Minskis, s. julil. Minski kreisis Jwentfis paniwad poolakad kiriku lähedale platsi püüle katolili risti üles; maaülem käskis risti maha wõtta. RahwaS hakkas wastu ja pilduS politseid kiwide ning keppidega.  Strashnikud andsiwad ühe kogupaugu  Rahwa hulgast sai üks surma ja teine haawata ; pristow ja mõned strashnikud  faiwad wigastusi. Rist wiidi ära. Grodnos, 9- jul- Slonimi kreisis Luschnewi külaS ajas talupoegade salk teiwaste  ja kimidega mõisa heinamaalt ja metsast töölised ära, peksis metsakauplcja, selle naefe ja metsawahi läbi ja ei lasknud aSja üle protokolli teha; talupojad ei lasknud  süüdlast kinni wõtta ja pildusiwad strashnikuid kiwidcga. Strashnikud andsiwad tuld ja haawasiwad kahte talupoega, ühte nendest surmawalt- Asja uuritakse. Wäljamaalt. Saksa, Austria ja Jtalia kolmikleping  jääda wähemalt luni 1914 aast. maksma. Prantsusmaalt. Presidendi elu kallale  kippumise kohta tcatawad lehed. Kui president sõjawäeparadell tagasi sõitis, käifiwad  kaks rewolwripouku. President kahwatas  ära, aga jäi sääljuurcS siisgi rahulikuks  ja naeratas rahiva terwituSte paale, keS uulitsatel oli. Waheajal tormaS rahwahulk  ühe waeseS riides nooremehe kallale,  kes, svitsew rewolwer käes, jalgtee pääl seifis. Laskja andis end ilma wastu tõrkumata politsei kätte. Ka S a k s a m a a I on õhulaewa sõiduga katseid tehtud. Laew sõitnud 1599 meetrit kõrgel, 45>,0õ0 kilomeetrit tunnis, kus juures juhtimine täitsa hästi läinud. Prantsusemaolt. Prantslased on õhuiidu  kunstis teiste eel. Nad on isegi õhulaewa juhtimise kunsti üles leidnud ja nimetumad seda „õhu woitjaks." Nende päewade secS laSti õhulaew „Patrie" palju rahwa juureSolemise! üles, mis Medonist Parist ja säält tagasi sõitis. Kange tuule päüle waatamata liikus õhupall ruttu, rahuliselt ja kindlalt. Pall on pikergune, terawate otsadega ja suure ujuma kala sarnane. „Patrie" teeb wabalt lO kilomeetrit (ligi 40 weröta) tunnis. Õhupalli laskstwad obwitserid Üles ja lasksimad alla ka; pääle katset wiidi ta Verdüni kindlusseSse, kus teda walju walwuse all saladuses hoitakse- Koreas wältawad wiimasre sündmuste tõttu rahutused edasi- Söuli ligidal on telegrahwi traadid katki lõigatud. Korea sõjawägi ei saa wist praeguse seisukorraga toime- 12 julil teatati Söulist, et Tschemulposse  3 Jaapani sõjalaewa soldatitega on tulnud. Soldatid on Söuli saadetud. Uuemad sõnumed. Kuresaarest. Eile amati Saaremaa põllu- ja käsitöönäitus Keisrilauluga, mida muusika koor mängis. Osawõtmine on rohkem, kui wiimascl näitusel. Nimekirja järele on wäljapandud aSju 297 numbrit. Mitmed asjad on aga nimekirjasse sisse kirjutamata. Pääle loomade on näitusel mitmesuguseid käsitöösid, nende seas ka palju naesterahwastelt. EeSti kunstnik hr. Weizenberg lahkub täna Saaremaalt. Unustatud suguwend on lahk.Sti lubanud „Saarlase" HSäks edaspidi löötada, ning meie saame seega weel mõndagi tema sulest oma lugejatele  tooma. Ülemkooliõpetaja Bauer Tallinnast,  edumeelne Eesti amalik tegelane, wiibib praegu KurcfaarcS ja on kardeta- walt haige. Nende päewade sees wiiakse ta Kuresaarest ära. Juhime lugejate tähelepanemist homme,  pühapäewal, peetama Saaremaa ühendatud  laulukooride kontserdi pääle, mille puhas sissetulek Kaarma kiriku oreli ja kurttummade kooli hääks pooleks läheb. Eile oli siin Liiwimaa kroonu palati  wanem kontrolör kroonu asutuste rahalisi  asju rewideerimaS. 19. julil tulewad Kuresaarde Peterburist  maadewalitsusest ametnikud, et ära määrata, missugustel tingimistel ja kui kallilt  kroonumõisate maid talupoegadele anda. Poidel, Lewale külas, asutati aasta eest willa kraasimise wabrik. Asi läks hästi ja ettcwõtja lootused oliwad kõigeparemad.  Kuid nende päewade sees kirjutati  pristawi poolt wabriku inwentar tema omaniku wõlgade pärast üles. Nii on siis kahjuks ses ettewõte nurja läinud. Täna kellu V-3 p.l. jõudis aj. Baltimaa kindral-kuberner baron Möller - Sakomelski Kuresaarde. Sadamas oliwad teda wastu wõtmas siinsed kõrgemad ametnikud. Sadamast  tuli kindral-kuberner linna, sõitis mööda Lossi, Garnisoni ja Kohtu uulitsaid ning tuli siis läbi Lossi uulitsa kindlusesse näituse platsile. Pärast lühikest näituseplatfil  olemist mindi einet wõtma kindlusesaaliS.  „Linnapäält" läks kindralkuberner sadamasse,  et Riiga tagasi sõita. Kindralkuberneriga  ühes oliwad tema tütar, Liiwimaa kuberner ja würft Krapotkin. Kuresaarde tuli kindralkuberner Kuiwastu mõisast, ühes maamarschall baron Buxhöwdeniga, kelle juurde ta eile Riiast wõõrsile sõitis. Wiijaudist. Kinnipandud Eesti ajalehtede  .Kodumaa" ja „Maa" asemele hakkas uus ajaleht ..Kodumaa Hääl" ilmuma. Nagu „Düna-Zeitung" teatab, on ka fee ajaleht kindralkuberneri poolt kinni pandud M 32 S aar la n e 1907 e. 11 ISS7 r. - - „Nsdvtt>l. kuliwi»s. PitiaÄÄ.^ Kmcsmest Aurulaev „Koustantin", kapten A. 'Michel, sõidab Is. juli I. p. kuni 1. septembri k. p, igal kesknädalal kell 8 hoiuni, ja igal laupäewal kell 6 õhtu siil Riiga. Prahti wõctakse päew enne laewa väljasõitu kuni õhtu kell g vastu. Lähemal teatust annab GHsoH. <L«ngs. Riia aurulaevade väljasõidu Päevad: Muhusse, Haapsalu, Tallinna ja Peterburisse: „Konstantin", kapt. M. Sillin, 14. suli!. kspt. L. Schmidp 15. suli!. ,»Zmp. Nikolai II", kapt.C.Wolter, -21. jutil. Riiga: „Riga", kapt. L. Tchmidt, 15. jutil. »,JwP, Nikolai ll",.kapt.C.Woltcr, 19. jutil. „Koustautin", kapt. Dl. Sillin, 22. julil. Wäijasõit Roomaasaare sadamast Muhusse, Haapsalu, Tallinna ja Peterburisse lell 8 õhtul ja Riiga kell 8 hommikul. . . . Burnlarw .Riga" et lähe Haopsawsse mitte ning sõidab Ma, kuti- ,»pel«s-ja -opviü, Riiga hommikul t»l!u « wälja. Lähemaid teateid annad M, WilHerrõsr«. Teadaan d m i s e d. Teada andmine. Kuresaare linnaameti poolt antakse selle läbi teada, et kõik kauplustes tarwitatamad mõõdud ja kaalud peawad uuesti mõõdetud  saama, sest ei kõigis ärides, kauplustes snd. need läbi reewideeritud  saawad. Sellepärast kutsub linnaamet kord weel kõiki neid, kelle waed, mõõdud ja kaalud weel mitie uucSti läbi waadatud ei ole, üles, ennast linna kaalude korraldaja hr. Ed. Jakobsoni poole pöörda, kes need tööd ära toimetab. Et need tööd kaunis palju aega wõiawad ja kõik peagi korras peab olema, siis palub linnaamet  tungi mult, mitte kauemini umwitada, ja nii pea kui rvöimalik  parandusi hr. Ed. Jakobsoni  läbi ette wötta. KuresaareS, 2. jälil 1307. Linnaamet. Niis ca »niat! Praegu ilmus: Mõni sõnake Kaarma kiriku minewikust. 500-aabtajeks jubeli pühaks. GGGOOOStz Pühapäewal, Linna Pa Lssl-vmss ükenlis koarilio Klllltj häätegewaks os (arwata IGV hr. K. Liunamäx Hakatus kell Piletite hinnad: n kop., seisukoht Zv seisukohal Iv