lasti on mölemilt poolt palju rohkem kui 100,000 meest lahinguplatfile Muud. Leipzigi lahingus kaotasiwad ühendatud riigid üheS haawatutega 43,000 ja prantslased  45,000 meest, kuna pääle selle 15,000 mangi wõeti. Königgrätzi juures, mis Leipzigi lahingu järele arwateS kõige suurem lahing on, oliwad mõlemad sõjamäed  ühetugewused. Preisimaal oliwad 220.882 meest ja Austria! ja Saksenil 215,134 meest. PreiSlased kaotasiwad 8454 meest, wastalised kokku 23,593 surnut ja haawatut, kuna neid 20,715 mangi wõeti. 16. auguslil 1870 wõitlesiwad  63,000 sakslast 113,500 prantslase  waStu ; sakslaste surnute ja haawatute hulk oli 14.830 meest suur, kuna selle waStu prantslased 11,460 meest ühes haawatutega kaotasiwad, ja pääle selle neid weel 5470 meest wangi wõeti. 18. augustil seisiwad Gravelotte-St. Pripati juures 187,500 sakslast 112,900 prantslase wastu. Sakslased kaotasiwad sääl ühes haawatutega 19,640 ja prantslased 7850 meest. WiimakS oli Sedani juures sakslasi 154,000 meest 90,000 prantslase wastu wõitlemas. Sakslaste  poolt oli sääl langenute ja haawatute hulk 8220 meest, kuna prantslased 21,000 meest ja pääle selle kindluse kaotasiwad ning oma ülejäänud mehed wangi andsiwad. - Wene lehed on rahusoowide poolest mitmel seisukohal. Kõige tähtsam on küll, et „Now. Wremja" tungiwalt sõja edasipidamise  poolt kirjutab. See leht ei kirjuta mitte muidu, kui ta mõjuwatest ringkondadest  mitte järele küsinud ei ole, missugused tuuled sääl puhuwad. Sellepärast  ei maksa meil weel mitte nii pea loota, et rahu tulemas on. „Russ" awaldab koguni vc.st seisukohta. Tema arwateS on sõja õnnetus sellest tulnud, et sisemine riigielu mitte paranenud ei ole. Mitte nüüd ei ole Wene rahwas lüüa saanud, waid juba ammu enne, mitte Mandshurias, waid omas kodus. Praegune sõda on sedasama, mis Krimmi sõda oli, ja põhjused, miks meie Krimmi sõjas kaotasime,  on nüüd selged- Wildak majanduse politika ja rahwahulkade lahuSolemine; hariduse puudus ja tema tõttu üleüldine muust maailmast mahajäämine; politikaliSte  õiguste puudus, mis terwel Wenemaal  waljuSti kuulutatakse ja mille all hoolimatus politiliSteS küsimustes maad wõtnud ja mis Wene seltskonna seast kõik kodanlise agaruse ära kaotanud on ; wõöraS olek bÜrokratiSmuse ja rahwa wahel see on see, mis Wenemaa nõrgaks on teinud. «NowoSti" nõuawad ägedalt rahutegemist. „Birsh. Wed." annawad mõista, et terwele maale wõimaluS peaks antama oma arwamist awaldada, kaS rahu wõi sõda pidada tuleb. Wene pääiinna leht „Birshewõja Wedomosti" kirjutab: Wene maa pääle on õnnetus tulnud, mida tema ialgi weel ei ole näinud; tema ajalugu ei tunne nähtust, mil neli- kuni wiissada tuhat Wene sõjameest,  kes wüikse maa pääl kokku kogutud, waenlase poolt sisse piiratud olekfiwad. Seda näitab nüüd Mukdeni löök, mis weel kaua, . «Iga kaua meie kannatanud maa pääl saab rõhuma. Kuigi see löök weel mitte hirmus lõpp ei ole, siis on ta kahtlemata terwe rida hirmsaid õnnetusi. Nõnda kõnelefiwad  juba mõni päew tagasi wõõrad hääled, kuna täna üks suur Wene leht kirjutas: «Meie eeskujulik sõjawägi, keda Wene rahwas terwe aasta oma wiimsete kopikate waral kokku korjas, on jaolt puruks löödud, jaolt wanyi wõetud". . . Mis wõib neile sõnadele weel juurde lisada? NendcZ tõuseb meile selge pilt hukkasaadetud jõuust, mis eila weel Wenemaa lootus oli, täna aga kirjeldamata kannatuste hallikas. Üleilmlises  ajaloos ei leidu Muldeni löögi sarnast juhtumist, ei inimeste rohkuse, ega ohwrite arwu poolest. Kuidas lugu parandada  ? Wenemaa ei jõua waenlase waStu seista, kes wõitudeS tugemaks on kaswanud  ja kes kodust kolme, nelja päewa tee kaugel on. Jaapani waStu wõidelda wõib Wenemaa ainult siis, kui tal Aasias uus poolemiljoniline söjawägi on. Selle tarwis  kulub aga kaua aega ära. Mis teeb Wenemaa praegu? Kas ta peab wõitlust edasi, aegamööda oma jõudusid täiendades, ehk jätab ta suurema tegewuse ja sunnib ainult waenlast Mandshuriat sõja jalal pidama, kuna ta ise need põhjused katsub kõrwale saata, miS teda tõepoolest annetusesse  ajasiwad? Leht kaldub wiimase arwamise pääle ja loodab, et Wenemaa Kaugel Aasias oma kaotatud wõimuse kätte saab. Teifipäewal. 1. märtsil peeti 15 werSta lõunapool Teelini wõitlust, kus jaapanlased tagasi löödi. Aga nende edasitungimist ei suudnud  see jäädawalt takistada. Kuropatkin teatab,  et Wcne wägi kolmapäewal Teelinist mööda läinud on, ja jaapanlased teatawad, et nad linna neljapäewa keskpäewa ajal ära wõtnud on. Kuhu nüüd Wene wägi taganeb, ei ole teada. Port-Arturi piiramisesuurtükid on taganejatele wenelaStele wäga suuri kaotusi sünnitanud. Aimatakse, et wenelased, kui nemad Muldeni juurest taganefiwad, enam kui 400 suurtükki Huni jõkke on wisonud. Kõigekõrgema käsu läbi, mis 8 märtsil antud, on kindral-adjutaM Kuropatkin esimese  Mandshuria maamäe juhatajaks nimetatud  Shanghais, 6. märtsil.  JaapanlaSle  kaotused Muldeni lahingus arvatakse  52,000 mehe pääle, nende seaS 1000 ohvitseri. Tokios, 7. märts. Ametlik. Jaapanlased wõtsiwad pühapäewa hommikul Kaijuani ära. Isamaalt. Kuresaarest. Sõjas surma on saanud „Russk- Jnw." järele Saaremalt pärit olem 147. Samara polgu mees Mart Saar, Reina wallast—  Posti ja telegrahwi pääwalitsus annab järgmist teada: Ajakirjanduses ilmuwad sagedasti märkused, mis posti ja telegrahwi tegewust arwustawad ja milles mitmesuguseid  ettepanekuid posti ja telegrahwi-tecniStuse  parandamiseks on, ametnikkude ainelise  seisukorra kindlakstegemise asjus parandusi  nõutakse jne. Selle pääle waadateS, et nimetatud märkused suuremalt jaolt wale ja mitte küllalt täielikkude sündmuste pääl ei põhjene, annab posti- ja telegrahwi pääwalitsus  üleüldiselt teada, et kõik need, kes posti- ja telegrahwi aSjuS huwitust tunnewad,  enne kui nemad oma mõtteid ajalehtedes ilmutawad, tarbekorral teateid pääwalitsuse sekretäri käest (Potshtamtskaja nr. 7) saada wõiwad. Riiast. Tellimine. WäewalitsuS on Riia traadiwabrikust wõimalikult lühikese aja sees 30,000 puuda okastraati tellinud. Riia wabrik ei wõinud tellimist mitte wastu wõtta, nagu „R. Westn." teatab, sest et ta nii ruttu tööga malmis ei arwanud saawat. Jurjelvist. Dr. moll. Aleksander Paldxocki  käest, kes wiimasel ajal MukdeniS oli, on nüüd tema omakstele telegrahwi teel teade tulnud, et tema Mukdenist Gundshulini on sõitnud. Teiste EeSti soost arstide kohta, kes lahingu wäljal wiibifiwad, ei ole senini teateid saadud. Tallinnast. Abirahad üliõpilastele. Linnawalitsuse poolt on 400 rbl. üliõpilastele  abirahadeks määratud. Peterburist. TrükiseaduSte läbiwaatamine.  Wiimasel trükiseadust läbiwaatawa kommisjoni istumisel wõeti selle seaduse 140, paragrahw kõne alla, mis sisemiste asjade ministrile luba annab, ajalehtedele ajutiselt riiklise tähtsusega küsimuste harutamist  ära keelata. Otsustati 11 häälega 9 waStu seda paragrahwi ära kustutada ja sellele Saksa keisririigi seaduse punkti asemele wõtta, mis walitsusele õiguse annab, sõja ja hädaohtliku seisukorra ajal ajakirjanduse täielist wabadust kitsendada. Söjawangide kohta teadete muretsemise  kesk-büroo, mis Peterburis asub, annab teada, et tema ilma maksuta kõik teated, mis temal Wene söjawangide kohta Jaapanis  olemas, wülja annab, sõjawangidele igasuguseid kirja-saadetufi (kirsasid, raha jne.) ja pakkisid kätte muretseb, kusjuures wiimastcs ainult niisuguseid asju olla tohib, mis posti poolt edasisaatmiseks wastu wõetakse, mis mitte üle 12 naela rasked ja mitte pikemad kui 60 tsentimeetrit ei ole. Edasi peawad paki-saadetused, mis ärasaatja poolt otsekohe büroo nime pääle Peterburisse saadetakse, pakkidesse pakitult ja ära saatmiseks walmiS olema. Paki saadetusel peab sisu ülesandmine ja iga üksiku asja raSkuS postiraamatuSse sissekirjutamiseks  juures olema. Kõik saadetused,  raha- kui ka lihtkirjad, ja pakisaadetused,  mis büroo nime pääle adresseeritud  on, saadab post ilma maksuta edasi. Telegrahwi teel saadetawate rahasaatekaar, tide päält sõjawangidele tuleb telegrammi kuludeks iga kaardi päält, saadetama rahasumma  suuruse pääle waatamata 10 rubla juurde lisada. Pakisaadetused saadetakse kohe Jaapanisse, kuhu nemad enne K nädalat  ei jõua. Igaühele on seeläbi wõimaluS  antud, sõjawangidel Jaapanis lihtsalt ja kergesti kõiksugu asju saata, silmas tulewad aga pidada ülewaltähendatud paki raskuse ja suuruse tingimised, kuna pakisaadetusele  adress selgesti pääle tuleb tähendada: ll.surpa.ii-noe eapaoonuoo öwpo o soengoMbnuuxi.. llaursaeüuogona» 5. Ao» nspoeuonu oi, Knosiw nosuuoaoinuou? sellele ja sellele:" (Ristinimi, liignimi, seisus, wäesalga osa.) Mingisuguseid kulusid ei ole siin, ei Weneega  wäljamaal edasisaatmise juures. Ministrite-komiteeS 25. jan. tehtud otsuse 111 punkti põhjal, mille järele nendele isikutele kästakse armu anda, keS usuliste ..kuritegude" pärast ilma kohtuta oma alalisest elukohast walja saadeti ehk mangi pandi, on nüüd 900 inimest lahti lastud. Nüüd tunnistati nad süütaks, sest riigi pöhjusseaduste waStu ei olnud nad mingisugust  kuritööd teinud. Warssawist. Surmanuhtlus. 28. webr. on sõjakohtu otsuse järele wiis teenistusesse  kutsutud 16. lendama suurtükipargi alamai tagawarawäelist maha lastud. Kuresaare kiriklikud sönumed. Reljapäewal, märtsil. Eestikeeli paastu-jumalateenlstust kellu 6 peab ülemõpetaja Blohfeldt. Pühapäewal, 20. märtsil. Eestikeele jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Blohfeldt. M 11 Saarlane, 19Y5 W-Stutm, lotmswja Harwitz Sah, «««s, o««. pol>