Jaapanimaa loodus ja rahwas. 4 Wene keelest T. R»t. Juba mäletamata aegadest saadik kaswawad Jaapanis peedid, kõrwitsad, kurgid, melonid, uad, erned, kaalid porgandid, kapsad, salatid sibulad, naerid,  rõikad ja pinaat, ning leiduwad igas riigi nukas. Kartohwelt hakati sääl ainult 25. a. eest pruukima. Pääle nende leidub weel Jaapanis meile hoopis tundmata  aia wiljasid. nii kui: jasis, demjanka ja iseäralised  seente ja sõnajala sordid. Üleüldse, jaapanlased söötvad ütlemata wäha. Peo täis riisi, wäike tassi täis aiawilja suppi, suure sõrme suurune kala tükk ning jaapanlase kõht on täis. Rahwuslist jooki „sake't", meie karjajaagu sarnast märjukest, mida riisist tvalmistakse, pruugitakse  kaunis wäha ja sedagi soojendatult. Jmewäärt lihtne on jaapanlase ülikond. Suurem  jagu rahwast käiwad suwel ilma riieteta, ainult alumine keha jagu on wööga kaetud. Et Aadama ülikonnale iludust juurde anda, wärwiwad nad oma ihu mitmesuguste wärwidega. Mõnikord on kõik ülemine keha jagu wärwitud ja kaugelt paistab see kui tore ülikond silma. Linnades kannawad meesteja  naesterahwad ühe moodi järele walmistatud päälmist  riiet, mis enamiste tumeda wärwilistest riietest walmistud on. Aluspesu jaapanlastel pole sugugi. Jalawarjude asemele siowad nad jala talla alla puust ehk õlgedest tuli-tallad. Päewa ja wihma eest hoidmiseks pruugitakse wihma warjud. Pääd on neil ilma katteta, aga ainult maal külades naesterahwad katawad pääd rätikuga kinni ja meesterahwad kannawad  seene taolist õlg kübart. Õlgedest walmistawad  nad endale ka wihma mantlid. Niisuguse õlg mantli sees on jaapanlane peris metsinimese nägu.! Jaapanis ära elada on wäga odaw ja selle Pärast ei ole sääl mitte ühte kerjajat santi näha. Usu asi on jaapanlastel wäga huwitaw. Sügawal  muinasajal nad kummardasid puid, ussa ja teisi asju. Pärast poole andsid nad jumalikku auu surnud keisritele ja teiste tähtsamate isikutele, kes oma eluajal rahwale olid palju hääd teinud. Esialgusel  kujutasid jaapanlased oma jumalust üheks hirmsaks olewuseks. Et jumala armu osaliseks saada, toodi temale ohwrid. mõnikord ka inimesi. Ohwrid anti kas huntidele söögiks, ehk wisati merde j. n. e. Ka nüüd on neid weel, kes sest wanast pruugist kinni piawad; kõige rohkem piawad kalamehed sellest prnugist  kinni ia kalapüügi ajal, et tormi waigistada, löikawad nad omad juuksed pääst ja wiskawad merde. Jaapanlaste arusaamiste järgi on looduses nii palju jumalusi, et nad oma riiki „Sin-kokuks", ehk jumalate riigiks nimetawad. Iga jaapanlase eluruumides  on üks püha riiul, kus pääl lille waasid rohiliste oksadega ja kausid soola, riisi, kalade ja aiawiljaga seisawad. Püha riiul nende looduse annetega,  on jumalatele tänu tundemärgiks kõige nende saaduste eest. Teiste tubade sees on „budsudan," usuõpetaja Budda kuju, ja „ihai" wäikesed esiwanemate  hauapäälsete mälestuse sammaste kujukesed,  millede külge wäikesed torukesed on kinnitatud. Kõige wähem üks kord päewas, pannakse nende tõrukeste  sisse, esiwanemate toitmiseks, riisi putru, walatakse  theed jne. Hommikul, unest üles tõustes, peseb jaapanlane ennast puhtaks, lähab õuue ja, hommiku poole pöördes,  saadab oma palwed ülestõuswa päikese poole; pärast seda lähab ta „Sin-koku" ja „budsudani" juurde, kus ta niisama palawalt palwetab, oma käsi kokku loksutades. Kõige wanem ülestõuswa päikese maa usk nimetakse „schintoismuseks." ehk jumalate teeks. Schintoismus annab jumalikku auu looduse jõuule ja esiwanemate hingedele. Selle usu sees on kuni kaheksa tuhat jumalat, nende seas ka jõe, järwe, tuule ja mägede jumalad. Kõigil neil jumalatel on inimlikud puudused ja nõrkused, ainult ilmsurematause  poolest lähawad nad inimestest lahku. Esimese auu astme pääl on päikese naisjumal Amateresa, kelle Püha eluase Isa linnas on. Kõige suuremaks pühaks luetakse töuswa päikese kummardamine Fudsijami mäe pääl. Selle usu pöhjusmötte järele inimene saab sündimise ja surma läbi roojaseks, aga puhastab  teda sagedane pesemine, tuli ja sool. Schintoistide templite ehitus on wäga lihtne. Suuremalt jaolt nad eksitakse üksikute kohtade pääle, rohelise ja lillede keskel. Templi juures saab pühasid  elajaid peetud, nii kui kanad, kuked, Põdrad ja hobused. Schintoistide templi wälimiseks tundemärgiks  on Wenekeele tähe moodi wärawad. Ebajumalate  kujusid neis templites ei ole, aga on palju muid teisa asju: peeglid, mõõgad, kiwid, walge paberi  ääred, mis endiste linaste, kanepist ja siidi riiete asemele saawad toodud. Templite juures elawad  ohwri mees- ja naes-preestrid, kes ka jumala- tele teenistust pidawat. Schintoistide usu pöhjuskirjadesse  on mõned Hiina targa Konfutsiuse õpetused  wöetud. Konfutsiuse õpetuse järele on inimese esimene kohus oma wanemid auustada ja teine oma ülemate sõna kuulda. Hiinas kõige ülem inimese  kohus on oma wanemiad auustada, aga Jaapanis  oma isandale truu olla. Jaapanlased räägiwad:  „isa ja ema on taewa ja maa sarnased: kooliõpetaja ja isand Päikese ja kuu sarnased; teised sugulased kui pilliroog ja mehed ja naesed ilma kasuta kiwid. 6-ma aastasaja sees pärast Kristuse sündimist wiidi Hiinast ja Koreast Jaapanisse  buddismus; selle õpetuse järele on kõik maapäälsed  asjad aeglikud ja kaduwad, ning kutsub teise igawese ja õnsa elu sisse. Budda usuliste templid on schintoistide omadest  palju toredamine sisse seatud. Budda usu jumalateenistus  saab laulu saadetusel peetud, suitsetakse  tviirukitja pandakse küünlaid põlema. Preestrid bonsad on kullaga tikitud kallites riietes. Budda usk käib rohkem rahwa elukombedega käsi käes; sündimise, haiguse ja surma puhul saab palweid  tehtud, niisama ka põua ja wee uputuse kordadel.  Preestrid püüawad igate wiisi oma õpetuste järelkäijaid usu sees kinni hoida, panewad neile ebajumalate  kujude wäljanäitused toime, niisama ka pidulikud  rongikäigud, aga templite juures seadwad mitmesugused mängid, etendused, lotereid ja ka püssi laskmise harjutused. iJärgne.i Mõndasugust. Meie wiimase merelahingi kaotuse põhjuseid wõ tab „Now. Wremja" era sönumesaatja lahingist osawötjate  seletuste järele järgmiselt kokku: 1) Täielik umbteadus meie poolt Jaapani laewastiku  seisukoha ja tugewuse üle, kuna jaapanlased meie tugewust ja lähemale tulekut wäga hästi teadsiwad.  2) Kitsas koht merekitfuses ja jaapanlaste kiirus tegid neile wõimalikuks, oma laewastikku jaotada  ja kolmest küljest meie kallale asuda. 3) Meie laewastik sõitis 12. maist saadik alati harjutusi pidades  edasi ja ei jõudnud kardetawal silmapilgul mitte küllalt ruttu lahingi korrasse asuda, mille läbi tal wõimataks sai, oma suurtükka täielikult tarwitada.  4) Weolaewad takistasiwad lahingi laewade korrale seadmist ja ajasiwad seda segamini. 5) Ühelgi juhatajatest ei olnud Roshestwenski plaanid teada. Admiral Nebogatowi wõttis ta ainult üks kord pärast  laewastikude ühendamist 15 minutiks oma jutule  ja see oli ka nende wiimane jutu ajamine; selle järeldusel läksiwad meie laewad kohe pärast admiral Roshestwenski haawata saamist korratusesse. 6) Meie suurtükkide tuli oli Jaapani omast pahu nõrgem, sest meie laewastik oli selles wäha harjutatud. 7) Meeste hirmus wäsimus. Inimesed pole masinad, et 8 kuuline wahetpidamata raske teenistus nende pääle mõju ei awaldaks. 8) Jaapani miinipaatide suur arw ja ujuwad miinid, millede läbi «Borodino,"  «Admiral Nahimow" ja «Nawarin" hukka saiwad. 9) Jaapani tugewam tuleandmine juhiti ikka iseäranis ühe meie laewa pihta; niiwiisi läksid «Ossljablja," «Aleksander lll." ja «Suworow" põhja. 19.) Jaapanlased hakkafiwad kohe algusel täie tuld andma, kuna meie seda teha ei wõinud. 11.) > Meie laewad ei olnud ühte laadi ja 12), teisel lahingi  Päewal oli meie laewade Pääl laskemoon otsas. Kodumaalt. Kooliõpetajate palvekiri. Nagu „Nascha Shisn" kuuleb, liigub Baltimaa rahwakooli õpetajate keskel järgmine palwekiri, mida ministrite komiteesse saata tahetakse: „Kooli kasud on üleüldiste maa kasudega nii kindlaste  ühendatud, et mingisugust «võimalust ei ole, neid erandada. ja selleparast on selleks, et kooli elus põhjalikku  uuendust läbi wiia. wiibimatat rahwasaadikute kokkukutsumist waja, missugused saadikud vabad rahrva asemikud oleksid, ilma usu, rahvuse ja sugu pääle waatamata, üleüldise, ühtlase ja õiglase walimise teel kinnise boikoteerimise läbi. Walimise-seaduse wälja töötamiseks, mis walimiste korda ära määrob, piawad ühes teiste rahvaklasside asemiludega ka kooliõpetajate saadikud osawötma kutsutud saama. Et iseäraline kooSolek tema pääle pandud ülesannet  edurikkalt korda wöikg saata, selleks waja: kangema  walwuse seadusi wiibimatalt ära kaotada, kõiki administratiwlisi kitsendusi kõrvale saata, sõna-, trüki-, koosolekute-, ühisuste ja streikimise vabadust, isiku ja elumaja puutumatause kindlustamist, kõikide nende wobastamlst,  teS polirikaliste ehk usuliste arvamiste pärast  kannatanud ja Jaapaniga peetawa sõja lõpetamist. Alles nende üleüldiste määruste maksma panemise!  wöib rahwakool järgmistel alustel ümbermuudetud  saada: On maja: 1) Nahwa hariduse 'aSja kohaliste omawalitsuse wöimude kätte anda; 2) Sundusliku, ilma maksuta ja mõlematest sugust laSte üheskoos õpetamist, keS B—l 6 aastat wanad, ilma usu ja rahwuse  wahel wahet tegemata, tuleb fisse seada. kuS juüres waeste inimeste lapsed koolis käimise ajal kogukonna  kulul ülespeetud piawad saama; rohkem anderikkamatele  pois- ja tütarlastele piab kõrgema hariduse omandamise wöimaluS antama. 3) Rahwa koolides emakeeles õpetuse andmise sisse seadmine. 4) Rahwakoolide  programmi kõrgemate koolide programmiga ühisusesse  seadmine. 5) Rahwa kooli progrämmisse looduse  teaduse, terwise teaduse, õiguse tundmise, politika ökonomia ja ajaluo üleswötmine ja usuõpetuse Väljajätmine  sundusiiste õpeaSjade hulgast. 6) Täielik kiriku  äralahutamine koolist 7) /koolide ja kooliõpetajate  arwu suurendamine niisugusel määral, et iga tooli õpetaja kohta rohkem lapsi ei tuleks, kui 36. 8) Kõrgemate  koolide juurde iseäraliste fakulteetide asutamine, et rahwakoolide tarwis kooliõpetajaid ette walmiõtada. 9) Kooliõpetajate waranduslise seisukorra parandamine: palga suurendamine ja pensioni kassa asutamine riigi kulul. 16) Kooli õpetajatest ja laste Vanematest iseäraliste  konwerentside kokku seadmine, et kaswatamise ja õpetamisesse pvutuwaid küsimusi läbi arutada. 11) Alalise ja üle-Wenemaalise kooliõpetajate ja kooliöpetajannade  ühisuse asutamine. Meie. allakirjutajad rahwa kooliõpetajad ja õpetajannad  Baltimaal, oleme selles täiesti kindlad, et ainult niisugune rahwakoolide korraldus taie lubab, tarwiiikul wiisil tema kõige tähtsamat ülesannet täita tublist kodanikka kaswatada. Palwekirjale on praeguse ajani juba 395 rahwakooliöpetajot  ja kooliöpetujannat alla kirjutanud. Kangema walwuse alla on Kõige kõrgemalt  kinnitatud ministrite nöuukogu otsuse järele Wilna, Grodno, Smorgoni ja Melitopolj linnad. ülema trüki Valitsuse esimees hra Bellegarde on ennast ametist lahti palunud. Tema järel  tulejaks nimetatawat Demiöowi litseumi priwat-dotsent  Gurland. Koduse käsitöö weohinnad raudteedel  tahetakse alandada. Uue kalendri sissese a d m i n e olewat  seda kirda tõsiselt käsile wöetud. Hoogu selle's andis meie rahaminislerium, keS seda ette wötet kõige hädalisemalt tormiliseks tunnistas. Praeguse! pilgul on see küsimus pühas sinodis arutamise all Bsiljandimaalt. Paistust. Paar sõnakest Paistu lastepidu kohta: Mis tähendus pidi sellel olema, et lastepidu wanalt  ilusalt platsilt kõrtsi ukse ette umb männikusse «viidi?! Kas tõesti ei suudeta lahkuda? Lahkuda sellest, mis meie rahwa waimu elu mi kaua kammitsas on hoidnud ! Kuulsin, et pidu plats ilma kooliwanema teadmata  niisuguse koha pääle määratud seega siis wist muidugi kihelkonna kooliõpetaja poolt. Ja meie loodame weel niisugustelt kooliõpetajatelt karskuse asja edendamist! Ennem lähab kül pudel õlut kõige korgiga nõela silmast läbi, kui me niisugusele suudaksime selgeks leha, et rohwa kasu wiina müümise kasust kõrgemal piab seisma. Esimene on jäävam, kuna wiimane mast tubli päätäie järele kadunud 0n... Paljud laste wanemad aga pahandasiwod niisuguse  tegewuse üle ja seda õigusega Nad on arusaama  hakkanud, et joomine ega selle edendamine enam auu asi ei ole mispärast see pidu wist ka haäd mälestust enesest järele jätta ei suutnud. Noh umbes  na Kadri laada maik... Ei maksa meil ju neid sõnu, mis siin pidul ja ka Kadri laadal wäga palju lahutada püüda, ühesugune joodikute lärm mölemil pool. Tarwastust. Tarwastu laulu- ja mängu selts pidas pühapäewal 22. mail s. o. Härma talu ruumides pidu. Ilus pidu koht ja ilus ilm oli hulga pidulist kokku meelitanud, nii et avar ruum puupüsti rahvast täis oli. Seltsi esimees J. Käger awas pidu lühikese kõne ja Keisri lauluga, kus seltsi muusika koor harjunud osawusel mõned tükid ette kandis. SiiS astusid hrad J. Lõo ja J. TautS näitelavale ja kandsiwad meelitava  duetti kahe.klarneti pääl ette, mis pidulist väga vaimustas Laul „Kaks sõstra silma," miS ka hrad J Tauts viiuli ja J. Lõo klarneti pääl ette kandsiwad,  sünnitasid jällegi tormilist kiiduavaldusi; ka paritoni  soolo härra J Tauts'i poolt leidis rahva poolt hääd vastuvõtmist, wohete vahe! mängis muusiku Z. S:mS'i juhatusel kanti näitemäng „Loreida" ette, kuS kõik osad hästi ära õpitud oliwad ja elavalt ettekan- ISOS G a l a l a H 42. ZZ3