aega tarwis. Rutemalt selle juurde saada wõib üksnes siis, kui seltskonnad ja jõukamad  isikud sellele appi tulewad. Wäga soowitaw oleks, kui Saare- ja Hiiomaa wallad nendele koolidele oinalt poolt rahaliku  abi annaksiwad, sest suurem osa õpilasi  nendes koolides on nimetatud saartelt. Saaremaa mõisnikkude selis ja Kuresaare linna walitsus on juba otsuseks teinud iga aasta Kuresaare meresõidu koolide ülespidamiseks  määratud sumina anda, soowida oleks, et Saare- ja Hiiomaa wallad sedasama  teeksiwad. Kui nimetatud saarte elanikud sellele, nii kasulikule asjale ise weel appi ruttaksiwad, siis saaksiwad riigivalitsuse  abil need koolid nende täielisesse seisukorda pandud ja wõiksiwad oma ülesannet  rahwa kasuks täielikult täita. Nagu kuulda, olla Saaremaa talurahwa asjade komissar Saaremaa waldadele ette pandud walla wolikogude Ml küsimust tõsta selle üle, et waldade poolt Kuresaare meresõidu koolidele esialgust abi antaks. See abiandmine talurahwa poolt on hädasti tarwis, sest silmanähtawalt on temal nendest  koolidest suur kasu; peab lootma, et walla wolikogud iseäralise tähelepanemisega  seda nii wäga tähtsat küsimust läbi waadates, talurahwa kasu poole hoiaksiwad. Kuresaare meresõidu kooli õpilaste wastuwõtmise  üle saab iseäralikult kohalikus ja ka teistes ajalehtedes kuulutatud. Kooliõpetaja W. Konstnntinow. tema ees ühe põlwe pääl põlwitas ja palawasti tema kätt suudles. Aga siis, kui teie lõunamaa reisilt tagasi olete tulnud, Tereese, tohin mina siis teie isaga rääkida? küsis tohter. Jah, wastas neiu. Mina ei tahaks praegu mitte tema reisi rõõmu rikkuda, sest kui tema seda teab, et mina wiimast korda temaga ühes reisin on tema hää tuju rikutud  ja on tema ühtepuhku hale ja kurwameeleline.  Aga, lisas tema naljakalt sõrmega  ähwardades juurde: kannatust ei tohi aga kautada. Mina ootan juba, kui teie seda just nõuate, Tereese; mina olen juba sellegi eest tänulik, et seda praegust tundi minule kinkistte. Tereese waatis imestusega tema otsa; see oli temale juba meelt mööda, et Roettger sellepääle ei tunginud, täna juba tema isaga rääkida, sest tema suurem soow oli weel täitsa wabalt kõiki reisi elu lõbustusi  maitseda. Aga, et temal nõnda kergesti  korda läks oma tahtmist läbi wiia, ei oleks tema ometi mitte uskunud. Ja mis weel hullem oli, see mees ei wõtnud waewaksgi oma õnne kuldsõrmuste ja kihluSkaartide  läbi kindlaSte oma külge köita! Tema istus nii rahulikult ja kindlasti teina eeS, otsekui mees, kes aastate kaupa juba abielus on olnud ja kellel ühtegi muret ega kahtlust oma õnne kadumaminemise  kohta meelegi ei tule. KTs teie sugugi armukade ei ole? nokkis Tereese. Armukade? Ei! Minu arwates on armukadedus  tundmus, mis meitest armastud inimest halwendab; tema tunnistab usalduse  puudusest. Tercese näris silmapilguks alumist huult, siis naeris tema. Ja just sel silmapilgul pühkis preili Riske tüdruk tuba ja hüüdis hingetult: Herra tohter, tulge õige ruttu ülesse, preili Zulia on raskesti haigeks jüünud, tema jutustab ühte lugu oma wennaga, keda ometi siin ei olegi. Roettger jooksis toast wälja, ilma Tereese  juures wabanduseta. Mis lugu see Julia ning Friederiga siis on? päris Tereese rahutult ja astus proua Minna juurde, kes teises seinas istus ja päält näha midagi kuulnud ega tähele pannud ei olnud, mis tema ümber sündis. Mina ei tea millestgi, minu kuld südamekene,  wastas õnnelik ämm. Wist on temal palawik ja tema sonib, tema ei olnud juba täna lõuna enam mitte õige terwe. Tereesel ei olnud himu wana prouaga rääkida; tema käis sönalausumatalt tuba mõõda edasi tagasi. Fritz tuli tagasi. Julia on wäga haige ema, mina kardan et temal pääaju põletik on; kuni ühe haige talitseja muretsenud olen, palun sind tema juures istuda ja tema eest hoolt kanda. Kas tema hoopis meele mõistuseta on? päris Tereese. Kahjuks küll! Ja kui proua Minna Loast wälja oli läinud, tõmbas Fritz oma pruudi enese kaenlast ja waatis temale tõsiselt silma- (Järg tuleb.) Inglise süüteod Genfi lepingu  wastu. (Lõpp.) Kindral Delarey on mitmele korrale Inglise haigewaukritcs püsfisid ja sõjamoona leidnud. 1300. aasta sumel peeti sellel põhjusel üks Australia haigeivanker buuride poolt kinni. Australia tohter saadeti mangina Rustenbuurisse. Ja kuda kaitses ta ennast? Ta pidanud seda tegema. Antud eeskiri, mille järele iga haigewanker selle eest hoolt kandma ja wastutama pidada, et haawatute püssid ja sõjamoon kaduma ei tohi minna! Dr. Wardtmonn, nüüd jälle BerliniS, kes Saksa lalsaretis tegewuses seisis, kuulis seda ja ei tahtnud uskuda. Ta läks RuStcnburi ja käis ivangis olema Australia-tohtri juures, kes tale seda asjalugu tõendas. Ka teatakse seda, et Inglise pääkindral sõsa ajal käsn andis, et millegi eest mis buuride käest wõetakse, raha maksta ei tohi. Ka teatakse meie kuulsime seda mitmele korrale et inglased dünamidiga täidetud padrunist teede äärde ja oma laagritesse jätstwad,  et buurid neid leiaksiwad, tarmitakfiwad ja niimiisi ise endid surmaksiivad? Mõned buurid saiwad selleläbi haawatud; asja pandi aga kohe tähele ja ei tanvitatud neid padrunist enam. Dum-dnm padrunist tarwitasiwad inglased alati. Isegi weel januari kuul 1902., nii teatab Dr. v. Rennenkampf, leiti haawatud ja langenud inglaste juures neid kuulisid. „UuS Aeg." Möndasugust. Jvuustiku - iimast. „Athlctik-Sport- teatel on jõumees. Georg Hackenschmidt juba täiesti terwe. Septembri-kuu algul astub ta Jnglisemaal  ette ja sõidab siis Amerikasse. G. Lurich on Smolenski kubermangu kantselei poolt toreda auuraha saanud. Kuberneri sooivi pääle andis üks Lurich'i nimeline ametnik auuraha pidulikult jvuumehe kätte. Bileti sööja. Peterburi Nikolui-waksalis  läks keegi isa oma 10 aastase pojaga wagunisse, et Roibinskisse sõita. „Anna nüüd piletid siia," ütles isa. „Ma sõin nad ära)" wastas poeg hooletult. Ta oli ühe pileti täiesti ära söönud ja teise puruks mälunud. Et isal enam raha ei olnud, siis pidiwad nad rongist maha Mma. Paapst müüb praegugi weelpattude andeksandmise kirsasid, nagu Lutheruse ajal, muud kui pisut odawamalt. Üks Ägnaz Kutschera Münchenis ostis hiljuti 1 marga 90 penNittgi (95 kopika) eest paapSti käest „ apostliku õnnistuse täieliku päästuga surmatunnil enesele ja oma sugulastele kolmandast suguluse astmest saadik." Ostja walmistab nüüd postkaartisid paapsti päästukirja järeltrükiga, et näidata, „mis nägu paapsti täielik pääStukiri 1 marga 90 penningi eest on. Hommikune köha. Palju inimesi, enamasti suurte linnade elanikud, kurdawad, et neid igal hommikul pääle ülesärkamist köha waewab, mis enne järele ei anna, kui nad walkjat wöi sinakat röga on wälja köhinud. Nagu „Blätter für Voltsgesundheitspflege" kirjutawad, ei ole waja selle köha pärast nii kaua mitte mures olla, kuni see köha ainult hommikutel  tuleb ja röga wäljaheitega ühes käib. Selle põhjuseks ei ole haigus, maid keha isetegew puhastamine, mida enam edendama peab, sest et sellel teel kopsust kõik tolmu ja süte jaokesed, mis päewa jooksul hingates kopsusse on tunginud, jälle wälja heidetakse. Isamaalt. Kurefaarest. Mõne aja eest asutati Saaremaa maa-laatsareti juurde wanaemade kool. Kooli «võetakse õpelasteks noori naeöterahwaid Saaremaalt wastu. Koolitamise  eest ei ole mingisugust raha maksta. Kudas aga kuuldub, olla sel aastal osawõtjaid  nimetatud koolist wäga wähe. Mitu korda on selle üle juba räägitud, kui puudulik meie juures Saaremaal sünnitajatele  antaw abi on. Sellestgi tulewad mitmesugused õnnetused laste ja nende emade juures. Mõistlikku abi on siin hädasti tarwis. Seda abi saaksime aga siis, kui rahwa seast isikuid «vanaemadeks  ette «valmistataks... Sellepärast on ütlemata tarwis, et Saaremaa elanikkude  seast wanaemade kooli rohkem isikuid õppima läheks, et sünnitamise asjus, mis praegu meie juures nii korratus olekus on, ometigi parandust tuleks. Sest praegu on meil mõimalik selles asjas parandust muretseda. Oleks soowida, et õpetajad, wallawalitsused, koolmeistrid j. n. e. rahwale  nimetatud asjus äratust annaksiwad. Minewases ja tänases numbris on pitkem kiri Kuresaare meremeeste koolide üle ära trükitud. Saaremaa üks tähtsamatest  sissetulekutest on mereasjandus ning sellepärast on koolid, kus noori inimesi mereteaduses ette «valmistatakse, tähtsamad rahwa hääkäekäigu edendajad. Kuid ka selles asjas awaldab Saare rahwas wähe tuimust. Kaswandikkusid wõiks Saare- Naljaks. Teraw pilkamine. Kantselei ülem (tuimale): „Ma tahan teenistuse aega kantseleis lühendada !" Tuttaw: „Sa oled siis juba aru saanud, et kauaaegne magamine hää ei ole." Ime. Usuõpetuse tunnis jutustab kooliõpetaja lastele wee wiinaks muutmisest Kaana pulmas ja nõuab lastelt, et nad umbes sarnasest imest jutustakfiwad. Wäikene tüdruk tõuseb püsti. „Noh, lapsukene ?" „Minu ema mõistab meest punshi teha!" .U 36 Saarlane, 1902