mine oli kehw: harjumata, ei andnud kokku kõlagi. Näitemäng kanti kaunis ladusasti ette. Riide seadmise  pääle oleks pidanud küll enam rõhku pandama,  et mitte terweö S järgulises mängus, kus wiimased järgud aastate pärast olewat aega kujutumad,  ühedes ja samades riietes inimesed ei ilmuks. Peeter, täis Eesti nooremehe tüpus, ilmus wälja õmmeldud kaelatagusega Wene särgis ja rääkis kaunis wisalt Eestikeelt: tähte „l" laialt nagu Wene keeles. Iseloomudest peaks ka iveidi paremini aru saadama; kõige wähemalt ei tohiks mitte Eesti Üba Kaarlit Wene Jwaniks teha. Wäikesed osad peaksiwad ka paremini mängitud saama, muidu rikumad nad terme mängu ära: külamees tuli ette, wahlis üksisilmi etteütleja kongisse, naeratas ja ei rääkinud sõnagi. Nõnda rikkus ta Mardi ja Ema kaunis korda läinud mängu ära. Paremine mängiti Mardi, Ema ja Reeda osad. — Tänu nendele, kes pidu toime paneku juures waewa nägevad ja jõudu mööda lõbu ja lahutust rahwale pakkustwad. Üks pi ouline. Saaremaa kõrtside kohta kirjutawad „lludised" : Pääle monopoli tuleku jäeti mitmele poole suuremate teede äärde kõrtsid alale. Nendest pidiwadkäijad pääle õlle pääasjalikult  öömaja, sooja ning külma toitu ja hobusemoona saama. I. januarist s. a. anti Lnwimma kuberneri pool uued täiendawad  eeskirjad, millede põhjusel joogi- ja kõrtsimajasid hästi tuulutada ning nende põrandaid iga kuu kõige ivühemalt üks kord pesta tuleb. Pääle selle peab ka wäljakäigu kohtadel puhtus walitsema. Missugune lämmaStaw hais wastu tuleb, kui Saaremaa kõrtsi ukse awad, seda wõib see inimene arwata, kes gaasi walmistamise  wabrikuS on käinud. LämmaStaw õhk tuleb sellest, et kõrtside aknad mitte lahti ei käi, õhuaknaid ei ole (mõnes kohas on seda moodi tehtud, aga ilma hingedeta, naeltega kinni löödud) ja et kõrtside põrandaid aaSta jooksulgi wist mitte kordagi ei ole pestud. Jalgadega sisse kantud sõnnikust, süljest ning mõnest nimetamata märjukesest põrandale  kogunud kord ja haisewast tubakast suitsenud seinad wõib arwata, missuguseid  terwise wastalisi olufi need kõik umbses majas sünnitawad. Pääle leiwa ja soolase kala (igakord ei ole neidgi) ei ole pea ilmasgi kõrtsidest muud toidust saada. Joomamärjaks saab kõrtsist õlut; mõnel pool selle nimelist solki- Tellid pudeli õlut, maksad 10 ehk 11 kopikat, maitsed ei kõlba. Nõuad raha tagasi ei anta. Mõni karskuse sõber ehk hüüab: „Mis õllest rääkida ei ole tarwis juua I" Ei ole õige. Asjal mitu põhjust. Tellid theed saab poole ehk tunni aja pärast. Ei ole iga kord aega nii kaua oodata ja ei püsi ka janu kannatada, aga kaewu külma wett ja iga kaewu toorest wett ei kannata igaühe termis  wälja. Kellel wõimalik on oma- ehk posttõldadeS sõita, sellel just tarwidust, ennast kõrtsidega tutwustada, muidugi ei ole, aga ühehobuse mehel on pika tee päül öömaja, puhkamise kohta sooja, puhta õhuga, sooja söögi ehk muu kohalise toiduga ja puhta, terme joogiga tarwis. Kui kõrtsid nimelt peawad puhkepaikade aset täitma, siis peakfiwad need, kelle kohus fee on, kõige suuremat hoolt kõrtside, kui awalikkude kohtade terwislise seisukorra eest kandma. Kuberneri eeskirjade tabel on trükitult kõrtsi seina pääl, pea terwe sein täis. Mõnes kohas buhweti kambris. Kui kõrtsimehelt  küsida, mis sääl sees öeldud on, siis wastab ta: „Kes sellest oru saab Wene keeles." Mõned kõrtsimehed ütlewad  koguni, et need eeskirjad maa kõrtside kohta ei käi. Ei tahaks niisugust kõrtsimeeste  awaldust uskuda, sest miks need tabelid muidu saadeti, ega ometi mitte kõrtsi seinade tapeetideks? Eeskirjad, mis maõrtfidesse ja nende pidajatesse puutu» wad, peaksiwad pääle Wene keele ka tingimata  kehalisis keeles trükitult rahwa toas üles pandud olema, nii et neid igaüks, kõrtsipidajad kui ka reisijad wõiksiwad lugeda. , Düna-Z. järele olla Jurjetvis linnas ..Ohulaewa" nimeline selts. Selle liikmetel  olla imelik eesmärk, alkoholi joomise edendamine. Seltsi liikmeteks wõetawat kõik wastu, kes aga soowiwad seltsi astuda. Seltsis olla ka mitmed endised Tartu üliõpilased.  Peterburist, Werinearwustik. Neil päiwil, teatab Nowosti, on wälja arwatud,  kui palju inimesi reisijaid ja teenijaid 1902—1903 a. jooksul- Wenemaa raudteedel  juhtunud õnnetuste läbi surma ja wiga on saanud. Üleüldse on surma saanud  321 reisijat ja 3233 raudtee teenijat.  Wiga saanud on 6973 reisijat ja 39004 raudtee teenijat. Nii siis on 3544 inimest surma saanud ja 45977 inimest wigaseks tehtud. Helsingis, 3. juunil. Kella 11 ajal e. l. tuli kindral-adjutant Bobrikow jalgsi senati maja juurde. Kui ta saatjad ära minna lasknud, aStus ta üksi sammaskäigusse ja läks treppi mööda üleSse. Keskmise korra pääl lasti kindral-kuberneri  pääle rewolwrist kolm pauku. Üks kuul, mida Wladimiri auutäht tagasi hoidis,  muljus rinda, teine lõi kardetawa haawa kõhusse ja kolmas puutus kergesti kaela. Paukude pääle jooksiwad senati teenrid  appi. Kurjategija lõpetas kahe kuuliga oma elu. Rasketest haawadest hoolimata läks kindral-kuberner üksi koosoleku-saali ja km senatorid aSja järele pärisiwad, rahustas ta neid. Were järele, mis kindral-kuberneri riietele  ilmus, saiwad senatorid aru, et ta haawatud on. Esimest abi andis söjawäearst, keda kohe sinna kutsuti. Kui kindral-kuberner tema oma majasse kanti, tunnistasiwad sinna kutsutud prohwessorid tarwiliseks kliinikus lõikamist ette wõtta. Täielikus meeleselguses olles wvttis kindral-kuberner Jumala-armu. Kella 1 ajal p. I. wiidi kindral-kuberner kanderaami pääl kliinikusse. Otsekohe wõeti lõikamine ette, mis 55 minutit kestis. Peenikese soolika wigastatud tükk toimetati kõrwale ja kuul wõeti wälja. Were kaotamise tagajärjel hakkas südame tegewus nõrgemaks jääma. Seisukord läks lootusetuks. Kella 1 ajal öösel heitis kindra-kuberner  waikselt hinge. Mõrtsukas on koolide-walitsuse ülema juhatuse ametnik Eugen Shaumann, 1900 aastal ametist lahti lastud senator Shaumanni  poeg. Esialgne uurimine wõeti kohe ette. Kaassüüdlasi  ei leitud. Rahwas on rahulik.  KaksKõigekõrgemattelegrammi.  Kohe selle järel kui Soomemaa kindral-kuberner Bobrikow haawata saanud, saatis Keisri Majesteet tema abikaasale kaastundmuse awalduse telegrammi, ja surmasõnumi kohalejõudmise järel teise. Esimene telegramm käib järgmiselt: „Olen sügamast hingest selle häbemata kuriteo pärast põrutatud. Mina palun Jumalat,  et Nikolai Jwanowitsh täiesti ja peagi terweks saaks. Häämeelega kuulsin Mina hää tagajärjega korda läinud lõikamisest.  Kui Teie seda wõimalikuks peate, siis andke oma mehele Minu terwise ja õiglased soowid tema terwekssaamiseks ära." Teise telegrammi sisu oli järgmine: ..Südameliku kaastundmusega kuulsin Mina Teie mehe surmast. Aidaku Teid Jumal seda rasket kaotust wälja kannatada. Nikolai Jwanowitsh Bobrikowi nimi saab igale tõsisele wenelasele unustamata olema." 6, junil- Minister Plehwe telegramm  kindral Turbinile 5. junist. Keisri Majesteet on Kõigearmulisemalt hääks arwanud Teid ajutiselt Soomemaa kindralkuberneri  kohuste täitjaks nimetada. Liikumine m o n g o lideseas. „Wen. tel. tal." teatab, et Altai mongolide seas käärimine on tekkinud, mis nende jumala Aprati mahatulemiss ootamise tagajärjel tulnud, kes neid wäljamaalaste  ikke alt pidada päästma ja iseseiswa  riigi asutama. Mongolid koguwad tuhandatena kolme tundmata isiku kutse pääle kokku, keS ennast jumala Aprati apostliteks tunnistawad. usaldust wõita, mõjuwad nemad rumalate mongolide pääle mitmesuguste imedega, mida nemad elektri- ja tulewärgi-aparatidega toime saadawad. Altai mägiselt maalt tagasi tulnud inimesed  könelewad, et mongolide ja kalmükkide poolt oodataw jumal juba Ust-Kana ümbruses  ilmunud olla ja ühte telki elama asunud. Rahwale ei näita tema ennast. Tema käib ainult nendega läbi, kes temale lähedal seisawad. Mida see jumal kuulutab, on rumalate kalmükkide käest raske aru saada, sellepärast et mongolid ja kalmükid, kes waremalt wenelastega kõiki uudiseid häämeelega jagasiwad, nüüd midagi ei kõnele, kuna nemad kõike hoolega salajas peawad. Teada on ainult, et see jumal õpetab, mongolid ja kalmükid ärgu wõtku eneste kätte muud raha hoida, kui kulda ja hõbedat. Mongolid ja kalmükid püüawad sellepärast nii ruttu kui wõimalik paberirahast  lahti saada ja annawad tema tühja- Lähja asjade eest ära. Wenelased on selle tõttu hääd äri ajanud. Wäljamaalt. Prantsuse maalt. Kõige surem rahasaadetus,  millesugust küll kunagi enne meel Põhja-Amerikast Europasse saadetud ei ole, 0n23. mailuupüewallaewa „ KeiserWilhelm II." pääl Cherbourgi sadamasse jõudnud ja säält Parisi edasi saadetud. See summa oli 42.592.648 franki suur, mis 155 tammepuust ja kõwasti rautatud wäiksesse waati oli pandud. Igaüks waat kaalus 84 kilo (üks kilo on umbes 2V- naela). Üks erarong kahe hästi kaitstud kaubawaguniga,  mis meel 8-. raudtee- ja Prantsuse  pangaametnikust walwatud sai, jõudis rahaga Parisi, kus politsei- ja pangaametnikud  ta wankri pääle paniwad. Tolliametnikud  oliwad saadetud raha enne ära kaalunud ja tema eest 1500 franki tolli wõtnud. Selle raha summale järgnewad umbes 4 niisugust weel, nii et 200 miljoni täis saab, mille summa Amerika walitsuS Prantsuse endisele Panama» seltsile tema õiguse ja waranduse eest maksma peab. Laewa „Keiser Wilhelmil." pääl oli raha ühes rautatud ruumis, mille ees päew ja öö waht seisis- Wäiksed rahawaadid oliwad  niimoodi tehtud, et neist mitte käega kinni wõtta ei saanud, waid et neid ainult weeretada sai. Jaapanist. KudaS Jaapanis sõjas langenud sõjameeste perekondadeeesthoolitsetakse. Jaapanis on ühisus asutatud, mis nende soldatite perekondade eest, kes sõtta lähemad,  hoolitsema peab. Selle ühisuse liikmeteks  on erainimesed, keda aga walitsus nõuu ja jõuuga aitab. Ühisuse põhjuskirja 24 Saarlane, 1904