küsimuse ajal juhatas hra T. Liim koosolekut, sest et hra Kunstmann tükiks ajaks koosolekult lahkuma pidi. Loeti Seltsi eestseisuse poolt wäljatövtatud  juhatusekiri Hariduse osakonna jaoks ette, mille järele Hariduse osakonnal seesugune tegewuse piir lubatud on, nagu juba põhjuskirjas ära tähendati. Hariduse osakonnal on oma eestseisus, keda osakonna liikmed waliwad, ning oma kassa. H. osakond saab Seltsi poolt toiinepandawate pidude sissetulekust, basaarid maha arwatud, oma tööde toetuseks 25°/ g. Selle wastu tehti aga ka H. osakonnale  kohuseks, et ta köigewähemast 6 suuremat pidu aastas toime paneks, millede sissetulekust niisama 1/4 osakonna ja seltsi kassasse langeb. Seltsi liikmed wöiwad neist pidudest niisamasuguste tingimistega osa wõtta, nagu osakonna liikmedgi. Awaldati aimamist, et osakond mast ehk nii palju pidusid toime panna ei jaksa, mille kohta tähendati,  et siis tulewal aastal juhatusekirja muuta wõib. Hariduse osakonna liikmed on need, kes osakonna  jaoks lisamaksu ära on maksnud. Osakonna  liikmemaks on priisoowi järele 60 kop. alates, ehk nii, nagu osakonna liikmete pääkoosolek  kindlais määrab. Oma kulude ja tulude eclarwe  peab osakond Seltsi eestseisusele 10. januariks  sisse andma, et see seda Seltsi pääkoosolekule  kinnitamiseks wõiks ette panna. Seltsi rewidentidel on õigus osakonna kassat rewidcerida. On sääl korratust, siis annawad rewidcndid sellest päükoosolekule teada. Osakonna eestseisus MaStutäb osakonna tegewuse eest mitte aga Seltsi eestseisus ! Selle küsimuse lõpul paluti kõiki neid, kes hariduse osakonda asutada soowiwad,  oma nimed Seltsi eestseisusele üles anda. Kolmandamaks päemakorra punktiks oli mängude  küsimus. Arwati, et seltsi elu lõbusaks muutmiseks mängud tingimata tarwilised on ja tehti otsuseks, nagu juba põhjuskirjas lubatud, neid mängusid tarwitusele wõtta, mis selleks riigi walitsuse poolt lubatud. Õnne mängusid ja õnnemängudest wötjaarenenud wöidu mängusid ei lubata Seltsis tarwitusele wõtta. Nii siis otsustati Seltsi majasse sisse seada: 1) billiard, 2) malemäng (schach), tamm, tomino, trik-trak j. t. ning S) kaardi mängud: prefereuce (preferangs), wint, manage (marjash), ta mouche (ta musch), „turak," „66", omatrump j. n. e. Kaardi mängimise wastu seltsis otiwad ainult 2 häält. Kaartisid wõib ainult selleks seatud kaardilaudade pääl mängida; kodust kaasa wöetud kaartidega mängimine on Seltsi ruumides keelatud.  Maksu kaardi mängimise eest otsustati wõtta: 1 mängu kaartide eest 40 kop. õhtu pääil ja 2 kahe mängu eest 60 kop. õhtu pääil. Pääle .selle tuleb mängijatel weel ökonomile 1S kop. õhtus maksta, mille eest ta walgustuseks tarwis minewad küünlad muretseb. Igal õhlul waatab keegi seltsi eestseisuse liikmetest Seltsi ruumides korra järele ja korraldab kaartide wäljaandmist. Päewol  teed seda ökonom. 4) otiwad mitmesugused läbirääkimised. Tähendati selle pääle, legewad liikmed liikmemaksust wabuStatud on wõi mitte. Et asi tähtis, jäeti selle küsimuse otsustamine  järgmiseks koosolekuks. Lõpuks tahtsin weei paari asja pääle tähendada,  nimelt soowi awaldada, et koosolek punktipäälsemalt  algaks, mitte aga tundi poolteist pääle määratud aja, ning et seltsi ruumides, iseäranis weei koosoleku ajal, suitsetamine ära keelalaks. Kes suitsetada soowib wõiks seda kusagil mujal teha. Üks seltsi liige. Saaremaal, Laiduninas, on uus tuletorn ehitatud. Tuletorni walgustaja  seisab koos 4. walgusewiskajast, mis ennast iga 10. sekundi järele wahetawad. Kaarmalt Mihkli päewal õnnistati Waiwara  wallatooli uus koolimaja Kaarma õpetaja poolt fisss. KõneS juhtis õpetaja herra tähelpanemist selle pääle, mis meie rahwakoolist lootma peame ja nimelt: emakeele  edeneinist, usulikku tundmust ning üleüldse juhatust kölblisele elule. Pärnust. Lihunikud G. A. ja A- A., kaks wenda, on purjus olekus tapamajasse oma loomi tapma läinud, kuhu neid aga sarnases olekus ei ole sisse tahetud lasta. Mehed teinud fiis tüli ja teine nendest haawanud linnawahti noaga. Selle eest olewat mõlemad wennad „Elu" teatel admmistratiwilisel teel 3 kuuks mangi mõistetud, kuna teine nendest, kes nuga tarwitanud, kindralkubernsri poolt sõjaseaduse  keftwuse ajaks Vallimaalt wälja oa «Sistewd. Tartust. Eesti Karskussseltside Kesktoimckonna koosolekule Tartus, 1. okt. oliwad toimekonna liikmed: W. Neiman, Dr. Luiga, J. Tõnisson, M> Kallas, J. Topmann (Tallinnast), P. Põld, A. Jürgenstein ja Helini Einberg kokku tulnud. Otsustati muu seas „Jnternationale Pressbureau"- ga (rahivuswahslise ajakirjanduse bürooga) ühendusesse  astuda ja selle kuju järele Eesti ajakirjanduse  büroo karskuseküsimuse jaoks asutada, kuhu kõik teated koduse, kui ka üleilmlise karskuseliikumise  üle kokku jooksewad ja kust neid trükiwalmik  ajalehtedesse mõiks juhtida. Selles büroos oleksimad tcgewad: O. kallas, J. Luiga ja Helmi Einberg. Ajalehed, kes büroolt teateid saada soowiksiwad, peaksiivad K. E. S. Kesktoimekonna  sekretärile ühe eksemplari oma lehte saatma. Seati karsluseköncleja pr. Nlli Trygg- Heleniuse reisiplaan kokku. Proua Tryggi oodetakse  selle kuu keskel Eesti linnadesse kõnelema. Otsustatakse meel lugemisetubadele karskuse kirjanduse  tellimist soowitada ja „Wanemuise" iugemisetuppa  oma kirjandust wälja panna; kõigile Eesti hariduse seltside koolidele kõigest Kesktoimekonna  kirjandusest 1 eks. kinkida. - Karskuse maakonnapäiwi, mis laiemaid ringkondasid peaksiwad  kaasa kiskuma, seltside tegelasi waimustama ja lööjulgusele elustama ning karskuse asja tõstma,  mõeldakse esialgu Tallinnas, Wiljandis, Tartus, Narmas ning Pärnus toime panna. Linnades ja suuremates alemites, kus meil karskuse  seltsid meel puuduwad nagu Rakweres, WõruS, Tapal ja Põltsamaal tuleksiwad esialgselt  weiksemad ajutised propaganda seltsid elule kutsuda, kes karskuse maakonna päewade ja muude karskuse sihitiste eltewötele korraldust oma pääle wõtaksiwad ja edaspidiseks karskuseseltside asuteiniseks  pinda walmiStaksiwad. Keskioimekond saadab soowi pääle kõnelejaid wälja, järgmistel tingimistel: kutsuja selts ehk kõneõhtu toimepanejad  maksawad 1) kõnelejale otsekohesed reisikulud (raudtee pilet päewal kolmandas, ööjõitudel teises klassis, hobuse jne.), 2) söögiraha 1 rbl. 50 kop. päemaS ja 3) wäljasõidu päält, mis üle 24 lun. ei kesta, 2 rubla waewatasu. Trükkida lastakse  seinakirju „Hoidke alkoholi eest" 5000 eks. „Elu." Hiiumaalt KäeSolewa aasta kewadel läks juur osa Hiiumaad ostuteel juudi rahamehe Bernstemi kätte. Nagu nüüd näha, pole rahwal ega ta ametimeestel temast palju hääd loota. Waremalt saiwad siinsed elanikud metsatööst kausis hüad raha, nüüd olla metsatöö hinda terwelt So°/°alandatud.  Täbaraks kipub ka kooliõpetaja seisukord minema. Ennemalt maksis graf Ungcrn - Sternberg oma kooliõpetajatele pääle kootikoha 15V rubla ümber rahapalka,  nüüdne omanik olla seda 2t)°/° alandanud.  Nii hakkab siis Hiiumaa uus ostja, kellest kõneldakse, et ta mitmekordne miljonär olewat, ennegi juba waeseid inimesi  koorima- On koguni karta, et ta ka renti tõstab, mis meie maapidajatele küll hirmus löök oleks. Juba ennegi ei suuda kohad neid elatada, kuidas peawad nad siis läbi saama, kui renti meelgi suurendataks  Hiidlane.— Tallinnast. SõjakohtuS mõisteti 11 oktvbril Karl MüllerSdors, 22 a. w-, ja Wilhelm Herts, 21 a. w., rööwimise pärast  poomise surma. Lätimaalt. Riiast. 9. okt. keskpäewal tungifiwad kolm sõjariistus isikut raudtee tammil kahe äraandmises kahtlase töölise kallale, lasksiwad  ühe surnuks ja teine sai raskesti haawata. Baltimaa kindralkuberneri juures ära peetud nõuukogu tegewusega oldawat ~Rig. Ztg." päälinna kirjasaatja kuulmise järele õige rahul. Nõuukogu edurikkaks töötamiseks awitanud iseäranis Liiwi kub. nõuukogu ettewaatliselt ja hoolsalt wülja töötatud eeltööd kaasa. Nõuukogu materjal saab muidugi weel üksikutes ametikohtades läbi töötatud ja walitsuse seisukohalt muu detud. Kuid smgi wõib loota, et Liiwimaa seaduse eelnõuu põhjusjooned alale jää- wad ja ka kolmandamaS rijgiwolikoguS wastutulekut leiawad. Iseäranis hääd «eelt tuntakse selle üle, et Riia nõuupidamistel terawat kokkupõrkamist ci sündinud. WõõraStamist  on aga Kuuramaa aadeli seisukoha  wõtmine patronadi õiguse alalhoidmiseks  äratanud. Kallaletungimine. 20—30 meest tungisiwad Nordeckshofis Bnlawski maja kallale. Et selles majaS juba kord ennemalt  rööwimist toime taheti panna, fiiS oliivad sest ajast saadik nimetatud maja ööwahid igal öösel walwamas. Kurjategijatel  läks fiisgi korda tähelepanemata 15 sammu kauguseni majale läheneda, kus nad magamisetoa pääle tuld hakkafiwad andma. Õnneks ei saanud perekonna seast keegi haawata. MajaS walwajad wahid hakkasiwad kohe esimeste rööwlitest lastud paukude pääle ägedasti waStutüld andma, nii et röömlid 10-minutilise lahingu järele taganefiwad ja plehku paniwad. Politsei leidis aiast ühe pudeli lambiõli, takunartsusid  ja paberit, mille järele arwata wõlb, et kurjategijad pääle rüüstamist maja põlema  tahtsiwad süüdata- Miitatvis, 11. okt. Sõjakohus mõistis  30 lätiaseft, keS Goldingeni maakonnas  olewa baron Hahni maa Läti rahwa omanduseks oliwad tunnistanud ja sõjavägedele  sõjariistus wastu pannud, 20 sunnitööle la wangi mitmesugusteks tähtaegadeks.  10 isikut mõisteti kohtulikult õigeks. Tukkumist. Kinniwötmised. WiimaStel  päewadel olewad „Balt. T— zigi" teatel Tukkumi ümbruses jälle hulk inimest kinni wõetud, keda kõiki Tukkumi mässust osawõtmiseS  süüdistatakse. Nende seas ka äratapetud  krahw Lambsdorffi mõisavalitseja, kes TukkumiS ühte wõitlewat salka olewat juhatanud. Kaugemalt riigist. Peterburist. Walitsuse teadaandmine, mis uue riigiwolikogu awamise puhul antawat, ütlewat, et 17. oktobril 1905- a. antud manifesti suured põhjusmõtted kõigutamata  on; ühtlasi tähendatawat selle pääle, et tarwis on Wenemaa rahwuswahelist  tasakaalu kindlustada, tema seisukorda  kõwendada ja tema sõjalist wõimu jälle jalale seada. Kohaliku omawalitsuse ja kohtute uuendus tunnistatakse soowitamaks,  kuid ajalooliste aluste ja rahwa hariduse mõõdul. Wiimaks kutsutakse rahwast  ühisele tööle. Iseäralist troomkonet ei peetarvat. Awajaks ei olla mitte rnglnõuukogu  esimees, waid pääminiSter Stolypin  Enne awamist peab meiropom Tauria palees jumalateenistust- Sellest wõtawad sinodi liikmed osa ja omamisest kõik ministrid ja riiginõuukogu liikmed- Walitsewates ringkondades harutatakse ka juba eeskawa, millega walitsuS wolikogu  ette tahab astuda. Selles tahetakse muu seas wolikogule ette ära ütelda, et eramaade sunduslift «Ärandamist (ärawõlmist)  milgi tingimisel ei lubata. Maafisjetulekumaksu  küsimust ei puudutatagi- Tahab aga wolikogu ise seda küsimust päevakorrale tuua ja kui enamus sissetulekumaksu  poolt on, siis ei ole valitsuse poolt wastuseismist. NahwuSteküsimuses tähendatakse ainult selle pääle, et walitsuS teiste rahwuste ja muu-usuliSte küsimust edulises mõttes ära otiuStama malmis on. Sellele lisatakse agu juurde, et walitsuS Poola autonomjat (täit omavalitsust) 5 9 S a a r l a n e- e, 1907