teada saada, taS tema tarwis ka «sakslast" toodud on. Wiljandift. Uus kohalik leht «Viljandi Teataja" hakkab oanä jnr. K. Baar S'i waStutawal  toimetusel detscmbri-kuu lõpupoolel korralikult  kaks kord nädalas ilmuma. TegewatekS toimetajateks on walitud H. Namfing, J. Wahtra ja A. Tarto. ~Wir." Lätimaalt. Riiast. Liiwimaa kuberner, salanõunik N. A. Swegintsow, on Peterburist, kus ta nädalapäewad wiibis, Riiga tagasi jõudnud ja kuberneri kohuste täitmise oma kütte wõtnud. Liiwimaa kuberner Swegintsow on mil püiwil pääminister Stolypini jutul käinud. Peterburi pääobserwatorium on mitmetest  Balti mere ja Botnia lahe ääres olewatest linnadest teateid saanud, et sääl 7. ja 8. detsembri  ööl kange maru möllanud. Iseäranis kuulmata kange oli torm Lubanus- Tormi tekkimise põhjuseks Balti ja Saksa meres oli kaunis sügaw tsüklon, mis Walge mere poole wajuS. Obserwatoriumi arwamist mööda tulewad nüüd kaunis tugewad külmad. Lähemal ajal on rohket lumesadu, oodata. Tulema aasta aprilli- ehk mai-kuul tuleb Wilna sõjakohtu wäljajöitwa osakonna ees RüaS 28S rewolutfionäri asi harutusele, keda selles süüdistatakse, et nad ISVS a. Frauenburgi mässulisest liikumisest osa wõtnud. Kohtu ette on umbes IVVO tunnistajat kutsutud. Asja arutamine  kestab umbes 2 kuud. Paljud süüdislatawatest  on juba 190 s a. saadik kinni; muist neist on kautsjoni waStu wabakS lastud. Süüaiusre armu järel on see mist küll kõige suurem rewolutsioni.protsess,  mis arutusel on olnud, mitte ainult Balrimaal, maid terwel Venemaal. ,P/ Minewal nädalal käinud „Ryg. Gars." teatel rahwakoolide inspektor Riias Leedu Abiandmise  Seltsi kooli rewiderimas, kus juures ta seletanud, et tulewikuS õpekeeleks ainult Wene keel wõimat olla, mitte aga Leedu keel. «Post." Wolmarist. KooSolskute asjus. „Ds. W.* kuulmise järel olcwat Wolmari maakonnaülem  ringkirja sülja andnud, mille järel tulema aasta 1. januarist alatcS olgu mis taht uwalikka  koosolekuid ainult niisugustes ruumides ära wõib pidada, mille plaanid kubermangu walitsuseS ära on kinnitatud. „PM." Seda ja teist. Nishni-Now gorodi kub. Metsikus. 1907. aasta suwel põles juur WoSdwijhenskoje küta iga päeiv. Külaelanikud rääkisiwad, et fiin tule süütamisega tegemist on. Kuld süütajaid  ei leitud. Keegi ajas Mu wälja, et need talupojad süütawad, kes „keelatud raamatukest" loewad. Ühel juulikuu palawal päewal, kui külarahwas  heinal oli, lats külas jällegi tuli lahti. Rahwas jooksnud koju oma marandust päästma. Keegi armas, et tulekahju talupoja Penkini süü läbi tekkinud on. Wiökame tema tulde, möirgas rahwaS. Ja õnnetu Penkin, kes ka koju oli jooksnud, wõeti kätest ja jalgatest kinni ja wisati tuleleeki. Penkin, kelle riided ja juuksed põlema olid löönud, joolfis tulest wälja kuid ta wisati tagasi. Weel kord sai Penkin wälja ja pistis piinajate käest jooksma. Need istufiwad aga hobuste seiga, püüdstwad oma ohwri kinni, pelstwad läbi ja wedastwad uuesti tulekahju juurde. Õnnetu mees oli üleni merine.  Üks käfi oli kirmega niaha raiutud. Jalgade küljest oli nahk lahti haudunud ja langes maha. Niisuguses olekus wisäti ta kolmas kord tulde, kuhu mees jäigi. Tulekahjud ei jäänud fiisgi järele. Talupojad  pöletasiwad weel 3 meest ära, ühe tapfiwad,  üht pitnastwad. .Piinataw talupoeg nimetas  kuus meest, kes tulesüütajad olla. Nende kuue hulka lisas ta weel 4 ärapöletatut ja ühe tapetu. Nad anti kohtu kätte. Kuus kaebtusealust,  kes weel elus oliwad, mõisteti õigeks, sest et nende waötu keegi tunnistada ei wvinud, päüle selle, kelle tunnistused talupojad piinamise abil wälja pigistafiwad. »Jsam." Mida Vähem keegi räägib, seda ettewaatlikuin  olgu ta oma kõnes. Kui sa tahad rikkaks saada, siis püüa enam oma himusid Vähendada, kui oma Varandust  suurendada. Spikur. Kaugemalt riigist. Peterburist. Plahwatus. Astrachanskaja  uulitsal olemas majas nr. 21 juhtus öösel waStu 9. detsembrit kange plahwatuS. Üks inimene sai surma, teine raskesti haawata. Ük» wõeti kinni. Päewa kolme eest üüris selles majas noormees  korteri kolme toa ja köögiga. Politseisse saatis üüriline pasfi Mihail WoSkressenski nime pääl. 8. detsembrit hommikul tuliwad WoSkressenski korterisse kaks tundmata isikut, üks wanew, teine noorem. WoSkressenski ütleS kojamehele, et wanem mees tema onu on, noorem aga selle toapoiss. Passisid ei annud ta sissekirjutamisekS. Kell 12 öösel kuuldus WoSkressenski korteris  kange plahwatus. Kõik maja aknad läksiwad  katki. Mõne minuti pärast tuli WoSkressenski  oma korterist wälja, astuS uulitsale ja piSüs jooksu. Seda nägiwad majahoidjad ja juhtumijekaupa möödamineja Baicjew, endine linnawaht. Kõik hakkafiwad põgenejat taga ajama. Kui WoSkressenski nägi, et tagaajajad kannul on, haaras ta taskust browningi ja tahtis lasta, kuid Balejew hiilis kõrwalt ligi ja lõi rewolwri enne maha, kui WoSkressenski lasta sai. Põgeneja wõeti kinni ja wiidi ligemasse  poliseijaoSkonda. Plahwatusekohale tuliwad politseinikud ja kohtuametnikud. Kui ametnikud korterisse aStufiwad,  nägiwad nad sääl täielikku lõhkumisttööd  Kõigis kolmes toas oliwad põrandad, laed, uksed ja seinad purustatud, ühes toas lamas wanema meesterahwa surnukeha. Tema pää oli keha küljest ära kistud ja hirmsasti muljutud. Teise toa nurgast leiti noorem meesterahwas haawatult. Ülekuulamisel ütles ta, et midagi ei tea. Ka oma nime ei nimetanud  haawatu. Ka WoSkressenski ei taha mingisuguseid tunnistusi anda. Mis korteris lõhkes, pole kindlasti teada. Päewal enne plahmatust seadis WoSkressenski oma korteris kellafi sisse. Arwata wõib, et nimelt  uuemakuzuline pomm, mis pyroxiliniga täidetud mõis olla, lõhkenud on. Surmasaanud isik on Peterburi politilise  salapolitsei ülem Karpow MõiStatusliAurbmäng. Öösel wastu 3. detsembrit kõlasiwad Lejchtukowi põikuul., SaSsarowi wõõrastemsjaS üksteise järele neli rewolwripauku. Hakati numbrist läbi waatama ja leiti, et ühel uks seestpoolt lukku oli keeratud.  Kui uks lahti oli murtud, awaneS «vaatajatele  kole pilt. Toa põrandal lamas noormees,  kaks kuulihaawa meelekohtadel. WooViS lamas neiu niijamajuguSte haawadega. Passide järele on üks neist Ernst Lomann, 20 a. wana, teine Ksenia Bjelowa 17 a. wana. Haawatud wiidi meelemärkuseta olekus haigemajasse, kus Lomann peagi hinge heitis. „Wir." Oksjoni asjus on sisemiste asjade ministerium seletanud, et kohalistel ametikohtadel  talupoegi maksuwõla sissenõudmiseks õigus on ainult neid asju ja loomi oksjoni tarwis üles kirjutada, mis normal-warandusest üle ulatawad. Ühe majapidamise waranduse normal-mäüraks  on üks hobune, üks lehm, üks siga, S lammast, sulgloomad, põllutööriistad ja wili. Neid ei tohi, nagu „Pet. Ztg." kuuleb, mitte üles kirjutada ega oksjoniks wälja kuulutada.  Maksuwõla sissenõudmisel wägiwalla tarwitamift karistatakse kõige karmimalt. ,Sak.° Uurimiste läbi on kindlaks tehtud, et Kirgisi rohtlaanes tõesti kopsu-katk on. Haigeksjäämisi tuleb 14 wersta päal ette. 12. nowembrist 4. detsembrini on 37 inimest haigeks  jäänud. Praegu on haiged 31 inimest. Haiguse ringkond on ümber piiratud. Haiguse laialilagunemise waStu on kõik abinõud tarwitusele  Möetud- Külgehakkawate haiguste waStu wõitlemise kommisjon Peterburis määra» katku wastu wõitlemise abinõude pääle SOOO rubla. „Post.« Weeuputus. 7. detsembril elas Peterburi  ärewa öö läbi: kella 12 ajaks tõufi» Newa wefi 4 jalga üle hariliku kõrguse ning peagi kõlas suurtüki pauk, mis elanikka wee> uputuse eest hoiatas. Õnneks aga ei läinud lugu mitte liiga tõsiseks. Asi lõppes sellega, et mesi Suure prospekti otsast ühe kalamehe lootsiku ära wiiS (onnis elawad kalamees ja ta naine päästeti politsei poolt ära). Kõige kõrgemale tõusis Newa wesi 3. detsembril, ni» melt 6 jalga üle hariliku pinna. Oleks wesi meel tõusnud, siis oleks pääiinna tõsine hädaoht  Shwardanud, kuid õnneks algas peagi selle järele alanemine. Wir." Kaasanist. Algas 12 moonamuretseja kõmurikas protsess. Mehi süüdistatakse altkäe maksuwõtmises ja teistes süütegudes, mis tunnistuseseasjus  ette tulnud. Ilmunud on 7ö tunnistajat (üleüldse kutsuti 109). Oodatakse senator Garinit. Protsess, mis hulka rahwast kokku tõmmanud, kestab 8 nädalat. Wäljamaalt. Brüsselist. Leopold 11. ainus poeg suri lapselt ära, tütred ei wõinud trooni pärida, nii fiiS sai troonile ta wennapoeg, kes nüüd Albert I. nime all Belgia riiki walitsema hakkab. 10. dets. Kuningapaar sõitis pidulikult  päälinna. Kuningas mandus saadikutekogus,  kus ka senatorid koos oliwad, põhjusseadusele ustawust, esiti Prantsuse ja siis Fleemi keeli. Siis luges ta troonikõne ette, kus Belgia iseseiswuse muretsejatest, walitsejasoo  asutajast Leopold I. ja kiitwate sõnadega ka Leopold 11. kõneldakse. Troonikõne lõpp seletab  pikalt monarhi kohustest ja ütleb, et kuningas  maad peab hoidma, rahwa häält tähelepanema,  waeSte saatust kergendama ja õiguse teener ja seltskonna rohu alalhoidja olema.  Kuningat  ja ta abikaasa terwitati waimustatult.„P." Serbiast. Hiljuti, kui saadikutekogus riigi laenu tegemine arutusel oli, tuli järgmine juhtumine  ette. Rahwuslane Ljubomir Georgewitsch  pani esimehe keelust za waStaste kärast hoolimata niisuguse ettepaneku saadikutekogule wasMwõtmiseks ette, mis praeguse kuninga troonilt üraaStumist nõuab. Omas kõnes arwustas  Georgewitsch kuninga tegemust terawalt. Tema ettepanek on järgmine: „Seda silmas pidades, et kuningas Peter senini meel ühegi Europa walitseja juures külaliseks ei ole käinud  ja et niisuguseks külaskäiguks wähematgi lootust ei ole, mis Serbiale wõimatuks teeb sellekohast wälimist politikat ajada, teeb saadikutekogu  otsuseks kuningas Petrile ette panna, st ta kord jäädawalt Serbia troonilt lahkuks ja ühes oma perekonnaga maalt wälja läheks, mis eest saadikutekogu kuningas Petrile sellekohast tasu tahab anda." „Jsam." Uuemad sõnumid. Kuresaarest. Saaremaa põllumeestepäewa peetakse Poidel 7. ja 8. küünlakuu päswal Pöide  kirikumõisas. Küsimised, mis Ml arutusele  tulewad, on järgmised: 1. Saaremaa põllumeeste seltside tegewuse ühendamine ja keskkoha asutamine; 2. Mis oleks põllumeeste seltside ülesannete arenemiseks tarwis teha? s. Piimatalituse ühistegewus; 4. Kuidas saaks põllumees kõigesuuremat kasu: a) puuwiljast ja b) kartulitest. 5. Karskus põllumehe seisukohast. Põllumeestepäewast wõib iga Saaremaa põllumeesteseltsi poolt kuni 3 liiget osa wõtta. Kuresaare linna sissetulekute ja wäljaminekute  eelarwe 1910 aasta pääle ilmus neil päiwil. Selle järele on 1910 a. linna sissetulekud ja iväljaminekud 42,268 r. 45 kop. pääle määratud, kuna need käesolewa aasta tarwis 36,914 r. pääle määratud oliwad. 1908 a. on linna sissetulek 40,327 rbl. 52 kop. ja wäljaminek 35,90 K rbl. 94 kop. suur olnud. Putla küla taluperemeestelt, kes teatamast!  Ladjala mõisa talude rentnikud on, on ülemalt poolt mitmesugnsetd teateid nõutus M 93, Saarlane ISOS