aja eest jaapanlaste poolt ära wõetud seisukohad on kindlustatud ja mallidega ümberpiiratud. 25. junil. (8. julil.) (Reuter.) Jaapanlased ehitowad Hundi mäel, 5 penik. Port-Arturist eemal, kindlustust, et säält Port-Arturit suurtükkidega lasta. Haige ülespidamine sõjawäljol tuleb päewas umbes 2 rbl. maksma. Kroonu annab iga haige tarwis 65 kop. päewas, mis pääle selle kulub, maksab Punase risti selts. Et kulud nii suured on, tuleb sellest, et sõjaplaifil ja selle ümbruses kõik elutarwitused  kallid on. Jaapani walitsus on sõjawangidega ümberkäimise kohta seadused annud, et sõjawangidcle hüSti süüa peab antama, neile kõik tarvilised riided muretsetama, nende kirjafid ning warandust raudteel maksuta weetama jne. Isamaalt. Kuresaarest. Kaheksa aastat on sellest juba mõõda, kui meik kuresaartaStet see õnn oli kuulsa EsSti lauljanna Aino Tamme konserti kuulda. Mitmel saab wisl weel meeles olema, missugust waimustust ta siin kuuljate seas äratas. Nüüd, on lugupeetud kunstnik jällegi otsustanud meid oma lauluga sel suwel, 11. sulil, terwitama tulla. Aino Tamme kuulsus on igalpool Eestis kui ka mõisamaal tuitaw ja ta kontsertide üle on Eesti ja wäijomaal ajalehtedes kiitmaid arwustusi  ja sõnumeid ilmunud. Tema on ainus Eesti lauljanna, kes ka wäljamaal tähelepanemist on äratanud ja Eesti nime ja Eesti laulu sääl tutmaks teinud. -- ÜheS Prantsuse ajalehes «Lbromguk monäains" kirjutab Victorine Vallot: Meil oli wõimalust seda osawat kunstnikku mõnede põhjamaa laulude ettekandmises imetleda; näit. laulis ta ühe laulu „Wäike linnuke", mis täis Hiilgawaid trillerid oli, ja selle järele ühe Eesti rahwa laulu kandle kaasmängul; ettekanne oli nii imekspanemise wäärt, et see ta rahwa luuleliku hinge ilmutamine näis olewat. Ta hääl on wäga paenduw, kõrgele ja sügawale ulataw, puhas kui hõbekelluke ja saab kõige suurematest tehnilistest raskustest jagu." Kuulsa Inglis ajalehe „TimeS'i" käre armastaja  kirjutas ühe prl. Tamme antud kontserdi üle: „Prl. Aino Tammel on tähelepanemisewäärt meeldin? hääl. Ta laulab nii loomulikult, nii südamlikult ja mõjuwalt, et ütlemata magus on tema laulu kuulda. Jmekspanna tuleb meel seda, ci tal mitte wähem kui kuus keelt tõesti käes on. „Moskauer Zeitung'i" arwustaja wõrdleb Tamme häält sula metalliga, mis läigib ja hiilgab. Iseäranis kiidab ta tema nõnda nimetatud wkWa voos (keskmist häält). Ta kirjutab : Nagu kerge looriga katab ta oma hääle kinni; tundub nagu oleks tal kaks häält; see on just nagu mängitaks wiiulit ilma kahandajata (ZouM sorämo) ja kahandajaga (consoiäiuo). On soowida ja loota, et siinsed eestlased hääd juhtumist  EeSli laulusid Eesti kunstlauljanna suust kuulda, mitte mööda minna ei lase, sest kunstnik on oma programmisse pääle Prantsuse, Saksa, Rootsi, Inglis ja Wene keelsete laulude ka mitu Eesti keelset laulu mahutanud. Juni kuus peetud Saaremaa põllu ja käsitöö wäljanäitusele oti kaunis rohkesti hobuseid, ja weisid toodud. Ka käsitöösid oli hästi rohkesti. Näitusel on ka mitmed  talurahwa loomad tähelepanemist leidnud ja auuhiuna osaliseks saanud. Auuhindadeks talurahwale oliwad suuremalt  osalt kiitusekirjad ja rahalised kingitused.  Ka sahkasid jagati auuhindadeks malja. Saaremaa Karskuse Seltsi tahetakse häätegewals seltsiks ümber muuta—  Öösel 24-/25. junil oli Kuresaares tulekahju, mis küll mitte suur ei olnud, kuid siisgi suureks lugeda tuleb. Sest see tulekahju häwitas lihtsatel inimestel  nende pääwarju õlekatusega kaetud elumaja maani maha. Maja asjad olla suuremalt osalt päästetud, kuid raha — ligi paarsaada rubla saanud tuleroaks.  Kui Wene-Jaapani sõda lahti päästs, siis olla see raha hoiukassast malja wõetud, sest et ka Kuresaares see tuulest wöetud jutt liikumas oli, et hoiukassades olew raha sõjalisteks otstarbedeks saada tarwitatud.  Kui meie weel selle pääle mõtleme,  et kahju saanud isikud oma warandust lihtsa tööga on korjanud, kus juures aga usinus ja hool awitajaks oliwad, siis peame räägitawat tulekahju tõesti suureks nimetama- Kaarmalt. Siin peeti 6. junil kohase õpetaja toimetusel näitemüüki kiriku uue oreli hääks. NäitemMk algas Keisri lauluga „Jumal Keisrit kaitse Sa!" mida segakoor muusika saatel ette kandis- Siis algas müümine. Asju oli rohkesti kokku toodud, iseäranis naesterahwa näputööd- Et ilm ilus, oli palju inimesi ka teistest kihelkondadest,  iseäranis aga Kuresaarest kokku tulnud. ASjad müüdi nii ruttu ära, et kõik müügi kohtadele ligigi ei pääsenud. Basaari hääs kordaminekus on palju ka kohased mõisnikud kaasa aidanud, küll asju korjates, kinkides ja näitemüügist osawõttes. KSigerohkem waewa on aga meie kirikuõpetaja näinud, sest kõik ettewalmistus oli ainuüksi tema pääl. Agar oli ta asju müüma ja wälja pakkuma. Näitemüügi ajal mängis Kaarma pasunakoor.  Õhtul oli näitemäng „ Teder mulle, suled sulle," ja kontsert- Näitemängu osad oliwad hästi pähe õpitud, ettekandega wõis rahul olla- Rahwast oli rohkesti osawõtmas. Laul oli hää, aga laulti liig wähe. Lõpuks oli wäljas priitahtlik jalakeerutus. Sissetulek 431 rbl. 33 kop-, Väljaminek 73 rbl. 62 kop, puhas kasu 357 rbl. 71 kop- Pääle selle on rahwas weel pääle 30 rbl. priitahtlikute annetena kinkinud. Rõõm on baasari toimepanijatel, et rahwas  nii elawalt sellest osa on wõtnud, kui siin juures weel seda meelde tuletada, et aeg kehw ja sõja hääks ka alati andeid korjatakse.  RöõmuStaw ka see, et wäljaminek nii kasin on. —st— Mustjala walla wolikogu määras oma koosolekul 15 junil s. a. 500 rubla sõjaliseks  otstarbeks, nimelt 200 rubla Punase Risti hääks, 200 rubla Liiwimaa sõjalaatsareti  hääks ja 100 rubla sõjalaewas- tiku suurendamiseks. —ndl— Pärnust teatawad „Uudised" : Kewadel asutas siia keegi Schultz Pühawaimu uul., politseiwalitsuse hoone kõrwals, Bathelti majasse kohakuulamise kontori, mis esimene sellesarnane asutus meie linnakeses on: senini clutscsiwad siin ainult paar niisugust  asutust, kus ainult teenijatele tüdrukutele,  nagu toa-, köögi- ja lastetüdrukutele  ja peremamselitele teenistust juhatati. Schultzi kontori tööpiir on aga laialdasem. See kontor wõtab ülesandmist ja juhatusi ka kangema soo kasuks wastu. Jurjelvist. Tagawarawäeliste kokkukogumise  puhul, mil wiinapoed kinni oliwad,  on Jurjewis terwelt 13 inimest nõndanimetatud „kutscnbalsami" joomise tagajärjel ära surnud, nagu Zurjewi Saksa leht teatab. Wali uurimine on ette wõetud. Ustavalt poolt teatakse „Uudistele" kinnitada, et praegune Walgusc toimetaja ja wäljaandja, endine külakooliõpetaja, isiklik aukodanik hr. JakobKõrw ülemalt poolt mitte luba ei ole saanud Tallinnas oma nädala lehe kõrwal uut päewalehte wälja andma hakata. Ka ei ole Or. K. A Hermann luba saanud Jurjewis kolm korda ilmuwat  uut lehte wälja anda. Nõndasama on ka Eesti Postimehe wäljaandja  palws „E. P" iga päew wälja anda eitawalt vastatud. Taga-Kaspiast. Rohutirtsud. Rohutirtsude wastu wõitlemiseks wäljasaadetud  ohwitserid teatawad, et Geok-Tepe maakonnas kahe päewa jooksul umbes 3700 puuda rohutirtsufid ära on häwitatud. Taga-Kgspias on sel aastal kokku 17,000 puuda rohutirtsufid selle läbi ära häwitatud, et neid werstade pikkustesse kraamidesse kinni püüti. Et rohutirtsufid puuda pääle SOB 800 tükki läheb, siis on neid umbeS 8641 miljoni hukka sanud. Soomemaalt. Helsingist. Soomekeelne ajaleht „Päiwälehti" on ülema trükiwalitsuse käsul jüädawalt kinni pandud, nimelt ühe juhtkirja pärast, mis ta päälkirja all „Juhannuksena" (Jaanipäewaks) awaldaS. Pääle mitmesuguste hoiatuste oli nimetatud  leht ju waremalt neljaks ja siis kuueks kuuks kinni mõistetud. Soome lehe „Kansan Lehti" palme, et talle luba antaks kolme korra asemel kuus korda nädalis ilmuda, on tagasi lükatud. Wäljamaalt. Berlinis, 2k, junil. Londonist saadud kuulujuttusid, et Pekingis Hiina-Jaapam ühenduse leping wiimaste päewade sees alla kirjutatud, peetakse siinsetes politika ringkondades wäga tähtsaks. See leping tekitawat lähemas tulewikus suuri rahwuswahelisi  sekeldusi ja õõrumisi. Wiimaste teadete järele, mis mõned ajalehed Peterburist  saanud, leiawad Londoni jutud omale tõendust. Lõuna Ahwrikast. Buuride ürawõit» mine ei ole Znglise walitsusele ega Lõuna- Ahwrika inglastele seni loodetud kasu ega rõõmu toonud. Raske sõda tegi maa ja rahwa waeseks. MajanduSlised hädad ei taha lõppeda, kaubandus seisab, üks pankrott  järgneb teisele. Kaupa weetakse määratumal  armul kokku, oga ta ei leia ostjaid rahwal pole raha. Endised buuride kangelased, kuulsad kindralid Kronje ja Viljoen, peawad nüüd häda pärast kui kommetimängijad St. Louis'i imanäitusel Lõuna-Ahwrika sõjajuhtumisi etendama. Pääle majanduslise kitsikuse on aga suurel sõjal meel teine halb tagajärg olnud: mustad pärismaalased õppisiwad oma walgete peremeeste tüli ajal wiimaste nõrkust ja oma eneste kangust wäga hästi tundma ning soowiwad nüüd ise peremeest mängida. Igal pool Löuna-AhwrikaS pääsemad neegrite mässud lahti. Kui rasked need wahel lämmatada on, seda näitab kõige paremini suur hererode mäss Saksa asumaal. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 11. julil. EeStikeete jumalateenistust kellu "e 12 peab ülemõpetaja Lemm. M 27 Saarl a n e> 1904, Soowitan suures wäljawalikus kuulsamate  Peterburi ja Warssawi Vabrikute  meesterahwa ja poislaste naesterahwa ja tütarlaste fcrcrpaiH ja kingcrsiö kõige paremast materjalist ja kõige uuema moe järele walmistatud. Suur wäljawalik mitmesugusid Maid ja dalosD kõigeparemast Wen e-A mer ika Vabrikust. Warsti kätte jõudwa laada pärast hinnad õige odawad Auustades