Saera väetamise katse Pihkva vangide parandusmaja  põldudel. DeSsatini paält saadi: KatsepõllukS oli Rimpau wiifi järele kuivatatud  turbasoo. DeSsatini pääle anti: 36 puuda ThomaSjahu. 15 pd. kaali soola. 9 pd. Tshiili salpetert. See katse ja niisama ka kõik järgmised näitab selgesti, et Tshiili salpeter ja kaali soolad hää lõikute saamiseks niisama tarvilised on, kui woSwori hapu. Sellepärast ei piakS neid põldude väetamise juures kunagi aru unustama. Rukki wäetamise katse Naumowo mõisas, Pihkwa kubermangus, Opotscha kreisis. Dessotini päält saadi: Ilma wäktamata, Teri: 99 puuda. Õlgi: 200 Kunstsõnikuga wärtadkS. 165 puuda. 354 „ Dessatini paale anti 36 puuda Thomasjahu,  24 puuda 30 "lg kaali soola, 6 puuda Tshiili salpetert ja 60 puuda lupja. Talinisu wäetamise katse Okolski mõisas, Wolhinia kubermangus. Dessatini päält saadi: Ilma wäetamata. Teri: S 7 pd. 20 naela. Õlgi: 141 >, 20 „ KunstsSnikuga wäetades. 123 pd. 20 naela. 208 „ 20 „ Maa, kus pääl see katse tehti, oli kangesti wälja kurnatud mustamulla maa. Nisu sai ristikheina  järele maha tehtud, mispärast mulla seeS lämmastiku wäetust nährawaste küllalt oli, et woSwori hapu ja kaali wäetused üksinda nii suurt mõju wõisiwad awaldada. Dessatini pääle sai 20 puuda Thomasjahu ja 20 puuda kainiti pandud. Kui tera puuda 80 kop. ja õle puuda 5 kop. arwame, siis teeb tee dessatini päält kui tunftsõniku pääle kulutatud summa 18 rbl. arwame 38 rbl. 15 kop. puhast kasu. Braunschtveigi kapsa wäetamise katse Troitsko-Podubskaja  kooli aias, Pihkwa kubermangus, (Saadud 22. augustiks 1901.) Ilma wäetamata. Wäetatult. 1 ruuts. pääl läbiseg. 1 pd. 20 n. 3 pd. 10 n. 100 , 150 „ - „ - 325 „ - „ 1 dessat. . 3600 „ „ 7800 „ „ Wäetus deSsatini paale: ThomaSjahu 30 puuda, 30 kaali soola 20 pd., Tshiili salpetert  18 puuda. „Jmperatori" kartohwli wäetamise katse OklüuitSki semstvo kooli juures Pihkwa kreisis. Ilma wäetamata. Wäetatult. 1 ruuts. p. labiseg. op. ILlssn. lp. 191j2N. 100 „ „ » puuda puuda. deSsatini päält „ 780 3570 „ WäetuS deSsatini paale: Thomasjahu 30 puuda, 30 kaali soola 2 puuda, Tshiili salpetert  10 puuda. Politika ringwaatus ja wäljamaa sönumed. Sõda. Ikka weel mitte mingisugust tähtsaid tea» teid merelt ja ikka weel keStab piinlik ootamine edasi. PõnewuS kaõwab: iga wSiksemagi teatele.  Wene laewaStiku liikumisest püütakse mitmesugust  tähendust anda ja arvamist Noshestwensti  plaanide kohta awaldadakse must tuhat. Wene laewaStiku kartes vn Jaapani mere kau« banduS juba praegu nii häSti kui soigus. Et kindlad teated Wene laewaStiku liitumise  üle täieSti puuduvad, fiis ei wõi meiegi muud teha, kui pvnewat ootamist asjatundjate arvamiste ettekandmisega lühendada. Selleks valisime Amerika admiral Devei arvamise, keS Lun'i« kaastöölisega järgmist kakfik-könet pidas: »Missugune on teie arvamine, admiral. W?ne ja Jaapani laewaStikude asukohtade kohta?" »Minu arvamine selleS aSjaS võib ainult ajalehtede leatede paale põhjeneda. Wenelased jõudfiwad Hiina merde, aga jaapanlased asuvad  Formosa juures, aga ma usun, et nad Wene laevastiku lähenemise puhul taganevad." ,KaS jaapanlased venelasi Mladiwostokisse minna lasevad, või püüavad nad seda talistada?"  „MiS kasu admiral Togol sellest oleks, kui ta Wene laewastikku, täitsa kariLtamatalt, oma sadamasse warjule minna lubaks, kuS ta mitte julge ei wõiks olla. waid ka parandust ette wõtta, süsa ja toidumoona saada jne.? Laewastikku WladiwoStoki sadamaS sisse pii» rata on mõtlemata asi, kni saal nii agar admiral  on, kui Roshestwenski. ja tal nii suur laewastik  on. Tuleb arwara, -t merelahing Fvrmosa  ja Kiu-siu saarte Vahel ära saab peetud. Mõlemate laewastikude käiku tähele pannes, wõib ühte huwitawat asja märkada. Wene laewastik jagunes kolme osasse: üks osa läks Singaporist mõõda, teine on weel India oke. anis (Nebogatowi laevastik, kes waheajal kahtlematult Sunda saarestiku juurde on jõudnud.  S. T.). kuna kolmaS, kõige tugewam osa ei tea, kus asub. Jaapani laewaStik on weel wäiksemateks osadeks jagunenud ja asub kõik see aeg mõlemil pool Filippinisi. Wõib arwata,  et osa Togo laevadest Wene laevastikule  selja taha püüab minna, teine aga küljest läheneda. Aga nagu Mha, on admiral Roshestwenski  seda manõwert ette näinud ja oma laewastikku  nii wiisi jaotanud, et kui ka jaapaw lased selja taha lähawad, Venelased neil ikkagi weel selja taga on." „Aga nii wõib ju Wene laewastik osa kaupa purustatud saada?" .Mikspärast just Wene, aga mitte Jaapani laewastik? Selles juhtumises on mõlemate seisukord  täitsa ühetaoline. Karta on sellel, kes tarwilisel silmapilgul oma jõuudusi kokku tõmbada  ei oska ehk ei suuda. Et Wene laewas' tiku tegewufi luurata, piawad Togo laewad määratumas piirkonnas ümber sõitma, kuna Wene laevadel vaja ei ole, seda teha; need wõiwad teatavates kohtades ühineda ja jälle laiali minna, et vaenlase jõuudude kokkukogumist  ära hoida." .Mida piaks admiral Roshestwenski nüüd ette wõtma?" ,Lähab Wladiwostokki, aga enne tuleb tal mitu korda wõidelda. Aga lõpuks saab ta ometi oma eessihile. Niipea kui see sünnib, on Jaapan oma üliwõimu merel kaotanud. On maja, weel kolmat laewastikku, Nebogatowi all, tähele panna. Selle üle räägitakse palju ja põhjendamata juttusi. Minu isiklik arwamine  on see, et see laewaStik Jaapanile  kõige Shwardawam waen» lane 0n..." „Kumb waenuliStest laewaStikudest on tugewam?" tarwiS piab nende sõja jõuudusi ja laewade sõidu tiirust võrdlema. Wenemaal on 5 ühetaolist soomuSlaewa 60 raSke suurtükiga.  Jaapanlastel on kokku 6 (?) soomuSlaewa  78 raSke suurtükiga. Selle eest on neil 8 esimese klaSfi ja 14 nõrgemat ristlejat. WenelaStel  on kül umbeS L 5 ristlejat, aga Nad on Jaapani omadest märksa nõrgemad. Pääle selle on Jaapani laewad kiirema käiguga. Mere praktika näitab, et kallale kippumine sellel kasulikum  on, kellel rohkem jõuudufi on; terve mõistus ütleb sedasama, ja kuna armuline ülijõuud RoshestwenSki pool on, siis tuleb ar« wata, et ta seda Mijõuudu kasulikult tarvitab...^ Mandshuria sõjaplatsilt tuleb wiimaStel aegadel wäha teateid. Isegi need waremalt tulnud teated, nagu panekfiwadA jaapanlased suuri ümbertminewaid liikumist toime, jäävad kahtlasemaks. Et Wladiwostok praegusel ajal ikka enam tähelepanemist oma poole pöörab, siis on huwitaw,  mida »Slowo" sõnumesaalja selle meie merekindluse üle pajatab. „ Pärast kindluse uue komandandi, kindralleitnant  KaSbeki siia jõudmist 2. märtsil tundis terwe linn, isegi naesed ja lapsed, endid nagu kangema õhu surumise all olevat. Paljud perekonnad,  keS peatset rahutegemist olid lootnud, kolisid omad kraamid kokku ja sõitsid ara. Mandshuriast  puhub siia poole ähvardavalt sõja-tuul ja uus komandant on õiglane sõjaportei meeS, keS kindlust viimase hingetõmbamiseni kaitsema saab. Selles mõttes on ta ka ohvitseridele ja ametnikudele seletanud, et WladiwoStok ennast mitte alla ei anna, nagu Port-Artur. Ta saada kindlust kuni viimse weretilgani kaitsema. Kindlus on praegu, pärast määratuma  sõjajõuu siia jõudmist, tõepoolest teistsuguseks wuutunenud. Et aga jaapanlastel veel ikkagi isu ei ole, Vladivostoki ette ilmuda sa võib olla ka ilmuma ei saagi, siis võib suur kaitsevägi ainult elutarvituse aineid kalliks ajada. Paljuid tarvilisi toidu aineid ei olegi enam müüa ja teised jõuavad otsakorrale. Selle kõrval on erainimeste väljasõit kaunis keeruline.  Kui meie vägi Harbinisse taganeb, fiiS ei saa Vladivostokist naesi ja lapsi sinna saata, JrkutSkisse on aga kauge ja see linn on juba muidugi kuhjani täis. Pikki Mandshuria teed on vaevalt veel maa lapikest leida, mis Wene verega niisutatud ei oleks, aga ikka veel näeb meie sõjavägi oma õnnistust selles, et sõjaga vilunud vaenlase eeS taganeda. Üeldakse, et meie kuni oma tagavara  vägedeni Amuri SäreS taganeme ja sääl võidame. Aga kui meie veelg» löödud saaksime? Usutakse nähtawaSte enam juhtumist, kui oma jõuudu. »Küllap Jumal meile juba võitu annab!" Ka rahust räägitakse palju ja avalikult.  Arvatakse, et meie praegu rahu teeme ja mõne aaSta pärast Hiinale ja Jaapanile kallale kargame. Kõige enam rahutust sünnitavad  siin teated Wenemaa sündmuste üle. See puutub rahvasse palju rohkem, kui lahingi kaotused.  See pole mitte hirmus, isamaa eest surra, aga hirmus on surm, kui teatakse, et mässamine kodumaal loitab, kuna võõral maal oma verd piab valatama. See on afi, mis kangeSti meie sõjaväe paäle mõjub. Haawatuid ja santifi on terme Amuri maakond  täis. Kõik haigemajad ja hospidalid on nendega taidetud. Weel kunagi pole ükski sõda nii wurt hulka wigaStatuid loonud, kui praegune.  Kui palju käteta ja jalgadeta inimesi on fiin näha! Näib wälja, nagu poleks keski armu leidnud. Aga ka jaapanlased on raSkeid kahjus, saanud, ja ehk nad seda kstl marjata püüawad, siis on neil ometi maemalt wõimu, palju Telinist kaugemale minna. Igatahes koguda  nad uusi jõuudusi ja räägitakse ka WladiwoStoki  piiramise sõjamäe kokkuseadmisest, aga need on kuulujutud, milledel maemalt tõe põhja all on." Marokko. kuuleb Tansherist, et MarokkoS paale mõnda kuud Võrdlemist waikset aega uueSti konge käärimine algaS, iseäranis Kasabianka  ja Raba linnade wahel maakondades. Läbikäimine maad kaudu nende linnade wahel 218 G « k a l a )k 28. ISOS. Ilma wättamata- Teri: 29,z puuda. Õlgi: 88,z „ Sönikuga wäetade». 65 puuda. 135 . ! kkuustsSnikuga wäetade». 158 puuda. 193 . Ilma kaalita. Teri: 97,3 puuda. Õlgi: 290 „ Ilma fo»fori-haputa. 105 puuda. 195 „ Ilma lämmastikuta. 84,3 puuda 156,7 „