jalaga, aga hirmus sandi mälestusega, jooksnud küll ruttu inimeste juurde, aga ütelnud: nõndagu mina elan ja suren, nõnda peate ka teie elama ja surema,  unustanud aga kõige tähtsama sõna ära: Ja jälle elusse tõusma  sellepärast  ei töuswat surnud enam ülesse- Nõnda ei ole siis kuu usk mitte üksi eestlaste päris oma, waid on kõikide maailma rahwaste muinasusu juttudest ja lugudest leida ja elutseb praegugi meel mõne rahwa südames kaunis elarvalt- Juba püha kiri räägib meile, et paganad, enne kui seda üht ja ainust Jumalat tundma õppisid, päikest kuud ja taewa tähti kumardasiwad. See arwamine, et kuu oma walgusega nooruse ja wanadusega tai.neste ja hingega loomade kaswamise ja elu kohta nii suurt mõju awaldab, et ta seda elu kaotada ehk kosutada wõib on siis küll Ülestunnistus. Gustav Höiker'i järele. (Lõpp). Kohtuarsti uurimisel tuli awalikuks, et Hartfelder mitu hoopi raud joonelauaga wastu pead saanud ja nende hoopide läbi ka surnud oli. Prachwits kaewati kahekordse  kuritöö pärast sisse see on, ta olla oma peremehe ära tapnud ja 11,000 kuldnat tema kassast waraslanud ja tahtnud  sellega ära kargada. Kacbtusealune, kes muidu auusasti elanud ja oma (uue aastase tcenise ajal Harlftlderi usalduse ära teeninud oli, kinnitas, et ta ilma süüta olla. Tema seletuse järele oli osi nõnda: üks Berlini wilja kaupleja oli Pesti linnas rohkesti Ungria wilja üles ostnud, mis erarongiga Berlini pidi saadetama. Hartstlder, kes temaga ühenduses oti, pidi piiri püül jaamaülema Austria rahaga wälja maksma. Wcoraha, mis erarongi eest kuni piiri püüle sagedasti 11.000 12,000 kuldnat wälja tegi, sai siitsaadik ikka poStiga sinna saadetud. Selle jaama püüle oli itka otsata palju kauba rongisid kokku kogunud, mille läbi wilja rongide edasi saatmises sagedasti kahjulikkusid takistust  tuli. Selle pärast tahtis kontorist Hartsclder nüüd iga korra ajaks üht oma ametnikkudest sinna saata, et see jaama ülema abiga takistamata wilja edasi toimetaks.  Kasu, mis selle läbi tuli, oli palju suurem, kui selle reisi kulud. Sell pücnul, mil Hartseldcr koledasti tapetud sai, pidi selle asjaga hakatust tehtama. -Ja kontorist oli juba Prachwits'i  juuresolekul oma kõige osawamale sellile ütelnud, et tema wist täua pärast nende wahetatud 11,000 kuldnaga senna jaamale reisima saada. Pärast seda ei olnud kontorist sellest enam midagi rääkinud  ja oli õhtu ees wäija läinud, kust ta kontori kinni panemise ajaks weel mitte tagasi ei olnud. Kuna kõik teised ametnikud  koju läksid ja nendega ka ühes Ma» kart ses arwamiscs, et peremees asja tcisite seadnud, jäi Prochwits üksi kontori peremeest ootama, et temale meele tuletada, et need 11,000 kuldnat meel ära saatmata on. Kui Hartfeldcr wiimaks tuli, olnud tema wäga erutatud. Hää, et ma teid siit meel kätte saan, oli ta sisse astudes raamatupidaja maotu hüüdnud. Praegus on keegi mulle uulitsa pää! teada annud, et Berliin wilja kauplus jääda pankrotti. Meil on süält üle 100 tuhande taalri wcoraha saada; on see jutt tõsi, stis peame terawad olema. Teie teate, et kaks wilja rongi neil teel on, üks on juba Austria piiri pääle jõudnud ja teine on alles Pcstist wälja tulnud. Seda wiimast laske Miinis kuhu teie täna õhtu weel reisima peate, wälja laadida meie kulu pääle, et meie oma raha päästa wõime. Estmise eest aga makske piiri pääl weoraha  ära ja nii pea kui ta siia jõuab, lasen ma wilja oma aitadesse wälja laa- dida. Siis on meil kaks raswast suutäit ja wõime rahuga asja lõppu oodata. Teie peate kohe raudteehoowi minema ja ma ise lähen pangapidaja Möiselwitsi juurde, tema km st selle jutu pärast järele pärima. Ei tea aga pangapidaja midagi sellest, siis on mind tahetud muidu selle jutuga ehmatada ja nõnda katsun ma weel enne rongi ära minikut raudteehoowi jõuda ning siis ei pruugi teie mitte kaugemale sõita kui Austria piiri pääle ja sääl need 11,W0 kuldnat ära maksta. Ei tule ma aga mitte, siis jääb nõnda kuidas ma esiti rääkinud olen ja teie wõtate pileti kuni Miini. Nõnda olla kaebtusaluse tunnistuse järele  tema peremees seda asja seadnud. Prachwits olnud selle ootamata pääle sunnitud reisimise pärast üsna kohmetanud.  Ta olla ütelnud, et tema abikaasa olla surma pääl haige ja tohtri üteluse järele pidada täna ööse üks mahe tulema; temal olla ilmwõimata seesugusel seisukorra! ära reisida. Sellest aga ei tahtnud Hartfelder  midagi teada. Tema ise ei wõida oma nõrga termist pärast mitte seda reisi ette wotta ja teiste ametnikkude seast ei leida ta kedagi, kelle kätte ta seda toimetust,  kus pool tema kõigest warast mängu pääl on, wõikS usaldada- Kõik Prachwits, palwed olnud ilma asjata ja kui ta wiimaks  otse kohe öelnud, et ta ei wõida praegusel silmapilgul oma surijast abikaasast  lahkuda. fiiS läinud see waidlus nende wahsl mi ägedaks, ct Hartfelder Shwarda-