teekonnal Europas wähemast Kristuse asemiku ukse lukus leidnud olewat. Eks ole kenasti lauldud? Mees, kes Neapolis Jtalia kuninga wagunit (mitte tõlda) kiwidega pildus, on endinerätsepa-sell Guerriero, kes oma anarhistlise  tegewuse ja mitmesuguste kuritegude tagajärjel politsei ülewaatuse all seisab. Kiwidega  purustas ta kuningliku waguni eel seismas  wagunis ühe akna. Kuningapaar ise ei märganud päälekippumisest midagi. Wihane rahwahulk oleks kurjategija sedamaid surnuks peksnud, poleks mitte shandarmid ta kinni wõtnud ja tema elu kibedas lahingus kaitsnud. Esimesel kohtu-uurimisel ütles Guerriero, tema ei saada oma teo üle kellegile aru andma. Amerikast. Saksa keisri imelik pakkumine, prints Heinrichi külaskäigul näidatud lahkuse tänuks ameriklastele Preisi kuninga Friedrich Suure („Wana Pritsu") kuju kinkida, ei ole wabariiklaste keskel mitte just segamata rõõmu sünnitanud, üks rahwasaadik nõudis koguni, et wõõraste riigivalitsejate mälestuse kujude ülesseadmine Uhisriikide pinnal seaduslikult ära keslataks. Et keisrit mitte pahandada, anti jäme ettepanek arutamiseks ühe kommissioni  kätte, kus ta muidugi waikselt maha maetakse. Ühtlasi tekkis aga kawalate wabariiklaste  keskel nõuu, kuningakuju eest ühisriikide  esimese presidendi Washingtoni auusammast  Saksamaale wastut anuks pakkuda!  Newyorkis on toimekond walitud, kes plaani täitmise käsile peab wõtma; ametlikult poolt tahetakse asjale alles siis ligi astuda, kui Berlinist teada saadakse, kas sarnane wastulingitus  keisrile ka meele pärast on. St. Pierre linn Martinique saarel on nüüd täiesti tuha ja pori katte alla maetud, nõnda et hoonetest enam midagi wälja ei paista. Enne seda koristati uulitsatelt  weel 3000 surnukeha ja põletati ära, kuna umbes 35,000 surnut rusudesse maha jäiwad. Keegi ei pääse enam hukkaläinud linna ligi, enne kui pori lasu kõmaks on angunud. Tulepurskaw  mägi möllab ikka edasi, kus juures leegid 400 jala kõrguseni tõusewad. Saare lõunapoolsel kaldal on mere põhi rohkem kui 3000 jalga (s. o. ligi wersta) sügawamale wajunud. Määratute maakihtide purunemisest ja sissekukkumisest see tuligi, et meri sääl paigus kaldalt korraga taganes ja neelu wiistl keerles. Merealuse telegrahwi traat, mis 300 jala sügawuses katkenud oli, leiti fäälsamas alles 3600 jala sügawuselt üles. Omalt maalt. KksürSissö leaieö. Tähtsa põhjusmõtteliku seletuse Tallinna Toompää ja Toompää alewi kohta on rahaministerium sisemiste asjade ministeriumiga ühes nõuus olles hiljuti andnud. Asjalugu on järgmine: 5. webruaril 1900. a. sai „ Eesti Postimehe" wäljaandja August Busch Eestimaa kuberneriherra  poolt luba Tallinna Toompääl, Toompää gilde majas trükikoda kahe kiirtrükija  kahe käsitrükimastnaga awada. 26. juulil samal aastal , palus Busch Eestimaa kubermangu  walitsuselt luba, trükimasinate käimapanennseks  gaafimotori omas trükikojas üles seada. Seepääle kirjutas kubermangu walitsus Buschile, ennast Baltimaa eraseaduse § pääle toetades, ette, lubasaamise tarbeks enne oma naabritelt selle üle tunnistust Luua, et neil Lähendatud motori ülesseadmise ja käimapanemise  wastu midagi ütelda ei ole. Buschi naabrid, kellede käest tal waja oli kõnes olewat tunnistust tuua, oliwad: lesk krahwiproua Manteuffel, Eestimaa rüütlikogu, lesk paruniproua  Ungern-Sternberg ja parun Schilling. Wiimastest andis aga ainult parun Schilling motori ülesseadmiseks luba, teised mitte. Sarnasel  asjaolekul andis siis kubermangu walitsuse ehituse-jaoskond kirjaga 11. oktobrift samast *) Baltimaa eraseadufe ZL 994 ja 987 käiwad nii: s 994. Tallinnas, Haapsalus ja Rakweres ei ole lubatud 1. ilma naabrite lubata uusi käikusid, elukorterisid  wõi elukeldrisid, aknaid, uksi ja kuurisid, korstnaid ja tuleasemeid sinna ehitada, kus neid enne ei ole olnud  2. Pagarimajasid ja awalikka saunasid ei tohita mitte ilma ülemuse ja naabrite lubata asutada 3. Kardetawateks  ja tülitawateks töökodadeks, mida ilma naabrite lubata asutada ei tohita, arwatakse: Õllewab-- rikud, wiinawabrikud, sepikojad, tapamajad, parkseppade, seebikeetjate ja raswasulatajate töökojad, kalaleotused, pottseppade, pajawalajate, kuld- ja waskseppade ning püttseppade töökojad, niisamati ka kõrtsid. Nende naabrite  liiki, kellel luba on niisuguste töökodade asutamise wastu waielda, ei arwata mitte üksnes selsamal uulitsa küljel kumbalgi pool elawad majaomanikud, waid ka teisel pool uulitsat elawad majaomanikud. Kohtumõistja  hääksarwamise hoolde on aga jäetud niisugusel  puhul, kui mõni naaber ilmaaegu wastu woidleb, tema asemel luba anda. s 987. Üksgi ei tohi omal päriskrundil sääl, kus neid enne pole olemas olnud, wabrikuid, käsitööhooneid ega niisuguseid töökodasid asutada, mis tulekardelamuse,  lärmi, halwa wäljaauramise, liia suitsusünnitamise  läbi jne. linna elanikkudele üleüldse wõi ka üksnes  nende lähematele naabritele tülitawaks saamad. Kui ühel majal ka enne niisuguste äride asutamiseks õigus oli, siis kustub see õigus ära, kui teda kümne aasta jooksul ei ole selles majas tarwitatud. Otsusetegemine  selle üle, kas ühel wõi teisel puhul tõsist kardetawust  (hädaohtu) olemas on, jäetakse kohtumõistja hoolde. 5902. Lesti postimees. 265