Kodumaalt. Kuresasrest. Saaremaa ma Lm  isekaSsaS (2 rublalise liikmemaksuga) on juba 75 surmakorda ette tulnud, mille'tõttu Ohjuskirja järele need liikmed, kcS 75 korda liikmemaksu maksnud on, edaspidistest maksudest, wabastatakse ja uutele liikmetele -maad annawad. Sellepärast  wõib nüüd kaösa uusi liikmeid rohkemal  arwul wastu wõtta. Nimeta-! tud kassa rahalik seis on praegu HSä. A-Kldifitt peeNkss-teda rahwa kohia wäga kasulikuks ja tarwilikuks. Ta ongi juba paljudele -võimalikuks teinud lahkunute matmiseks kohalist abi anda, nii et meie küllalt wc ime rahwa tähelepanemist tema pääle pöörda ja temasse liikmeksastumist sõowitada. Liikmete ülesandmist wõetakse „Saarlase" trükikojas waStu. Kaarmalt. AuuStatud v Piila naaber" hea P. leiab „Saarlased" 6. minu endist Piila sõnumi liialdatud olema ja kahtlustab selle! puhu! ülcpää Loona ministeriumi  kooli pidust ja Piila tcgewust. Mis nimetatud sõnumi pikkusesse puutub, siis ei ole selle kohta wist kellelgi muud midagi ütelda, kui et igal ühel oma maitse ja asja kohta oma waade ja arusaamine  on. Minul ei olnud aga Torist õigeusu koolimaja õnnistamise pidu kirjeldamisega  midagi tcift otStarbct, kui ainult stda teatada nagu see iga sõnumisaatja kord ja kohus, mis ma tähendatud pidu pSäl nägin, kuulsin, tundsin ja mõtlesin. Et aga sõnumist niisuguseid hirmu pSSleajasaid kuritcgusi, nagu teiste auu mahakiskumine, rahwa ulualuse ära uuriStamine,  endise auustatud Pula pre>.ftri h--rra teotamine j. n. e. wälja loeb, silS ott see küll kõige parema tahtmise juures arusaamata kust ta need wälja nuuskinud  or. ? Minu sõnumi läbi on P-ilat, Loona mimLtermmi kooli, Tõrise küla elanikka ning mitut auufal iniimst „naabri" kirjaga laimatud, siis on minu kshuS ka nende Müraust kaitstda. Et aga teada saada, kas maksab „naabr:le" midagi seletama hakata, fas nõuan temalt ta „auususe" nimel, et ta oma nime marSti täielikult awaldaiS. Seni jään aga oma põhjalikuma  õiendamisega ootama enne iveel kohe mõnda seletust „naabri" asjalikkude lähenduste kohta andes. 1. Hübja on kiriku küla. Rendi maksab  ta Kaarma õpetajale. Hübja on k talu suur, wadadikud, keda üle tz., pääle selle. Koolimaja ehitamiseks lubas kiriku komvem kõik puu materjali küla oma maa püült sõtta ; tähendab see oli maksuta. Kas ja kui palju hübjalased muud rahalist abi saiwad ei. ole mul teada, aga et selle! korral ka kõige Kaarma kooliõpetajate  wäycsist palga summast hää osa ära ameti za Hübja koolile „!ingiu", see seisab kõigil iseäranis walusasti kooliõpetajatel  wce lgi meeles. El siis Hübja mehed mingisugust „wälift abi" koolimaja juurde pole saanud--on enam km meelega ütlemata jäätud, kahtleda on nüüd ainult, palju siis hubMascd tõrMasteft oma koolimaja  ehitamisega mehckamud on olnud! Siin lisan ka wkkl juurde, et ma Tõrise koolimaja  ehitamist kirjutamisega ci ole tahtnud  ei Hübja ega. teise küla mehi alandada, wgtd neid ainult julgustada, ktS omale ka,sarnast tööd mötlewad edaspidi  ette wõtta. Hübjalased on endile eMmiri tzüä koolimaja Ms ehitanud - sille Asi kiideti mid omal aja! ja tehakse jida wcel kWdgi; tvrislajcd tcgiwad omale tänawu ka tubli koolimaja ka neid tuleb selle kasuliku töö eest kiita. Auu kõigile, keS seda ära teeninud on! 2 Torises elaw endine kooliõpetaja pole oina töö pärast ameti ajal kellegiga ialgi kohtu all olnud, on auuS inimene ja kohase hariduse osaline, sellepärast wõin teda Tõnse lutherlastele, tui usuõpetajat, soowitada.  3. Koolisi on pandud ja pannakse weclgi kinni, asutatakje uusi juure ehk awatakse endiseid, sellepärast pole see wift kcllögi iseäralik wõi kahtlane kuulda, miks herra Pobrüdschikow Törise kooli kord kinni pani. Muidugt oliwad tal selleks mõjuwad põhjused,  mis mulle, kahjuks, teadmata- Sellest juhtumisest on juba mõni hää aasta  mööda läinud, ajad seega muutunud, nii et parast wöimalik oli kooli jälle omada.  Kui aga Törise kooliwanemal pidu pääl seda meelde tuletades, kuidas nad kord kooli poolest ivaesed lapsed pidanud olema,  pisarad silmi tuliwad, siis ci «võinud mina, kui selle asja päält nägija, seda mitte oma kirjas wälja jätta. Et teada oleks, millal Törise kool kinni oli, pidin ma endist P. preestrit nimetama. Hra Podrädschikowi aga auuStan ma alati kui ustaivat koguduse hingekarjast ja kahetsen wägo, et temal „Saarlase" teatamise järele uues kohas niisamasugused „naabrld" olla, kui praegusel preestri herral siin. Rutulise' jSlltttägeMistüi. K Kaarma laulu- ja pasunakoor sõidab  26. webruaril Poidele, et säälset rahwast  laulu ja mänguga lõbustada. Ettewvtte  eeskawas on kaunis laialdane. Toime pannakse I) Waimulik ja 2) Ilmalik kontsert ning 3) Näitemäng kui aega jätkub, siis koguni kaks: „Jsa isa wiisi" ja „Matsil unes teistel ilmsi". Mõlemad õpetlikud ja ühtlasi naljakad tükid. Pidu tegelasi on 35 kuni 40 inimest. Tähtsamad  tooded -vaimulikus kontserdis on kuulsate  muusikameeste Neithardti, Bortniansry, Kleini ja Silcheri kaunikõlalised ja tunderikkad laulud ning Händeli, Beethoweni  ja Bergneri kuulamisewäärt pasunakoori  tükid. Pühast. Õiendus. Möödaläinud aasta ..Saarlase" 51 numbris sersab kirjatükk,  milleS Puha kihelkonna olusid püütakse  kirjeldada. Kahjuks on aga selles kirjelduses  mitmed üKlujed hoopis ebatöelikud, mida tarwilikuks armusin õiendada. Süül seisab! Pühalased on mereasjanduses nii laga, et neil kalapüüdjagi kõige pahemal järjel on. Kalapüügi järje üle ivõits ehk. saegi järele otsustada. Kahjuks pole kirjasaatja  mingi armusükku muude ranna kihelkondade ja Puha kihelkonna kalapüügi saaduste üle oma kirjutusele juurde lisanud,  et tema üteluie tõtt ära näha wõiksime.  Minu leudes wõlsiwad siin mitmed mehed läinud aoStal 100- rubla ümber kalapüügiga sisse. Kirjasaatja sõnade järele p-.ab arwama, et see „kõige pahem" jaak on. Ka pole see tõsi, et pühaluSte nõrgub armetud on. Wüga paljudel on Riiast tellitud wcbrikuS koetud wõrgulinad, pincd ja selised, mis linadele külge ja ümber pannakse, niisama ankruköied ning mürgihannised. Ka on ütclus: Sõrme mehed wiiwad siil igal aastal hää hulga kalu ära wildakas, sest kõik, mis nad siin püüawad. müüwad nad sitnsamaS ära. Siis ei olewat pühalascl kirjasaatja ütcluse järele palju '.samoa tundmist ehk fee on terste sõnadega: ta ei tunne palju kodumaa  geogrosiat. Kust kirjasaatja seda teob? On w pahalaste kooli tunnistused kõik läbi rkmdeerwvd wõi teab ta juhtu- kiist nimetada, kus pühalased Muhusse minna tahtes Kihelkonnale läinud ört Äi Kaarma kirikusse minnes Pöidile on sattunud?  Edasi: Ta (pühalane) elab nagu kottis ja laseb ennast igapäewase eluga ühes wcdada, ilma et ise kaasa töötaks.". Möödaläinud aasta 3. dets. pidasime siin rahwa koosolekut (miitingit). Mitmetest kihelkondadest, mis kirjasaatja ütcluse järele Puhast palju eeS olewak, pole midagi sellesarnast kuulda olnud- Sellega oleme meie siis selles asjas nendest ennemini eeSgi weel- Siis jälle: ..Kirjandust loetak se wähe." Minewal aastal loeti Puhas! 8 eks. „Postimeest", 1 ;a av „Ristirähwa pühox. lehte." Muudest lehte destpole mul kindlat eks. arwu käepärast,, aga niipalju tean, et Pühas läinud aastal kõiki EeSti lehti loeti ning mttmes eksemplaaris,  pääle „Mesilase", mida ma näinud pole. Iseenesest pole ju ajalehtede eks. arw siin suur, aga kui kirjasaatja oma ütelusega ütelda tahab, et Püha selles asjas teistest taga on, siis tean ma teda siingi mõnest teisest kihelkonnast ees olewat.  ÜteluS: „Laulu ja teatrikunsti edenemisest pole juttugi" on liig üleüldine ja segane. Wõits teda wahest nõnda mõista,  et kirjasaatja ütelda tahab, et täh. „kunStidcft" siin lugu ei peeta ega ucndega tegemist ei teha ei taha. Kahjuks wõib seda küllütelda. Näitemängu etendamist  peab siinne rahwas tembutegemiseks, mida tõsine mees mitte waatama ei lähe. Aga „laulukunsti" kohta ci wõits ju ometi seesama otsus maksan? olla. Ei tea, kaS ongi neid, k s, ütleme kirikus, seda „kunSti" ise kaasa ei tee, põlgamisest pole juttugi. Aga kirjasaatja mõtleb küll kõigepaalt  koorilaulu, sest pcirast ütleb ta: „asutagem laulukoorisid," Möödaläinud pühade aeguS oli Püha sega- ja meestekooris  ühtekokku laulmas 14 naester- ja 17 meestcr. hwiist. Olgu küll, et laulukoori suurus ehk lauljate rohkus nii wäga tähtis pole, aga kui meil niigi palju inimesi laulukoort ilmub, siis ei wõiks ikka enõm öelda, et laulu lugupidamisest „po!s juttugi." Ka wõin tähendada, et meie enam raskematest lauludest jagu hakkame saama, nii siis „laulukunstis" edeneme, nõnda et auuwäärt kirjasaatja sellestgi küljest waadates enam ütelda ei wõiks: „pole juttugi." I>. Ansekülast. Tähtsa otsuse tegiAbroka walla wolikogu 10 selle k. p. Nimelt kustutati kõik magasini wana wõlg maha. Nimetatud wölga oli paljudel taludel kuni 50 wakani. Tänulikud peaksiwad küll need olema, kellesse asi puutub. Kui üleüldse wõlg raske maksta on, siis on seda iseäranis  nimetatud wõlg. Sellest ei tea peaaegu need, kes teda maksma pidiwad, kust fee wõlg saanud kes selle söönud. Kindlasti wõin ma tõendada, et see wõlg kõigil mitte nende wanemate-wanemate poolt tehtud ei ole, waid teab kust koil nende nimede otsa kirjutatud. Tulewal suwel tahetakse meil jällegi basaari toime panna, nimelt kurttummade kasuks, keda meie kogudusest tulewal sügisel  jällegi neli last kooli läheb. Praegu on kaks, kes kewade kooli lõpetawad. Tulewal  aastal kooli astuwate kooliraha peab ka armuannetest sisse tulema, sest et wanemad waesed on. Neü päiwil hindas Abroka waStastiku awitamise tulekahju selts oma liikmete majad uuesti. Peaaegu kõigil majadel wõeti hinda maha Mõned «väiksed wabadiku majad hinnati ainult 40—50 rubla alla. Nimetatud  summaga aga ei »ök j« SWW M-S, Sa a r l ä n e ISSk