surma möödamineja soldat ja üks naesterahwas.  Helfingis, 23. julil. Pärast pääkirikus  jumalateenistuse pidamist awati kell Lks lõunal keiserlikus palees maapäew pidulikult. Kindralkuberncr Beckman luges trooni jala kõrrval saatkonna ja senati uute liikmete seaS seistes järgmise kirjutatud kõne ette: „ Soome rahwa asemikud! Peaaegu  sada aastat on sest mööda, kui Soomemaa  Weneviigi omanduseks sai. Tema tugewal kaitsel on see piirimaa selle aja jooksul warandusliselt ja waimliselt tähtsalt  edenenud, kuid meie kurwastuseks ei ole ühtlasi ka Soome rahwa ühtluse tunne Wene rahwaga ja arusaamine nendest öiglasteft  kohustest, mis Wcns keisririik, kelle ülewaatuse all see on, tcma pääle on pannud.  Maapäewa «vaidlustes, mis meie käsul selle aasta Wsbruorikuu algul awati, awaldati  enam kui ükskord mõtteid, mis näitafiwad,  et selle meie riigi all olewa piirimaa  seisukorra ja selle seisukorra mõjul Soomemaa rahwale paale pandud kohustuste  kohta päris keerulised arwamised olemas  on. Wiimaks lubati maapäewa otsuses  14./15. märtsist s. a. neid abinöuufid, mis Kõigekõrgema tahtmisel tarwitusele oliwad  wöetud, käredasti arwustada. Maapäew  aeti laiali ja meie käskisime uusi walimisi ette -võtta ja praegust järjekorral olewat maapäewa kokku kutsuda. Kõigekõrgema  õnnistust teie eelolcwatele töödele paludes loodame meie kindlasti, et need ühtluse tunnet selle piirimaa kasude kõige Wenemaa kasudega käsikäes käimisest awaldawad-"  Parast selle kõne andmist luges senati abipresident tema sisu kohalistes keeltes ette. Taimau Svinhusvud wuStas kindralkuberneri  kõne pääle: „Kõrgs ektsellentö! Pärast uufi walimisi aStub Sooms maapäew kokku, et põhjuSseaduSte  poolt äramääralud alustel rahaasjade  ja seaduseandluse korraldamisest osa sõtta ja oma peiitsioni õigust teoks teha. Mitmed tähtsad uuendused ootawad teokstegemist.  Maapäcw saab nende hääkS kõigest hingest ja jöuust tööd tegema. Kõige edu tingimiseks on meil polüilise seisukorra ja õiguslise korra rikkumata alaljSämine, mille abil Soome rahwaS warandusliselt ja waimliselt edenema on hakanud. Selle seisukorra ja õiguslise korra nurgakiwikS on tema isesugune walitsus, kui ka iseseisaw  Soomemaa asjade läbiharutamine ja otsekohene aruandmine Ainuwalitsejale soomlaste  poolt. Iga abinõuu tarwitamife pääle, mis sellest mööda läheb, «vaadatakse kui Soomemaa õiguse tähelepanemata jätmise pääle, millel hukatawad tagajärjed on. Sellepärast on mõned viimasel ajal tarwitusele  wõetud abinõuud rahwa seas ärewust  sünnitanud. Maapäew loodab, et põhjuSseoduste poolt määratud tingimised selles asjas täidetud saamad. Sellega kindlustatakse  usaldust, mis Ainuwulitseja ja rahwa wahel alati peab olema. Palun Teie Kõrget ektsellentfi tema õhkamist ja maapäewa truualamlifi, kõrge-auustuse ja usalduse tundmust keisri herra ja suurwürSii  ette kanda." Pärast talmanni kõnet luges kindralkuberner  Kõigekõrgema ettepanekute nimekirja  maapäcwalc ette. Lõpuks hüüdis ükS saadikute seas keisri anuks kolm korda «Elukeeni", millele koosolek ühelmeelel kaasa awitas. «Elu." Wäljamaalt. Parifift 17, jvlil sõjawägede ja meeleawaldajate  wahel ettetulnud kokkupõrkamise juures Vigns läheduses andsiwad soldatid kogutuid, kus juures 2 streikijat surma, 1 raskesti ja 20 kergesti haawata saiwad. Haawatud on ka 3 ohwitseri ja mitu soldatit.  Kord seati jalale ja streikijad läkfiwad  Parist tagasi. Konstantinopolist Sultan on suurwefiri  ja kõik ministrid nende palwe pääle ametist lahti lasknud. Uued ministrid on juba ametis. Algieris oli tugew maawärisemine, mis palju kahju tegi. Inimestest ei saanud  üksgi wiga- Rahwas on hirmul- Uuemad sõnumed. Kuresaarest Täna, 30. julil, Keiserliku  Kõrguse Troonipärija Aleksei Nikolajewitschi sündimise päewal, peeti meie linna kirikutes jumalateenistust, majad on lipuehtes ja mõisnikkudekoja palkoni pääl mängis muusikakool. Konwendisaadik A. v. Güldenst  übb e - Kaarmamõisast on kindral-kuberneri  poolt maanõunikukS kinnitatud. Saaremaa loomaarst on leidnud, et Kaarma-Suures wallas Akjala ja Suure- Rootsi külades ja Abruka wallas Jmare külas sarwloomad Siberi katku läbi on ära surnud. Selle tõttu on Saaremaa kreisi ülema poolt nimetatud külade kohta Liiwi kuberneri poolt wälja antud määrus maksma pandud, mis Kubermangu Ajalehes 1907 aastal 84 sees ära trükitud on. Kärlalt. Tulema! pühapäemal (3. aug.) toimepandawa wiimase „Suwe-pidu" soowituseks olgu nii palju lähendatud, et selle pidu sissetulek kunst-kangakudumise kursuste hääks läheb, mida Kaarma kirikumõisas eeltulewal taimel  elule kutsuda tahetakse. Kursustel lubab Kaarina õpetaja proua, kes ettewõtte eesotsas seisab,  ka majapidamises ja söögiwalmiStamiseS  juhatust anda, nii et etteuiõte seltskonna tõelust igal wiistl ära teenib. Kursustele abiraha muretsemiseks on Kaarma tegelased ennast ühendanud: laulu ja mängukoorid  kannawad mõned rahwalaulud ja muusikapalad  ette, näitemängu seltskond kooiiõp. hra Kukl'e juhatusel etendab tuntud osaalusega suurt algupäralist ilunäitlust „J u t a", mille sisu Eesti muinasusust wõetud on. Wäljastpoolt on oma abi lahkesti lubanud köster hr. Söinmer Kärla laulukooriga ja Dr. S. Talwik oma tähtsa ja huwitawa kõnega „Alkohol ja tiisikus", mis wiimasel karskuse kongressil Pärnus suure waimustusega masin wõeti. Ei jõua Dr. T. oma reisilt selleks päewaks mitte tagasi, siis peab Dc. O. Kallas kõnet mõne teise aine üle. Nii tõotab pidu igatahes  palju huwitawat ja kaunist lõbu Kärla kirikumõisa ilusas puiestikus. Sellepärast wõib pidu hää otstarbe ja huwitawa programmi pärast küll igale ühele, liuna kui maa rahwale, soojalt ssowitada. Poidelt. Laimjala, Wälta külas on strashnikud talunaeselt M. P. käest saharini  purgi natukese fahariniga ära wõtnud. Et sahariin „konderbandiks" peetakse, on see tollimajasse toimetatud. Muhust. Hiljuti oli keegi Hellama mees W. L. M. K- hobuse riistad sel ajal, kui M- K. hobuse aia külge kinni sidunud ja talusse sisse läinud, lahti lõikanud ja ära wiinud. W. L. käest hobuse riistu ei ole weel kätte saadud. M. K. on toore nalja tegija pääle kaebtust tõstnud. S 3 Saarlane 1903 LS!«« itck r. Z.zkwd »Z««.°.» küM.. IS. Ksttsmch Kiigi. Postiaurulaew MAWM„Ko«stantin", kapten A. sõidab IS. j,Ui k. P. kuni K. septembri k. p. igal kesknädalal kell 8 homm. ja igal laupäewal kell 6 õhtu stit Riiga. AM Prahti wöetakse tiifipäewal ja laupäewal lõuna kellu A. waStu Lähemat teatust annab AHesH. Lcrergo. Saaremas Landrati Kollegiumi  poolt antakse selle läbi teada,  et teifipäewal, ». aug kellu 11 enue lõunat, Kuresaares, möisnikkudekojas, Orisaare postijaama  parandamise tööd awalikult  lõpulikult wälza pakutakse. Eelarwe ja tingimised on mõismkkudekoja kantseleis koosistumise  püewadel näha. Kuresaares, möisnikkudekojas, 21. julil IMB. M 749. Saaremaa Landrati Kollegiumi  poolt antakse selle läbi teada,  et teifipäewal, » augustil,  kellu 11 enne lõunat, Kuresaares,  mõisnikkude kojas, KuiwaSte  kõrtsi parandamise tööd awalikutt  lõpulikult mälja pakutakse. Eelarwe ja lähemad tingimised  on mõisnikkude koja kantseleis  koosistumise päewadel näha. Kuresaares, mõiSnikkudekojaS, 21. julil 1908. M 750. Teadaau d m i s e d. Teatan oma auustatud tõõtarwitajatele,  et olen oma uute korteri -viinud, hästi suurendanud  ja kõige ajakohasemate abinõudega  sisseseadnud. Wslmistan piltisid ja suurendusi kõigis suuruses -võimalikult  odawate hindadega, nii et ka kõigekehwemal -võimalus on enesest päewapiltisid teha lasta. Auustusega päewapmnlk A. Arro. SW" Pitkas uulitsas, 24, Salongi ja Bürgerklubi wahel. 1. augustil kellu 10 Hom. müüakse oksjoni teel, Kaarma- Suuremõisa põllal kärner Arvo maja ühes aiaga ja koha rendiõigusega  ära. Kihelkonna Kooli Selts annab Asl^KtztzsjS Kihelkonnal I. ssptsmbril s. a. algab. Poiss- ja tütarlapsi, mitte alla 7. aasta manuses, wõetakse kooli wastu. Ülesandmist wõtawad maStu kuni 20, augustini Kihelkonnal hr. Dr. Talwik, hr. köster - kooliõpetaja Knaps, kirjutaja hr. Põder ja kordnik hr. Tn ling. Teemjll Uluk. kes Saksa keelt räägib ja Riiga soowib  sõita, leiab kohta. Lähemat teatust  ..Saarlase" trükikojas. Kuresaare kiriklikud sõn. PühapSewal, S. angnstil. Eestikeele jumalateenistus kell^/zIS