-- PäälinnaS ilmuw Läti leht „Peterb. Awises" teatab, et see sõnum, nagu oleks ta eeltsensuri alla pandud,  tuulest wöetud. Wäljamaa wabameelseid ja sotsialistide lehtesi  wöisiwud senini ainult riigi ametnikud, 6. ouuklassist  algades ja säält kõrgemale, tellida ja lugeda Nüüd on aga sotsialistide leht ,Vorwärts'i" lugemine ülepää terwel Wenemaal keelatud. Nii ei tohi seda Saksa lehte siis enam kõrged ega kõrgemad ametnikud, isegi ministrid lugeda, ilma kartuseta, et sce nende meelsusele  kahju teeks. Peterburgi wabrikutes, iseäranis Pu/ilowis, on stre'k""ine jällegi olganud. Mvskwys oi: Kokorewi kaubaladus hirmus plahwatus, mlle põhjust senini ei teata Maja kaks korda ja katuS läksiwad purnikS, kaubad pilluti määratum.'  kaugustesse laiali. Mitmed kauboasjad lendasiwad  üle neljakordsete majade katuste, ja raua latid ja puu pugid keer ksiwad õhus ümber Kroonu moonamuretsemise  jaoskond mille ladud tuleohmriks said, on määratut kahju saanud Üleüldine kahju olewat umbes  kolm miljoni rubla. Maskwa ringkonna mabriku töölised on tör- Zumas i' rahutumad. Mõnesse kohta saadeti sõjawäge. Minskis, Stoibtsöi olemis ju ümberkaudu on suu»- käärimine Kaks roodu jalawäge ja eSkadron drogunisi saadeti politseile appi. Zuscwka kiwisüe koewanduses oi' 5 skp. hommikul  hirmus plahwatus. Umbes 5l)l) inimest saiwad surma. Simferopolist. teadustatakse: Pärast Simferopoli  linna uöuukogu otsust on ka teised selle kubermangu  linnade nõuutogud ülemale poole palwe saatnud, et kangema walwuse seisukord ära kaotatud saaks Tuulas on kolm inimest kolera haigeks jäänud Linna walitsus kirjutab terwise hoiu abinõuude tarwitamisele  wötmist ette, kuna linna arstid linna kulul kolera rõugeid panemad. Nifhni Nowgorodist. Keski haritud naesterohwaö  tuli neil pä>wil turult kodu. üks pikkade juuste ja pika kuuega isik. nähtawaste preestri seisusest, tuli tema lähed >!e ja hakkas tale pääle ajama: „Wõta oma kübar pääst ära! Wöta kübar ära! Roshestwenski  laewastik on põhja läinud, ja sina edwistad oma kübaraga. Ma wannutan sind, wöta oma patulik ehte asi pääst ära! Kubor maha l" Naesterahwas tähendas, et ta Roshestwenski laewostiku ja oma kübara wahel mingit ühisust ei leia olewat. aga pika mantliga isik sattus täis wiha ja ähwardas teda rusikatega Naesterahwas kiirustas oma sammu, aga wihane „patriot"  ei lahkunud tema kannult. Õnneks tuli üks teine naesterahwas wastu, kes ka kübarat kandis, ja nüüd hakkas tagaajaja selle kallal niisama oma wiha kustutama.  Naesterahwas tõendab, et see isik sugugi purjus ei olnud Sewastopolist Admiral Nebogatowi iseloomu üle kirjutatakse: „Pääliskaudu rahulikud olles, tunnewad  Mustamere laewastiku meremehed waimus surmani  haawatud uhkuse üle walu üks Tsushima lahingust  osawõtja, kontre-admiral Nebogatow, seisab neil järjest silma ees. Ta seisab sääl ja ei taha kuidagi kaduda. Alles üsna hilja, just nagu eilo, oli ta nende keskel. Tusane, uriseja, mitte ühtki hääd sõna kõnelew isik, hakkas admiral Nebogatow juba kõrgema wanadusesse  jõudma ja waewas ennast, kui õpelaewastiku juhataja,  „öpe-künodega" (nagu siin öpeloewu kutsutakse) Kamöscheweja lahes Ta oli meremäes tähtsuseta suurus.  Kui teda laervastiku juhatajaks nimetadi, raputadi  Sewastopolis paljutähendawa naeratusega päid... Siberist. Ei wõi ilma wäriuata „Wost. Obosrenie'st"  lugeda, kuidas liha sõjamäe tarwis walmistadi  (wöib olla aga meel praegugi Valmistatakse?) ühes asutuses Kainski waksali juures wõeti nende ruumide järelmaatust ette, milles Jeletsi kaupmees Peregudow  tuhandeid puutafi suurte sarwloomade liha, mis kauge idasse saatmiseks oli määratud, sisse soolas. Sissesoolamist toimetadi kõige hullemates terwise wastaliStes  oludes. Läbiwaatamise juures olewate asjatundjate  sõnade järele oli pilt niisugune: mudane, nilbeks  läinud liha, mis mudase põranda pääl lameS, laoti kahtlast puhtuseta tööliste läbi tonnide sisse, kuna neil töölistel nii räpased riided sejas olid, et seda wõimata  on omale ette kujutada. Pääle selle, et liha porise põranda pääl lames, oli selle karmale ja pääle meel miskisugust muSta rämpsuga täidetud kottifi ja tööliste räpaseid ülemise ja alumise ülikonna osafi. kasukaid  jne. pillutud, ühtekokku tõõtasiwad sääl 24 ini« mest, keS 20 päema jooksul mitte kordagi arstlikult poolt läbiwaadatud ei olnud, kuna mõnedel töölistel käte pääl miskisugused paised naifiwad olema. Sissesoolamist  toimetad» kiirelt, liha pakiti tonnidesse Võimalikult kõmaste ja selleks tarmitadi kõige lihtsamat abinöuu: töölised tampisiwad liha oma poriste jalgadega tonnides kinni .. Kuni 1. aprillini hoiti liha .wärSke liha" nime all hariliStes kauba pakkhoonetes ja kauba wagu- nites, aga sai fiiS saält KainSki jaamaülema nõudmise pääle ära koristatud, sest et hakkaS ja ilma nina kinni hoidmata enam pakimajasse minna ei wõidud Aga kuidas seda koristadi? KaS kallati petroleumiga üle wöi saadeti sõjaplatsilt? HirmuS oleks mõtelda, et ka wiimane juhtumine wöimalik on. Ajakirjanduse ringwaatus. „Baltiiskie Otgoloski" uus Wene ajaleht Tallinnas saatis neil päewil oma proowinumbri  wälja. Leht ilmub hrade J. P. Winogradowi  ja A. Filippowi wäljaandmisel ja toimetusel, on päewaleht ja maksab aastas postiga 5 rubla, pooles aastas 3 rbl., kuus 59 kop. Kaust on umbes Riia Wene lehtede kausta suurune, kuna wiimased hinna poolest aga märksa kallimad on; trükk on läbistikku  parajas ja selge. Mis aga lehe tuumasse puutub, siis wõib, nii palju kui Proowinumbrist näha, uuele Tallinna Wene lehele südamest „tere tulemast!" hüüda. Wene häälekandjat eestlaste maal oli hädaste Maja, nii et selle wajaduse täitmine Eesti ringkondades ainult tõsist rõõmu ja rahustuse tunnet wõib äratada. Senine  Tallinna Wene leht ei suutnud, meile teadmata põhjustel, sugugi enam Praeguse aja nõuete kohasel kõrgusel seista. Uus leht astub aga kõikide küsimustele,  mis iseäranis eestlasi huwitawad, kindlalt, julgelt  ja asjatundlikult lähedale, nii et ütelda wõib, et eestlastel praegu ka oma Wenekeelne häälekandja on. Lehe eesotsas ei seisa kül mitte Eesti nimed. Aga nende meeste mõtte siht awaldab ometi selgesti, et neil eestlaste mõtte-ilm, Maatepunktid ja huwitused  sugugi wöõrad ei ole, Maid et nad palju enam sügaMalt Eesti edumeelsete wooludesse tungida  on jõudnud, mil Põhjusel nad, kui nad selle sihilisel teel järjekindlalt edasi töötawad, Eesti rahwa hääks tänu wäärt tööd wöiwad teha. Riias ilmuwad Wene ajalehed teewad tihti ka Eesti asjadest iuttu. Seda teewad nad aga ainult Eesti ajakirjanduse järele, eemalt, kuna neid loomulikult  lätlaste asi enam huwitab, kellede seas nad pääasjalikult elawad. Uus Tallinna Wene leht ilmub aga eestlaste seas ja sellepärast oleme sellegi poolest lätlastega ühe pulga pääle jõudnud. Jääb ainult soowida, et uus Wene leht tõsiseks  Eesti hääle, Eesti wajaduste edasikandjaks jääks, siis wöiks ta julgesti ja kindlaste tulewikusse waadata.  Sest igaüks Wene keelt mõistja eestlane, kes omale odawat ja tublit Wene keelset päewa lehte tellida tahab, kus Eesti ja oma kodumaa asjadest  kõige rohkem kirjutatud on. teab nüüd. kuhu poole ta oma tellimisega pöörda wõib. Leht hakkab esimesest juulist saadik korralikult ilmuma. „Birsh. Wedomosti's" leiame uue, heleda wärwilise kirjelduse, kui iseäraliselt meie bürokratia riiklistest kasudest aru on saanud. „Umbes poolsada aastat tagasi lehwis Tsuschima saarel, mille juures Roshestwenski laewastik hukka sai, Wene lipp. 1860 aastal wõttis I. järgu kapten  Lichatschew, kes Wene laewastikku Hiina wetes juhatas, Tsuschtma saare oma alla ja tegi seda meie laewastiku ajutiseks tuetuse kohaks. Seda tehti järgmistel põhjustel. Kuna admiral  Newelski mõned aastad waremalt Sahalini saare ja Amuri jõe suu Wene alla oli wõtnud, sünnitas see kaugel idas laewastiku pidamise wajadust. sameti ei olnud Wladiwostokist lõunapool sündsat sõjasadamat  olemas, kuna aga laewastikule tuetuse kohta waja oli. Et meie laewastik alati Nagasakis ja Shanghais ennast korraldama pidi, seda pidas Lichatschew  õigusega loomuwastaseks. Jaapan ei protesteerinudki  selle wastu, et wenelased Tsuschima ära wõtsiwad, ja et saar siis ainult kaudsel teel Jaapani wöimu all seisis, oli tingimata waja. seda meie sõjalaewastiku  tuetuse kohaks teha. Nii oleks inglased, prantslased ja ameriklased ka teinudki. Aga meie pole inglased! Tulewiku ette näha, meie asumise järeldusi  Amuri äärde ja Waikse okeani randadele wälja arwata. Kohtukojast L. juunil 1905 a. oli WiljandiS kohutav rõõwwargus  ringkonna kohtu eeS harutada. Suu pengiS iStufid üheksa isikut: Lillehalllk, Rist (Siberist ära jooksnud). Weiber, Muru. FuchS, Room. LiebeSmann, Lindfi («enna naene) ja Uin. Sõjariistades rõõv»war« guse asi oli tuntud Oisu wallakassa lõhkumine, mida 6. detsembril 1903 a. korda saadeti ja walla kaSsa 7000 rbl. väärtpaberites ning 370 rbl. ja mõned kopikad sula rahas ära riisuti; pääle selle veel mõned Vähemad aSzad, muist walla, «uist kirjutaja omad. Lillehallik tunnistas süü õiglaselt üleS, ehk teised muist kül oma süüdi salgasid. Kohtu istumine algaS kell pool 11 enne l ja otsuS kuulutadi õhtu kell 9. B>ebesmanni  kaitses adwokat Hwolwson, Aini hra Wenger, kuna hra Kapp kohtu voolt teiste kaitsjaks oli määratud. Karistuseks mõisteti sunnitöö: Bie« besmannile ja Room'a>e (Väärtpaberite äraostjad ja müüad) 4 aastat; Lillehallikule 8, R st, Muru, Weiber  ja Fuchs'ile 19 a., walla kahju ja kohtu kulud wastamisi süüaluste tasuda. Hra Wenger'i kaitsealune Ain ja naesterahwas Lindfi mõisteti priiks. Kirjawastused. O.v tali jällegi aas adrvssi järele, ootame lubadust sest et kõik tänini saadetud saadetused kokku, tasuwsd veaevvalt sdressi muutmised ära. Ilmade seisukorra kodta ei ole täbtsast swaldada. IŽleüldise aja kodta ei wõi Tveol kurba pilku beita, kes axa kilise külwi üle õkkab, õbaku iseenese biliäass üle. Boowi> aime ja „Bakala" 31 nr. kes seda tädele ei tabtnud panna, nüüd ka bädaldsKU ? Antslast. Kiriku kellakott on paksemaks  kulunud, kui Mla kontsade alune näkk, ja kui pikad juhtkirjad teravad luuletused seda läbi pista ei jõus, siis ou sõnumed, mis ka weel kõik ei ole, selle läbitorkimiseks koduni jõuetumad. Uuemad sõnumed. Sõjaplatsilt. Tokiost teadustatakse: Jaapanlased  wõtsitvad Kionhöni oma alla, mis tähtjas seisukoht Tjumeni jõe ääres, Korea piiril on. Mäerinnast  Tokiosse tulnud teatede järele on seisukord järgmine: Linewitsh oli imestanud, kui ta leidis, et Jaapani wägi pahema ja parema poole laiali on tõmmatud. Ta andis Mischtshenkole käsku, kasakatega tegewusi algada ja üksikute Jaapani seisukohtade pääle tormi joosta, et seda arwamist äratada, nagu algaksiwad wenelased pääletungimist. Pandi suured kuulamise käigud toime, aga jaapanlased ei tahtnud oma mõtteid awaldada. Mishtschenko sai suuri kahjust.  Ta läks Mongolia pinda mööda edasi, muretses  omale sääl moona ja palkas Hiina salakuulajaid,  keda ta Jaapani liinide juurde saatis. Mishtschenko  sai teateid, mida ta häädeks pidas, ja läks jaapanlaste kõige kaugema Pahema tiiwa juurde, nende läbikäigu teesi ähvardades, lootes, nende jöuudusi  Põhja poolt ära ajada. Linewitsh arwab, et jaapanlased oma järgmise lahingi ülesandeks teewad, Wladiwostokki täiesti erandada, ja ta tegi otsuseks, Hardini iga hinna eest kaitseda. Pärast seda, kui abiwäed Harbinisse ja Sungari jõe äärde tulid, töötakse sääl, Tshantschunis ja Girinis ööd ja päevad  kindlustuste kaitse liinide ehitamise kallal ja pannakse ka suurt hulka miinist. Üleüldine vangide arv, kes viimases merelahingis  vangi langenud, on 7,283 meest, nende hulgas 415 ohvitseri. Jaapanlaste pääle tungimine. „Russk. Wedomosti" arvamise järele kujuneb marshall Ojama Pääletungimine, jaapanlaste toreda ja harjunud Plaani järele, järk järgult ja pahemalt poolt paremale poole tulles. Esialgu tungib kõige kaugemal pahemal pool olev kindral Nõgi vägi põhja poole, selle järele Marshall Oku kesk-wägi ja kindral Kuroki ja pärast kõiki teisi idapoolne wägi kindral Kawamura juhatusel. Marshall Nodsu wägi jääb Ojamale üleüldiseks  tagavaraks. Aga kindral Linewitshi seisukoha  kõige suuremaks ähvarduseks on nüüd, nagu täitsa selgunud, kindral Hassegawa kuuendama väe edasi tungimine Koreast Tjumeni jõe äärde ja säält Omosso ja Ringuta pääle, meie pahemtiiwa  väe kindral Kuropatkini selja taha. Kindral Hassegawa wägi, keda veolaevadega Gensangist  Plaksini lahte toodi, kogub ennast Tshussamis  kokku (40 versta Köngschönist lõuna pool) ja lähab siit kahes kogus põhja ja lääne poole. Mussanusse,  Tjumeni jõe ääres, mis 50 versta Tjumeni jõest eemal on. Hassegawa eeswägi, kes kiirelt edast ruttab, on juba Köngshöni ära võtnud, meie wäeosall  lääne poolt ümber minnes, ja ähvardab juba meie Ussuri maa piiri Tjumeni jõe ääres. Köngshönis  seisavad jaapanlased paljalt 100 versta meie piirist eemal. Kindral Hassegawa läänepoolse wäekogu  eeswägi on juba Mandshuriasse. Ninguta-Girini  teele ilmunud, kus Jaapani ratsavägi ajutiseks Omosso linna oma alla võttis ja meie moonaladud ära põletas. Kuu aja pärast võib kindral Hasse- 342 S a k a l a H 43 1905 AossvMvsv Hvss?xvzo, A)psev'k> !õ. iious 190 K