mis Ruhnu saare juurde kokku koguwad. Laewad jüüwad süül hädasse, tarwitawad abi aga neil on wõimata enese häda üle teateid anda. Seda tühelepanneS on Riia börse-komitee  otsuseks teinud, Riia ja Ruhnu saare wohel ilma traadita telegrafi sisse seada, et selle waral süält siis igal ajal ja igasuguse hädaohu ja õnnetuse üle wõikS teateid rvälja saata- Wöib olla, et see ühendus ka saare elanikkude  eluolusse weidr muudatust toob, kes muidu suurest maailmast täitsa lahus elawad. »Pwl." Tartust. Eesti Kirjanduse Seltsi üleüldise liikmele koosoleku awoS „Elu" järele reedel kell 10 seltsi esimees W. Neiman „Wanemuise" jellsi wäikcses saalis. Saal on wilmase platsini seltsiliikmeid  ja mõõraid täis. Juhataja terwitab rohkearwuiisi  liikmeid ja mõõraid, iseäranis kaugelt tulnud liikmeid, kes kauguse pärast mähem seltsi juures tegewad saamad olla ja enam seda waslu wõtawad, mis ligidal oiewad liikmed produtsenwad.  Ta tuletas meelde, et tähtsad küsimused päewakorral on, nagu õigestkirjutuse asi; asja' õiendamistei palub juhataja leplikku meelt walitseda laita. Ta tuletab meelde, et minewane aasta seltsil enam arendamise aasta on olnud! nüüd tuleb rohkem otsekohene töö, milleks jõudu kokku tuleb wõtta. Juhataja tuletab surinaga lohkunud seltfiliikmeid  Peter Orgu ja Linda Paldrocki meelde. Juhataja maalib sooja tundmusega aatelise koolimehe  ja kirjaniku Peeter Oru eluloost pildi. Niisama  kõneleb ta lühemalt proua Linda Paldrocki lühikesest elukäigist. Koosolek auustab lahkunule mälestust püstitõusmisega. Juhataja teatab, et koosoleku eeSkawasse muudatusi  on ette wõetud. W. Reimani asemel kõneleb.  õp. M. J. Eisen (Kalewipoja ristimisest) Eesli ja kaugelt tulnud suguwcnd oina rõõmu.) Oldakse eeSkawa muudatusega rahul. 'Pärast tuli koosoleku juhatuse walimine. Juhatajaks  walitakse pea ühel häälel: I. juhatajaks õp. W. Neiman, abideks Dr. H. Koppe! ja A. Jürgenstein. Protokolle kirjutajaks walitakse meie kiirkirja looja J. Kurrik, abiks stuä. jur. A.Jung. Asulakse päewakorrale ja canä. xsiil. Leetberg algab omcr kõnet: „MikS armastame oma emakeelt." Eesti Põllumeeste Seltsi näituse awaS „Elu" järele seltsi abiesimees osuä. A. Eesenschmidt ilusa ilmaga laupäewal tcll '/st lõunal kõnega, kus ta Eesti näituste  ajalugu lühidalt Llewaadates tunnistas,  et esimeste, waimustusega peetud näituste  järele wäikeue wäfimus maad on wõtnud, millest meel aga järeldada ei wöi, et näitus oma iga ära on elanud. Näitusel on tänawu uudisteks üksikute speziaiharude wäljatöõtamine, nagu esimesed, seltsi esimehe poolt mängis wälja töötatud tabelid rahwa terwishõiu kohta, nus sellel põllul põhjapanewaks tööks meil on. Niisama  tuletas awaja rahwahariduse uut osakonda  meelde. Kõne järele mängis muusika ja näitus oli awatud. Näitus on õige ilusasti sisseseatud. Loomi on wähepoole toodud, wist katku kartusel. Karskuse kesktoimekonna koosolekul 13. aug. otsustati muu seaS „Elu" järele: Saaremaa Kaarma kooliõpetajate seminarile  kesktoimekonna kirjastust ja seinatabelid  õpeabinõuuks ja karskuse, küsimuse tutwustamiseks koolimeeste seas kinkida ja Dr- Talwiku kõnet: Tiisikus ja alkohol 3000 eksemplaris trükkida. TalliMUlst. Zeituugi" toimetaja  Christ. v- Mickwitz on kindralkuberneri  poolt 3VOV rublaga laristatud. Tööolud- »Elu" kirjutab: 14- aug. lõuna ajal kogufiwad aktsiaseltsi „Volta" wabrilu töölised wabrikusse kokku, et aru pidada lubaduste üle, mida wabriluwalitsuS 31. mail oli teinud, kuid mitte polnud täitnud.  Koosolekule ilmus, ka päädirektor Lundquist. Et see aga kõigi tööliste nõuete püüle eitawalt waStaS, kutsuti wabrikuinspektori  noorem abiline kohale- Wabrikuinspektori noorem abiline tegi direktorile mõneS aSjaS etteheiteid ja lubas nõudmiste täitmist korraldada ; et aga töölised  kord juba wabrikuwalitsuse poolt lubadustega petetud oliwad, siis otsustati senikaua streikida, kui nõudmised täidetud on. Waliti saatkond, kes direktori ja tööliste  wahelifi korraldusi juhib, niisama ka kümnikud, keS töölistele, ametiwendadele antud otsused teatab. „Volta" wabrikus on ligi k>oo töölist Wabriku juurde oli ka ratsalinnawahtifid kutsutud, kuid mingisugust  korratust ei olnud. Õhtul oli ka uulitsatel kõwcndatud politseid märgata. Lääne Nigulaft. Mõrtsukatöö. „Pwl-": kirjutab: Oru wallaS, Soolo külas, Enno talu maa pääl, elasiwad oma majas abielupaar  H. ja A- Hinnobert, kes mõlemad pääle 70 aasta manad oliwad, 8- augustil s- a. leidis Enno talu teenija M- K, et wanaiesed Hinnobertid tapetud on. Järele waadates leiti, et HanS Hinnobert woodis on surnuks laStud, kuna temal kehas mitu rcmolwrikuuli oli. Manasidele A- H- oli põrandal ukse kõrwal selili maaS, üks rewolwrikuuli haam pääs ja kaks rinnus. Tapmine on rööwimise otstarbel korda saadetud. Wali uurimine on kohe ette wõetud. Lätimaalt. Riiast. Liiwimaa kuberner salanõuunii Swcgintsow sõitis oma Woroneshi kubermangus  olewaSse mõisasse 10. päewakS ametipuhkusele. Riia õpekonna kurator wiibib weel Peterburis. - Sõjakohus mõistis II- augustil Peter Ulbe, 20 a- mana ja Richard Londau,  26 a. mana, et nad 13. augustil 1905 a- LiibawiS Anton Rodsewitschi kalale tunginud ja ta nugadega ära tapnud,  poomise surma. - Raamatukaupleja Ehke tahtwat „Elu" teatel Riias uut päewalehte wälja andma hakata. Toimetajaks halkamat Hermann Assar. Toimetuse ja talituse ruumideks olla Eulenburg-Puhziti raamatukauplus ära ostetud. 11. aug. paniwad umbes 100 töölist  Phönixe saewahrikuS ,Mu" teatel töö seisma. Töölised, kes 76—80 kop. püewas saiwad, nõudfiwad palga kõrgendust. Uuemate sõnumite järel olla töö jälle alanud.  Wabriku walitsuS ei olla tööliste nõudmistele järele andnud. Streikijate ninamehed armu poolest 8 on töölt lahti lastud. Übbenormest. Wolmari maakonnast. Übbenorme põllumeeste selts on, nagu »Elu" „Dstmt. Wehstn." järele teatab, kroonumaade walitsuse poolt teate saanud, et talle riigiwalitsuse poolt olla kohuseks tehtud kohalikku „Wana-Kõrtfi" ühes kõigi hoonete ja 18 tiinu maaga Übbenorme põllumeeste seltsile maksuta tarwitada zatta. Maatükk jääb niikauaks seltsi kätte, kuu selts seisab ja maad ettcteatatud eesmürgel tarwitab. Tegewuse üle tuleb igal aastal sellekohalise walitsuse asutusele-aruanne saata, Lnbawist Armastuse !ur b> mäng- Liibawis sündis „Pwl- larele neil päiwil järgmine kurbmäng: Saal elas keegi 17-aastane neiu Sofia K ja see kihlas ennast salamahti kellegi noore mehega ära. Selle pääle --vaatamata, et neiu isa neiu wäljawalituga hääS läbikäimises  oli, ei tahtnud ta oma tütrest mitte lahkuda, sest et ta lesk oli ja üksi ei tahtnud jääda. Sellepärast ei andnud ta ka abielusse astumiseks oma nõusolemist.  7. augustil läks noor neiu salamahti oma peigmehe korterisse, kui peigmeest sääl ci olnud, ja laskis ennast sääl maha. Selsamal  ajal tuli peigmees kodusse ja jooksis paugu pääle tuppa. Ta wviS ainult mahalangeja  pruudi oma kätewahele wõtta. Waimline põrutus oli noore inimese pääle miwõrd tugew, et ta raskesti haigeks jäi. Pruudi isa, selle järele, kui taie tütre enesetapmisest  oli teada antud, läks hulluks. Tütar teatas kirjades, mis ta isale ja peigmehele kirjutas, et ta sellepärast ennast maha lasknud, et isa teda ei lubanud mehele minna- Kaugemalt riigist. Peterhofist Keiserlikud Majesteedid jõudsiwad oma kõrgete lastega Ropshast manöwrite päält Aleksandria suweloSfi tagasi. Keisri Ema Maria Feodoronma sõitis jahtlaewa „Poljarnaja Swesda" pääl Norramaale. Tõsised Wene mehed Kroonlinna Joanni jutul. 23. juulil wõttis Kroonlinna  preester Joonu Waulowi kloostris Wenõ rahwa- ühisttse Jäwslawi osakonna poolt saatkonna wastu. ÜhisuslaSte palme  pääle andis isa Joann neile joannitide wastu Võitlemiseks oma õnnistuse, öeldes: „tehke seda oma hääksarwamise järele, ma usaldan teid, kui Wene inimest-" Pääle selle pööras ta nendesamade ühisuslaste poole järgmiste sõnadega: „Wennad, wõidelge  konstitutfioniga! Muulased tahawad konStitutfioni, et selle kaudu Wene riigis peremeesteks saada. KonStitutston toob Wenemaale hukatust." „Õig." PoSti ja telegrahwi pääwalitsuss poolt kõrgendatakse, 1. septembrist hakates, umbes 18,000 posti- ja telegrahwi alama ametniku palka, mille otstarbeks 252,710 rubla käcsolewa aasta tarmis on määratud, s. o V- kõigest posu ja telegrahwi pääwalstsuse  poolt palga kõrgenduseks määratud  aastase eerarwe lummast. Palkade suurendamise määramistel pandakse  niihästi kohalikka tingimisi kui ka fiiamaalseid palgaolustd tähele. Palgad muudetakse: 1) postiljonide kommandode  alamohwitseridel, kui nad 276, ehk 330, 400 ehk ka 420 rbl- palka saamad,  2) postiljonidel, kes 144 -400 rbl. ja 3) teistel alamatel ametnikkudel kui nad 96 324 rubla aastas palka saamad. Kõrgenduse puhul tuleks esimestel 300—460 rbl., teistel 174—420 rbl- ja wiimastel 120—360 rbl- aaStaS- Telegrahwi wahtide ja tööliste palka kõrgendatakse iseäralise  korra järele. „EI« " 11. augustil wabaStati „wiiburianlane"  Hellat wangist. Tschermgowist. Lapse, kättemaksmine.  „Jsam." kirjutab: Neil päiwil luii Tre> bini mõisas, Gorvdnjanki külas, järgmine kurb lugu ette: Üks mõisa nais-tööl istest, i noor tüdruk, Prischtschepowo,  pilkas 11-aaStast poistkest KarpvwSkit. Poiss sai wihaseks ja lubas kättemaksta. Lapse Shwarduse üle naereti ja unustati asi peagi ära. Läks aga kolm päewa mõõda, ja mõisawalitseja ukse eest leiti tüdruk surnult, kuna temal tuleriista,  haaw rinnas oli. Hulk aega arutati ja mõeldi, kes peaks kurjategija  olema. WiimakS tuli inimestele poisikese öhwordus meelde. Poisikene ütles, et ta tõepoolest tüdrukule kättemakfis. S 9 Saarlane 1903