Saarlane x° tS. Teisipäewal, 22. märtsil 1901. XVII aastakäik ma,sa» i Pooles aastas I „ 28 „ -»- Ilmub igal ksisipä-StVSk. -4>- UM Nleuidine politika ajaleht Naa- ja linnarahivale UM Ülestõusmise pühaks. Töusenud. Wabastud, Põrmust on Issand Pääsenud Ahel on katki murretud, Hõiska, hõiska ilmamaa: Halleluja otsata Töusenud, Wabastud! Töusema Saad sa ka, Et sul on Issand wöideldes, Raskema surma wöitluses Walupeekri tühjaks joond, Elu walge ette toond, Töusema Saad ka sa! Rahuga Hingama, Hingeke, mine julgeste Põrmust ju tõuseb ülesse, Kodus kange wäe fees, Hiilgab Isa järje ees Iluga Lõpmata! M. Lipp („Kodu Kannid." Tähtjas päew. y. märtsil pühitses Saaremaa landmarschal,  ektselents Oskar vonEkesparre oma 25 aaStast jubeli püewa. Juba 4. webruaril s. a. sai sest ajast 25 aastat täis, kus ektselents von Ekesparre landmarschali  kepi oma kätte wöttis, ja Saaremaa  maa asju osawalt juhatama hakkas, aga ametitoimetuSte pärast lükati jubeli päcwa pühitsemine ülemal nimetatud päewa pääle. Suuremas osa talurahwa seas waadetakse landrathi kollegiumi- wõi mõisnikukoja pääle kudas rahwas seda nimetab kui aiutuse pääle, kes ainult kohase adeli seisuse kasuks töötab, ainult adcli seisuse kasusid silmas peab. See on aga wõõriti arwamine- Landrathi kollcgiumis wõi mõiSnikukojas  peab terme maa ja kõigi tema elanikkude kasude eest ühesugusel kombel töötatama. Mis kõige maa elanikkudele üleüldse  ehk mõnes asjas talumehele iseäranis kasuks, selle eest tuleb landrathi kollegiumi!  hoolt kanda. Nõnda on siis ka üks osa talumehe igapäewaseft elust mõisnikkude kojaS marjul. Palju tähtsaid otsuseid on talurahwa kohta mõisnikkude kojas sündinud,  nagu talurahwa priiks laskmine ja muud. Et nimetatud asutusel talurahwa kohta niisugune tühtjus on, siis ei wõi ka see mees talurahwa kohta tähenduseta olla, keS seda asutust juhatab. Ektsellents O. von EkeSparre on 26 aaStat seda ametit pidanud, truuduses ja rahupüüdmises. 2b aasm on ts ka talurahwa kasude rest wälja astunud, kus seda asjalood nõudstwad. Meie tuletame ühte juhtumist weel ligemast ajast meelde, kui maapäewal Kaarma koolmeistrite seminari edespidine ülespidamise küsimus harutamisel oli, kuS juures ektsclentsi herra südiSti selle kooli eest seisis, et seega Saare rahwale wöimalikuks  teha nagu oma kodu paremat haridust  saada. Seega on siis põhjust küll, et ka Saare talurahwas ülemal nimetatud  päewa tähendusest õnnesoowides osa wõtab ja et meie selle päewa üle pitkemalt  kirjutame. Tähtispäsw saadeti, nagu„Arcnsb.Woch." kirjutab, kõigi seisuste ja rahwuste üleüldisel osawõtmisel mööda. Juba wara hommikul äratati ektsellents siinse muusikakoori mänguga  üles. Selle järele laulis Kurcsaare gümnasiumi kaswandikkude koor hr. Mumme juhatusel ühe waimuiiku laulu. Siis tuli Abruka talitaja juhatusel üks scitSme liikmeline  tal urahwa saatkond, kus juures  Torgu walla liige K. Lember kõne pidas, milles ta ektselentsile talurahwa nimel õnnesoowiS ja selle hoolitsemise eest tänu ütles, mis jubilar landmarschali ametis igal ajal on awaldanud. Selle järele kõneles  endine wallatalitaja ja praegune wäetecnistuse  kommisjoni liige Jüri Aus Tiirimetsast.  Kõneleja tähendas, et ta sagedasti ise on näinud, kudaS landmarschali herra talurahwa õiguste eest wälja on astunud ja ta tunta ennast kohustatud olewat temale  tema auupäewal selle eest omasügawat  tänu ütelda. Sääl juures olla ta kindel, et landmarschali herra, nagu ikka, ka nüüd ja edespidi talurahwa kasude eest Keisri Majesteedi trooni ees seisab. Saaremaa rüütliseltsi poolt anti jubilarile kunstlikult walmistatud tänu adress, milles rüütliseltskond jubilarile soojal sõnal tänu awaldas tema wästmata ja järeldus rikka tegewuse eest rüütliseltskonna ja meie maa kasuks. Selle järele anneti ilusasti walmistatud  tänu adressid Ewangeliumi Lttthcruse  õpetajate, Kaarma koolmeistri seminari,  Kuresaare gümnafiumi ja Kurssaare linna walitsuse saatkondade poolt. SiiS käisiwad kohased kohtu ja walitsuse kohtade ametnikud jubelari terwitamas, ning lugemata  hulk era inimesi. Kaugemal olewad tultawad ja amstiwennad awaldasiwad oma osawõtmift paljude telegrammide läbi. Õhtul  peeti landrathi kollegiumi ruumides landmarschali herra auuks antud pidu, kuS Keisri Majesteeti, jubelari jnd. elada lasti, ja palju pidu kohasid kõnesid peeti. See tegewus, mis ektselents O. v. Ekesparre  landmarschali ametis 25 aasta jooksul  ka talurahwa kohta on ülesse näitanud,  talurahwa kasude ja õiguste eest seistes, sunnib ka kõiki Saare talurahwa elanikkufid mõttes oma soowi selle soowiga ühendama, mida rüütliseltskond jubelarile omas tänuadressiS awaldab:, „ct ta kaua aega wõiks ektselentst herrat oma eesotsas töötamas näha, rüütliseltskonna ning meie armsa isamaa kasuks ja rahuks" ja lisame weel juurde—ka talurahwa kasude ja õiguste eest seismiseks, maapäewal ja Keisri Majesteedi trooni ees. L. ?.