Mul on külm. ütleS tema: andke mulle omad käed ma soojendan nendeS omasid. Tema wõttis minu käed ja hakkas neid piigiStama,  aga sääl juureS piigiStasin tema sõrmesi, mis tõe poolest külmad olid, nii köwaöte, et tema kergelt kilgatas. Walus, ütles tema tasakeSti. Tänan teid, sain üksnes talle ütelda. Mitte kunagi ei ole ma kedagi kuulnud, keS teist paremine mängib. Ja seda, mis ma rääkisin,  rääkisin ma kõigest südamest. See oli tõsine  tõsi. V. Mina käisin Protasowide juureS kõik talw kuni kewadeni ja ei salga, armastasin Lili't kõige palawama ja tõsisema armastusega. Ma käisin nende juures, kui aga wöisin ja nii sagedaste, kui sagedaste ma arwasin wöimaliku olewat, ilma et neid mitte ära tüütadu. Ehk kül, nagu mulle näitas, ma neile just tüütaw ei olnud ja armsad tütarlapsed olid ühte puhku minu tuleku üle nagu rõõmsad. Krahwinna harjus ka minuga ära ja käis minuga päris lihtsalt ümber Mõned korrad sõin ma nendega lõunat ja pruukosti, sagedamine olin aga nende juureS öhtaks. Mitu korda mängisime  Lilyga wiiulit Mozarti, Haideni ja Bahi heli-toösid, aga mul oli lõbusam, tui tema üksinda mängis, kui õed palusid mind mängida, ei täitnud ma seda kunagi. Nemad leidsid, et ma häSti mängisin ja andsid mulle nöuu muusikuga  tingimata edasi töötada, aga Lili. püüdis kõigiti mind uskuma panna, et see patt on muusikat  maha jätta, kui niisugused anded on. Teil on tarwis konserwatoriumi minna, rääkis tema mnlle. Teil on tarwis täielikult  oma jõuudu kunstile pühendada. Teie olete muusika jaoks ja moosekandiks loodud. Protasowide mõju all hakkasin mina iöeSti weel wnulit kööksutama ja selle talwega jõudsin mina selles hääd sammud edasi. Muidugi olen mina selle eest Lili'le tänu mõlgu, ja paljalt temale  üksinda. Talw läks mööda. Minu teenistuse aeg kestis edasi, nii samuti keõtis edasi Protasowide juures käimine ja minu kannatamine. Teisiti ei wöi mina tundmust Lili wasta nimetada. Mina, ilma kahtluseta, armastasin teda südamest.  Kahtluseta, mina oleksin soowinud igal ajal temaga, tema körwal olla, tema mangu kuulata,  tema selgetesse ilusatesse silmadesse waatleda, oma käes tema peenikseid walgeid kaeksid piigiõtada.  Aga sääl samas tundsin ka mina. et minu tundmuses tema waSta oli midagi niisugust, mis mind eksitas teda armastamast, kui tõsist naesterahwast,  armastada teda nii, kui mina armastaksin  üht tütarlast, keda mina soowiksin oma naeseks nimetada. Tema juures oli midagi, mis seda eksitas eh? temal puudus midagi selle jaoks. Weebruari kuu seeS pidi Liii ühest häätegewast  kontsertist kaastegelasena osa põtma. Tema, nagu ma kuulsin, on juba ennemalt mitu korda awalikult ette mänginud ja iga kord, nagu ta ise mulle rääkis, oli ta selle üle wäga Sritud. Kontsert  läks hästi korda ja Lili anis temas oma osa ilusaste läbi. Mina soowisin tale selleks õnne, kui pärast kokku saime. Proowliku Pilguga waataS ta mulle otsa ja ütleS siis: Noh, weel mis... Mina rõõmustav,  kui teie mulle hääkS tagajärjeks minu oma kontsertil enne soowite, mida ma siin andma saan..' Aga kunaS see saab olema?  küsisin  mina. KunaS? Tema waataS mulle silmadesse,  naeratas ja wastas; O, warSti, warsti.,. Ootage. Kord öhtal, paale selle, kui ma nende juures juba rohkemat nädalat ei olnud käinud, tulin mina Protasowide juurde hiljemalt, kui harilikult kella 10 ajal, (Järgneb.) Mõndasugust. Põhjamaa hiiglased. Kapten Kristjan Jensen,  kes alles hiljuti Põhja Jäämere reisilt tagasi tuli, teadustab, et ta löunaöhtu poolsel Gröönimaa rannamaal  tähelepanemise wäärt kõrgeid inimesi on näinud. Kõige «väiksemad nendest oliwad 7 jalga pikad, oga suured 9 jalga. Jenseni sõnade järele olnud temast nähtud inimestel brongfi karwaline näo tarw. nagu pöhja-Amecika indianlaStel, kellede sarnased nad üleüldse  ka ongi. Nad undfiwad märkidega mõista, et wägewad tormid neid maalt wälja ajosiwad ja neid siia mere randa töiwad. Gröönimaa Daam elanikud arwawad, et nende hiiglaste olemas olemine cSkimodele  ammugi teada oli. Siiamaani lueti patagonlasi kõige suuremateks inimesteks, kellede seas tihti 6 ja 7 jala kõrgused inimesed leida on Aga hiigla-indianlaste olemas olemisest, ja meel Gröönimaal, ei olnud kellegilgi  wähematki aimdust. Alpi raamatukogu. Jtalia lesk kuninganna Margarete asutas kuningas Humberti mälestuseks suurepäralise  raamatukogu Pik-Ollen'i, (Monte-Noosa mäe kogustiku kõige kõrgem latrv) mäe olla, mis 2999 meetri kõrgune on. See raamatukogu on praegusel ajal kõige kõrgem raamatute haiukoht terwes maailmas. Kuninganna  oli isiklikult tema awamjie juures. Kõige kuulsamad  õpetlased ja Alpi kirjanikud töiwad sellele kuulsale  raamatukogule omad kirjatööd kingituseks, mis Alpi kirjanduse, mägede päewapiltide ja mitmesuguste mägeStiku kohtade kohta käisiwad. Nõnda on kuninganna  Margareta asutatud raamatukogu ü?S kõige parematest  seda sorti raamatute hoiukohtadest, ülesmineku  kergendamiseks on Pik-Olleni ladwani trepp tehtud, mida mööda waatamas käiad ilma raskusteta raamatukogu  juurde pääfewad Jtalia walitsuS andis kuningannale  tema ettewõtteS tuetust. Muusika mõju juuksete kaSwu kohta Hiljuti on Amerikas üks neiu, oma ettelugemises muusika  üle. tähendanud, et mõnesugune muusika juukseid mahalangemise eest hoiab, kuna teistsugune, ümberpöördult,  pää paljaks minemist edendab. Ta tõendas, et komponistid, kes oma algupäralisi töösid klaweril mängifiwad,  ei hoia oma ilusaid juukseid üksi alal, waid wöiwzd ka nende edenemises kaasa aidata. Wiolontsellv  ja arsa mäng mõjub häadtegewalt juuksete kaswu pääle. Mis aga wask puhkepillidesse puutub, siis ei ole mitte wäha kordafi tähele pandud, et nad juukste maha langemiieS kaasa aitawad. />. 1^. —s. Kodumaalt. Baltimaa kindral- kuberneri ameti sisseseadmine on ülemal pool kindla arutamise all. Otsustatud  pole see asi kui weel mitte. See ei saada mitte ajutine ettewõte olema, nagu näituseks Kuuramaa kind, ral-kuberneri ameti sisseseadmine, waid kestaw amet, mis zeatawaste 1870 aastal ära kaotatud sai, kuna viimaseks  Baltimaa kindral-kuberneriks würst Bagration oli. Baltimaa kindral-kuberneri amet kanditaatidena nimetatakse  praegust Liiwimaa kuberneri Swegintsowi ja würst Urussowi. Baltimaa kooli konverentsist, mida lähemal ajal Riia õppekonna kuratori eesistumisel ja aadeli, linnade ja talupoegade saadikute osavõtmisel Riias ära peetakse, saamad ka väike põllupidajad osawõtma,  üks eestlane ja teine lätlane. Mõlemad talurahva  asemikud, on teatava hulga kanditaatide hulgast, keda talurahva asjade kommissarid nimetanud,  juba välja valitud: need on Räpina vallavanem Wõsuberg ja Kaagjärve valla liige Wihlup. (Wöõrastaw on, miks just kommissarid talurahva saadikute kanditaatist nimetasiwad ja miks valdadel vabalt oma saadikuid nimetada ei lubatud? Eestkostmise  fiSteem vöiks ometi vähemalt siingi ära jääda ja rahvale lubada, et ta ometi oma nooresuo hariduse asjuski  vabalt oma soowifi avaldaks ja selle põhjus tingimine  on, et ta ka vabalt oma saadikuid valida võiks. S. t) Põllutöö ja põlluasjanduse paavalitsus  töötas ühe projekti valmis, mille järele teenistusest lahkuvaid ehk tugawara väesse arvatavaid Mandshuria vägede alamwäelifi Irkutski kubermangu, steppide kindral-kubermangu, lääne-Siberi ja Amuri- ja Ranna-waakondadeSse elama tuleks asutada. Niisuguste soldatite perekondadele lubatakse prii sõit ja antakse 16 deSsatini maad. Iga perekond saab 100 rubla sisseseadmiseks  ja võib lähemate kolme aasta jooksul weel 460 rubla saada, Mandshuria wäe ohvitserid saavad 266—460 desfatini suurused maotüktid, selle kohustusega,  wiie aasta jooksul majandust sisse seada. Haavatud  alamwäelised saamad eluks ajaks kõigist maksudest wabaStalud, teised 26 aaStakS. Wiie aasta jooksul loodetakse umbeS 100,666 perekonda sinna maakondadesse  elama asutada. PoSti ja telegrahwi miniSterium on asutusel. Ministriks saavat P. N. Durnowo. Wtljandist. Näituse aruanne. (Järg) VII. MeeSterahwa käsitööde jaoskond. Auuhinna mõistjad: J. Nõmmik, J. Laksberg, G. Schnurberg, P. Wichwelin, J Kurt, J. Riesenberg, A. Ressar, Z Metsamart. I. auuhinnaks said: Willem Pärnits, Viljandi  Kiwistikust, wedruwankre raua töö eest Wilj. E. põllum. seltsi kiituse kirja. M. Murs, Viljandist, sadulsepa  tööde eest W. E. p. seltsi brongs auuraha. T. Naar, Vilsandist, saare puust kummuti eest W. E. p. seltsi kiituse kirja 4 rublaga. J. Riemak, Jõhwi alevist,  kunstliku kaSti-mojaik töö eest W. E. p. seltsi hõbe auuraha. Karl Turi, Viljandist (pime), mitmesuguste aSjade, harjade jne. eest W E. P. seltsi kiituse kirja 5 rublaga. J Viira, tõllassepp Viljandist, wedruwankre  puuwärgi eest W E. p. seltsi kiituse kirja 4 rublaga. Minna Jaanson, Vana-Tänassilmast, kogu riide warwi tööde eest W. E. p. seltsi hõbe auuraha. (Protokollisse pliiatsiga tehtud märkus: „Jääb wälja andmata, sest et naesterohwa tööde hulgas juba auuhinna  saanud," ei ole auuhinna mõistjate poolt kinnitatud.)  Peeter Lellep, Wana-Wõidust, willase lõnga eest ühe seina kella. A. Jussmann, Viljandist, kogu pleklööde eest Talli põll. seltsi kiituse kirja 4 rublaga. Eduard Tuberg, Tallinnast, Warschawi kurttummade nikerdatud puust tööde eest W. E. p. seltsi kiituse kirja 3 rublaga. P. Sutt, Valgast, kahe isewalatud kunstliste  weskikiwide eest W. E. p. seltsi hõbe auuraha. O. A. Kaber. kaalude meister Rakwerest, kõige uuema sisteemiliSte detsimal-kaalude eest W. E P. seltsi hõbe aauräha F Kreutzberg, raamatuköitja Tallinnast, papist pildiraamide ja ilustatud raamatukaante eest W. E p. seltsi brongs auuraha. Jaan Torm, Holstrest, lukude eest, Peterburgi põll, seltsi k'ituse kirja 3 rublaga. O. A. Thomson. Tallinnast, photo-tfinkografia teel walmistatud  klichede eest W. E. p. seltsi hõbe auuraha. Georg Riik, Zurjewist kunstliste weSkikiwide eest W. E p. seltsi hõbe auuraha. August Kristall, Tallinnast, mitmesuguste muusikariistade eest W. E. p. seltsi hõbe auuraha. (Et nimekirjas puudub, jäi anuhind wälja andmata ) Gustaw Peterson, Jurjewist, rahakapi luku eest ja Karl Detloff, Tallinnast, hööweldatud pae kiwi trepi eest mõlemad W E p. seltsi hõbe auuraha, aga et nimekirjas puudub, jääwad auuhindadest ilma. 11. auuhinnaks said: Eldringi töllawabrik Viljandis, sõiduriistade eest W. E. p seltsi brongS auuraha. August Lohu, Viljandist, jalaka puust winieritud  kummuti eest W. E. p. seltsi kiituse kirja 3 rublaga.  J. ParSmann, Viljandi Kantremaalt, kase puust kummuli eest W. E. p. seltsi kiituse kirja 3 rublaga. Ernst Thielemann. Valgast, kogu riide harjade ja maaleri  pintslide eest W. E. p. seltsi bongs auuraha. Paul Kauffeldt, Volgast, klaasist tööde eest W. E. P. seltsi kiitute kirja 3 rublaga. Jaan Tuul, Kärstnast, kogu pottsepa tööde eest W. G. p. seltsi brongs auuraha. Abram TotaliS, Riiast, mitmesuguste nahast tööde eest W. E p seltsi brongs auuraha. Andres Zehring, Riiast,  musta gautschuklst sõrmuste ja suurekstegewate klaaside  eest W, E. p. seltsi kiituse kirja 3 rublaga. M. Kõiwa, rohukauplus Viljandis, naha määre „Poüi" eest Jurjewi põllum. seltsi brongs auuraha. M. auuhinnaks said: K. Ojasoo, Viljandist, saare puust kummuti eest, M. Pani, Viljandist, kahe kiik-tooli eest ja August Jehpe, Wõnnust, treiali tööde eest, kõik W. E. p. seltsi kiituse J. EhrenpreiS, Vastemõisast, kogu saetud ja põletatud pildiraamide jne. eest W. E. p. seltsi kiituse kirja 2 rublaga. Jüri Mitt. Viljandist, wäljalöigatud triiulite paberite eest, H. Johannson, Vastemõisast, ksfitfi lõigatud katuse laaötude eest, JuliuS Jehpe, Viljandist, rätsepa tööde eest ja Robert Kütter. Viljandist, weskikiwi  proovide eest, kõik V. E. P. seltsi kiituse kirja. Jaan Wanakamar, Viljandist, maalitud piltide eest W. E. p. seltsi kiituse kirja 3 rublaga. HanS Riid. sawitorude eest põllu tarwis W. E. P. seltsi kiituse kirja. (Et nimekirjas puudub, jääb auuhinnast ilma.) (Järgneb.) Wiljandimaalt. Paistust. Meile on järgmine  kiri awaldamiseks kätte saadetud, millele ka siin kohal ruumi lubame, mis järgmine on : Meie pool arutatakse nüüd elawalt seda küsimust, keda riigi wolikogu liikmeks walida Selle juures nimetatakse  kõige enam Adam Petersoni nime. Tõtt ütelda, ei ole meil selle tähtsa ameti Pääle waewalt sündsamat meest leida. Ta on rahwa eest juba siis 190 S. S a k a l a H 76. 605