odawamakS laskmist kaubelda, oliwad rentnikud  oma wahel «aha teinud, et keegi teise talu ostma ei hakka, ja tui wöõrast ostjat ei tule, et siis rentnikul küllalt aega on ostukaupa teha- Et aga kedagi ivõõrast  K- mõisa talukohtafid waatamaS ei olnud käinud, siis lasknud mõned rcntni' knd ÜSna rahulise südamega seaduse poolt lubatud türmini mööda ja läinud nädal hiljem mõisa herra juurde ostukaupa tegema,  aga olnud juba hilja oma küla mehed olnud juba nende kohtade pääle ostukauba ära teinud ja selle läbi kaotusiwad  mõned omad kohad ära- —a—  Kaarma seminar. „Jsam." kirjutatakse  ; Juba ligi 40 aaSto! töötab Saaremaal, üksnes kohatise rahwa, waid ka naabruses a sumate  saarte ja osalt ka Ülemaa rahwa hariduSlise seisukorra tõstmiseks wäga õimistusrikkalt kaasa annab seminaris ka kohaline õpetaja tundistd, nimelt usuõpetuse tundistd. Esialgul vii õpekeeleks pääasjalikult Saksakeel, selle järele kord Eestikeel ning wiimasel, umbes wiimase kümne aasta sees, kus -venestamise aeg kooliõpetajatelt rohkem Weno keele tundmist nõudma  bakkaS, pääasjalikult Wenc keel. Õpilasi, keS kõik üheskoos kooliruumides elawad,  on seminaris ikka enamasti niipalju olnud, kui ruumid wastu wötta lubawad, kõige rohkem Z 5 õpilast. seminar, mis ka praegugi wcet rüütelkonna kulul oma tööd edasi teha wõib, rahwale on toonud. paistab sellest wälja, et siin sadade kaupa rahwapoegi  õpetust on saanud, õpetust, mille kättesaamine  siin märksa odawam on, kui mujal, —- weel enam aga sellest, et just seminari lõpetajad niihästi meie saarekesel, kui ka mitmel pool mujal köstritena ja kooliõpetajatena rahwawalguStuse tööd teemad. Ja nende arm ei ole mitte wäike. Iseäranis tubli koolipanemise koht on Kaarma seminar weel sellepärast, et sää! elu odawaks jääb ja et sääl usuõpetus «võimalikult laialt läbi minnakse,  laiemalt, kui kusagil mujal sellesarnastes koolides. Sellega ei ole säälne hariduse saamine mitte üksnes koolitarkuse, maid ka kristliku kaswatamise  omandamine, mis igale rahmakooliõpetajale  tingimatalt maja on. Omal ajal jätsiwad kooliruumid rohkesti soowida,  aga ka neis on nüüd parandust ette wõetud.  Igatahes wõime tunnistada, et Saaremaa Kaarma seminar wäga tähtis ja tarwilik asutus Tallinnast. „Rev. Jsw," teatab oma laupäewafes numbris: „Täna tuli Peterburist  tulnud aurulaewa „Riga" pääl kolerakahtlane haigusejuhtumine ilmsiks. Haige reisija wiidi laewa päält ära ja toimetati Teliskopli kolerakuuri- Haige lahushoidmiseks on abinõud ette wõetud. Samase kolerajuhlumise üle teatab kubermangu  arstiosakond järgmist: k- sept. aStus Peterburist tulema aurulaewa  «Riga" päält Tallinna sadamas 22-aastane Johannes Janberg maale. Juba Peterburis tundis Janberg enesel halwa olema, aurulaewa pääl olles aga tuli tal oksendamine ja läbikäimine, mispärast ta arstiabi palus- Arstlisel järelwaatusel ilmus,  et haigel kolerakahtlane tõbi on. Järelküfimise pääle seletas haige, et tema nädala eest Peterburist oli läinud tööd otsima ta on ameti poolest trükitööline  ja sääl kitsastes ruumides elas, kus mõni päew enne tema ärasõitu kolerahaigeid  ette oli tulnud- »Õig." Wabaks lastud on kohalikust kubcrmanguwangimajaft  stnä. watll. Fr. Sauer. Ta oli eavS. Tõnissonile saadetawale kaaStundmuse-adreSfile LeiSte üliõpilaste hulgas alla kirjutanud. Kui nim- adreSfi afi kohtuliku uurimise alla langes, wõeti S. julikuuS Hiiumaal, wanemate kodus, wangi- „Õig/ Harju Jaanist. Kehrast. Piima müügile saatmine. Aasta wiiekuue  eest hakkasiwad mõned siinsed peremehed  rohkem lehmi pidama, sest et neist koorelahutajate abil mõnigi kopik rohkem sisse tuli, kui isaisaaegse piimakoorimisega. TSnawu augustikuu algul käifiwad siin kaks Lehtse meest, kes peremeestelt soowisiwad  piima ära oSta, toobist 5 kop. maksta lubades- Piima olekfiwad nad Tallinnasse ehk Peterburisse saatnud ja kui ümberkaudsed Anija walla peremehed ka oma piima olekfiwad soowinud ära anda, siis olekfiwad siia wõiwabritu ehitanud- Peremehed ei olnud 5 kop- rahul, waid nõudsiwad 6 kop. toobist- Kohalik kaupmees  ja Paasiku mõisa rentnik hr. Andewei lubas peremeestele piima toobist ilma küsimata  kVs kopikat. 1. skp. hakkasiwad mõned taluperemehed piima ülemaltähendatud  hinnaga Paasiku mõisa wedama, kuS ta ära jahutaiakse ja Ühes Paasiku mõisa piimaga Peterburisse saadetakse- »Õig." korda. Mu wcnd Bartolomäus kardab Hirmsasti rahiva jutu alla sattumist. Ta istus toolile ja waatis oma tuhmide,  wefiste siniste silmadega küsiwalt meie Mle. MiS minusse puudub, ütleS Holmes, siis wõite minu poolest kõik rääkida, mis soowite. Mina ei hakka kellegile seda edasi rääkima. Ma tõendasin sedasama. Wäga iluS, wäga ilus, wastaS ta. Aga kas soowite klaasi kiantit*) ära juua, miss MoreStan ? Ehk tokail*) ? Teisi wiinafid ma ei joo. Kas pean pudeli lahti tegema? Ei soowi? Teil ei ole midagi selle wastu, kui ma suitsetan? Hommikumaa tubakas on wäga hää lõhnaga. Ma olen natuke üritatud ja wefipiip on selle waStu wäga hää abinõuu. Ta süütas piibu põlema ja tõmbas suitsu läbi roosa karwalise wee. Meie koil istusime pool ringis ja ootasime pönewalt,  kuna maike, palja päälaega isik keset tuba edasi suitsetas. Ma oleksin pidanud Teile kohe oma adressi üles andma, ütles ta, aga ma kartsin, et Teie endaga körwalifi inimesi kaasa toote. Sellepärast seadsin ma asja niiwilfi, et William Teid kõige esiti pidi nägema. Teda usaldan ma täiesti. Ma ütlesin talle, et ta siis sugugi Teie juurde ei oleks pidanud tulema, kui Teie temale kahtlane oleksite näidanud olema. Wabandage mind, aga ma elan üksikut elu, sellepärast on politsei mulle koguni wastumeelt. Ma pean ütlema, et ma peenest maitsest suurt lugu pean ja sellepärast on mul juba niisugune  loomus, igast asjast kõrwale hoida, mls jämedat materialismuft meelde tuletab. Nagu näete, elan ma toreduse keskel ja wõin ennast sellepärast kunsti kaitsjaks nimetada. See on mu nõrkus! Siin on Karro maakoht pildi pääl. Wõib olla, et asjatundja selle Salwador Rose töö algupäralsuse  üle kahtleb, kuid selle eest on see Bugero töö siin tõesti algupäraline. Ma armastan Prantsuse kunsti. Palun wabandada, hr. Scholto, ütles miss Morestan wahele, aga Teie palusite mind siia tulla, et mulle misgi teatada. Nüüd on juba kaunis hilja ja ma joonuksin  meie jutustamist «võimalikult lühendada.  (Järgneb.) Seda ja teist. Telefon surnukirstus. Proua Richmond, rikka Louisiana maaomaniku  lesk, leidis omale warjusurma wastu kinnituse. Ta lasi omale kabeli ehitada ja määras testamendis, et tema surnukirstu  tuleb hulk õhuauka teha, et tal warjusurma puhul õhku oleks, kui ta kogemata  surmast üles ürkaks, ja et ta ära ei lämmastakS. Aga sellest oli kartlikul lesel wühe. Omal terwel eluajal oli ta palju telefoni läbi kõnelenud ja teadis, kui kärmelt telefoni kaudu asju joonde aetakse. Ta käsib oma surnukirstu külge wüikese telefoni apparadi seada, mis kirikuaia wahikorteriga  ühenduses on. Nii, mõtleb ta, wõib alati appi karjuda, kui waja on. Kui aga nupukale lesele alandlikult tähendati, et warjusurmast ärganud inimene esiteks nii nõrk on, et ta ennast liigutada ei jäksa ja teiseks, et temal mõtted õieti koos ei ole, waStas ta, et tema esimene mõte kindlasti telefoni üle on ja et naene ka siis, kui tema ühtegi liiget liigutada ei saa, ikkagi kõneleda suudab. Nii täidetakse siis mrS. Richmondi käsku, nii et proua rahuliselt surma wõib oodata. Kohwiplekid tulewad laudlina seest wälja, kui nad puhastatud glitseriniga kokku määritakse ja pärast leiges weeS wälja pestakse. Kui lubi silma läheb, siis aitab snhkruweega pesemine. »Pwl.- Wägiwald on wõimuse loogika. Kui tahad, et mõni teine sinu töö üra teeks, siis kahtle, kaS ta seda teha suudab—  Tubli on mees, kes ise oma jõuuga edasi saab, aga weel tublim on ta, kui ta ise oma nõrkustesse ei kao. Elu ilma tööta on tee ilma sihita. Wäga kallis. Neiu noorikult: .Kui palju maksis sinu laulatuSsõrmuS?" Noorik (kes õnnetus abielus): .Mu eluõnnel—  JuuStumüüja ja wõimüüja tlkkufiwad näitemajas ühtlasi esimese platsi pääle. Juustumüüjal oli õnn ette jõuda. Me päült lükkas teda aga wõimüüja nende sõnadega ära: .Enne tuleb woi fiiS juust.- Lätimaalt. Riiast. Vallimaa kindralkuberner baron Möller-Sakomelski wõttis minewal nädalal Miitawis 114. Nowotorshoki polgu pidust  osa. LiiwiMaa kuberner salanõunik Swegintsow  käis Kuuramaal ja jõudis esmaSpäewal  säält jälle Riiga tagasi. 66 Saarlane, 1908,