Saarlane maksab: kroonupoötiga: ->°si°s L r, kop V- » 1,. 2S » -/4 .. -» «5 maapostiga: „ 1 „ 3<> „ ~ I - .. .. -., SV .. Üksik number ii kop. JIMUb lalskorda iiSdolas, igal kesknädalal ja laupäewal. TulMetU? IluresaareS, PitkaS uul. Tresftni majas /t lg. KttulutuStc Ivastuwõt ii»e kuni Kuulutuste prii!.rida g kop. lche ecSotsas ÄU kop. M 47. Kesknädalal, 9. julil 1308, XXIV. aastakiiik Simpatia Ajad muutuwad, nad paranewad ning pahanewad- Et meie aeg edasi jõudnud on, et meie aja teadus ning ülesleidusid imestamise «väärilised on, see on tõsi. Et meie aeg !a mõnes tükis tagurpidi läheb, ning lõige  päält paremates tundmustes, seda ei wõi ka keegi salata- Teadusest ei jaksa ma küll mitte palju pajatada, sest ma tean mähe ja tean, et ma looduse saladustest midagi ei tea aga tundmuse ilmas olen ma käinud ning jäält ehk wõin sõna rääkida. St inimesed ivaremalt tundmuse ilmas kõrgemal järjel on seisnud, kui meie põimil,  seda tunnistawad meile köigcpääu nende ilusate sõnade tähendused: «Simpatia",  «Religion" jne. Sarnased sõnad tähendawad inimlik!» tundmusi nii lühidalt  ving ilusasti ära, et nende tähendust teistesse keeltesse mitte lihtsalt ümbertõMda  ei wõi, ning vii, kas Kreeka wõi Ladina  keeltest, otsekohe meie aja keeltesse on pruugitawakg wõetud. Nii ehk wõib see ka Eesli keeles sündida, sest tõlked Mlgetõmbus" ehk «kokkukõla" ei ole mitte mee! selle sõna «Simpatia" täielik tähendus. Rii on siis see sõna «Simpatia" ikka weel kohane paberisse panna, aga küsitaw oa, kas ta meie aja tundmuste ilmaS ka weel oma mõju awaldab, wõi ehk ümberpõõrtult  «Antipatia" tema asemele ei lipu asuma? Waatame kõige päält oma wäikest eestlaste kodumaad, tema elu ning liikumist. Kas elawad EeLti wennad ning õed simpatikalikult üksteise ning ka wõõraste waStu? KaS nad armastawad ühisust wõi lahutust? Kahjuks kipub sagedasti kitsameelsus  ning antipatia meie simpatikalisi tundmusi tumestama. Kus simpatikaliku tundmuse asemele antipaükalik  tundmus asub (see on tundmus, mis pvlgtust ning «viha eneses kannab), sääl edenewad mitmesugused kuritööd, rööwimine,  märgus ning weel teised jõledused. (Mitte üksnes eestlaste keskel, waid kõiges maailmas tulewad sarnased meie aja «varjuküljed  nähtawale.) Ilm on teadusis edenenud,  aga paremates tundmustes näitab ta tagurpidi minewar, sest mõnedgi loomuwaStased  kurjused, mis meie püiwil ette tulewad, oliwad wist endistel harimata aegadel tundmata. Kust tuleb aga see nähtus, et meie aeg teaduses küll edasi nihkub, häädusis aga tagurpidi läheb? Inimese külmusest, tuimusest ning südamehariduse  puudusest räägitakse küll, aga süüdi selleks otsitakse ikka kuskilt mujalt, aga mitte jäält, kus teda õieti peaks otsituma.  Ikka teine inimene wõl teine rahwas peab selleks süüdi olema, et fimpatikalik läbikäimine ei edene, aga enese juures ei arwata selleks ialgi põhjust olema. Rahwad  kaevamad «valitsuste üle, et nad ülekohtused  on ning nende eluseisuft ei paranda.  Walitsusid aga taebawad oma alamate, wõi kodanikkude üle, et nad sagedasti korra  alalhoidmise ning «valitsuse tlmwöimatuks  teemad. Meie eluõnne takistuseks arwatakse mitmesuguseid  põhjuseid wäljaspoolt, aga sisemises  elus ei arwata kusagil pool selleks põhjusi leiduwat, ning see wist ongi, mis mähe järelmõtlemist nõuaks. Meie, eestlaste, poolt kuuldub ikka meel kaebtust sakslaste üle selles, et meie asi mitte igamehe soowi järele ei edene, teised aga arwawad seda riigiwalitsufe süüks. Koguni sedagi leidub meie ajalehte weergudsst, et ainult -valitsuse  uuendused ja ministeriumi koolid meie moralika iombede langemiseks põhjuseks peaksiwad  olema. Kas ei oleks parem sarnaseid  põhjuseid ka ise oma keskelt otsida? Kui Aeneriigi walitsus oma riigis nii palju on patustanud, kas ta siis ehk wõörasteö  riikides seda ka on teinud, kus ka moralilik  kombe silmapaistwalt langeb ? Wist ei ole asjakohane sakslasi wõi wenelasi niiwäga  süüdistada. Tõsi on, et igal pool eksttatakse, aga niikaua, kui igalpool ise ei hakata eksisaminusid ära tundma ning arusaama  ja seda ikka ainult teiseltpoolt (wäljaspoolt)  otsitakse, ei parane asi ning ei ärka stmpatilik läbikäimine. Et meie ajal, kus haridus ju nii palju edasi on jõudnud, ometi niipalju pahakülgesid  ning südametoorust ette tuleb, siis ei ole selleks mitte «väljastpoolt, waid enam seestpoolt, mitte teiste rahwaste poolt, waid igalpool köigepäält oma keskel «vigasid  ning põhjusid otsida ning selleks wõib iga inimene kaasa töötada. Muidugi on ühel selleks enam mõju kui teisel, muidugi langeb kõigesuurem wastutus Ml, kus moralikalikud kombed langemad, meie kirjanduse  ning köigepäält ajakirjanduse pääle. Imelikkude elukate saar. H. Wa!cs'i uudlsjult. 37 Warsi heitsiwad peaaegu kõik elukad minu Musse ja keegi ei julgenud enam «malikult tõendada, et Moro surnud on. Warsi hokkafiwad  elukad üks haavalt onnidesse minema  Ka minul ei jäänud muud üle. kui nende eesmargi järele teha, sellepärast, et nad kõik ühes koos mulle wähem kardetavad oliwad, kui üksikult pimedal ööl metsas. Sel viisil hakkas minu saarel elamise aja teine ja pikem järk pääle. Püüle ülemal  kirjeldatud juhtumist elasin ma kümme luud elukate keskel ja selle aja fees juhtus  nii mähe tähtsaid sündmusi ette tulema, et sa kõiki üksikuid aja järkusid üles lugema  ei hakka. Ainult AS sündmus, mis amlle kõige rohkem meelde on jäänud, on Ms säärt, et seda kirjeldada maksab. Ma imestan praegu weel selle üle, kui kergesti ma nende inetumate elukatega ksrda sain- Ma tülitsesin ja leppisin nendega,  nagu oma sugudlega. Mul on praegu  meel nende hamba jäljed fim ja Ml ssha, aga ma jäin selleläbi igakord võitjaks,  et ma hästi osavasti kiivisid wisata js kirvest tarwitada oskasin. Aa mu san-bernard oli sulle mitu kord tMi abimees. Igal juhtumisel aga olin M» elukate hulgas kõige M«. Ja kui ka wahest kokku põrkamist ette tuli, püüdsin  ma asja nõnda toimetada, et süüdlane oma süü eest mõni aeg enese naha kulges nühtawa! märki kandis, mis talle meelde tuletas, et ma temast tugewam olen. Kõige rohkem kartsin ma siga-hüänet. Ma olin selle paale julge, et ta kord leopardi  eesmärgi järele saab tegema, sest et ta werd oli maitsta saanud. Ta ei elanud  ka teiste elukate seltsis onnides, waid oli omale kusagile rägastikku üksiku koopa «valmistanud- Ma tahtsin elukatega seltsis ta pääle tungida, aga mul oli liig wähe meclewalda neid käskida, sest et igaüks ennast niisamasuguseks ,herraks" pidas, kui mina olin. Ainult mu san-bernard oli mu wastu sõnakuulelik ja alandlik, mis seda tõendas, et temas täielik koera iseloom walitjeS. Ma «võtsin nõuks siga-hüänet üksipäini üleS otsida ja mul läks korda oma «vaenlase pcidu urgast üles leida. Ma «varitsesin metsikuks läinud elukat, et teda ootamata tabada, oga ta oli niisama ettewaatlik  ja kõik mu püüdmised oliwad asjata  Warfi märkasin ma seda, et minu «vaenlane mind niisama «varitseb. Tihti tuuldusiwad minu kärmal metsas okste raksumine ja sammude müdin ja mu hüüdmist?  püüle ei «vastanud keegi- Kui ma mere äärt mööda olin käinud ja pärast neidsamu jälgi mõödg tagasi tulin, nägin ma lima pääl siga-hüäne imelikud jäljed. San-bcrnard aimas niisama hädaohtu ja ei läinud minutiksgi minu juurest ära. Nädalat wiis pääle Moro ja Mongomeri õnnetuma surma oliwad elukad niipalju inimese sarnased, et ma mõnest juba päriselt  lsgupidama hakkasin. Nõnda näitas wäike lmskelajas minu wastu suurt alandust  ja truudust üleS ja köis igal pool mu kannul. Ahw-inimene oli mul päris nuhtluseks. Oma wiie sõrme pääle uhke olles pidaS ta ennast niisamasuguseks inimeseks,  kui mina ja lobises hommikust õhtuni  kõige-sugust rumalusi. Tal oli imestamise  wäärt hää anne kõiksugu uusi metsikuid  sõnu luua- Ta arwaS wist, et mida hullemad sõnad tal on, seda rohkem on ta inimese sarnane- Kõik, millest ta mitte aru ei saanud, oli tal „suur tükk", kuna harilised  ja arusaadawad asjad tal „wäikesed tükid" oliwad- Kui ma mõni kord paha meelega mõne sõna ütlesin, millest elukad aru ei saanud, siis tuli ahw kohe minu juurde ja palus weel kord seda sõna ütelda, õppis ta ära ja läks siis pääle selle seda sõna teistele elukatele, kui suurt tarkust õpetama- Ülepää ei olnud ma enne ühtegi elawat olemust rumalamat ja auuahnemat näinud, kui see ahw. Kõike seda panin ma juba esimestel nädalatel  tähele, «l ms elukate hulgas ela-