Seltsi elule kutsuda. Soowime tähtsale Seltsile õitsewat õnne ! Liiwimaa kuberneri herra poolt on Puurmanni wald kardetawaks tunnistatud Siberi katku pärast, ja sellepärast on läbikäimine  selle wallaga keelatud ja sinna Wiidawad teed kinnipandnd. Pihlaka raamatukauplus on nõuuks wõtnud rohkesti piltidega kaunistatud „ Eesti rahwanalja" wälja anda. Kokku kogutud rahwanalja jaoks on ta ju hulga piltisid lasknud walmistada. Et rahwanalja kogu wõimalikult täielik saaks, palub õp. M. J. Eisen, Kronstadtis, et wähem tuntud rahwanalja üle kirjutaks ja temale kätte saadetaks. . , Eestimaa kuberner on Woldsmar v. Schulmanni selle eest kaheks nädalaks aresti mõistnud, et see ilma numbrita ja lubatäheta  jalgrattaga sõitis, ehk temale küll mitu korda meelde tuletati, et ta numbri ja lubatähe! muretseks. Hariduse selts joomist edendamas. Eestimaa rahwahariduse seltsi Lagedi osakond  on teatel alkoholi puhwetiga kõwaSti sõbrsutama hakanud. Suwiste teisel pühal pidanud ta väitemüüki ja wõtnud selleks õllepuhwcti luba, mida ka agarasti tarwitatud. „Wintis" inimesi olnud õige palm näha. Järgmiseks piduks wõetud zuba wiina- ja õlle-puhweti luba. S i berj katk on juba ka Läänemaale  tunginud: Haapsalu kreisis Luiste wallas on Jüri Kuusbergil 3 looma ära surnud; loomade matmisel on haigus kg tema enese külge hakkannd. Lätimaalt. Riiast. Kaks katoliku preestrit Kasparowitsh  ja Legsding on kindralkuberneri käsu pääle Balti kubermangust wälja saadetud. Wäljasaatmise põhjus on see, et preestrid politiliselt küllalt uStawad ei olewat, nimelt olla nad jumalateenistuses keiSripalwe wahele jätnud. Kindralkuberneri iseäralise nõukogu pääl tehti matsude Ülemäär ja maksu alla käidawate omanduste olamäär järgmiselt kindlaks: Kubermangu ja maakonna matsud  kokku ei tohi suuremad olla, kui üks protsent liikumata waranduse hinnatud wäärtusest. Liikumata waranduste päält, kelle wäärtuS kindlal maal alla 250 rbl. ja Saaremaal alla 150 on, maksusid ei wöeta. Talupojad hääletasiwad selle ettepaneku  wastu. Ajalehtede asjus. Nende püewade sees pandi hulk Läti üjalehti kivm. Warsti pääle selle teatati, et nüüd uued lehed ilmuwad, millel endiste lehtedega  midagi tegemist ei ole. Nüüd teatab  „Rig. Awise" kindlate hallikate järele, et enne uute lehtede luba ei anta, kui seaduses määratud kõige pikem aeg taks kuud möödas on. Päälegi pandawat uued lehed kohe kinni, kui wähemgi tundemärk  näitawat, et uus leht mõne endise, kinnipandud ajalehe asemele astuda tahab. Kaugemalt riigist. Peterburis, 21. jul. Esialgsete teadete järele on käesolewa aasta esimesel kuuel kuu! riigi sissetulek 1.054.200.000 rubla suur olnud, s. o- 28.vv0.000 rub. rohkem kui minewa aasta esimesel poolel. Kroonu raudteed on 229.500.000 rubla Me toonud, 212.400.000 rubla wastu minema! aastal. Keisri Majesteet on käskinud madruseid,  kelle teenistuse aeg 1- januaril 1908 lõpeb, kodu laskma hakata, nimelt Lääne, Musta sa Kaspia merede laewastikust 20. septembrist ja Wladiwostokis 20. jutist. Tähelepanemist äratab pää ministri P. A. Stolöpini tegu, kes minewal nädalal  tõsiste Wene meeste saatkonna  nurja ajas, kes keisri jutule pääseda tahtis. Saatkonnas oli 11 meest. Stolöpin  tõmbas osa nendest politilistel põhjustel  nimekirjast maha ja saatkond jäi tulemata. Selles teos nähtakse Stolöpini seisukorra kõwenemist. Rahaasjade minister on tänanm wäljamaalt 1.100.000 wedru piiritust tellinud  ja selle piirituse 450.000 rubla odawamini  saanud, kui ta selle eest oma riigi piirituse-müüjatele oleks maksnud. Wäljamaa  piirituse eest maksetud 69 kop. wedruft, kuna oma maal wedru 1 rubla maksab. Telegrammide taksi asjas peetawat Ülemal pool nõuu, maksu edespidi silpide järele arwata ja mitte sõnade järele, nagu senini. Sellest loodetakse kroonule suuremat  sissetulekut, aga rahwale läheb telegrahwi  tarwitamine weel kallimaks, kui see juba muidugi on- Jaapanis olla ammu juba silpide järele arwamine sisse seatud. Ewdokie Tshesnokowa, noor ema, kes hilja aegu oma kahe aastase tütre Elena maha mattis, läks kahju pärast hulluks. 18. juuli õhtul läks ta oma tütre haua pääle. Sääl nuttis ta õige kaua, kuni kaasa toodud labidaga tütre surnukeha wälja kaewaS. Ta mässis selle rätiku sisse ja tõi koju-. Mädanew surnukeha täitis korteri hirmsa haisuga. .Suure waewaga suutstwad kodused inimesed  surnukeha ema käest ära et seda jälle surnuaiale wiia. Wäljamaalt. - Wene jä Saksa keisri kokkusaamine oli südamlik nagu sugulastel. Saksa riigi kantsler ja Wene Miinuste asjade minister könclefiwod selle külaskäigu ajal mitmest praeguse aja politilisest küsimusest, aga iseäralist eesmärki ei olnud sel jutuajamisel. Mõlemilt poolt kinnitati, et midagi ei ole, mis Europas wöi Kauges Idas rahu rikkuda ähwardaks ja et wiimased Marokko  sündmused rahutuks olekuks põhjust ei anna. Mis Prantsufemaa ja HiSpania üheskoos teemad, ei wõi sekeldusi tuua. Wene-Jaapani leping, ja lepingud, mis Wenemaa Jnglisemaaga teeb, loetakse niisugusteks,  mis üleüldist rahu alal hoida aitawad- See keisrite ja ministrite kokkusaamine  ei wõi Saksa- ja Wenemaa wahekorda  oma lepingu - osalistega muuta, maid kinnitab ainult mana naabrite sõprust ja wõib asjade rahulise käigu kohta Europas ja Afias ainult hästi mõjuda. Berlinis. Kõik ajalehed kõnelewad hääkskiitwalt keisrite kokkusaamisest. „Lokal- Anzeiger" ütleb, et kumbagi riigi wastastikune  läbikäimine praegu enam sõbralikum on, kui endistel aastatel; kahtlemata tahawad  mõlemad riigiisad rahu oma rahwaSte wohel ja ka teiste riikidega wõimalikult kauaks ajaks alal hoida. „ Germanis" teatab,  et riigiisade kokkusaamine hääks märgiks  niihästi praegusele seisukorrale, kui ka edaspidistele politika sündmustele on. Teheranist. Kuuetuhandeline Türgi svjaMgi tuli suurtükiwäega üle Persia piiri Sandshi ja sundis Persia sõjamäe taganema. Wäikese werewalamise järele põgenes Persia sõjawögi. Psrsia walitsuse pani Türgi söjawüe teistkordne sissetungimine  kohkuma ja oma jõuetust ära tundes, palub ta Wene ja Jnglisemaa poolt toetust. Tangeris, 23. juulil. Sultan on Prantsuse saatkonnas Kasablanka sündmuste  pärast wabandust paluda lasknud. Parisist. Kurbade sündmuste pärast Kasablankis ja et sultan wõimetu on neid takistada, on Prantsusemaa ja HiSpania sõjamäed sinna saatnud, mida nad miilamata  suurriikidele teatasiwad. Par.sis, 23. julil- Prantsusemaa saadab  Kasabiankasse 2 pataljoni Algeria küttisid ja ühe pataljoni wäljamaa legionift, kokku 2KOO jalawäe ja 300 ratsawäe meest. Teised lehed. (Lõpp). .Hääl" süüdistab meid ikka saksameelsuses.  Kuid see sünib kõik äri pärast. Ärgu arwatagu, et .Hääle" mehed nii .suured saksameelsuse wastased on. Seda näeme kõige paremini nende igapäevasest elust. .Hääle" wäljaandja kiidab ennast isegi kalendri sabas, et ta on .E-Sti wend, kes ialgi ei muuda end!" aga oma lapsed saadab ta S a k s a leeri, last ennast Saksa bürgermuSse seltsi liikmeks wastu wõtta, ehk see temal küll suurte raskustega ühendatud  oli, ja katsub kus wähsgi rvõimalik Saksakeeli pursfida, nii palju kui mõistab. Ta tungiks ka kõrgematesse Saksa seltsidesse,  kui tiiwad ulatakfiwad. Tuletame ainult 2. riigiwoliksgu walimise õhtut Kuresaare „Salongis" meelde. Sama sugust saksameelelist eluawaldust näikse paljude teiste „Hääle" meeste juures. Tehke silmad lahti ja waadake! Ja siis .Loodesse rändaja"! Ka tema jõrab .Hääle" järele meie faksameelsusest. .Loodesse rändaja" ei ole mitte üksik isik, waid hr. Linnamägi laulukoori esiteleja. Kirjutati ju kiri meie waStu hulga päält kokku ning oli ju see kiri selle kirjaga, mille hr. Linnamägi Kuresaare Saksakeelsele nädalalehele laulukoori Loodesse sõidu asjus õienduseks tõi, ühe mõtteline. Aga on siis nimetatud laulukoor saksameelsuse  poolest nii süüta ? Sugugi mitte! Enamisti on koor ikka S aksakeeles Saksa laulusid laulnud. Kui siis .Saarlast" saksameeleliseks peetakse, siis lööb tähendatud laulukoor selles asjas .Saarlase" kaugelt üle. .Saarlane" ilmub kõigewähemaltgi EeSti keeles. Ja kui minewal talwel Eesti seltside ühendamise tõttu ühendatawale seltsile .Eesti Seltsi" nime taheti anda, siis oliwad paljud laulukoori  liikmed, nende seas ka hr. Linnamägi, selle nime wastu, sest selle läbi saaks ehk selts enesele EeSti rahwuSlise wärivi ja saksad ei tuleks mitte hr. Linnamägi kontserdist osa wõtma. Need on elust wõetud näitused. Sarnaseid  näitusid wõiks palju weel Luua. Meie tunneme elu. Elu, praegune elu, sunnib meid, eestlasi, meie kitsal Saaremaal teiste rahwustega käsikäes käima- Seda tõendab ka praegune põllutöökooli elule kutsumine ühes mõisnikkudega, niisama ka ühendatult toime pandud põllutöö näitus. Selle näituse elule kutsumiseks, mis isegi käremeelje .Hääle" otsuse järele hästi kordaläinuks tuleb lugeda, töötas ka .Hääle" wäljaandja komisjoni liikmena kaasa. Seda tõendawad paljud muud nähtused, muu seas see asjalugu, et hr. Linnamägi „Wochenblatti" toimetust sageli HA >B6 S a a, r? I a- » e« 1907,