Postimees Lesti ps evslekt. Ilmub vaMM, tz?<; i.supiivwal õ lv(Z« Itr. I7<!. K»»H> Iga MeWz onvatuä plldopSewoä. evureck pllkroS ja teroonupükiark. I) Süttckega dounlrtatuä nooreroo Vuvklrl,.corle- ' Z) ja lir«,l>ca<Zu»l!ne ojotilrt Zj p»ke> hy»! K«N» V,I —>/»Z lSun»l. !?ZD mut. M. T, sen 6 M. SE L«!»-lA »Slt> »wuk I«> tan l »>»!»-. Kärsmi ws-i-WM, tuled IIZ kop. rnalM» t« VÄI» iil»» «>6R. Zsmoel» H< pL««» Zvvdoul pRrAMt vuwdrl ymvmlM zwZtüs Sv pMick»» ?Msl» Mi-M t»»»v1»ck kslwtt» ÄeM svllokok-NS «->-?«» MW, MM »M MÄÄS VG«W«W MM « WAM ?eN!WiZMM mipSLMe; llste» ttdmkmkoätkAt», pvmlgZ Z 2 tvl pSSs s -t>l. doP« »ss??tS 13 tA, vSSs « M. » . tt. » 4 « « « t» » - S . V. .s- es « . H °sl 5 « AH» t » M S 8 « * F » » ! * Ick * ! - M " » " -> » ? " zz. . z ° «5» w » „ . . l- g » A «- tzS " J VUY»-WM» Z KmS, MSS« »«» V «-. MMs» Wõ Zs , «««»» « dW« Kch»i«««A» » - ÄMM «»»«? G g»^ Juba wõtawad jälle hoogu. Meie Takja Wümvch-d o« kui ö»« Waitookja ilmallaal i Mpra kui glemilliue il« selge» Web, piike paistma halkad ja harilitkade avajate i»i«e«te tulewikalootused kerkiwad, lakub  ue»be kurss. Nad IZHiwad Miisake»»,  alaudstkakS. kSuelewad slpmsest,  ielaeteijest arusaamisest, jSreleaud«isest  ja kokkuleppimisest. Töusewad aga üleriiklises politika» tormimärgid,  lSbeb ilm Pilwe ja liigulab eauust  tagankislumiue, fii» tvuseb ka »ai»« t »»«de weMe jalgu»: uad kõuele wad jälle oma ojalooUStest tra. ditlioaidest, oma kalturolisest üiiSaudefi,  »Sua»ad walju rahutuSle mahasurumist  ja ei taha järcleaudmisest Wdagi teada. «e» Boiti Saksa ajakikjaudusetsc oktobrikuu» Z9VS pilgu heidab, see leiab süült MaiMkStatud artiklid koultitutstoui  ja mabaduse koh a. Balti !ou»tiwtstouell partei hälli juure» oli- lSik uime pidi wabameelsed, aga uii pea, kai Turnowo raudse käst tuulama» lu!', ei wäfl«d ,Tü»«- Z:,t/ oma kauuup»i«tega lurzumast, et illa rohkem wSge-ja rutcmalt talitawaid  sv.a»älja - kohtuid tormis ole». S,!l l ajal U«l.si»ad maauõuu- Ulkll t> Sukiet ja pärus Dtl- telegramm, ku» upsukus nii kaugele läks, et terwe Wene rohma uikku löödi. Maapüew amati uiisuguse käriuago, et arwama pidi, nigu oleks politika raslusepuukt Pctkibmist Riiga Ilbtseuud. Aga ajad muutusttvad. Xuluvad wallmlsed suurle lüdilutiu«i»lega ja astus riigiwolikogu kolka. Jällegi pääset wabamcelue wool pääle »ee IlmsfiNad ,Das seeie Wort' uiuz .Ball. Post', ku» juba iLsua «Rst- Mis. jutt» - kuulda oli. Nüiid ou riigiwolikogu laiali, maa rahustamiue kaugel käel päewalorral ja jälle kerkib Saksu meeste hari. J,»ärani« on seda ja .Bait. TageSz' uäha. Ja uus tagurluse  hoog kälb kõigest eudisefl üle. „Dü»ü Zttt.' süüdiswb a»aUlult M«« juhtlirjas meie maa praeguseid ülema,d, et ueed ltiga pehmed olla. Ta kardab Orlo»i ja Besobralowt  aegasid taga: .Riudral Oelow seadis oma kaardimäe-polkudega maal asjad korda, igatwärwt mässulised wklctt A»«i, uoheldi, hoolimatr sellest hulumisest ja latmdusefl, millega käremcctsed  ida- ja läänepoolse ajakirjauduse  täita mõtstflwad. Möued pög«u«fl»ad  ära, ««de jea» kechjuks kaige kaedetlmamad kchlttajad. Täit tööd e i tehtud k a uüüd mitte: R,ia wär»«at« ee» pidi Oesom tagasi pöörama, ja tema ameti»Md  EMt»sal, ttudral Besobrasow, täks, euue kui rühu»ta«i«e Ulpetatud oli, oma koha päält ära; «arsti pääle selle pööras ka Oelow meie maale selja. Nii «aidus me » l t n k töö, s e sl et selle tar°! wi> kutsutud mehed ueaego ära saadeti.' NüüS tuleb pikk süüdistuste rida ptmguste «alitsusemeeste suhatn'e lohta: .Tõepoolest elame meie juba aalta aega li»dralkvbcru«ridest ja sõjaietdisest,  wägrde saaimtsest ja walitiusc  olselohestest käskudest hoolimata oladcs, nagu »ad haritud ritlides paaZi «ädalügi ei »VÄ ketta, «ima et seaduietäitwa «Simude pääle kõige halw.mat «algust heita j > neid trgewuseta  oltku pärast süüdistada.' Maa rchastamiue olewat wNrat.e mee»te kä te usaldatud, ket rahWast ega tema keelt ei tuudwat. Torwts olla soldatid igasse mõisa saata ja Nendelt ustawad iuimesed juhil» aula, ke» maa olusid, rühmast, tema keeli utug kombeid tu«»e«ad sa mässulisi »vtstamad  üle» leida. -La tuleks auuhiudajid  igasugu teadete eest määrata, mi» politseile autakse. Selle jao!» mõik» lehe armamise järele ueld summasid tarwitada, mi» tuwete Süldade käest trahmirahaua st»se uõulakse.  Nagu uäha, igatsetakse jälle jügijestd  a»l»std tügch, w» mõ smtud ka' rGwsesalkade ««otsas rarsutastwad' ka» oga ,DSua>Zeit.' teatel ave» pool tvõd öra tehti. Weel selgemal teelt kõuele»ad kuramaa lüürelkouua komitee otsused ja »Balt. TageSz-Unag'. Rüütelkonua-komiiee  otsuse järele tehlahe kõigile pögtueuud mõlsutkludelc aaua»jat»,  tagksi tulla, eue-e IMM kolta heita, poleijei- teeutstusest osa wõlta W Lätt taluomauikkudrga üh.e heite» mä»sul,fl ära hüw.lada, kes juba vtge ltmbu» olewat ja teda sügijeue  külm «arsti mrtsadlst wälja ajuda. Xuua meed kominc otsused euam-wähem rahulikus toosis oa kirjutatud  ja eursetmtse pääle Nälja lähewad,  lä b .Bait. Tages. ' too» täige kõrgilt: .Usult ueude I rea- ' Waeulsste hoolimata tagakklsamiue ja ärahämitamiue wöid asja pa»o«> s dada. Et aga selle üle»aude jaoks ei politsei omas praeguse» kokkuseade», jvjawägi et ulata, sille juure» ei »öi MSd, käige selle järele, mis meie uäiuad, mitte euam kahelda. Sl ll ep ärast peab tõsised abiuöuud wälja mõtlema, ja ueed abiubuud peawa d uit raske, lui see ka oleks leitud ja ka maksku, mis maksab tarwttatad saama Ja jee asi ei ole > 2 üd, kus logu uti kaugel ou, uagu meil mitte euam esimese!  joonelwalttj »j e —Map»da küllalt appi oukutfatud,— maid m eie oma kodust e üle « u »te Neude üksauue ou stiu aidata ja uimelt ou see ueude esi «e » e ja pLB äie sauue.' See ou «eett Vwa tubakas! Mäed küljest ära! hüüawad Balti tagurpsed Walttsujkle! Stua oled wviHtUu, Usga pehme, .meie »Ms«« ise asja oma kätte ja teeme puhta tö ö, ««te, lodus ed ütemu jed Mtzttri» I . Xe» ou fiiS ueed kodused ülemused,  ke« walitsasest wäijospool seisawad ja uüüd korraga euuast tygewama  wuuewad olrwat, kat,itgi«a- Utjus, 'kes uhkesti walltsuse «astu kelgiwad I rahnstamiue pole euam siuu asi! Meie teeme ise! Mige selle järele, mis Xuramea rüü.eltouna-lomitee otsustest, .Düua- Zett.* ja .Balt.  HarMstest  näeme, o« lo d utte üle - mo< t e all ««i« mõisnikud «Seldad. vc«ed tunnewad ennast niisamajugnsed  ülemõed (autoritettd) ole- Wad, koi Tatari bektd lkiolaftas.  Siemad tahavad rahustuse Gagelz arvamise järele oma kätte vvtta, sest,t valitsus sSik oltMt. KodsSte üle« oSte »Mtk viib meid kejk-aega tasast, !» igal laenuli el oma talupoja ela ja «aia üle vsimos oli Ssba vvtmo igatsevad,  vigem tahmoad, meie .kodused ülemused* valitsuse vest .Bult. Tagetz  * järele oma wbaga »Wa. -Mid kvigt eeSSiMsw pWle vaatamata,  mi» meie MSsillsbe! majasdM»«s/js  PÄttilWO ««jchrS veel W««h, M iga ülemuse »ari liht mättaid, jäljest kadoood. MSiAsii et ole oma mvija ega waila piiri» mingisugune .ülem»»', vald suu, kapitalist, «I« linnade» vabrlw omani! mvi «« snnmttemvija. see seisu» »sa vtgnse valitsuse West SMs sti» sünnib 1« Mjchchj koi Tankastas, k»» Taimi bek d armeenlaste  j- malitsuse mägede vasta komaga amaliktn mvitlast Selle richuttamise algus olel« täielisa kodusõja ajgns mej, MKstl. Meie ojo mitte, et riigivalitsn» nii Uhikess. nägemisega on ja .kodustele ülemut-' tele" mtjugust mänga lobab. Wakit. ssse asioritet MMb M»elt, et »iij«. gused.kodused autoritetid' mitt, o»a Möimu hooplemisega Baltimaad, juuri «hsühMgfid et Srita. «agu seda .Bait. Togelz ' teeb Waiitsuse politiia  ei wZi see mitte olla, et tst«. ia»t« ja armeeu latte sSjad meie «Zgl lordukfimad. Joelil o« aga, last mölab .Bait Tag»»,!it.' meie  MMkandja,  järtla selle julguse, häbemata! toouil Weueriigi malitsusele äeetda - .Maa rahuSia«i»« ei ole esimesel joouel euam riigimalttsuse ost, teda s« küllalt appi lutsuiud. NSW teeme meie ije .lod»sed .lgal ühel o« meele», S«d«S «eed .kodused ülemused' termel Setstmaal paari- U«»Z salgaiis, töSliste ee? pögeuefiwad  ja wähemalgi katset ei teiuud, oma mcjafid ja wara«dufi kaiiita. »ud« GSMstVEd -A«d »MWe sõja- Mvimu appi I Ja uüüd ksreaGa: mall  tsu» jäägu omaabiuöuudega Urmale, «emad teemad ise maa magat»! PSSIt «üha «äilab see ju otse meeletus, kui AHMAS «Sisutkka oma käe päül suure»  WhMMMI korda hskksb pidama. Kad peakstmad ometi ara saama, et «tipea, kui malltju» päältmaawjak» .Mb ja ucid laseb läUttttega sa et?- la»tego omal käel «js cchtda, «smell «ii ajada, «agu .Balt. Tazetzstt.' ja seda soomimad, et «emad fitt kad»»M> ou. Nljal « aga hoopi» tei»e skW. Selle julguse j, ettemölmise - maimu hakatuse leiame Mst ajast, kui k»u--»«  ,«o»stju' juhtkiri t«t«, et Sul. samaa ja Nastoia fii«, Mi Seuemaa a»jad müga legamiui lähemad, Mariittadega  Mähile astuwad. Ju? sellel Sremuse aja! kirjuta» (7. juvlil, «. ISS) terava strja Läti «Usu Utte matta ja täheuda» sö«a--sl«lt:  .Noh, meie loodame, «> ,BaW'sp!i'!tus - > ku.i M.im) eksib x uowembri ja detsembri hirmu- Kristlane. l 2' HW TOs« ««i teeld, ». ?»»». Glcry si imad oliMad ära kaivauod  uiug ta vaaiat valuliku pilguga wauawche pZäle, aga see jätka» jutlo ilma neiu poole ma alamata: ,Ece jsst ou >ui«e»ic elujaatust valitseva arusaamata sõimu ivige tumeda» ja raskem möi»la>us, et HZä j, ouu» iuimeue «ii palju häda ja miletjufi «Zgema uiug viimati «orbuma peab, kuna kari ja halb iuimenc ilulii elad ja cbafi jaab.' PZSmiuitlcr tvufi» ägctaSii pütli uiiiz hakka» ukie ees - ahutult edafitagost  käima. lie kuuele» : ,Nh, «Zsda see o« I Wauauete» lähm ma ikla kurmame-ljemak» ja tuuueu ikka sagedamiui, kui Võimata see miile ometi ou, maailma lõpmata muret ja Valu vähendada.' Siis vaata» ta jülle Glory pSSIc ja üilei: ,Aga »i»a wõw lüll vaevalt le»alc seda audek» äuda, et tema nii wähcje pärast, «ida källe pgSdi», ulipalju eudvii ära hcituud ou. Ja kui ma Teie pZäle mõlkeu. lap/.ikeue, ja kui väga, väga teifin kõik olek» wSiuud olla, ja kui Hatvasli  nüüd kvi! ou ldpuud.' .Aga miilil meelest ei ole jee sugugi  mingi halb lõpp, Teie Lulilõrg>s,"  ütle» Gloiy värisema h Vilega. .WSt ei ole Keel? Ep ta tüll Nüüd tapetud, purustatud ja mahasSlkuwd  on?' , .Ja mi» sellest? Ta ole» ju vSiuud wast raugaua oma jäugt» ju rea ja ometi oleks see lvpp halvem vviuud olla, kui uüüd.' .See o« >ofi küll, aga —' .tl see halb lvpp olek», fitS pcaw miua küll ka utkumo, ei mu tja elu hil»a»ti Iklppc», lui Ufelka palawikuv  teda ta Mjmiiöv juure» suimastwad.  Sui jee halb on, fiiS ou küll iga uii väga üllitatud ujukauulttaja elu halvatli tSpuud. Riijama lõpeb ju Igaühe niisuguse iuimeje elu, !e» hllS ja cuu» ja uskl-k ja oma küljele truu ou uistg l»imesejt>gnle HM teed, tulu tsob ja selle e,st surema g> malm.s os. Aga jee n ole halb lopp. See os kirge, s»», auurtka» I Parema meelega tahakk ma sitjvgasel vitfil suruud mehe tülar olla, lm krahvi tüiar, ja tui mtuust uüsuguse mehe uaeue olek» »Si«ad saada, keda maha rebiti ja jalge alla jõtkuli, thl küll —' Aga tema näole, mi» ta kSuc juure» pZriZ ihelüaao oli, ilmustwad nilild jälle pisarad ning ta hääl murdu».  Ka Wammsel ei saunad midagi lõuelda ni»g loa» oli nii pilguleue aega maiku». Mil katsu» Glmy maitsema!» jääda »i«g ütles: .Mi«a tul,n sua Teid paluma, mlud aidaw, Teie AuukSegu».' .Ml» ma stl« teha Mätlt?' päri» päämlmsler uudishtmalilnlt. .Teie olete ju kuuluud, et Johe mind ugesekt wSlta tahti» .Oh, eh, kai Te ometi M temale olek» laiuud!' kaeti» mauamee». .Sel aMI a«ssz«si»ad ja üiistastwav  teda kolk.' .Röuda tüll.' ,J-> nüüd !a»d«sd ja pilkawad ji haawawad t,da köik.' .Nö»da küll.' .Rüüd ma tahau wlimati tema narjils jaada, lai jee »ee! igauel Mvtmaltk oli kt kui arvate, cl jeda Meel korda jaata wotk».' „Ngs Te ütlete ju, et ta surema» on!' imettas wasasuel. .Oije sellepärast' Sest tui la jälle mlueDlljest üle» ärkad, siit «vile  b ta küll otse uiisama kui Teiegi, et ta elu rattkulänird ou, ja sti» joomi!»  ma kedagit tema kärmal setlma ja temale üilema - .See ei ole raisku lüiuud, jre ou alle» algamas. See ou fiucpl-imakc, mis surema peab, aga jee elab iuimejejugo jüvame» igaveSU  M ikka igavesti edasi, za m.ni tahaks euuemiui fiuu teotatud, põlatud  uime omandada, kui Wge maailma  auu ja vara.' kaiva»»d pSttt mSõds vootastwad vapra ueiu köuct kuuldel suured pisarad maha ja mSue miuuti jootjal et kalsmwdgl euam kõuelda st ts aga MB pstkamist: .Teie cltepaaek oleli wöimatil küll. «mkullu laalaiust toimi paaaa ti ole ra»le. kuid walmistajed uõuawad  uatuiene aega. Misa peas äsja pärast pit»lopiga lõuelima. Õhtupoolel  taleu lohai juurce ja too» labalirja ühiS. Waheajal aga löaelge Teie laulaiuse pärast telligi õpetajaga ja seadke köil, mil maja oa, wöimMult korda.' Gls»Y halka» miaema, pSämtui»- ter saati» teda uksest, Pika Mgs otsa, ja sääl suatel, s lähtumisel uetu otsaesist,  löucide». »Mt»a teadfi» seda juba amm», et uae»terah»a» taedekorral «oppcr olla Mvib, aga Teie, lapjukeue, olete miuulc täua hommikul ka midagi muud SfltiaKllb. Lihii mvu,siu «a iseene.cS, et Johni armast»» Teie Mastll päri» hollasluse pit»t»i lük«. Ta oli walmi» sellepärast lSilltst lahkuma  ütua ja täitsa kõigest! ma saau ara, et temal stll-» täi» vigu» ol>! Rnsuguue armaswl, kui Teie oma, o« pärlite pärli, ja see, le» selle omale wöidab, ou Wüi»ttde »2rft!' Hilj«»iul selsamal päewal, lai pää«t»!»ler üksi oma toa» itta», töi keegi mt»i»term«Uiig« temale ühe õhtulehe lageda, mille» aeuidauc kiejatükl  seifl», mi» Loudout elauillaie pääle «äga sügawatti oli mõjunud. See arwati ühe Juudi ajakirjaniku kirjutatud  olema umz see lätA järgmiselt: ,Te«a wert tulgu meie j a meie Isite pääle." See eilelantiUut o> aaliajaja jooksul ajalooliku lSe ritetoojakt ol»ud. TS»ase M»a»i o» iga jant seda tusda saauud, ei Jeesnse MsmajM «lttr aw».t Pilata» ja I«ru>ate«a ela»»l»d ei oi»ud, »aiv tiiwe Imeda ratzsaZ. »za eftmest UW >uutidt püüle hettlu j« lristül rahUKs, le» rltiiaja põhM«daja rvattu pattu ei ole tiioad. »si jee zbst vP, mida Jcesit» ije üiie», et see, lc« kõige vähematele ti«a jüsgrtte se«.st la«la tüte kiitm, Wett a»»ab, seda limale annab, sti» os la tõsi, st see, leit t««a jüreltätza- tele kauuaiast ja surma saadab, teda ««lii MÜ lööb. See 0s«t« ma», M Wtstuiu»- isri ait tigedal -»» ei L»a tapeti, oli Jeesuse jSeetläijo, tai seda uime üleüldse kelsegile Pötb aHa. Ja oiga mõrtsukateo täuiejaai»»!» Mntltal»  k« tahe», D» « »««ti M,il  süüdlaue s« mete-aegue knstlik ,H»« teewe Wg»«, kc» »>ij»gust iutuust teotamisega ja htewitamtjega os üle lellel jstgsfl oti ja usaldust ole, wfi »M«»se lippu kasvma»  setSla. Klgr» laS!»« e»d hirMajWl petta. See »«e, oli k»i st luue, oigsgi ta Mased, ta «õelused, ttma ijemese-pttm» ja « «itwed inimltlad Nmd mlgjuguseb tahtS. Ta 01l prohleS  nae»terah«a eest i»i««jchoo juure» ja ühitelu lo»raldus«S se.witstl on siisMd, kai Pärast J-ejost »ae- Walt keegi teise, «mv aüüd oa ta elulöug latlestatud te»a saadeti sõima. «Ellega «äitab nttirahwas «eel aüüd, üheksateistlümue aattaja järele, sedasama koieda» hiunuwalitjust, mi» waaa Zuuda»ah»a seaduse halka aM. .Meil o« seada» ja «ete seaduse  järele peab ta surema". öeldi fiiS ja öeldakse aüüd. WsllWse oisu» autalse «eel utüdgi usupuha»»ajate kohta siia «asi, kas tovaal srd seadused ja usulijed seadlused  segi läuu.d oa. Äuuak» Jamal, et selle otsuse löp«osa stia mitte täide et lühel»: Tema weri tulgu meie ja meie laste pääie." XV. «ai Glvly BroW»» S«rarclt tsgafi  pööras, oli spure üürilasarmu ette liaigaaa lõiljUgirst rahwast loguaud  ja maja trepid gt oliwad wi»kfi pü»il ,äi». G!s,y rulekul sosi»tafi»ad iu.mejed: ,Ha>gekaliMja l", aiag audsiwad  temale teed. Oma toa täwel serft» Aggie, ühlepahka filmi pühktde» ja wöveagte kästun»» Pääle «kSlatil? ta oli selle luutjuse «>» aüüd ta «Ueisale toakesele osal» sakaub, pooleldi uhke, pooietd, laadi» sellest hirmu. (Jtttgutd.) k. W. MU R!?jZ- IsSA kohtu ilmu» .Postimehe" «» ISS Hr. M. MWP««si ppolt hrjsldM, Mille MeNdpsM »a .jFUWPd toatid  pais» u»aidads, mis S«essa«st C. W. Feeundliiv: poja hr Ateksaude,  Freuahi ä' käest ole» WSWd. C«! Wilhelm F-««dl,ch ei sü»- diuud mitte ««esuare», «aga herra Kampmauui kirjeldusel öeldav, maid Saaremaal Ja «» i AiiluUAsM, kl A«« ema Tiw, Püha kaoltõpeteja  vtetudergi tütar, aewatawaSti fiMmijs poolest eestlaue, öpetaj' Hoss mauut, mitte LchßW ja»- «», söögiw°l«i»taja j, perttalttuja oli. Tema tss on «osM fisse rüuuauud, ameti Wpkst «tsttisti W«- jepp, millest joouiKtused, Mi» WM järeiejääuad pabemte seast kitud, tuuut«  tust auduud. C, W, FkWMich s« KvesKMs MWmePii Wckst .j««S Mwi Md Kppissd, dl«a >M J»«is o«tiehtt«ja w«, ia I « Mure», le, hitje» S»Mjaa?»je Wsik« sss«d, ovtt ehiwiege Satts»«tt s«a»»d. L»«- j«»« M«ud «a fl« ta v-MAisÜ W e « t u s e ') Mme» ««-st m»« mäsaaS MjMasOl- SasMo«»atz«jsl»P«taj« Hass ««»» <«ttte »p. S EchmW Mch» kog«d«ft hiÄgMMsW !»rs.MO. S«e s« siit ka FttluMchigt WsW Ksig» swa «t»»att 1825, «a««l ta o«a j«»de WstMl »SW«d- vils C. ». FwmUich! !ml«t»A° tesse pl>a»»d, fiis «» sM püüle »-»de, m!« B. Giw»«s«»i .Lillekste' > ja 11. aude» ära liüfttud, Mi»Mi la «õa»» tolleaegse» chaiches »«l lelda. Siit sZitsseV o» »Pe»»o Posumehe' 18S1 skltsMZ» 49. M»br« w«s lmUetv» .MÄMo wMosHl lysi/, «lllr» lellametstrtt, »'-» ellab Per»o ') RsNa. ktd- hf, M. SSMPM»M »iva ktr.eMjch siuielab, ol! hiljem Ku«esaarct vrgantMA. li»»r ja kella «Rasi tleudatakje  ,Sll« U«a«js« ma O« keig-st tetttest st»e« ts/ Eadise asu»» L«ds«sy tiüliloja »«««>! hr O«atd kka«da« lis teib seletada, ei W A»emd. Ach emal ajal umi kätte sm«»« !og» oma lwtlet«»le käsikirju trSSllatta  tvo«i»d. Kai k«s o«a trüki, kaja Tgllissalse ä»s müZuud, s« C W. Areuudjichi käsikiri S»a ladsssd. TStze«dst«d WWiijsfl teab W. Fi«»dtich! poeg hra Ktetjaieder F«»»di>ch sa«awg»st seletust anda, tkaid teada et ole mii», ka» kaduma W- trükitud laulao kotta ollmad »set«d, »vt oiiwad »ad kõtt t«g«»i aaed, »St aiaait osalt a»e»ti luuletatud. Eesti kirjamehe ja luuletaja C. W. Aieo«Uichi poeg hra >lrki o « dr» F »e» sdlich, te» praega 80 sa«. tai N«o, os pottsepa«ei»ie« ja elab Kuresaare». J a »üim««««e os MhtaMsti  poja pSSIe edasi Wmd, kaid poeg ei laaleia mitte <ie»tt keele»! Lareirare .lauikkadele m tema ivd«- sad, «asialad iaksakeelird laulad tattamad, mis ta sezedalti tuletkirjajale  pidudel, ka» ta liikmel» o«, ette o« la»tmad. Hl AleMsber Fkessdii/i suurem tähtsu» seisab aga töll s-i.-«, ei tema lugupeetud Saaremaa «mwasaja uurtjs üiemkooltvpemja J. B. Hol j - maserile materjali ja teadete kogumise» agaramalt aitajal» os olssd. N riimise söttude jurre», mi» HzJmayer,  ke» mõuc aasta eest su>«ad. eile wöluud, ci ole hr. N. Frm»d.i><k palju ku»agi puud auad, mi»!i»li küll juba sellcplrast. et hr. F«»dlick eemale kui Väljamaalasele ratzsa k-ei« «SiMije tötm kasulik mvi» olla. H- A. Femudlich o« Saaremaa m»i»at' aja «artmlse jeltsi liige ja olla tStz«l daj»d seUst »«s»smi asjade poolest märkjall rtkatiamud Kuresaarks 2!>, luult! K. E. SVSt. l uüitd Tuur Arejewi uulitsas ur. l Äuupaklikult ~Weie Matsi" toimetus. Wis MM. wiseks mida igaüks ise kodus ldilsalt wõid wal ida. Ka unu ktwisld on saada ,W>- rolia masse ja ka kimid ei larwita kalgi terttoittist ja jahaiat iwad niihästi kuiwa kui ta niisket milja, suure kiirusega puud, tunnis luhatusekirjad ilma hinnata (on ka Eesti keeles t I no ..lluponin", ld -Noamsiklvsei  iiouenu. npoun. ii? Iloa. c/rop. Kes proowib. kasttkesles, naela 40 kop., '/« naela 20 kop. Eaada IZtgis kauplustes.