nende armastus õnnetumate kurttummade wastu meel mitte ära jahtunud ei ole! Nagu kuulutustest näha, antakse Kuresaarcs 13. junil Bllrgermusse saalis elawate  päewapiltide etendust. Nende etenduste üle kirjutab „Linda „Walguse" saalis etendati  9. juli õhtul elawaid päewapiltisid, kus mitmed maakohad, olud ja sündmused päris loomulikult ette toodi. Iseäranis  huwitaw ja imestataw oli suplemise kujutus, kus wesi nagu näitawalt ülesse pritsis ja laenetas. Wäga loomulikud oliwad  muudgi pildid. See ei olnud ainult lõbus, waid ka õpetlik. Waatajaid oli „uudist" nägema (Pärnu Eesti seltsides oli säärane etendus alles esimest korda) wäga palju kogunud ülearu palju, nii et suur saal rahwast üsna kiilutud täis oli, hingamise raskeks tegi, hinge kinni matta ähwardas ja waatamise mõnu wähendas. Et siisgi kõik näha ei saanud, korrati see etendus järgmisel pühapäewal 16. juunil. Waatajaid oli ka siisgi palju. Juba mitu aastat on Kuresaares kohustawad määrused majade ehitamise asjus  maksmas. Nendes määrustes on muu seas öeldud, et mõnedes uulitsates uusi puust ehk sega-majasid puust ja kiivist mitte luba ei ole teha. Nende määruste kokkuseadmisel  mõteldi muidugi uute majade ehitamise pääle. Sest tulekahju asjus on ju parem, kui nendes uulitsates, kus majad  tihedamini ehitatud, enam kiivi majasid oleks. Nüüd tarwitatakse aga seda seadust ka manade puust majade kohta. Tahab majaomanik wäikest ehitust endisele puust majale juurde ehitada, siis ei anta selleks mitte muidu luba, kui ehitatagu juurdeehitus  kiivist. See on esiteks wõimatu. Suure puust maja külge wäikene kiivist ehitus teha, sellega ei taha ka kõige suuremad  ehituse kunstnikud hästi korda saada. Teiseks pole sellest ka midagi hädaohtu karta, kui suurele puust majale weel wäikene puust ehitus juurde tehakse. Läheb suur maja põlema, siis on see üks puhas, kas pärast poole tehtud juurdeehitus kiivist wõi puust on. Et endistele puust majadele wäikest  juurdeehitust kiivist nõutakse, käib päälegi ehituste määruste eneste wastu. Sääl on ära keeltud, sega-ehitusi puust ja kiivist teha. Kui nüüd puust majale kiwi ehitus juurde tehakse, siis saab ju maja selle läbisega-ehituseks, mida lubada ei wõi. Kõigi selle järele, tuleb otsustada, et puust majade ehituste keeld ainult uute majade kohta käib. Oleks wäga tarwiline, et selle küsimuse harutamine uuesti linna wolikogule ette pandaks. Praegune seisukord sünnitab wäga palju raskuseid linna elanikkudele, kunakohustawate määruste wälMndmine ja „linna isade" tegewuS ja linna rahwa hää käekäigu tõstmiseks juhitud  peab olema. Ansekülast Küll leidub meie koguduses  weel palm pidalitõbist Hiljuti wiidi jällegi 8 hinge „Ninnalisse." Lahkumine  oli küll kurb, aga pole parata! Pidi ju abielu paarisidgi lahkuma—  Et koolisega pitkendati, sellepärast korraldas ka meie walla ülemus koolmeistrite  palkasid märksalt. Päälegi lubati seda edespidi meel teha. See tegu on wäga kiita! Räimesaak (märkudega) on kehwa poolne. Püüdjad saamad ainult oma süüa aga mitte müüa. Mõrrameeste „püüd" on aga kaunis kena. —är — Muhu Kreeka-Wene usu kirikus olnud hiljuti tulekahju. Zkonostas ja palju pt ihasid kujusid olla ära põlenud. Tulekahju olla sellest sündinud, et üks pühakuju ette pandud küünal kirikusse põlema jäänud. Tulekahju märganud kaigeesiti kiriku ligidal  mängiwad lapsed. Pärnus on kellegil kalamehel hüü õnn olnud, teatab Peru. Zeit, Õnnelikule mehele on 200, naela raske tuurakala wõrku läinud,  Marja on kalast 30 naela saadud. Riia linna 700-aastase kestwuse mälestuseks  peetaw mäljanäitus awati 1. juni k. p Esimene Siberi wõirong, milles 20 wõiga täidetud wagunit oli, jõudis mai kuu keskmistel päewadel Riiga, Wõi wiidi laewa pääle ja saadetakse Inglismaale. Teist wõirongi, 26 wagunit suur, tuli mai kuu lõpul Riiga, ja kolmas niisama suur rong jõudis junikuu algusel Riiga sadamasse. Peterburist. Suur tulekahju, mis 31. mail Peterburis oli, on mitme millioni eest kroonu warandust ära häwitanud. Wene naisüliõpilane Wera Gelow, kes Parisis prohw, Detschanelt püäle lastes kogemata oma sõbranna Selenina maha laskis ja keS hiljem kohtu poolt wabaks mõisteti, läheb maha lastud neiu wennale mehele. Hcrra Selenin ja neiu Gelowi kihlused on juba peetud. Peigmehe maaemad  ei taha aga rahu! olla, et nende poeg oma õe mõrtsuka enesele naiseks wotab, sa sellepärast on peigmees Astrahani sõitnud,  et wanemaid järelandmisele meelitada. Moskiva prohwessor M. M. Kowalewskij reisib neil päiwil Amerikasse, et sääl Memmeni  üle ettelugemist pidada. Amerikalased ise on nim, prohwessori ettelugemist pidama kutsunud. Kroonlinnast. 23. mail oli siin Nikolai vuicstiku juures olewates tiigis iseäralik  nähtus. Tiigis oli kolinat ja mürinat  kuulda, pääle selle lõiwad wee sees umbes paari werschoki kõrgused sinikad tuleleegid  wälja. Weesse wijatud kiwid sünnitasiwad  suurer. aid leekisi. Imelik nähtus, mida määratu rahwa hulk päält waataS, kestis mitu tundi. Ebausklikud on täis hirmu ja peawad nähtust wiiinsepäewa täheks. Löuna-Ahwrika sõjast. Burid on inglasi jällegi löönud. Inglise ametlik sõnum ütleb: Salk buri wäge tungis 30. mail (12. juunil) Steentoolspruitis  laagris olewa 250 ratsajala mäemehe kallale. Inglastest saiwad 2 ohmitsei  ning lk soldant surma ja 4 ohwitseri  ning 38 soldatit haawata: 2 ohwitseri ning 50 soldatit pögenesiwad ära, teised wõeti mangi, lasti aga pärast jälle lahti. Burid on kaks suurtükki ära wotnud. Mai-kuu keskel on Oranjemaal Deweti  ja inglaste wahel õige tõsine wõitlus olnud. Kiicheneri sõnum jutustab sest: Ellioti wäesalk pidi, kui ta Wredest 11. (24 ) mail wülja marsis, Rsitzi lähedal Deweti juhatusel olewate buridega wõitlema.  Palama wõitluse järel wõttis meie mägi 71 kraamikoormat, 10 tuhat padrunit  ja 400 elajat ära; 45 buri langesiwad  mangi, 17 saiwad surma ja 3 haawata.  Inglastest saiwad 20 surma, nende hulgas 3 ohwitseri ja 24 haawatut Ellioti wägi läks Kroonstadi. Brüsselist 1. junil: Transwaali saadik  Dr. Lehds seletab, et burid edasi södiwad,  kuni nad wõidawad ehk kuni nad täielikult on ära wõidetud. Selle otsuse wiiwat Botha abikaasa kõikidele buride juhatajatele lõuna Ahwrikasse. Brüsseli leht „Jndep. Belge" kinnitab,  et Transwaali walitsus Krügeriga nüüd Kitcheneri luboga telcgrammisid -vahetab.  Standertonis olewad busri juhatajad  jutustab see leht edasi olla Krügerile seletanud, kuida sõjaseisukord olla, ja ütelnud, et mõjukatest buri -valitsuse liikmetest muist rahu poole hoidwat ja muist sõda nii kaua kui iganes -võimalik, edasi pidada tahtwat. Rahu poolehoidjad wõitwat.  Nad arivawat, et nad inglastest jagu saada ei suutwat ja pidawat omaks kohuseks,  selle hääks tööd teha, et werewalamine  lõpeks ja auufa tingimistega rahu tehtaks. Krüger kõnelenud Hollandis olewate  buri juhatajatega ja telegrahweerinud  siis Standertoni. Wastust ei olla ta weel saanud. Kõneldakse, Krüger ei tahtwat  niisuguse rahu eest -vastutamist enese pääle wõtta, mis buridele iseseiswust ei lubawat. Brüsselist teatatakse, et burid hiljuti põhja pool Transwaalis Schalk Bürgeri juhatusel nöuu on pidanud. Nõupidamisel tehtud otsuseks, waprasti edasi sõdida, kuni Inglismaa buride wabariigid alale jätta lubab- Selle otsuse pääle on Dewet ja Botha wiimastel päewadel agarasti waenlase  kallale tungima hakkanud—  Londoni lehed jutustawad, et 11), mail (uue kalendri järel) Warmbadi lähedal  suur wõitlus olnud. Inglise moonamoorist  sattunud 240 wankert buride kütte, mis järel inglased Pietersburist lahkuma pidanud. Pietersburgi linna on burid inglaste käest ära wõtnud ja Inglise mägi, kes linnas oli, on sõjariistad käest ära annud. Hiina sõjast. Teised riigid wiiwad oma mäed Hiina maalt ära, Hiina walitsus lubab söjakulu maksta, kõik näib nõnda minewat, nagu soowitakse. Siisgi arwawad need, kes Hiinamaa olusid ligemalt tüünemad, et praegune asjade seisukord Hiinamaal sugugi usaldust ärataw ei ole. Karta tuleb, et ligemal ajal Hiinas jälle rahutusi tuleb ja siis nendest raske on jagu saada- Rusikameeste  liikumine on hiinlaste isamaalikud tundmused elule äratanud ja hiinlastes hirmust wiha wõõraste wastu tekitanud. Kardetakse ka meel, et jaapanlased hiinlasi õpetama halkamad ja siis alles „ kollane hädaoht" täielikult nähtumale tuleb, sest kui millionisi hiinlased seda kõik oskawad teha, mida nüüd Europas walmistatakse, siis Europa majanduSliselt kitsikusesse sattub. Pääle selle on meel Inglismaa politik kartuse  kasmataja, sest et ta Europa suurriikide  wahcle tüli ähwardab tuua. Tientsinist teatatakse 22. mail. Pühapäewa  õhtu oli teel Taku poole Inglise ja Prantsuse soldatite wahel päris lahing. Inglaste hooleks oli politseiteenistus antud, mispärast nad prantslastele luba ei andnud, ühte majasse sisse tungida. Inglased lasksiwad  esiotsa õhku; laskmist kuuldes töttasiwad  sakslased ja prantslased appi. Sõjariistad  pandi sedamaid tegewusesse ja tagajärjeks  oli, et üks prantslane surma ja 8 prantslast, 5 sakslast, 4 inglast ja üks japanlane  haawatud saiwad. Üks tugema salgaga juurde tulem Saksa ohwitser lõpetas  wõitluse. Pekingist teatatakse, et krahw Waldersee 22. mail pidulikul wiisil siit ära reisis, et Europasse tagasi pöörata. Nelv-Dorkis, 2- junil. Kaks laewa läks õhtul wastamisi. Teise pääl oli 600 sõitjat, kelledest hulk mette hüppas. 50 surnukeha on meest wälja tõmmatud. Laewa majus weepõhja- 23 Saarlane, 1901