ju suur osa Saaremaa elanikkudest. Siis tuleksiwad  meie teed üleüldse paremini parandada ja teedeparandamise üle parem kord sisse seada. —4. oktobril waraStatud siin aurulaewa „Nlkolai II." päält nimetatud aurulaewa puhweti  pidajalt kajutist 600 rbl. ära. - Kommisjon, kes RiigaS kõrtside õiguse kaotamise tasumise asju koraldab, on Saaremaa 47. kinnipandud kõrist kohta 178,614 rbl. tasu määranud. Sellega pole meel nimetatud küsimus mitte lõpulikult otsustatud, waid selle tasu määramine  peab meel seaduse andwal teel kinnitamist leidma. Kuidas kuulda, lahetawat Saaremaa mõisnikkude poolt üks oja kõrtsi tasnrahast mana linnapää ruumide korraldamiseks määrata. Põidelt. 13. oktobril oliwad Pöide põllumeeste  seltsi asutajad Lewola Iheemojas kooS nimetatud seltsi asutamise üle nõupidamas, kus otsustati, Põidsle Saaremaa Põllumeeste Scltst haruseltst asutada. Haruseltsi liikmeks on pääle 50 isiku ennast üleSse andnud. Saaremaa EeSti Põllumeeste Seltsi esimees õpetaja herra Ke rg wõttis ka tähendatud koosolekust osa. Õpetaja herra olnud aga selle poolt, et Poidele iseseisaw selts oleks asutatud. Liilvimaalt. Hiljuti on raamatukene ..Piiskopi teated" ilmunud, kus kohaline Ew. Luth. usu piiskop Liiwimaa kirikliku elu üle 1902 aasta kohta aru annab. Selle järele on Liiwimaa 155 kihelkonnas ühtekokku 1,100,933 koguduse liiget. Sündinud on 29,039 last. Leeris käinud 19,671 hinge. Armulaual käinud 857,489 inimest. Abielusse  heitnud 7066 paari. Surnud 19, 510 koguduse iiiget. Koolisid on kõrgemaid ja alamad ühtekokku 1404, kus 16Z3 kooliõpetajat  ja 74,628 igapäewast koolilast õpib. Kui hingede arwu sündimiötega wõrdleme, siis tuleb 1000 hinge pääle läbistikku  25 sündimist. Leerilapsi tuleb 17 iga 1000 hinge pääle. Lauarahwast on 1000 hinge pääle läbistikku 740. Laulatust  tuleb 6Vr° iga 1000 hinge pääle. Suremist iga 1000 hinge pääle. Ning iga 6600 hinge pääle tuleb 1 kirik ja iga 6270 hinge paäle 1 õpetaja. Koolisid  tuleb iga 1043 hinge pääle 1 kool. Raamatukeses kaewatakse pääle paljude muude  iseäranis kirikute, õpetajate ja koolide wäheste arwu üle ja awaldatakse foowi, et suured kihelkonnad wähemateks jagataks. Parajaks kihelkonnaks arwatakse 5000 hingelist  kogudust. Rakweres. Maksuwõimetuks jäänud kaupmehe W. Stepanowi kohtuasi tuli wiimasel  ringkonnakohtu istumisel Rakweres harutamisele. 9. now. 1899 oliwad Stepanowi  wõlauskujad Tallinna ringkonna kohut palunud, et kohus Stepanowi, kes neile 2788 rbl. 17 kop. wõlgu, maksuwõimetuks tunnistaks, sest et ta oma wõlga ära ei tasuwat. Pärast maksuwõimetuks tunnistamist  tuli week nõudmist juurde, nii et wvlg 4273 rubla 42 kop. suur oli. Ringkonnakohus  tunnistas 66-aaStase Stepanowi pahatahtlises maksuwõimetuses süüdlaseks ja mõistis ta iseäraliste õiguste kaotamisega kolmeks aastaks wangiroodu. Kuuramaalt Imelik keeld. Emburi kooliõpetaja, Kuurämaal, olla oma õpilastele  ära keelanud „Keemia õpetust," „Anthropologiat," „Astronomiat" ja Maateadust,"  mis Läti selts on wälja annud, lugeda. Selle wastu soowinud ta et õpilased  mürst MestschsrM poolt wäljacmtawat  kuukirja „Drusheskija Retschi" loekstwad. Pnterbmrist Peterburisse asub kroo nn crf mt ws.te esij ate le wastaskikiu.  akiuvdmise selts. Seltsi põhjuSkiri, mis wüga- mitmekülgne on, on walitsuse xsolt juha kinnitatud. Seltsi tegewnZ on : 1) ühekordsete ja ajutiste abirahade mis mõnikord ka tagasimaks mata wõiwad jääda ; 2) tööta seltstliikmetele töö muretsemine, s) manadele ja jõuetutele korteri ja ülespidamise muretsemine  ja 4) seltsiliikmete- laste kooli saatmine. Need on seltsi esialgsed ülesanded.  Kui seltsi jõud suureneb, tahab ta meel laialisemalt töötama hakata ja nimelt l) liikmetele odawaid korterist muretseda, 2) liikmetele odawa arsti- ja adwokadiabi saamist wõimalikuks teha ja nende elu wõimalikult kasulikult ära kinnitada; 3) majanduslisi-ladusid awada; 4) õpeasutuStes õppijatele abiraha anda ja 5) laenuhoiu- ning matusekassasid ja muid wastastikku häätegewaid asutusi asutada. Liikmemaks on 3 rbl. aastas,  mida iga kuu 25 kop. kaupa wõib maksta. Seltsiliikmed wõiwad 25 rbl. aaStas ajutist abi saada ja need, kes wäga suure kehwuse sisse on sattunud, iga kuu kuni 50. rublani, kuue kuu jooksul. Peterburisse asutatakse uus laste eest hoolekandmise selts, kelle ülesanne on mõlematsagu lastele käsi- ja näputööd õpetada ning neid teenri ameti pääle ette walmistada. Selts wõtab lapsi waStu, kes mitte üle 12. a. wanad ei ole ja muretseb neile, kui nad 16 a. manaks on saanud, teenistusesse astumiseks kõlblised kohad. Seltsil on luba mitmes linnajaos  osakondi awada. Metsa-aSjanduse-walitsuses on uus seaduse eelplaan malmis tehtud, mille järele erainimeste päralt olewad  metsad kroonu metsawahtide ülemaatuse  alla pannakse. Ühtlasi tahetakse metsade pääle ka iseäralist maksu panna, mis metsawahtide ülespidamiseks läheb. Senat on seletanud, et linna nõuukogul  alati õigus on linna päralt olewaid liikumata warandusi ümber hinnata, kui tal põhjust on arwata, et linnaamet hindamist küllalt asjakohaselt ei ole toimetanud. Postiametnikkude mundrit tahetawai ligemal ajal lihtsamaks, teha. Nimelt saada nad edaspidi madruste ülikonnasugust  mundrit kandma.  Mereasjanduse-pääwalitsus  on otsustanud Balti-mere rannas rannalaewade jaoks uusi sadamaid ehitada ja jõesuusid purjelaewade seismiseks kõlbliseks  teha. Krasnowodskist. Surnukeha ärapõletamine.  Krosnowodskis suri mõne aja eest üks indulane ära. Teised indulased palusiwad luba tema surnukeha harilisel kombel ära põletada, mis nendele ka lubati. Hulk rahwast kogus põletamisekohale haruldast  nähtust waatama. Mere kaldal ootas arschina kõrgune puu riit. Surnu pesti meres puhtaks, mässiti walge lina sisse ja pandi siis puuhuniku otsa. Siis õlitas kõige wanem indulane, kes mustas riides ja paljaste jalgadega oli, surnut kuna teine matuseline puuhuniku ümber maa pääle mett kaldas. Kui wiimane surnu jalutsi kohta jõudis, tõstis ta meepoti  kõrgele ja laskis ta maha puruks kukkuda, „rumm, rumm, rumm!" hüüdes. Siis koputas indulane, kes wett kaldas, surnu suhu nisuteri, kuna teised matuselased  surnule puid ümber ja pääle seadisiwad,  nii et puuhunik piramiidikuju sai. Kui nad sellega malmis oliwad, jooksis üks indulane halgu õlal hoides kuus korda ümber puuhuniku ja hüüdis jälle: „Rumm, rumm, rumm!" Seni kastsiwad teised puid kiwiõliga ja paniwad läbi puude surnu rinnale kuld- ja hõberahasid, selle juures weel kõiksugu weiderdust tehes. Kui puu riit põlema pandi, wõtsiwad indulased üksteisel kätest kinni ja hakkastwad  huniku ümber ringi käima. Põlemine kestis paar tundi. Kui tuli kustunud oli, koguti surnukehast järelejäänud tuhk hoolega kokku ja puistati päri tuult meresse; ainult üks peotäis tuhka pandi ühe anuma sisse, et seda surnu sugulastele saata- Baturini postkontorisse Sschernigowi kub. tuleb talumees. Mis ma selle kirjaga pean tegema, küsib ta postiametnikult, ma ei ole meel millaSgi kirja saatnud. Wisake koridoris kaSti .... Aga enne pange talle seitsmekopikaline mark pääle. Talumees wõttis margi ja läks koridori. Juhtumist waataw postiametnik nägi läbi lahtise ukse, et talumees margi postikasti külge pani ja siis kirja kasti laskis. Soomemaalt. Helsingi ülikoolis õpiwad  tänawu aastal 475- naesterahwast; minewal aastal oli neid 405 ja 1885. a. kõigest üksainus. Wäljamaalt. Saksa keiser pidas oma poegade pühal leeri kõne kus juures ta muu seas ütles: Ma soowin teile kõigest südamest: tõotage,  looge wäsimatalt. Töös on ristiinimese  elu mõte. Kõige raskemat nuhtlust  kannab see, kes midagi ei tee. Püüdke kõige paremat anda, mis te anda wõite, püüdke igaüks enesest midagi wälja töö, tada, käige oma Õnnistegija eeskuju järele,  ja teie täidate oma pääl olewaid  lootusi." Prantsusemaalt. Keerataw maja. Prantsusemaal on ehitusemeister Eugen Petit Riviera suwituskohta kolmekordse  maja ehitanud, mida alusel wõib ringi keerata. Maja keeramiseks olla kahe inimese jõuust küllalt. Maja ehitamine  tulnud poöramisewärgi läbi umbes 10°/° kallim, kui ta muidu oleks tulnud. Londonist. Osaw kelm. Ühes Londoni wangikojas istub üks „Wene kelm" kolmeaastalist nuhtluse-aega, kes osawuse poolest isegi Inglise kelmidest ees on- Tal läks korda wangimajasse hulka warastatud kuld-sõrmuseid kaasa wiia ja neid sääl marjul hoida. Igakord, kui ta naene teda waatamas käis, mis õige tihti sündis, põlus ta wahtidelt luba vaist suudelda. Suudeldes laskis ta ikka ühe sõrmuse nacse suhu, mille see õnnelikult ära wiis. Kelmi seltsimees, kes sellessamas kambris iStuS, andis asja üles- Kelm tunnistas mitte ilma uhkuseta, et see tõsi on. Kirjandus. Rätsepp Õhk. Wusjärguline näitemäng  rahwa elust. Kirjutanud A. Kitzberg. Kui A. Kitzberg oma tublile „Pu»ga Mardile" paar pisemat nalja oli järele saatnud, pakkus ta nüüd jälle meie näitelamadele tüsedama naljaka sisuga näitemängu. Näitemängu „Rätsepp Õhu" sisu on osawosti ette toodud. Inimesed, kes ette astuwad,, lon täiesti elust peene tähelepanemisega wõetud. Pääle Õhu on iseäranis tüse wallakasak Warik, täitsa elaiv kuju, mis rohkesti nalja teeb; peremehed, perenaesed, lina-kaupmees ja muud, kes etteästuwad,  on meile kõik igale ühele tuttawad ja sellepärast  mäga humitawad kujud. Selle näitemängu „Ohu" juures on kõik liikuw, elam ja woolaw, nii et ta osawal etendusel  tõesti palju ilmasüüta lõbu wõib teha ja mängijate ja waatajate pääle -vististi ergutama! mõju awaldab. (Linda.) Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapaewal, S. nowembril. Eestikeele jumalateenistust, kellu peab ülemõpetaja Lemm. 43. Saarlane. M»., Sellel numbril on Smgeri masinate kuulutus kaasas.