wasikatest. Hra Mõistlik awaldaS, et linnakse  jook olla wasikate kaSwatamiseks kõige parem. Hra Kirsch soowitab loomade kaswamise  edendamiseks puhastamist soaga- Hra Allas soowitab selleks mõnusaks wanu willakraasisid.  Aiapidamisest rääkis esimees edasi ja nimelt õunapuu krooni kaswatamisest, istutamisest  ja esialgusest hoolitsemisest noorde puude kallal. Läbi rääkimistel soowiS esimees, et põllud köigewähem 4. osasse jaotatada tuleks, kus juures rehnungi kokku wõtmisel awalikuks tuli, et sellest samast maast, mis 3. osasse on jaotatud, siis 60 rubla aaStaS rohkem sisse tuleks, kui ta 4. osasse oleks jaotatud. Esimehe ettepaneku pääle tehti otsuseks, Seltsile kahte ajakirja „Põllumees" ja ~Mesilane" tellida. (Järg tuleb.) süält ometi jälle niisama targalt tagasi pöörnud. Asi näib ju meil wäga mõnusasti  juhtuwat ja kui meie ka oma reisu Borneo kaudu Selcbcse saarele teeme, siis wõib wäga hõlpsalt juhtuda, et meie sääl tähtsaid asju kuulda saame. Kõige püält on arwata, et ma oma saadikuga sääl jälle kokku saan. Ka Mr. Duulmannllst loodan sääl teatust saada. Ma ei salga seda mitte, et õnn meiega näib olema, ütles Willemann. Ma kardan aga siiski, et meil raskustega küllalt tegemist  saab olema, enne kui oma eesmärgile saame ja wõib seda ainult siis juhtuda, kui Jumala õnnistus meiega on. Seda ei wõi mitte tõendada, et minu isa just nende saarte pääle sõitis, kuhu meis teekäik läheb ja nõnda ei ole meil siis tema ülesleidmise  pääle mitte wähematgi kindlust. Armas noor sõber, meil peab palju lom tust ja kannatust olema, ütles lord. Mis täna ei juhtu, seda wõib homme juhtuda. Kui meie nimetatud saardelt ka teis isa ei leia, siiSgi ei pea see meie lootust kaotama, et meie keda jälle muialt leida wmme. Inimene ei tohi, iga juhtumise juures, mis mitte temale paradiislik ei naita, kohe pääd norgu laskma, maid julgelt edasi püüdma ja uskuge mind grahwi herra, see kindel püüd wiib meid wiimaks sihile. Teisel hommikul warawinnati „Lordiina" ankmd jälle ülesfe. Tugema masina sunnil tormas laew krirclt edasi ja warsi oli Malaka  linn ja Taga-Jndia rand neil silmist kadunud. Kaunis lootuse rikkalt sirutas Willemann omad silmad laewa nina poole, kust mõne tunniga kenad rohelised, palmi metsadega kaetud saared merest Ülesse kerkisiwad.  Mööda Sumatra ranna äärt sõitis „Lordiina"  mitu päewa pilkamist edasi, sest et Ml tuhandate saarekeste wahel meri wäga kardetmv ja koralli rinkufi täis on. See oli aga Willemann'ile meelt mööda, sest sõit oli saarte wahel ütlemata kena. Kõrge tüwiüss palmi metsadega üle kaetud saarekesed  seisiwad kord lähemal, kord kaugemal neil silmade ees. Kalli rohtude lõhnad täitfiwad saarte wahel õhku, mis Willemann  il pää uimaseks tiskusiwad ja taewas ja meri sätendasiivad ütlemata hiilgusel. Ütlemata kena sulgedega linnud, mitmed karwa ilusad putukad, nii kui suured liblikad,  kelle tiiwad ühe jala laiused, uiskusiwad  õhus ja lendawad kalad, delsinid ja mitmed teised elukad, nii kui ka malaielaste lootsikud elustasiwad wce pinda. Malaielassi nähes laskis lord kõigile laewamcestele sõja riistad ümber panna, sest et neid metslasi suuremat ei tohitawat usaldada. Sagedasti söu siwad need ka oma kiire lootsikuga „Lardiina" ümber, kui see pilkamist saarte wahel edasi läks, aga ometi ei olnud nendest  rööwlite märkisi näha. Edasi sõites kadusiwad ja lootsikute hulgad  wee pinnal harwemaks, oga kenad mere lindude karjad elustasiwad seda rohkemalt weepinda. Willemann pani kõik teraselt tähele ja ei raatsinud sagedasti öö ajalgi laewa lekilt lahkuda, kus troopiku maade öökisud kenadused kõige täielikumal wõrmil temale silmade ette astusiwad. Palmide tumerohelised lehekroonid kõitüsiwad msakesti  ööliiül tuule lehwitusel ja arwamta magus lille lõhn täitis õhku: meri läikis ja hiilgus, mis Willnnamllile seda meele tuletas, kui ta wäikese lootsikuga suure Atlanti okcani paal kõikus. Homikuiel, päikese tõusu ajal säras meri kõige puhtama  kulla wo.m ! ja maalis jälle hoopis teistsugusema pildi nmatajlle silmade ette, kui öö ajal. Ikka söi.siwad nad arwamata kena saarte wahel edasi, mis suuremalt osalt tühjad näisimad olema, kuid loomuse poolt aga kõige kaunima annetega ehitatud. Mõne saarekese pääl paistis aga siisgi mõni bambuse hurtsik ja ka harwasti kuskil: puu tagant mõne Malaielaje kollane nagu; suuremaid  eluasemid ei olnud kuskil näha. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Iga aastase pruugi järele peetakse ka sel talwel, nimelt 21. Januaril Bürgerklubi saalis kurtiummadc-pidu jõulupuu,  muusikumängu, kõnede ja näitemüügiga. Ka saab sääl kurttummade koolilapsi katsutud, kus juures rohivale iseäralist uudist saab pakutud- Kurttummade koolmeister hr. Rahnel tahab näidata ja seletada, kudaS kurttummasid õpetatakse. Nimelt saab ta muu seas rääkima: efimiZtest harjutustest koolis, rääkimise organidest, hääle sündimisest,  häälikute loomisest, sõnade õppimisest, lausete kokkuseadmisest jnd. Loodame, et ka sel aaZtal rahwast hulgani pidule tuleb, et seega seda kõrgest kristlikust armastusest clulekutsutud asutust Saaremaa kurttummade  kooli awitada edasi töötada õnnetumate kurttummade õdede ja wendade elu kergemaks tegemiseks. „Arensburger Woch." kutsub oma lugejaid andide andmisele seks, et õpetaja hr. Masinga poolt wälja antawaid jutluse lendlehti „Kiriku Kellad" Kuresaare wacstemajasse, wangikotta ja laatsareti wõiks muretseda. Ka „Saarlase" toimetus on malmis selleks  otstarbeks andisid wastu wötma, et seega seda ettewõttet toetada, mille läbi Ewangeliumi armu kuulutas haigetele ja waestele ning mangi tornis iStuwatele kurjategijatele „Kiriku Kellade" helina läbi südamesse wõiks tungida. Kaarmalt. 21. Detsembril õhtul põles üks Loona mõisa järel olem talukoht maani maha. Tulekuma paistis ka linna ära. Ühe tubli mehe ettepaneku pääle korjatud  juba sel sammal õhtul Salongis mõned  häüd rublad õnnetumate hääks kokku. Annaks Jumal kõikidele niisugust ärdat meelt hädaliste wastu! Kokku korjatud raha wõiwad kahjusaanud inimesed saarlase"  trükikojast kütte saada, kui nad oma isiku tõenduseks kohase wallawalitsuse ehk õpetaja tunnistuse ette panemad. Pöide õpetajal baron Nolckenil olla nõuu, kudas „Eesti Post." teatab tulema! kewadel wanaduse pärast ametit maha pauna. Pärnust Endine Konapää õpetaja G. G. Holst, kelle nimi omal ajal palju rahwa suus liikus, suri siin Jõulu esimese püha hommikul 77 aasta wanaduses ära. Ta asus wiimsel ajal Pärnus era-elus. Raplast. Lääne-Harjumaa praost, Rapla  õpetaja Karl Malm on 1 Jan. õhtul südamerabandusesse ära surnud, kuna ta enne lõunat meel oma ametikohuseid täitis. Temaga on kirjutab „Rev, Beob." Eestimaa ewangeli usu waimulik seisus ühe oma tublima aseniku kaotanud, kuna tema omaksed ja kogudus hingekarjast taga leinawad,  kes igatahes nende rõõmust ja murest osa wõttis. Praost Malm on aastal 1837 Möndasugust. Äopsutõbi on üks kõige oeiamaicft tõbedest. Tema nõuab enam. ohn-nd kui kolera ja kaik. Ta ei asu mitte üksi kopsu sees, wüid xesitekeb igas keha jaos, kuhu !a sga kord aset wõtab. Tema tuleb, nagu teada, pisielukatest, mis inimese kehas siginewad ja wiimaks surma toomad. Selle haiguse uurijad on nüüd selgeks teinud, cl -vähest üksgi inimene neist pisteiukstest täitsa puhas ei ole. Juba 18. eluaastast peale wõib julgeste arivata, et need surmajuured inimese kehasse on saauud. Et nemad siisgi igat inimest ei surma, tuleb sellest, et paljude inimeste keha elujõud nii tubli on, et haigus temas ei edene. Tubli terwiscga  keha sõdib nende wastu kangeste ja wõidab  nad ära. Wõitlemise juures kaswatab keha balfilluStelc koorikse ümber, millest nad läbi ei pease. Kui see ümber müüritud haiguse pesa iräikene on, siis surewad pisielukad temas ära, ja kõik kartus on kadunud. Suudawad nad endid elus hoida, siis wõiwad nad kardetawaks minna, kui nad müürist läbi peasewad. Aga ka seda ei luba neile terme keha naljalt. Dr. Nägeli on paljude  inimeste surnukehad tädi uurinud ja leidnud, et ainult 3 protsenti ilma kopsutõbe batsilluste oiiwad. Kõrgil teistel oliwad suuremad ehk wähemad  tõbepesad sees. See leidus juhatab rohuteaduss  uuele teele. Tänini katsuti ainult selle eest hoolt kanda, et kopsutõbe eiawad juured ühest inimese kehast teise sisse ei peaseks. Nüüd küsitakse,  kust see tuleb, et tõbejuur ühes kohas surma toob, teises mitte. On ses teada, siis ehk wõib igat inimese keha rawitsemise läbi nii tubliks teha, ei pisielukad temast jagu ei saa. Selle küsimise uurimisega on ka juba hää algus tehtud ja selle juures on minnes suures linnas nähtud, et alkohol  selles -võitluses keha nõrgestab. Kõik õllepruulid,  kelnerid, 'võõrastemaja pidajad jne, kellel alkoholiga palju tegemist, on kopsutõbega kimbus, ses! et nende keha kopsutõbe batsilluse wastu ei suuda wõideida. surnud kellneri surmatõbi on kopsutõbi. Õrna soo puuduse üle kurdetakse Australias- Wiimaste statistika-teadete järele on Australias meesterahwaid 30,000 inimest rohkem kui naesterahwaid. Sellepärast on igal Austria elanikul wõimata abielusse heita. Selleks otstarbeks on walitsuse poolt täielik ülelugemine ette wõetud, kui palju kuhugisse maakonda õrna sugu maja on, ja ajalehe „Jl Messagero" teatuse järele olla -valitsus Jnglisewaalt 10,000 tütarlast ja leske «tellinud", et neid neisse kohtadesse elama paigutada, kus nende soost kõige suurem puudus on. Berlini kõige suurem kõrtsimees Mertens  jäi pillamise läbi pankrotti. Wõlg 054000 marka, trahw 3 kuud mangi- M 2. Saarlane, Z9Ol