Hääl paremalt poolt: Meil ei ole konStitutsioni!  Ei ole konStitufi»ni I LaenukÜsimusest oluliselt rääkides ütleb Adshe«ow,  et 300-miljoni laen tingimata tarwilik on- Teine lugu on aga ISO milj, laenuga eelarwe puuduma  summa katmiseks, mille suurus teada ei ole. Juba nõutakse selle summa katmiseks laenu, oga isegi eelarwekomisjon ei ole meel poolt eelarwetgi läbi waadauud! Minewal aaStal ci andnud wolikogu laewastiku pääle raha. Aga sellest pääses -valitsus mööda, sest wolikogu lubas laenu teha! T«e andsite oma wöimu, oma wõitluseabinöu kõik käest ära l (Kiiduawalduscd pahemal pool.) Hoiatan teid, karistuseta see hääletamine ei jää! Kauased küduawaldused pahem pool.) Tööerakonna nimel räägib Kropolow (paremal  pool suur kära) ja paneb ette laenuprojekti tagasi lükata. Sotsial-demokcatlane PokrowSki arwustab terwet  praegust rahaasjandusefistemi ja lõpetab sõnadega: „PüriSorjot-sele walitsusele ei anna meie kopikatgi. (Kära) Küllalt on juba wobariikline  Prantsusmaa Aasia omawoliwalitsuse toetamiseks raha andnud." (Kära.) Rahaminister pilkab tööerakondtasi ja solsialdemokratlast,  arwustab Adshemowit ja tõendab siis, et laenutegemise aeg ja tingimised ikkagi ülcmwalttsuse määrata olla, riigiwolikogu wõtb ainult laenu lubada. MiS sellest w ga, kui puuduw summa weel teada ei ole, mis sellest, kui rahaministri käes üle aru raha on ega ta süült ära ei kao! Schingarew seletab pikaS köneS, et puuduma summa katmiseks wolikogu praegu laenu anda ei pruugi. Wõib olla, et celarwet läbi waadates komisjon paljud -väljamineku summad -vähendabja sissetulekud suurendab ja si-S seda laenu tarwis ei ole. Pääle selle paneb kõneleja wolikogule südame pääle eelarwc-õiguStcst köwaSti kiuni pidada. Räägitakse weel poolt ja wasiu, mispääle laenu projekt kahes jaos üksikult hääletamisele wõetakse. ZOO «toonilise laenu waeiu hüületawad sotfialdemokratlased  ja tööerakondlased ; 150 wiljonlise  laenu waStu püüle nende meel ladcled. Mõlemad laenuprojektid wõetakse häälteenamusega  wäStu. „Wir." Ma wannun, wastasin ma, oga sille tingimiscga,  kt Teie eltenõte kindlusele kahju ei too. Siis wannume meie mõlemad oma seksi mib ga, et Teie peate, wowndusist nelja? dama jao jaama, mida meie neljakesi enda mahe! ühe mõrra ära jagame. Meid on ainult kolm, ütlesin mina. Dvst-Akbar peab ka oma jao saama. Meis jutustame Teile kohe, kuidas asi on. Mahowct- Kinp, je>sa sina maranate juures ja anna meile lcvda, km nad tulewad. Ma räägin Teile, jahid, sest ma tean, et manne kristlasel püha on ja ei Tnd wmb uskuda. Olelfile Teie Kslekk hindulane olema, nõiisite Teie kmge oma jumalate tespttie zuures manduda, snsgi mürstks Teie wcn selle noa punaseks ja T.ie jurrukeha saaks wctle wijamd. Aga sich tunmb Wgtast ja inglane sichi. Kuulake siis! Põhjapool maakondades elab üks waga rikas radjha*), kellel tvle palju warandust on, ehk tal kull mähe maad on. Ta on oma isalt palju warandust pannud ja ise rveel rohkem iokm korjanud. Ta on kole ihnus, keS kopikat ci raatsi walja anda. Km mäjs paale hakkas, otsis ka kõikidega sõbrust. Warsi sai ta teada, e! eurooplasi maha tapetakse ja maalt ivälja kihutatakse. Siisgi otsustas ta ometi poole kilda maran dustst päästa. Kulla ja hõbeda peitis ta oma lossi keldritesse ära, aga lõige kallimad tiwid ja pärlid pani ta raudse kasti sisu, mida ta oma truu teenri kütte andis, kes kruusi kaupmehe riidesse pani, cl see kasti Agra kindlusesse marjule tooks. Ta otsustas un: kui Mässajad wöidawad, saan ma oma aha kätte, söidawad aga inglased, päästan ma oma kallidlimid- Saanud la oma waranduse sel wiifil pooleks wõlnud, läks ta lse hindulaste hulka, kes tema maa piirides wäga iugewad on. Sahib, radcha warandus on õiguse järele nende oma, kes oma sõnale truuks sääwad! Wake kaupmees, kes Ahmeti nime all siia ja sinna edasi põgenes, on praegu Agras ja tahab kindlusesse tulla. Tema juhatajaks on minu poolwenda Dost-Aibar, ke-S meie saladusest teab. Doft-Albar toob teda täna ööse meie wärawotist sisse. Ta tuleb marsi. See siin on üksik koht ja keegi ci saa midagi teada. Ilmas ei kuule keegi enam midagi Ahmetist ja radjha waranduse jagame meie oma wahel ära. Ms Teie selle pääle ütlete, Sahib? Worchesteris on immcse elu püha, aga sääl, kus tuleleegid ja weri igast küljest sind ümber pnramad ja surm su kannul waritseb, õpid sa asja paale teisel wttsil waatama. Minul oli ükskõik, kas kaupmees Ahmet surma saab wõi elusse jääb, aga mõte suure -varanduse omanikuks saada, wõttis marsi minus wö-.must- Ma mõtlesin,  mis ma kõrk sellega wöllsin ära teha, kui ma kodumaale tagasi tulen; kuidas kõik imeks panemad, kui nad endist kelmi ja päewamarast närivad, kellel taskud kulda täis on. Abdullathan,  tes w.st armas, et ma meel kahtlen, lisas juurde: Otsustage, sahib! Km kindluse komandant selle inimese kätte saab, puuakse teda üles, ehk lastakse maha, kui salakuulajat; warandus läheb kroonu kasuks ja keegi ei saa sellest üht ainust rupietgi rikkamaks- Kui aga meie ta kätte saame, on asi hoopis teine- Waranduse hoiame niisama hästi, kui walitsuSgi- Meie saame rikkaks ja oleme nagu muust ilmast ära lahutatud.  Paremat põlwe ei wõi soowidagi. Ütelge nüüd, sahib, olete meie sõber, wõi waeulane? Ma olen ihu ja hingega Teie poolt, wastafin  ma. Wäga hää, Aastas ta mulle mu püssi tagasi andcs. Näete, kuidas meie Teid usaldame.  Niihästi Teie, kui meie, ei tohi oma sõna murda. Nüüd ootame kaupmeest ja minu menda. Aga kas Teie wend teab, mis nõu Teil on? küsisin mina. Ta ise mõtles selle plaani mälja. Lähme wärawate juurde waatama. (Järgneb.) Kodumaalt. Kurefaarest. Kroonumetfad lähemad meil kallimaks. Balti kroonumaade walitsuS on hääks arwanud kroonumetsa taksi ehituSpuude päältlLo9 a. kõrgendada. Pääle Sõrwe metsade jääwad tulepuude  hinnad muutmata, aga chituspuude hinnad  Lõusewad igas Saaremaa krovnumetsas ligi poole kallimaks. Kellel metsamaterjali waja on, see ostku nüüd aegsasti. Praegu saab meel mana taksi järele osta, sest metsad, mis juba takseeritud  on, saamad niikaua, kui uued platsid 1910 a. müümise alla tulcwad, ikka meel ivana taksi järele müüdud—  Saaremaal on Pähkla ja Mustjala kroonumõisad  ja 4 kroonumetsa rahwale juba üra jagatud. Tulcwal aaStal tuleb Füjandi lroonumets  ja muist Tagamõisa kroonumöisa maad, mida rentnik «vabatahtlikult enne rendiaja lõppu ära annab, jagamise alla. Seega on siis lühikese  aja jooksul Saaremaal juba hulk kroonumaad  jagamise alla tulnud ja edaspidi tuleb meelgi. Kaarmalt. Kui kroonumöisa ära jagatakse, siis wõib seaduse järele tükeldatud maatüki rentnik need majad, mis tema rendimaa pääl on, takseeritud  hinna järele kroonu kä-st ilma oksjonita ära osta. Nii pidiwad ka mõned Pähkla kroonumöisa  platsimehed need majad kroonule wälja maksma, mis nende platside pääl on. Kuda kuulda, on aga see asi praegu niikauaks seisma jäänud, kui Balti kroonumaade -valitsusest uus aru majade kohta tuleb, sest muist nendest rentnikkudest, kellel majasi plalside pääl ei ole, on kroonumaade walitsust palunud, et kõik mõisa majad oksjoni teel ära müüdaks, et siis ka teised platsimehed neid oSta wõiksiwad. Ka wõiks oksjoni teel kroonu majade eest rohkem raha saada. Kihelkonnalt. Liigub, kui aga lükata  kj e elu nimelt. Wümane nädal tähendab  meie Kihelkonna sclrslijes eiuS jöuudsat pööret edu poole. Kadri-õhtu! ettekantud elamud  pildrd Schilleri kellalaulust ja nüüd pühapäewal Fritz Slavsnhageni drama kalameeste elust „M ew l i ema", n«d on näitel  awaiij cd sündmused, mille sarnaseid meie wüikene Kihelkond siiamaani weel pole näinud, mille Mls tegelased õigusega uhked wõiwad olla. Waewa on nähtud rohkesti, pole näitlejad paljuks pannud kaks-kolm korda nädalis ja sagedaminigi weel läbi sügise saju ja pimeduse praamidel kooskäia ja tundide kaupa harjutada, wisult ennast läbitöötada näitelowatehnilistest  ja hingeelulistest raskustest, kuni wiimaks  raskest ainest wõitu saadi ja temale elu sisse puhuti. Kaasakiskuwoli „Mewsi ettekanne . . . Selle eest südamlik tänu meie noorele näitejuhile ja kõigile kaasnäitejatele l Ikka edasi etteseatud sihis, siis saab meie Eesti näiielawa tõsiseks kulturaliseks majandiks meie rahwaelus. Karjast. Pühapäewal, 30. nowembril, oli Leisi theemajas pidu-õhtu näitemängu, ilulugemise  ja tantsuga. Ette kanti „Tohiku Juula ämm." Rahwast oli wähepoole, aga sellegipärast oli sissetulek rahuloldam, sest et esimese ja teise platsi istekohad peaaegu kõik oliwad ära wõetud. Puhas ülejääk pidu sissetulekust läheb postiundamise  kasuks. Pidu pääl oli ka kohalist möisnikkustd näha, mida Kuresaare Eesti pidudel arwa juhtub ette tulema- On näha, et siin kõik, ilma seisuse pääle waatamata, üheS koos hääks otstarbeks tõöiawad. Nagu kuulda, tahetawat Leisis lähemas tule» wikuS alalist arSlitohta sisse seada ja haige* maja ehitada. Selleks olla juba sammusid tehtud. X. Hiiumaalt. Suure laewaõnnetuse kohta kirjutatakse meile 26. now. Hiiumaalt. 12. now. sõitis SaStama mõisa walitseja Lelle kahemas* tiline purjulaew (shoner) nimega „Totus" Tallinnast wälja Hiiumaale Waimla mõisa maifiprahiga  Tallinnast wõttis tema wcel Soome maalt tagasi tulnud töölisi, keS Hiiumaalt pärit oliwad, pääle; kui palju neid oli, on teadmata, on aga õige rohkesti nähtud laewa minema. Hiiumaa lahedale jõudes tõusnud järsku suur torm, nii et laew maalt märkide abil abi hakanud paluma. Et aga õhtu kätte jõudis ja pimedaks läks, ei olnud wõimalik enam maalt abi andma minna. Teise päewa hommiku olla aga laew 4 sülla sügawuses põhja wajunud kõigi laewameest.ga  ja sõitjatega, nii et mitte üks ainus inimene pääsnud ei ole. Kewadel läks umbes 2VO töölist Soomemaale, kui palju nüüd nendest Seda ja teist. JordaniwesiAmerikas. Põhja Amerika ÜhiZriikides, kuS niipalju lahkuskufid leidub, on mõned lahkusulised otsuseks teinud, enda usku wastumõetawaid ainult Jordani meega ristida, millega Õnnistegija ristitud on. Teised lahkusulised soomisimad ainult joogi tarwis Jordani  mett, kui kõige uStawamot abinõu haiguste eemalehoidmiseks. Sel wiifil pidi määratu palju mett tarwis minema, et neid tarwitust taita. Ettewõijad usklikud asutafimad „Rahwuswahelise Jordani mee Seltsi" ja faatsiwad oma saadiku polkowniku Ciecford Nado Pühale maale mett muretsema. Sääl walatokse wcst pääle keetmist ja puhastamist iseäralikkudesse maalidesse; igale waadile pannakse „ateSlat" külge, mis konsuli poolt on antud, et see päris Jordani puhastatud  mesi on ja saadetakse maadid Amerikasse. Aeg on raha nii üteldakse, aga selle suures wisatakje ometi kõige enam raha aja raiskamise püüle wälja. Kah muusikaanne. „Zumal teab, mis mina waene ometi peaksin tegema hakkama, kui mul mitte poleks see kallis muusikaanne," ütles leierkastijuut ümberolijatele ja wäntas ise oma pilli nii et higi mööda otsaesist allapoole jooksis M 89 Saarlane 1908