Maa küsimus on Wenemaal pracgu kõige põnewamaks küsimuseks. Tema otsustamise  kulles ripub riigiwolikogu tuiewane tähendus ja mõju. Talurahwas saatis ju oma saadikuid Peterburisse sõnadega: „maad ja wabadust!" Kui riigiwolikogu maaküsimuse talurahwa soowide järele otsustada  suudab, siis ei julge keegi teda laiali ajada. Ta seljataga seisab sajamiljoline rahwahulk. Wene talupoega on raske üles üritada, aga üleSäritatult on teda raske waigistada. Teiseks küsimuseks oli isikupuutumatuse seaduse eelnõu, mille järele inimest muidu ei tohi kinni wõtta, kui ainult kohtu otsuse Mi, ja kui politsei peaks kedagi kinni wötma, peab ta 3 päewa jooksul kinntwõetu kohtu kätte andma. Ilma põhjuseta kinniwöetul on õiguS kinniwvtja käest kahjutasu nõuda. Hulga wolikogu liikmete pool anti ka südametunnistuse wabaduse seaduse eelnõu sisse, mille järele igaüks seda uskuda wõlb, mida tahab. 13. mai andis pääminister Goremõkin teada,et walitsuS eiluba sunduslikku maaärawõtmift,  ci luba amnestiat, s. o. potitiliste  süüdlaste lahtilaskmist, ei luba riiginõukogu  ara kaotada, ei tunnista seda õigeks, et ministrid peawad rahvasaadikute nõudmisel  ametist ära astuma. Üye sõnaga, walitsuS teatsS, et ta ci soowi pea ühtegi rahws soowi läita. Kohe selle püüte nõudsiwad  kõik kõnelejad, et ministrid peawad ametist ära siluma. Kuid walitsuS ei mõtlegi rahwa soowi täita ja ministrid »n praegu ametis. Uutest teaduste eesplaanidest wõib surmanuhtluse  ärakaotamise retpluani nimetada, mis kohe surmanuhtluse lõpulikku ärakaotamist  nõuab. Püüle seaduse eelplaamde on rahwsasemikud  «inijtrile käest hulga arupärimist teinud. 19. mail anti wolikogusse hulga allkirjadega suur arupärimine Vallimaa karistuse salkude ugcmujc kohta sisse. Tähelepanemise säärt on ka «väljaastumine  8 töölise eest, teda RiiaS surma mõisteti. Kuid selsamal päewal lasti surmale mõistetud Riias fiisgi maha. Rahwasaadikuie meele oiu on üritatud, Tulemil on tume. Raa asjus pole weel lõpulikku otsust tehtud. Selle küsimuse harutamiseks on juba lõv kõnelejat ülcsandnud. Hääled lähemad maaosjaS mitmeti lahku. Püüssjalikult  on kaks woolu: üks soowib, et ära jagalawad maad, nagu kroonu, keisrikoja,  kiriku ja musil erammd, talupoegadele riigi poolt tarwitada, s. o. pikaaegse rendi  pääle antaks, kuna pnrirahwad maa päriseks ostmist nõuawad. Ühed laidawad eramaade ärawõlmist, kuna teised selle poolt on. LoodclawaSti saab wift asi rahuloldawalt otsustatud ja kohaliste omawalltsuSte  hooleks jäetud määrata, kas osta wõi rentida. Valitsuse pook on riigiwolikogule üleüldise  hariduse erlplaan sisse antud.  Riiginõukogu  pole päüle wasmje adrevfi midagi teinud. Igatahes julgeme ja tahame loota, et KLMM riigtwoltkogu soowtdele wasm tulcd ja maad ei lase möllu sisse sattuda, mille lõppu keegi ette arwata ei wõi. Rahwawabaduse erakonna poolt riigiwolikogusse saadetud südametunnistuse  wabaduse seaduse eelnõuu. t) Igale Weneriigi kvdamkule tehakse südametunnistuse -vabadus kindlaks. Sellepärast  ei ripu politilised ja kodanlised õigused mitte usutunnistuste küljes, ja kedagi ei tohi tagakiusata, kellegi õigusi!, ei tohi usuliste mõtete pärast kuidagi wiist kitsendada. Kõik seadused, mis muu-usuliste  isikute kodanlist ja politilisi õiguseid kitsendawad, tulewad muuta. 2) Kõikidel Weueriigiö ol matel uskudel ja ka neil, mis uuesti tekkida wõiwad, on ühesugused jumalateenistuse ja usukombele täitmise, oraa usu laialilaotamise jä jutlustamise  wabadused neis piirides, mis üleüldiste kaelakohtuliste seaduste wastu ei käi. 3) Riigiwõim ei tohi kedagi sundida üht ehk teist usku tunnistama, teise usu ehk seltskonna kohuseid täitma, ühe ehk teise usukombetest osamõtma. 4) Keegi ei wõi oma usuliste mõcets pärast kodanliSte wõi politiliste kohuste täitmisest kõrwale hoida pääle nende juhtumiste,  mis selgesti seaduses on ära määratud. 5) Igaüks, kes 17 aastat manaks saanud,  wöib oma tahtmise järele endist usku maha jätta; alaelalised (kes meel 17 a. wanad ei olc) kaSwatatakfe scllcS usus ttl< s, milles teda tema wanemad kaSwatada  tahawad. Lisamärkus. Kui wancmatest üks ühte ja ttine teist usku, siis wõiwad nad kokkuleppimise  järele walida, mis usus nad oma Ivpfi kaswatada tahawad. Kui oga kokkuleppida  möimalik ei ole, siis kakwatalakse poisslapsed isa usuS, tütarlapsed ema usus üles. 6) Iseäraline seadus määrab kodanlise seisuse kohta käiwate akude korraspidamise  ära. 7) Iseäralised seadused määrawad usuõpetuse  andmise riigi- ja kogukondade koolides  ära. Kõik seadused, mis nimetatud punktide wastu käiwad, tulewad muuta. Kodumaalt. Kuresaarest. Alama! pool toome Karjast sõnume, et säälsed mõisnikud teede ääres meisa ära raiuda tasemad. Seda tegu luieb kiita, ses! tceärjed metsad on läbikäimises suureks takistuseks. Wõtawe näituseks Masa metsa. Et sääl iie kewadet ja sügisel porine ja paha on, tuleb ainult sellest, et teeääres paks meis kaswaab. Metsa omaniku pärast peab sits terme maa kannatama. Kui patju inimeste ja loomade waewa, ajawiitust, sõiduriistade rikkumist jne. ci sümiiia porine haid tee. Siis on Majameis nii mõnigi kord rööwliteie mai jupaigaks  olnud. Oleks aga tecääred welsost iagcd, sus poleks rõöwlitel mitte rvõimaUk otewal, teekäijate  kallale salaja langeda. Zlönda on siis tingimata tarwiiik, et tceääred metsast lagets tehtaks, ja mitte üksnes Masamelsas, waid ka igal pool. EnamiSti kõik u-erstovostid on Kuresaare ja Kuiwastu wahel ära lõhutud. Ainult mõned on alles terwed. Sarnaseid klwist wersta posiksid, tui need Saaremaal oiiwad, ei ole ülemaal mitte. Soldatid kes Ruresaares oiiwad, saadeti siit ära. Nende asemele tükivad uued. Hr. Linnamägi tahtis eite oma kooriga parkis Kurhausi svaUS Schilleri kuulsat „Kellatautu"  Saksakeeles ette kanda. El aga Saksa lauluseltsi poolt täna kontserti pestakse, siis jätlls Parkis on lauad rohuptotstde pääl ülesseatud Wenesijo Eestil, pääikirjaga, et nendes kohtades läbikäimine kecitud on. Kas siis tõesti arwotakse, et omult Wene ja Sesti keelt mõistjad rohuplatsidesi  läbi käitsiwad ja seda Saksa keele mõistjate poolt Mitte ei sünni? Miks siis siin Saksa keet puudub, kuna ju rohke arw elanikkudest Saksa keelt raatsis sn. Meile kirjutatakse: Auudlatud „ Saarlase toimetus! Teie lehes M 20 ilmunud kirjelduse kohta Kaarma kihelkonna posti-talituse üle palume järgmist seletust awaldada- Loonu kui ka Kaarma- Suure wallawalitsused tegiwad minewa aaSta lõpul otsuseks l 906 aasta hakatusest mitte enam kiriku juurde saadetuid kirju ära ära tuua. Et meil aga kihelkonna konwenti  päüle nende wollawalitsuste otsuste ei ole olnud, siis ei ole ka mitte teada, mil wiifil tema seda aSja korraldama saab. Sellegipärast pole asjalugu nõnda paha, kui „Saarlase" kirjasaatja teda teeb. Kihelkonna  postimees wiib ja toob igal kesknädalal  posti. Pääle selle toomad erainimesed igal nädalal kõigewähem üks kord, aga enamisti küll kolm ja neli kord, poSti ära. Sellest selgub, et KaarmaS palju sagedamine posti kätte saab, kui mitmes teises Saaremaa  kihelkonnas. Mis aga posti kättesaamisesse  kirikumõisast puutub, siis pole tänini meel keegi kacbanud, et tema omast kirjast ehk ajalehest ilma on jäänud. Meie, kui Kaarma kihelkonna liikmed, proteStcrime selle waStu, et meid «malikult marga nimega auustatakse, keS „wötawad, mis ise hääks arwawad". Ühtlasi palume meie ka edaspidi kihelkonna ehk „kirkonna" tuba (õigem ust) ka jumalateenistuse  ajal mitte lukkuS pidada, ja nimelt sellepärast, et kui mõni inimene häkusclt kirikus haigeks peaks jääma . —> mis ka ette on tulnud siis tal koht oleks, kuhu ta minna wöiks; siis ka pruutpaaridel  koht oleks, kus nad endid koguda ja laulatusele minekule walmistada mõiksiwod.  Süüdistaja kirja terwe sisu näikse meie õpetajale hoopi anda tahtwat, tema Lcgewust kahtlustades. Meie armastatud ja auuStatud  õpetaja töö ja teguwiiS on siin liighästi  tuntud, nii et kahtlustaja ja süüotfija temale meie juures midagi kahju teha ei suuda. Ka neid ajalehti, keS „ Saarlase* kirjeldust  Üles on mõtnud, palume seda õuntusi  awaldada. Kaarmal, 27. mail 1906. Üks mitme nimel- Kihelkonnal mängitakse JaanipSewat näitemängu  „Koil sa Ämarik." > Karjast. K. mõisa omanik laskis sel aastal oma rentnikud rendi raha adwokal F. kätte ära maksta, keS selleks otstarbeks -vallamajasse rentnikud  kokku kutsus. Nagu mette kirjutatakse, olla rentnikud sellega wäga rahul ja soowirvad, et see ka edaspidi ikka nõnda sünniks, sest mõisas rendiraha maksmas käimine olla lutikas. Karjast teatab „Päewaleht:" Meie pool näeb mõisaomanikkudel nhuu olewat suure postitee ääres olewaid puid kummagitt  poolt teed kuni kolme sülla laiuselt  maha wvlta. Puid ära märkima» oli juba Saaremaa mõisaomanikkude ühine tUemmetsaholdja M. Piik, kelle nõuul seda toime tahetakse panna. Seda nõudis omal ajal juba Saaremaa lreisiülem KoSsatSki, mis aga sel ajal ometi täide saatmata jäi. Saab näha, kas see nüüdgi täide läheb. Lätimaalt. Riiast. Nagu Riia lehed teatavad, annab Luwimaa konsistorium õpetajatele ringkirjaga teada, et Keisri Majesteet Mlmmaa kindralsuperindendi. G udtaw Oehrni ametist lahti on lubanud. Uue kindralsuperintendendi nimetuseni on Riia linnapraoft Th. Gaehtgen S kindralsuperintendendi  kohused ajutiselt on püäle wõtnud- Uus kurator Riia õpekonnas, pollownik  Lewshin, on täiesti selle poolt, et meie maa koolidele täielik omavalitsus antaks. M 22 Saarlane 1906