konnas Mustwee, ja Wiljandi maakonnas Wöifiku kaheklassilistele ministeriumi-kooli' dele luba antud, pääle koolitundide wabal ajal õpilastele, kes seda soowiwad, iseäralise  maksu eest Saksakeeli õpetada—  Rõngu -valla wolikogu on oma neljale -vallakoolile igaühele ühe eksamplari perekonnalehte „Linda" tellinud. Tallinnast. Auus -voorimees. „Teatajale"  kõneldakse ühest auusast woorimehest, kes paari päewa eest sõitja käest kogemata kombel 10-rublalise kuldtüki wähcma raha eest oli saanud. Woorimchel  oli meeles, kuhu ta sõitja wiinud, ja kohe läinud ta teda säält otsima, aga raha omanik oli säält ära läinud, ja woorimees pidanud teda mitmest -võõrastemajast  enne otsima, kui raha ära saanud anda. Tallinna Eesti Põllumeeste Selts on, nagu „ Teataja" sõnumi toob, Eestimaa  kubernerikohuste täitja kammerherra A. W- Bellegarde oma auuliikmeks walinud. Riiast. Riias on kohalikkude lehtede järele sõiduriistad tarwitusele wõetud, mille küljes iseäralised aparadid on, ja mis näitawad, kui palju maad ära on sõidetud. Woorimehed, kes sarnast sõiduriista  tarwitawad, kannawad walget mütsi. Sõidu hinda wõetakse meetriarwu päält. Võõramaalt. Urmastest. Auutäht.  Põllutöö ja riigiwaranduse ministri poolt on Antsla põllumeeste seltsi esimees köster W. Pakler rinna-auutähe osaliseks arwatud, mis Kõigekõrgema kinnitamise järele, 22. detsembrist 1897. aastast, nendele antakse, kes rohkem kui kümme aastat põllutöö majanduses tegewad on olnud. Liiwimaa rahwa-arw 75 aasta eest. Kui selleaegist Saksa ajalehte uskuda wõib, siis elas aastal 1827 inimesi: Linnades: Riias 47,949, Wõnnus 3083, Wolmaris 1021, Walgas 1867, Wörus 1779, Tartus 8841, Lemsalus 1531, WiljandiS 2162, Pärnus 6897, Kuresaa  res 1807, Shlokis 1735 kokku 77,676, Maakondades elas 567,025 inimest, kõik kokku 644,701. Sellel ajal oli siis rahwahulk jälle nii suureks kaSwanud, nagu ta enne suurt põhjasõda  oli. Wiimase 75 aasta jooksul on aga rahwa arm meelgi poole suuramaks  kaswanud, sest 1897. aastal loeti Liiwimaal 1,300.640 inimest. Liibawist. Daam kaupmehed kaebasiwad  hiljuti weel, et Siberi wõi wõllsitud  olewat. Tündrites leitud wõi asemel sagedasti kõiksugu rimpsu ja rämpsu- Nüüd on „Lib. Ztg," järele mõned kohalikud kaubamajad, kes wõid wäljamaale saadawad,  Siberi wõi saadetust paremini läbi katsuma hakanud. Hiljuti leitud siin ka, et kolmes waadis wõi asemel jää tükid, telliskiwid ja lumi olnud. Peterburist. Postikaudu saadetawatel pakkidel wõis ülesantud wääctus siiamaale 20 tuhande rublani ulatada ; nüüd on luba antud posti kaudu pakkisid saata, mille ülesantud wäürtus kuni 45 tuhande rublani ulatab. --- Uus seadus teenijate kasuks. Uue teenijate seadusega, mis praegu ettewalmiStamisel  on, tahetakse teenijate seisukorda märksalt parandada, muu seas nende korteri  ja ülespidamise olusid korraldada. Seda on ka hädapärast tarwis, sest praegu on teenijate korteriküsimus wäga hääletusesse jäetud. Teenijad elawad harilikult köögis, mis terwisehoiu seisukohalt koguni sündmata S«. Wallamaksu asjuS. Ajalehed  awaldawad ühe senati otsuse, mille järele ekslik arwaminc, naguwöiks käesolewa aasta wallamaksusid alles teisel aastal maksta, tühjaks tehtakse. Senati otsuse järele on wallawalitsufel õigus tähtaega ehk tärmini määrata, mille ajani «vallamaksud  õiendatud peawad olema. Jääwad wallamaksud määratud ajani maksmata, fiis wõib wallawalitsus neid sunduse teel sisse nõuda. Raudtee sõidu kiiruse kergendamine on teede-ministeriumis tingimata tarwilik leitud olema. Praegune rongide läbistikune  sõidukiirus ühes jaamades on 23 —47 wersta tunnis. Wiimane arw käib muidugi kiirongide kohta. Kõik-Wenemaa ratsahobuste näitus peetakse tulema aasta mai kuus Peterburis  ära. Nekrutist wõeti 1902. aastal kõiges riigis 315,832 meest. Nendest oli kristlasi  284,872, juutisi 18,014, muhamedlasi  10.022, karaimlasi 30 ja paganaid  439. Liisuwõtmiselt hoidfiwad kõrwale 672 kristlast, 1691 juuti, 514 muhamedlast ja 35 paganat.  Liiwimaalt  wõeti 2089, Kuuramaalt 1733 ja Eestimaalt 933 nekruti. Liiwimaal saiwad aja pikendust 316 meest, hospidalisse saadeti läbikatsumisele 330, uuele ülewaatusele  wõeti 17, waewase kaSwu ja wigaduSte pärast arwati 2. järgu maakaitsjateks  894, üsna kõlbmatuks tunnistati  852, ilma põhjuseta oli ilmumata  jäänud 332 meest. Eestimaal arwati maakaitsjate 1. järku 494, 2. järku 220, kõlbmataks tunnistati 27 5, ilmumata  oli jäänud 169. Käesolewal aastal on põllutöö ja riigimaade ministerium 73 põllutöö-näitust  Europa ja Asia-Wenemaal lubanud. Kroonlinnast. Waimulikkude meeste poolt inrwitusele wõetud abinõuudest hoolimata  kestawad, nagu Moskwa Saksa lehele Peterburist teatatakse, usulikud eksimised Kroonlinna preestri Joonni jumaldamise nägl edasi. Doni kasakatemaa  waimuliku ülemuse teatuse järele on säält Kurpowka ja teistest küladest suur hulk talupoegi niisugustel asjaolekutel Kroonlinna reisinud, mis kahtlust äratanud.  Selle üle antud Kroonlinna teatus ja Kroonlinna politsei wõtnud usurändajate  jaoks asutatud «võõrastemajades ülewaatuse  ette, mille juures 20 usurändajat  Karpowkaft ja teistest Doni kasakatemaa  küladest, nende hulgas mitu last, kinni wõeti. Ülekuulamise juures seletasiwad  kõik pääle ühe naisusurändaja, nad tulnud Kroonlinna, et isa Joanni juures palwet teha- Kõik pisteti puuri. Õhtul märkas üks ametnik, kuda üks wangisalk preestri Joanni pildi ees palwet tegi. „Mis te teete? Keda te palute?" küsis ta. ..Kristust," oli wastuS. Äga isa Joann on niisamasugune inimene kui meie, ainult püha elu elab ta. Patt on teda Kristuseks tunnistada!" Mitte meie ei tee pattu, maid need kes tema sisse ei usu- Teie elate temaga ühes linnas ja ei usu teda. meie aga oleme kaugelt tulnud ja usume." „Teie usute siis, ei isa Joann Kristus on?" ~Jah, tema on Kristus!" oli waStus, mille ka üks kuueaastane poisike andis. Teisel päewal saadeti nad kõik kodu tagasi. Protokoll selle üle saadetakse Nowotsherkaskisse  waimuliku ülemuse Me. Harkowist. Mõne aja eest, kirjutab ajaleht „Kiewljanin," saadeti siinse riigi» panga jaoskonna kontoris hulga inimeste silma all jultunud wargus toime. Kassa laua ees seisis pikk inimesterida, nende keskel ka üks wana proua. Kui kord tema kütte tuli, ulatas ta kassahoidjale hulga wäärtpaberid selle palwega, et see kupongid ära lõikaks. Kassahoidjal oli wäga palju tööd ja ta palus wana kest pärast uut aastat tulla. Wanake wõttis wäärtpaberid ja astus ühe laua juurde, kus ta oma kaunis suure käsikoti lahti tegi ja wäärtpaberid sinna sisse pani. Sel silmapilgul astus üks toredas riides noor naesterahwas tema juurde, ja enne kui wana, poolpime proua koti kinni sai panna, oli noor naesterahwas kotist wäärtpaberid  ju wälja wõtnud. Nägijad ei lausunud midagi, sest igaüks armas, et see noor naesterahwas wanakese sugulane on. Ainult ühe herra meelest oli asi kahtlane;  ta astus wana proua juurde ja küsis, kas see noor naesterahwas, kes pikkamisi ukse poole sammus, tema sugulane  on. Eitawa wastuse järele pani ta noore naesterahwa tee kinni ja nõudis, et ta warastatud wäärtpaberid wälja annaks. Wihaselt seletas waras, tema olla suurest soost ja ähwardaS wõõrast herrat teotuse eest kohtu kätte anda. See ei lasknud ennast aga hirmutada, waid laskis  politseiametniku tuua, kes läbi otsides warga juurest tõe voolest 10.000 rubla eest wana proua wäärtpaberid leidis. Kuna kõik see lugu sündis, oli wana proua ärewuse tagajärjel minestusesse langenud. Kui ta toibus ja temale warastatud wäärtpaberid  tagasi auti, palus ta wärisewal häälel, warast lahti lasta. Tema olla kupongisid oma tütre kaaswara jaoks ära lõigata tahtnud lasta, sest et ta tütar januari kuus mehele minna, ja mõrsja saada wäga õnnetu olema, kui kuuleb, et tema kaaswara warastamine ühe inimese wangikotta olla saatnud. Aga wanakese palwest hoolimata tehti asjaloo kohta protokoll  ja politsei wõttis warga oma hoiu alla. Tagakaukasiast. Lutheruse usu koguduste  omawalitsuse üle Taga-Kaukasia Lati koloniides kirjutab ..Apskats" järgmiselt  : „Taga-Kaukasia-Lutheruse usu kogudused  ei seisa ühegi konfistorumi all, nad walitsewad endid ise. Iga kogudus walitseb  oma sisemiste toimetuste üle konwendi läbi, kelle liikmed kogudus ise ametisse seab- Konwent ühes õpetajaga waatab üle ja korraldab mõnesuguseid korratust koguduse elus. See konwent walib ka kogudusele õpetaja. Konwent otsustab ka sissetulekute ja «väljaminekute üle, mis koguduse liikmete kaest koguduse tarwituste jaoks wõstakse. Tähtsamad asjad, nagu abielu lahutamine, suuremad korratused koguduse eluS, katsutakse läbi ja otsustatakse  sinodi pääl, kes aastas üks kord Tihwlisi linna kokkutulek. Sinodist wõtab iga koguduse poolt üks talupoegade saadik ehk asemik osa, iga koguduse õpetaja ja ülemõpetaja, keda «valitsus ametisse seab, juhatab sinodit. Wäga huwitaw on niisugune  finod. Minema aasta (1902 a.) sinodil  kuulati üheskoos koguduste asemikkude ja õpetajate poolt kolm abielu lahutamise asja üle, kaks abielu lahutati ära, iga koguduse arwed waadati läbi, mõned «väljaanded  ei tunnistatud õigeks ja lükati tagasi, ühele õpetajale tehti etteheide, et inimesed tema jumalateenistustest «vähesel mõõdul osa wõtawad. Keegi teine õpetaja kaebas jälle, et tema koguduses pühapäewal wilja M 7 a a r l a n e. 1903,