teid nõndasama rawitseda, kui teisigi. WaStuwõtmine kestab kewadeni. Ämma-emaks õppijad. Kodumaalt. Kuresaarest. Et inimesed oma nime muudawad, tuleb igal pool ette, iseäranis sünnib see linnades. Sest paljud nendest, keS maalt linna elama tulemad. arwawad juba selle läbi kohe„bürjeri"peensused kätte saanud olewat, kui nimi Saksakeelde ümber pannakse ehk Saksakeele järele ära moonutatakse.' Ka tuli enne nimede moonutamist koolilaste juures koolis ette. Sclle pääle waatamata,  et niisugune nimede muutmine inetu on ja isiku mehelikust meelest mitte tõendust  ei anna, toob aga sarnane osi elus palju segadust ette. Harilikult on niisugusel  juhtumisel kirikuraamatutcS nimi ikka teine, kui kogukonna nimekirjas. Uus moonutatud nimi on ka igapäewafes tarwitamiscs  pruugile saanud. Tuleb aga sarnase moonutatud nimega isiku! tarwuus ette kogukonnast passi ehk muud tõendust saada, siis on kisa lahti, kui temale sääl soowitawat  dokumenti tema uue nime pääle «ittc wälja ei anta. Ei taheta sellest mitte aru saoda, et kogukonna walitsustel mitte wvimalik ei ole teist nime isiku kohta tarwitada, kui see raamatutes ülemal on. Sagedasti sünnib selle tõtiu pahandusi linnas maksuwolitsuseS. On niisuguse Lmbcrmoonutatud nimega isik maksukogukonna  liikmeks ning seega ka linna kodanikuks  saanud, siis arwab ta enesel täiesti õiguse olewat uue nime kärsitusele wõtmist nõuda. Sääl aga sarnast nõudmist kudagi Laita ei wõi, sest sääl on ette kirjutatud, et seda ja seda isikut tuleb tema endise nime järele nimetada, mitte aga uue nime järele. Ja sellepärast peawad maksumalttsuscS  teenistuses osinmd ametnikud sagedasti  ilma põhiuseta siunamift saama. Meie saame ka täieSti aru, et paljudel  nüüd tõesti wõimatu on endist nime jälle tarwitamifele mõlia, kuna ju teda kaua aega uue nime järele hüütakse, tema «hingekirjas", f. o. kirikutunni-ttuicd, niisama  ka koolitunnistused uue nime järele walmistatud on. Meis anname sarnastele isikutele uõuu, seaduSlisel teel oma nime muutmist kindlaks teha. Ja see on ainult wõimalik, kui selle Ae Kõigekõrgema nime pääle palme ühes tormiliste tõendustega  sisse antaks. Sest ainult sel teel wõib liignimcde muutmist korda saata. Et edaspidi ennast kõigesuguste pahanduste eest hoida, tehku seda igaüks, kelle lngnimed  mitte korras ei ole, tingimata. Saaremaa mkfiniknd on tublisti -ööle hakionud. Seda näeme nendest korraldustest,  mis nad -viimasel ajal ette on matnud  Mcfinikud ei oota mitte, et Põllumeeste  Seltsi eestseisus neile kõike kätte peab muretsema, maid nad panemad ise käe adra külge ja töö-.awod kõik oma kasuks, kuS juures nad põllumeeste seltsis ühe iseäralise  jaoskonna mesilaste pidamise jaoskonna  sünnitamad. Mõte, Põllumeeste Seltsi Lkgcwust jaoskondadesse jagada, on juba mitu korda Põllumeeste Seltsis kõne all olnud ning on otsustatud, mitmesuguseid jaoSkondasid Seltsi tegcwuseparemaks korralduseks  elule kutsuda. Nüüd, kus juba mesinikud iseäralike mesilaStepidamise jaoskonna on asutasud, tahab Seltsi eestseisus korda seada,  ei ka teistes asjades, nagu karjakaswatuse.  piimatalituse jnd küsimustes ise- Sralifed jaoüksnvad elule kutsutaks. See annaks hooga tööle ning wiiks liikmeid isetegewusele. Sest meie kõik peame kord sellele otsusele ja arusaamisele tulema, et mitte teiste läbi, waid ise oma tegewuse lübi õnnistus iga ühe majasse Valitsema tuleb. Palju raskust sünnitas pärismõisate talurcntnikkudele see asjalugu, et rentnik kõigi nrnde ehituste ei st, mis ta ilma mõisa omaniku kirjaliku loata rendi koya pääle Uinud, mitie tasu ei saa- See seaduS maksab ülemaal, maksab ka Saaremaal.  See küsimus on ka minewal aastal  ära peetud nõuukogudes harutamise  sll olnud- Liiwimaa nõuukogus on asi manale korrale jäänud, saaremaa nõuukoguS  on aga otsustatud hr. Silla ettepaneku  pääle, et rentnik kõik need ehitused, mis ta oma kulul ilma mõisa omaniku loata teinud, ära wõib wiia- Praegu pole see seadus küll meel mitte maksaw, oga igatahes oleks soowttaw, et see juba kohe Saaremaal maksma pandaks kokkuleppimise  teel. Igatahes tuleb see küsimus meel Balli kindral kuberneri juure olemas nõuukogus ette- Saab nüha, mis otsus sääl tehakse- Selles aSjaS on mitmelt  poolt nõudmist awaldstud, et päriswolla  maade rentimise juures üleüldine seadus maksma pandaks, et rentnik kõigi tarwiliSte ja käsuliste paranduste eest tasu saab, ka siis, kui see ilma rendiandja loata tehtud. See oleks ka kõige õigem ja kohasem. Korraldamata postioludeüle maal on sagedasti kaebtust kuulda Ja need kaeötuscd pole ka mitte ilma põhjuseta,  sest erakirjade kätteinuretsemme maal on tõesti halctsemise määrt olekus Praegu toimetatakse erakirjad maal wälläkassarate läbi kätte, ehk jälle kiriku juures. Niihästi ühel ehk teisel juhtumisel peab kiri mitme ja mitme isiku käest läbi käima, sest et kirju üksteise läbi erateel saadetakse, ja kui kiri kord kätte tuleb, siis on ta sagedasti kärisenud ja lahti lrebitud. Aga on hää, kui ta ülcüldsegi kätte tuleb. Paljudel kordadel lähemad kirjad täiesti kaduma. Meil peaks tingimata poStikorralduse asi waldades käsile moekama. Nii kaua, kui postiolud korraldamata, ei wõi ajalehtede lugemisest ega tõsisest haridusest juttugi olla. Asja wõiks ehk nii sisse seada, et wallakassakas kir.ad linnast ehk posti püält ära toob matkamajasse, mis ju ka praegu 2 korda nädalas sünnib, ning matkamajast toogu külakuhjad kirjad niisama kaks korda nädalas külasse. See ju külakubzastele raskeks minna ei woi, sest et külukubjaS eks peremehed korda mööda on. Kirjade kütte muretsemist malla kassaka hooleks jätta on ilma otstarbeta, sest et ühel inimesel täiesti wvimatu on terme malla kirjad rätte toimetada.  Päälcgi on temal ametlikkude käskude  andmisega küllalt tegemist. Meie loodame, et kohane talurahwa asjade kommissar, kes mitmesugused tasulised korraldused  Saaremaal maksma on pannud, ka meie postiolude korraldamise ette mölab ning selle kohalisele seisukorrale wiib. Tarwa-ku mõisa omamk Karl van Mnsinkampsf on otsuseks  teinud, rt tema mõija parult olematele kandimeeste elumajadele köögid laseb teha. senini oli elutoas ka pliit ja ahi sees ja sellega  ränis luba ta lööge kohuseid. Et tubades ka pliil olt, sies nö.d armuta, et toad ennemalt  ka ara mädane siwad, sest niiske vuur, »iS pltidist tuli, rikkus toa seinad ära. NMd, km Wk paremuse peole püüamad, on von Mensenkampst sellega hakatust teinud  ja loota wõib, et sarnane tegu mitte esimeseks eduks paremusele tema poolt ei ole. Seda peaks ka teised eesmärgiks wötma. Tartust- 4- januaril s. a. kogufiwad need. keda asi huwitas „Wanemuises« kokku, et selle üle aru pidada, kuidas kadunud Dc. Hurti mälestust jäädawamalt  selle läbi auustodo, et tööd- millele  Dr. Hurt oma elu pühendanud, surma ohwriks langenud töömehe maimus jatkata ja rohwale kättefaadawaks teha- Pltkema läbirääkimise järele awaldati õige mitmesuguseid arwamisi, mis aga pääasjalikult kõik sinna poole kaldufiwad, et Hurti mälestuseks ja tema tööde jätkamiseks  isiäralist Hurti museumi asutada tuleks, ning otsustati ühel häälel selle asja esialgseks korraldamiseks ajutine toimekond walida. Kuni asja korraldamiseni annab kõne! olewas küsimuses seletusi ja wõtab andeid wasta „B.rgmanni Abiraha" walitjuse nimel Dr. O. KallaS Tiigi uul. nr. 31. Sinnasamasse wöib ka wanawara korjandusi  saata. Liiwimaa waldade wallawalijameeste  walimistel on eduerakond enamisti igal pool wõitnud ja käremeetsed kaotanud. Kohaliku tähetorni seiSmogrof (maawärisemiSte  mõõtmise abiriist) näitab, et tõuna maadel hiljuti ettetulnud maawärilemlstrst  õlge kerged laened ka Tartu linnani  on ulatanud. Siia juurde peab tähendama,  et seismograf möga õrn mõõduriist  vn ja kõige wäiksemat maa liikumist, -"mida ütsgi inimene tunda ei wõi, ülesse tähendab. 9/10 jkp. langet» sõidu-woorrmees  R- ühe maja ees osdatei kütma za allohoit ohwrits- Äge külm on ka ümberkauvu  ohwrid nõudnud. Üks «väike laps on ära külmanud ja palja inimest on külm vigastanud- Jiirwemaalt. Hallistest. Wana-Karrrsst  walla volikogu tcgi otsuseks kõiki naesterahwaid, kes latukohti peawad, tulemaks  aastaks vallamaksu alla üles wõtta. Edust oljusian ühele wallakooli-õpetajale, tuna tema kooliruumid liig puhtuseta ja harimata on, 10 rbl. määrata, et ta neid sriü raha eest puhastada laseks, aga teisele koukiõp.iajate ka 10 rubla tasuks selle eest, et lat kvokruumtv kõigilt eeskujulikult ja puhlatt oa hoitud- Tallinnast. Selle suure lärmi löömise pääle  waatamata, mis käremeelsed lehed Tallinnas  kerivad, on käremeelsed siiSgi kaotanud  ja edumeelsed wõitnud. Walija meeste walimistel a-abriku tööliste hulgast waliti 10 edumeelset ja 6 käremcelset. Lätimaalt. Riiast. Kangem zärelwaatuS. S. jaauärist  jaadK täiwad suurendatud w-rhiwäs salgad linnas ümber. Neile on tast antud igale segadusele mahult was« astuda ja kohe sõjariistad tarwitusele wõtia- Wönnu kreisist. Tüdrukich wallamaksu  all. Nagu .Latwija" tmllutuSte hulgast näha, on Schuzeni walla wolikogu otsuseks teinud, kõikidelt walla hingekirjas seismatelt naesterahmastelt, kes abielus ei ole, 20 kuni 40 aasta wanaduseni wallamaksu  nõuda. Kõik naeLterahwad on b-masse maksjate tlasfi üles WWttch ja selle järchl M 4, Saarlane, 1907,