hendatud, et kchwa, wähese toitmise IM liha, raswa, munade, sulgede jne. sünnitus wäheneb, kuna rohke toitmise juures üleliigne osa tarwitamatalt  wäljaheidetud saab. Lindude kaSwatajal on siis esiteks tarwis toiduaineid tundma õppida, et soowitud otstarbeks kohaseid wälja walida, ja teiseks toitmist õigel ja korralikul  wiisil ette wõtta. (Järgneb.) Ja, ja kes selle üle ei rõõmustaks? Wahcst  meie mana Montmorenci; wäeülemal on õiguS pahane olla sellepärast, et meie Diana, nagu ma kardan, te»a pojaga abielusse astuda ei taha. Aga, kõrgus, kas ei ole Teie Diana kätt temale tasuks lubanud? Muidugi olen lubanud, aga uähtawasti on hertsoginna de Castrol misgi selle wastu. Kaheksateistkümne aastasel lapsel, kes just kloostrist on wälja tulnud, mis wõib temal selle abielu tvastu olla? Et seda põhjust seletada, sellepärast ootabgi ta mind praegusel tunnil. Siis minge tema juurde, kõrgus, ma soowm  ennast ehtida. Pärast pühalikku talitust näen ma sind rüütlite wõidu pidu! jälle. Sääl saan ma sinu auks odasid murdma ja teen sind pidu kuningannaks.  Kuningannaks? Aga teine? Sina oled ainult üksi minu kuninganna, Diana, sa tead seda. Jällenägemiseni. Jällenägemiseni, kõrgus. Oma liig julgusega  wõidu pidudel ehmatate mind mõnikord «äga. Ei ole misgi häda. Ma soowikfin, et rohkem  hädaohtu oleks, siis wõiks mu wäärtus sinu silmis rohkem tõusta. Kuid aeg läheb mõõda ja ms mõlemad Dianad saamad juba rahutumaks. Ütle mulle meel kord, et sa mind armastad. Kõrgus, Mg« ma Teid enne armastanud olen, nõnda saan ka edeSpidi Teid armastama. Ullmsgemisesi, Diana, sina, kes sa armosiada  otkad ja keda ma tuliselt armastan, AKS kuningas ja Ms wälja. Eel silmapilgul liikus waStu seisma seina  MU olem eesriidega kaetud pilt kõrwale. Saite ometi ükskord oma jutuga lõpule? küsis mSeülem Rontmoreuci pildi tagasi wälja astudes. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaareft. Kuda kuuleme, tahetawat tulewal suwel peetawat laulupidu jumalateenistusega  kohalistes Ew-.Lutheruse ja Kreeka- Weneusu kirikutes algada- Kas see jutt tõsi on, ei wõi meie mitte tõendada, kuid et see tõsi oleks, seda peaks küll soowima. Sest hakab meie laulupidu, kus terwe Saaremaa oma tundmusi awaldama saab, kiriklise jumalateenistusega, siis näitab see, et meie weel kristlaste maal elame. Huwitaw oleks hr. p- seletust selles asjas kuulda. Pühapäewal, L. webr. paniwad Loona lauljad ja näitemängijad BürgermuSseS piduohtu  toime. Laulud kanti hästi ette, nii et nad publikumi hingeliselt laulu-ilma jõudstwad tõSta. Kõik laulud kanti enamisti kuuljate üleskutsel teistkorda ette. Osawõtmine oli rohke. Näitemäng „ Kolmat aega wallawanem" tõi lähemast minewikust tõsise pildi. Mängijate etteaste! ilmus omaaja komblus ja kord õiges kujus nähtumale. DSSI, kus altoholiorjuS wallawalitsuse  ning teiste wallaametnikkuds üle kõrgemale  astmele jõudnud on, pääseb ülekohus ning majandusime -viletsus -võimsalt edenema, hariduse  edenemine jälle kannatab mõnesuguste takistuste  all raiskuläinud joomaorjade wihkamiste ja kättetasumise pärast. Mängijad mängifiwad oma osad rohuloldawalt  ja suuremalt jaolt kaunis hästi- NaiSmängijate  hulgast mängis »Leenu* wallawanema naene oma osa hästi loomulikult. Lauljatele, mängijatele, kui ta laulu- ja mängu juhatajatele awaldame rohkesti tänu mõnusa külakosti eest. Soowime tulewasele seltsile hää otStarbeliku tegewuse pärast püfiwust  ja jõudu I WõikS selts oma asupaigas kordasaata seda, mis tema ülesanne on. K. - ÜDmal ajal kaebasiwad mõned Abroka Saare elanikud, et Abroka kroonumetsahoidja hr. Tool oma ameti teenistuse aSjuS meelehääd olla wastu wõtnud. See asi läks ringkonnakohtu  olla ja hr. T. lasti, nii kui seadus nõuab, juba enne kohtu otsust ametist lahti. Ringkonna kohus mõistis aga hra T- õigeks. Nüüd on T. nimetatud meeste wastu nõudmise pääle 1300 rubla suuruses ringkonna kohtu sisse andnud, scst et ta mctsawahi palga saamata jäämise, loomade  ära müümise, adwokadi ja muude kulude tõttu selles asjas nii suures summas kahju on saanud. Pääle nende asjade, mis kohases rahukohtu  kogus wiimasel koosolekul harutusel oliwad  ja mille üle meie teateid tõime, oli weel järgmine huwitaw asi harutusel. Hr. T. oli hr. W. maja Suuremõisa põllal koha päält ärawiimiseks oksjonilt ostnud. Et W. priitahtlikult majast wälja ei läinud, siis nõudis  T-, et kohus ta wälja tõsta laseks. Rahukohus  oli W. majast wälja mõistnud. W. seletas,  et ta platsirentnik on, et T. maja äramiimiseks  on ostnud ning kui T. maja koha päält ära wiib, ei tema W. siis iseenesest majast wälja läheb. T. seletas aga, et ta maja siis, kui W. oma perega alles temas elab, mahalõhkuda  ei wõi, sest kt siis nendega, keS majas elawad, kergesti õnnetus ette tulla wõib. Rahukohtukogu  kinnitas rahukohtuniku otsuse ja mõistis W. majast wälja. Ansekiilast. Onsa Anseküla õpetaja Kõrb eri ajal oli laul meie kihelkonna ülem ehe. Sel aja! laulti siin rohkem ja parem kui kusagil mujal Saaremaal. Seda õp. Kõrberist clulekutsutud lauluwaimu hakkab meie praegune õpetaja hr. Greinert jälle elule õhutama. Ta on siin laulukoori juba asutanud, mida ta ise oma abikaasa abiga juhatab- Arwatawasti saab see koor ka eeStukewasest laulupidust osa -võtma. Meie nurk hakkab waimliselt elama! Eile tuli Poide õpetaja hr- Sitzka AnsckülaSse,  et koolisid rewidcerido. Pühapäewal peetakse fiin piibli-püha Jutlust peab õpetaja Sitzka. Põidelt on paaril korral, suwel ja nüüd hiljuti, mõned ajalehed sõnumid toonud, et inimesi  kõrgete rentide ja «viletsate tööpaikade sunnil  säält wäljarändama hakkawat. Et asja kohta selgusele saada, pärisime järele, kuidas  tõepärast lugu on. WaStusekS saime, et põidlased «väljarändamise pääle ei mõteldagi. Ega säälpool ometi mõni tumeda wäljarändamise  seltsi salaagent oma musta äri ei aja, et ta rohivast kas Bcasiliasse wõi mõnele muuse „ õnne maole" awateleda katsub? Igatahes  oleks soowida, et ettewaatlii oldaks. - Uuemõisa walla wolikogu jagas tänawu aastal, niisama kui möödaläinud aastatelgi, maksude  maksjad kuuesse järku: 1. järku arwati kohaomanikud ning kauplused,  2. järku talukohtade rentnikud ja ostuwõlgadega  omanikud, 3- järku üle 1. dess. suurte wabadikukohtade  omanikud, 4. järku wäikeste wobadiku kohtade omanikud ja üle 1. dess. suurte wabadikukohtade rentnikud, 5 järku maata tõöwõimulised walla liikmed ja 6. järku alaealised IL—lB a. Wallamaks määrati 4ü kop üksuse päält. I—S1 —S järgu maksjad maksawad igaüks 3-me üksuse eest ja 6. järgu maksjad kahe üksuse eest, s. o. 90 kop. Üle selle maksawad lisamaksu: 1. järgu maksjad ö rbl., 2. 3 rbl., 3 40 kop. ja 4. 20 kop. Mincwa aastase maksujaotusega oliwad nähtawasti suurem hulk wallaliikmeid rahul, mispärast käeSolewal aastal ka muudatust ette ei wõetud. Tornimäe õigeusu kihelkonna koolimaja  kütmise kulu kandsiwad seni kooliskäijad, mis 60—7 S kop. igaühe pääle uzälja tegi. Wartburgi loss Eisenachis. Reisikirjeldus. A. Broströmü järele. 4 Nende sisu on järgmine: esimese pääl on lossi asutaja Ludwig-Hüppaja jahi ajal mäe harjale astunud, kus nüüd loss seisab sa imestab  selle koha iluduse üle. Selle pildi näitamise  ja seletamise juures hüüab juht selgesti ja walju häälega Ludwigi sõnu: „Oota, mägi, sina saad mulle lossiks!" (Warst, Berg. du wirst mir zur Burg). Nendest sõnadest ollagi loss endale nime pärinud. Koht on pildi pääl õige metsik kujutatud, tuul puhub ja Ludmig. üleüldse punases riides, nagu Mephistopheles, seisab uhkelt ja toredalt mäe otsas, nagu näeks ta juba tulcwat lossi sääl. Teise pildi pääl töötab Ludwig-Raudne oma sepapajas Eisenochi ligidal ja kaugelt puude wahelt paistab udu loori sisse peidetult Wartburg.  Kolmas pilt kujutab lossi omaniku tagasitulekut  ristisõjalt, kamelitcga, orjadega, kellede hulgas meeSte- ja naeSterahwad on ja mets elajatega, mis kõik väga selgesti ajaloos kuuldud  endist rüütli aega meelde tuletab. Wiimase  pildi pääl on lõvi taltsutamine näha. Lossi hoovi pääl on üleüldine segadus, kõik jooksevad hirmuga ja püüavad endid siia ja sinna ära peita. Ainult landgrahw seisab ülestõstetud  käega rahulikult keset hoovi ja vaatab ähvardaval! hulluks läinud metSelaja filmi, kes alandlikult oma peremehe jalge ette maha heidab. Landgrahwi toast minnakse pidu saali- See koht on sakslastele väga meeldiv. Siin peeti mitmesuguste tähtsate sündmuste puhul pidusid. See saal on sellepärast tähelepanemise vääri, et LkSgi pilt ega päevapildi ülesvõte seda taielikult  kujutada ei suuda. Ta on määratu suur ruum madala laega, mille põranda lauad täiesti on ära kulunud ja mille pärast ta päeva valgusel  Mesti Thüringi trahterite tantsu saalisid meelde tuletab. Akeute vahele, mis lossi hoovi pool külps seisavad, on iseäralik p»« sein tch- tud, mis kord üle lohkusid, kulla ilustust ja elusuuruses pühade inimeste pildistd täis on. Lohkude kohal feifawad pingid. Teinepool seina ääres on kaks määratu suurt kaminat, mis ainukeseks  saali küttekohtadeks on. Tagaseina ääres on kõrgem koht, kus lossi omanikud ja teised suurtsugu wõõrad pidustafiwad, kuna teised  külalised lihtsalt saalis iStustwad. Neljanda seina sees on kolm määratu suurt raud wõredega  akent, millede all kolm wälja nikerdatud ratsaniku kuju on, mis kolme lossi tähtsamat -valitsejat tähendawad. Üleüldse peab selle saali kohta ütlema, et ta liig tore ei ole, oga ta annab waatajale täieliku pildi keskaja elust. Ühes kohas on pildid, mis naeSte- ja meesterahwa vanaduse astmeid kirjutavad. Mmeit  on siin poole arSstna suurused ringid maalitud  ja nende sisse kas linnud, ehk metsloomad. Lindudega tähendatakse naeSterahwa vanadust, nagu näit. kuni 20 o. tuvi, kuni 30 a. harakas  jne. Meesterahvas jälle: kuni 10 a. vasikas,  kuni 20 a. härg, kuni 30 a. kotkas, kuni 40 a. lõvi jne. Wiimati lõpeb ses rida palja pääluuga ära, mis päältwaatajate hulgas rohkesti naeru sünnitab. Pidu saalist minnakse loSfi kabelisse. See on kõikidest loSst ruumidest kõige enam puudutamata  hoitud. Nagu teistes ruumides, nõnda on siingi kivi põrand, võlvid ja kivi postid keskel. Ainult pildid seintel on uuema aja töö. Lagi on tumesinist karva ja kuldsete tähtedega  täis külvatud. PääaSjaks on siin kõnetool,  mille pääl Lutherus jutlust pidas. Ses vangistab nõnda vaatajate pilku, et keegi altari  poole ei vaata. Siin on Mk riistad, isegi kalev, millega kõik kaetud on, manad. Ka vanaaegsed pingid ja toolid, millede päll lossi elanikud jumalateenistust kuulasiwad, oa puudutamata jäänud. Keiserliku koja vaimulikud pidavad praegu ws.l seda endale suureks auks, kui selles kabelis jumalateenistust saavad pidada.  Mitmed vanaaegsed asjad ja mälestused,  nagu kilbid, mõõgad jne., mida stj» Saarlane, 1909 >N 11