on Mõtteni kitsasteelt õhtupool ja ehitawad  stnna kindlustust, kuhu nad suurtükkiwäe  paigutawad—  BerliniZ, 3 sulil- Wöe maaleminek. „Lokal Anzeigenlle" saadab ta kaastööline Tientfinist järgmise telegrammi: 13, julil (30. jun ) Ühe Hiina laewa püäl Port- Arturi ees merel. Tuwilahe ligidal läksiwad  30 000 jaapanlast laewastiku kaitsel maale- Wcnelaste poolt ei olnud suurt wastupanekut, rannapatareidelt lasti ainult mõned paugud. Oodatakse üleüldist tormijooksu  Port-Arturi pääle- Wäe maaleminek  läks waikse ilmaga hästi korda. Sõjawägede ülemjuhataja käsul olla Tai-pin-lingi jaama teemeister LjaSkowski sunniwiifil Tobolskisse elama saadetud ja sisemiste asjade ministrile teatatud, et teda politsei järelsalwamise alla tuleks panna. Ta olla sõja algusest saadik kahjulikka juttusid laiali laotanud. Berlinis, 3 julil. Korea poole tungimine  Sõulift tulnud teate järele hakkasiwad  wenelased omalt seisukohalt Kengsöngist  Tumcm jõest jõudsalt Pöhja-Korea poole minema, kahtlemata selle nõuuga, et jaapanlaste Wladiwostoki poole mineku plaanist nurja ajada. Wladiwostiki ja Kengsõngi wahelisele telegrahwi-ühendusele ehitatakse wahejaamafi. Sõjawäljalt tuli wiimaste päewade secS wähe teateid. 7. julil algas wõitluS, mille lõpp ja tagajärjed teadmata. Kuroki wäe juures wiibiw sõnumisaatja telegrahwerib:  7. julil seisiwad jaapanlased, kes wenelaste poolt päületungimist ootasiwad, Motienlini kitsasteel koidust saadik püssi all. Et wenelased pääle ei tunginud, siis hakkasiwad jaapanlased ise parema tiiwa pääle tungima. Wenelascd taganesiwad.  Kui aga nendele abi juurde tuli, siis algas wöitlus uucSti ja kestab praegu edasi. Tokios, 9. julil. Kuroki sundis «venelasi  Schi jõe ääres, Motienlini kitsasteest põhjaläänepool kindlustatud seisukohtadelt taganema. Wöitlus algas S. julil ja lõppes 6. julil. Kuroki hakkas 5 julil pääle tungima. Näha oli, et wenelased taganewad. Äkitselt aga pöörasiwad kaks bataljoni 8 suurtükiga tagasi ja jooksiwad Jaapani eelmäe pääle tormi. Jaapani eelwägi sai maga suurt kahju. Wenelased wõtsiwad kõrgustiku püäl seisukoha ära, millel jõgi ja kuristikud kaitseks oliwad. Keskööse hakkasiwad jaapanlased uuesti tormijookSma. Esiti lasksiwad jaapanlased suurtükkidega, pärast tungis jalawägi edasi. Jaapanlased saiwad suurt kahju, aga Wene seisukoht wõeti kella 5V- ajal siisgi tormiga  ära. Wene wäejagu, kus seitse bataljoni ja kasakate polk oli, jättis 131 surnut ja 300 püssi maha. 6. julil tungisiwad jaapanlased ühe bataljoni jalamile  ja ratsawäe kallale. Wenelased taganesiwad  jõe taha. 9. julil. Kuroki pääkorterist. 7. julil tungisiwad jaapanlased Anpini pääle. Saadud teated nüitawad, et sääl tõsine wöitlus oli. Wõitluseft wõttis mitu Wene diwisjoni osa. Suurtükka tarmitati iseäranis  palju. Modulini kitsasteel on mehi niipalju surma saanud, et surnukehast maha matta ci jõutud. Sõjawägi põletas surnukehasid.  10- julil. Täna hommiku oli mere päält Tokio lahe kohal suurtükkide paukusid kuulda. Eila oli Wladiwostoki laewastik 130 penikoormat Tokiost ida pool. 11- julil- Niutschwangist tulnud telegrammi  järele oli eila DaschitSjao juures kuus penikoormat Niutschwangist eemal wõitlus. Jaapanlased saiwad wõidu—  Jaapanlaste seas walitseb rahulik meeleolu. Nad usuwad kindluste, et Port- Artur warsli langeda. Pärast seda olla wõimalik Wladiwostoki laewastiku wastu edulisemalt wõidelda. „Daily sõjawälja kirjasaatja teeb arwe, kui palju kummalgi sõdiwal poolel kaugel idas sõja-wäge on. „Kui, ütleb ta, „10. ja 17. sõjawäe-korpuse  järele ka 5. Siberi korpuse diwisjoonid Liaojangi jõuawad, mida enne juli-kuu keskpaika oodata ei ole, siis on kindral Kuropatkinil 221 pataljoni jala- ja 183 eskadroni ratsawäge 81. patareiga, ühtekokku 250 tuhat meest ja 640 suurtükki. Jaapani sõjamäes on 234 pataljoni jala- ja 68 eskadroni ratsawäge 130. patareiga, kokku 226-tuhat meest ja 780 suurtükki. Praegu on kindral Kuropatkinil aga üleüldse 100-tuhat meest, kuna Kuroki ja Nodsu sõjawägi kokku 140-tuhat meest suur on- Kui need pääle halkamad tungi« ma, siis peawad wenelased taganema; kuid, kui Jaapani pääletungiwast sõjamäest need osad maha arwata, mis seljataguse kaitseks tormis on, siis wõiwad ainult 110-tuhat meest püäletungimist ette wõtta- Wenelased arwawad, et jaapanlastel nõuu ei ole praegu kallale tungida, maid wististe Wene sõjawägesid Liaojangi ja Muldeni ümber ainult kinni pidada, et need Port Arthuri juurde ei pääseks-" Kaitschou linnas (mis kaks päewa pärast Jaanipäswa jaapanlaste kätte läks, pääle selle, kui meie wäe suurem osa warakult taganenud oli), on hiinlased jaapanlasi rõõmuga waStu wõtnud, nagu telegrammid teatawad. Linn olnud lipuehtes.  Kaitschou ärawõtmise järele meie järelwäge Kaitschouft põhjapool «võideldes,  saanud 170 jaapanlast surma, nagu ise teatawad. See arw näitab liig wäikene,  kui seda meeled pidada, et nad seisukohalt  seisukohale meie mäele järele läksiwad,  kuna see kibedasti suurtükkidega tuld annud. Kaitschou ärawõtmise ajal orwatakse jaapanlasi sääl umbes 60—65 tuhat meest koos olnud olewat, hulga suurtükkidega, kuna mõned sõnumed meie wäe suurust enne taganemist 20-tuhande pääle arwawat. Et Kaitschouft põhjapool palju meie wäge peab olema, mida kerge oleks olnud Kaitschou juurde saata, kui seda linna käes oleks tahetud pidada, siis wöib arwata, et meie wägi Jaapani suurest wäest hoolimata taganemisele mitte sunnitud  ei olnud, waid taganemist paremaks pidas. Sun peab meie wäe pääjuhataja sõnu: „Kannatust, kannatust l" meelde tuletama, mis ta siis ütles, kui ta sõjawäljale  teele läks. Käredal toonil astuwad  mõned suured Wene politikalehed «väljamaa lehtede waStu üles, kes Wene mägede taganemise põhjal oma häätSarwamise  järele otsust teemad. Kaitschou'ft taganemisel on, nagn ühest „Nowoe Wremjalle" saadetud telegrammist näha, suurtükkide ja sõjawülja köökide ärawiimisel  raskusi olnud, sest et mägestikust läbiwiiw kitsastee, kust läbi tulnud minna, ainult poolteist sülda lai oluud. Kindral Stackelbsrg olnud ühe mäe Ml ja juhti- Ahastades waatis Braddon hirmust sündmust  päält. See on sinu süü läbi tulnud, mõtles tema, oleksid sina iga silmapilk oma koha pää! olnud ja oma kohut täitnud, ei oleks need mitu sada inimest mitte nii koledal wiisil siin praegu otsa leidnud. Külm higi tõusis temale otsa ette ja jälestus  raputas teda. Tema südamesse asus kahjatsuse ja hirmu tundmus, millest tema eluajal enam lahti ei arwanud saaivat. Süül liikus keegi tema jalgade eeS ja hüüdis hädaliselt: Mu laps, Robert, kus mu laps on?! ja surnukahwatanud näoga ajas Anne tema ees istukile. Ühe silmapilguga oli kõik hirm, kartus ja südametunnistuse piin Braddonist lahkunud,  ununud oli saja inimese meeleheitlik surmakisa, ununud iga häda oht. Tema tõmbas Anne oma kaenlasse ja sosistas temale kõrwa sisse: Mina olen, Toomas Braddon, sinu sõber, sinu kaitsja; ära karda midagi, mina armastan sind enam kui oma elu! Hirmus kisendamine tungis just nende paadi ääres, nende kõrwu. Lähema laene turjal wõitlefiwad kaks inimest ühe puutüki pärast elu ja surma pääle. Keegi ei pannud Mid tähele ega püüdnud neid aidata, paat oli ju juba kuni waibumiseni täis. Ainult Braddoni pääft wilksatas mõte läbi: Kaks inimest sinu hinge pääl wähem! Wälgukiirusega wiskas tema tüki köit õnnetumate poole, millest mõlemad mehed korraga kinni haarasiwad. Otsatuma waewa järele läks temal korda ühte neist meestest paadi ääre pääle aidata. Ägedasti nõudfiwad  paalis olijad, et enam raskust paati ei wostakS. Braddon ei pannud seda tähelegi. ÜkS inimene wähem sinu hinge pääl. oli tema sinuS mõte, sääl, paistis häkitselt  laterna läige päästetawa mehe näo MSK, st? pk sinist prillikandja, herra Holston, kes temale, praegu ilma prillideta, suuril filmil üle paadi ääre otsa wahtis. Braddon ei jõudnud ehmatuse hüüet maha suruda ja põrkas kohkunult tagasi. Halastage! rögises HolSton. Üks madrus lõi õnnetumale mehele aeruga kätte pihta. Wette temaga, lükage ta merde tagasi, hüüdsiwad mitmed hääled- Mõlemi käega kargas õnnetu mees Braddoni kaela ümert kinni. Robert! mu Robert! kisendas Anne nende jalgade ees- Wäewõimuga kiskus Braddon tema käed oma kaela ümbert lahti ja lükas teda paadi ääre päält mässawatesse woogudesse  tagasi! Meie kõik oleksime hukkas olnud, kui tema teda sisse oleks wõtnud, sest paat on juba waibumiseni täis, ütles üks madrus- Lähem laene kiskus õnnetumat meest enesega kaasa, ka oliwad wöõra, õnnetust kaasa tooja kaema tuled waatepiirilt kadunud- Tüürita paat, külmetawate ja surma hirmust wärisewate inimeste hukgakesega tantsis kui hull ühe laene turjalt teisele, lugemata õhkamised ja palwed töusiwad öö pimeduses taewa poole. Braddoni süles laamas lumiwalge näoga naeSterahwas meekemõiStusetalt ja tema eluta keha wasm suruS külmast lobiseja nutja laps. Kõigest ihust mürisedes waatas Braddon nende pääle. (Järg tuleb.) Mõtteterad. Tahad sa enesele tõsist õnne ja rõõmu leida, siis püüa seda teistele pakkuda. Sest sinu südame ja õnne hallikas on sinu ligimese südames marjul, mida sa armaStusetöö läbi awada wvid. 29 Saarlane, 1904,