nitud, wanu majasid arstlikul ja politseililikult  üle waadata laskma ja tormilisel korral kinni panema. Wiimasel juhtumisel tuleks kool ajutisel palgatud eramajasse mahutada, mis wallale asjata kulusid sünnitaks. Õpetuse- ja kaswatustõö edenemine seisab aga pääasjalikult kooliõpetaja tubliduses ja selles, kuidas tema oma ametile on ette Valmistatud. Kas kooliõpetaja tormilise ettewalmistuse on saanud, seda näitab tema eksami tunnistus. Paljud wallawalitsused ei küsi aga selle järele, missuguse ettewalmistuse  walitaw kandidaat on saanud, waid waliwad ja panemad kinnitamiseks ette niisuguse, kes wähema palgaga lubab teenida. Kooliõpetaja walimise juures palun wallawalitsusi järgmisi määrusi tähele panna: 1) Walitagu üksnes niisugused isikud kooliõpetajaks, kes selle ameti tormis eksami  on teinud; ilma eksamita kandidaatisi kinnitan iseäralisel juhtumisel, kui õiguslist  kandidaati saada ei peaks olema, siisgi aga niisuguseid, kes juba kooliõpetaja ame- tis on olnud ja hää järeldusega töötanud Kooliõpetajate palkasid peab aga ka suurendatama;  praegusel ajal on wõimata 150 rbl. aaSta ära elada. Tublis kooliõpetaja palka suurendatagu aast aastalt. 2) Kandidaatide kinnitamiseks ettepancmise  juurcS, mis hiljemalt kui 1. augustini  ci tohi sündida, saadetagi! minule walimise  protokoll, milleZ palga suurus, maksmise  terminid ning kogukonna hingede arm tähendatud olgu. Kauba tegemise juures olgu tingimiseks tehtud, et kooliõpetaja äraminemise korral seda wallamalitsuscle mitte hiljemalt kui 1. juliks teada annaks. 3) Saadaolewaid kooliõpetaja kohtasi kuulutatagu ajalehes; ei peaks selle kuulutuse  pääle amctiõiguslist kandidaati mitte ilmuma, siis jäetagu walimine minu hooleks. Et kooliõpetajatel oma hariduse täiendamiseks  paraja maksu eest kohaline kirjandus  saadawal oleks, on hädasti tarwis igasse kihelkonda kooliõpetajate raamatukogud  asutada. Asutamise kulud tuiewad lugejate eneste liikmemaksust, kogukondade ja erainimeste kingitustest ning kroonu abi- rahast. Palun wallawalitsufi kohalise kihelkonna  kooliõpetajate raamatukogu hääks ajutist  abiraha määrata ja minule sellest teatada". Soowida oleks, et ka Saaremaa wallawalitsused  ülemal nimetatud inspektori herra ringkirja  tähele paneksiwad ja koolide eest agaramini hukkaksiwad hoolt kandma. Kõige päält tuleksiwad  aja- ja tarwituskohased koolimajad ehitada. See on ju meie häbiks, et meie kool weel nüüdsel ajal lagunud madalas kambris asub. Kooliõpetaja Dalga kõrgendamise  läbi on wõimalik kooli sisimist olu, s. o. kooliõpetust ja kaswatuft paremale järjele tõsta, kuna sel tingimisel paremine ettewalmistatud kooliõpetajaid wõimalik saada on, kes siis ka ühe koha pääle kauemaks  ajaks peatama jääwad ja kooli igapidi  tõsta katsuwad. awolikuks teha saab, otsatu pitk olla. Kellu üheksa ajal ilmus teenija tüdruk proua Achtermanni juurde ja teatas temale, et herra Doomers sääl olla ja preili Annaga nelja silma all kokku saada paluda. Herra Achtermann ja proua waatsiwad imeStatult üks teise otsa, kuna Anna arusaamata  hirmust piinatud, tüdruku järele Aälja läks. Hendrik ootas õues suurte puude all teda. Oli tema juba selle imeliku nõudmise  üle, õuue peigmehe jutule tulla ehmatanud  siin, aga, Hendriku iseäralist nägu nähes, kohkus tema hoopis ära. Armas Anna, mina tulen ainult mõneks  silmapilguks, hakkas tema wärisewa häälega rääkima ja sedagi, et sinuga jumalaga  jätta. Mina pean tingimatalt weel täna õhtul asjatoimetuse pärast Kaplinna  sõitma. Ainult suure waewaga leidsin nõnda palju weel mahti, et sind weel näha ja jumalaga jätta. Mina ei tule wist mitte wäga pea tagasi. Hendriku hääl kõlas Anna meelest karedalt ja kõlata, just kui oleks tema suurt sisemist liigutust marjata püüdnud. Sull on siis wist mõni tähtis toimetus ees, Hendrik, päris tema; mina olen oga selle ootmata juhtumise üle erutatud ja kohkunud. Seda usun mina juba. Minu omaga ei ole ju lugu ka parem. Tema aslus Anna juure ja hakkas wärisewa  käega temast kinni. Usud ja usaldad sina mind. Anna? kogeldas  tema. Annat oma ivastu rindu surudes.  On sinu usk minu kohta ja päüle ka nõnda kindel, et üksgi asi ega juhtumine seda kõikuma ei pane? ImestledeS waatis 'Anna tema otsa ja märkas nüüd, ehk küll juba pime oli, kui kahwatanud ja segane Tommcrs wülja nägi. Rääkis tema ehk palawikuü, oli tema haigeks  jäänud? Äuida wõis muidu Tommersü sarnane rahulise kindla loomuga mees nõuda muudetud olla, kõik tema olek oli täis kartust,  rahutu ja arg. Mina usun sind ja saan siud ka ikka uskuma, selle pääle -võid sa kindlasti loota, Hendrik. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 1. julil peetakse Kuresaares  ilusas salongi aedas Saaremaa kurttummade  kooli hääks jällegi näitemüük ära. Näitagu kuresaarlased ka sel korral, et Seda ja teist. Hirmsast marust ja sajust, mis wiimasel  nelipühil meie kodumaal ja mitmel pool Wene sisemaal möllanud ja palju kahju  saatnud, ilmub ajalehtedes taga järele pikki kirju- Wüga kange on maru nimelt Koftroma kubermangus olnud, nagu süült „Birjh. Wed." sõnumisaatja jutustab. Ilm on paksu pilwe mõjul widewiku pimeduseks  muutunud- Kange maruga on suuri jäälatakaid sadanud, mis paari mehe kämla laiused ja kaks wershoki 3 tolli paksud. Rahe on ühel tüdrukul pää puruks peksnud,  muid õnnetuse juhtumisi inimestega ei ole kuulda olnud. >— Tshernjawki külast teatab teine kirjasaatja, et wihmaweest sündinud kuristiku oja 12 wõi 13 aastase poisikese ära on wiinud, kes tänini kadunuks  on jäänud. Koftroma maakonnas on torm 10 wersia pääl enam kui poo! kolmat  sada nnna, Katarina aegist, puud puruks  murdunud. Kui palju torm majasid lõhkunud, katuseid purustanud ja kiriku kupleid päalt ära pillanud, seda ei jõua keegi kokku arwata. Et sarnane maru ja sadu, kuhu ta aga puutus, ka wilja ära purustas ja selle läbi elanikkudele, kes möödaläinud aasta nnljaikalduse tagajärjel weel puudust kannatasiwad, seisukorra wäga kurwastawaks tegi, on iseenesest mõista. kirjutab teegu ÄLlmkümnicnd ehk nelikümmend aastat tagan olete wTga imelik leitud olewad, tui naeskerahwast oleks kõrtsi minema! ja jääl alkoholist  zooki,i joowai nähtud. Nüüd aga on raske tööliste naeste seost niisugust leida, kes ei jooks. Soldatite naescd iseäranis joomad kõikidest teistest rohkem. Neil paiwil kaistn ma linnajaos. kuS suuremalt jaolt soldatite perekonnad elawad. ja ma nägin, et peaaegu tõik kõrtsid naeSterahwaid täis oliwod, kellede seas ka nelja- kuni kuuetsistkümneaastasid  tütarlapjl oli. Suuremalt osalt oiiwad kõrtsis wirbijsd nacsierahwad purjus ehk wähemait  nokastanud. Paljudes perekondades juuakse pool palka ära ja kui raha wiinaostmiseks ei ole. siis wiiakne wiimane warandus pandimajasse, et saadud raha eest nnina osta. Lauluharjutus kõnetraadi kaudu. Amsrika  lehed jutustawad wögitükist, mis lauljanna  Jesfis Barlett DaviS korda saatnud. Jcssie tahtnud Buffalos paar uut laulu ette kanda, milleks ta Chicagost noodid tellinud. Saadetus ei jõudnud aga parajaks  ajaks kohale- Kontserdi eelõhtul oliwad  noodid alles tulemata, sellepärast pa- luS lauljanna kõnetraadi teel nootide müüjat  raamatukauplust, et ta omas raamatu poes telehwoni ees soowitud laulusid laulda laseks. Tema ise kuulas Buffalos telehwoni ees ja harjutas laulusid kuulmise waral ilma nootideta. Paari tunni jooksul oli tal lauluwiis selge ja tema kaasmängijal kaasmäng pääs. Kontserdil leidis lauljanna  palju kiitust. Telehwoni kulud oliwad  küll kaunis suured 500 marka oga selle eest wõitis laulja palju kuulsust juurde. Wiljapuude sigitamisest. Nagu teada, on putukatel, liblikatel, mesilaste! jne. wäga suur tähtsus wiljapuude sigitamise kohta. Nemad kannawad õielt õiele lennates õietolmu  isast -sugu õitelt emast-sugu õitele ning selle tagajärjena kaswab wiimastest wili. Tuleb aga nähtusi ette, kus putukad  seda tööd mitte korralikult ei toimeta, waid endid nende puude õitest eemale hoiawad,  mille tagajärjeks siis muidugi puuwilja  saagi ikaldus on. Moskwa wiljapuude  kaswataja, kuulus entomolog prohwessor  Lindemann on seda nähtust oma aias mitu aastat järsstiku tähele pannud. Hoolsal järelwaatamisel leidis ta, et putukad  teiste puude ja põõsaste nagu tominga, koerõipuu sFliederbaum) jne. õite pääl parema meelega armastawad wiibida, ning seega wiljapuud körwale jätawad. Et wiimajeid  sarnasel korral ikalduse eest hoida, ei ole muud nõuu, kui wõistlejaid häwitada s. o. teised põõsad ja puud maha raiuda. lk aastat matkinud on üks Amerika naesterahwas, nimega Lubretia Hillmann. Tema oli omal ajal ü'ks wahwamatest naesterahma õiguste eest wõitlejatest. Km naesterahwas meesterahvaga ühtewiisi maksusid  maksab armas tema siin peab tal wiimasega ka ühesugune õigus kodanlises  elus olema. Kui temalt 1887 aastal maksusid nõuti, wastas ta, et ta neid ainult sel tingimisel maksab, kui naesterahwad  meestega ühesugused õigused saamad. Teda ähwardati waStupanemise pärast ja lubati maksmatajätmise puhul mangi panna. Mrs. Hillmann mandus siis pühalikult, et ta enne sõna ei lausu, kui naesterahwad riigist hääleõigust ei saa, ja seda vannet on ta 15 aastat otsa truuiSti pidanud. 1901 M 23 Saarlane,