Od ööpik, kui vee! teaks sa, Lvi kurd on sinu isamaa, kuiäss rakvs divxvsso On okkaä jätnuä roosiks! Reeck vkksä meile valusad, Ite deiäame siis ära na<! Rod, lani» ilmas udkemas, vnllsta meiä „Bak»!as." Mõndasugust. Orjakauplufe koleduste üle, mis praegugi ÄhwrikaS Kongo jõe ääres päewa korral on, kirjeldab ükS Amerika leht õige elavalt. Selle kirjutaja nägi ühte arablaSte keS orjade püüdmiselt tagasi põõris. Neid oli umbes 1000 inimest, kellede seas 800 orjad olid. Orjadel oli umbes poolteist tuhat wersta läbi käidud ja nad nägiwad nagu luukered wälja. Rõugete ja nälja kätte suri neist umbes 20 inimest päewaS. Ta õppis ka ühte prantslast tundma, kes meie raha järele umbes 75 kopiku eest rhe naese oli ostnud ja õige uhke oma kauba üle oli. Teine mees oli oma naeStekoda uue naesega rikastanud, kelle eest ta ühe wana eestlaetavat püssi oli annud. Kui orjasi klaaspärlid?  wastu wahetatakse, siis antakse iga orja eest mid mõni pihutäis, mis 2 kuni 2 ja pool rbl. väärt on. Hää püssi eest wöib Banda maakonnas 5 orja osta ja kui nad väikesed on, siis meel rohkem; kui orjasi rohkesti  on, siis wõib haäd „taupa" 200 pistongi eest oSta eh? jälle ühe elevandi hamba eest. ÄrablaSte karavanis oli hulk noori, abielu ialisi tüdrukuid, keda kaks tükki iga elevandi hamba eest müüdud oli. Et ühte wana laadi eestlaetavat püssi 3—4 elevandi hamba wastu müüakse, siis tulevad 6—B tüdrukut umbes 6 rubla maksma, igatahes tõesti odav kaup! Kõige viletsam koergi maksab niiviisi Europas rohkem, kui Ahwrikas neiu. Kodumaalt. Üleüldisel arstide koosolekul tegi nõndanimetatud „Pirogowi kongress" järgmisi otsufi: 1) Wägiwaldne alkoholismuse wastu wöitlemine, niisama  nagu kõik wagiwaldsed abinõuud, ei käi üleüldise arstiteaduse põhjuSmöttega kokku; 2) Riikline kroonu Viina monopol, mis riigi stssewõtete hallika suurenemise  hallikaks on, ei ole alkoholismuse (joomise) suurenemisele  mitte takistaw, maid edendab seda koguni 3) Otstarbe kohane alkoholismuse wastu wöitlemine on ainult siis wõimalik, kui isikluse, südametunnistuse ja ajakirjanduse wabaduse õigused kindlustatud saamad tingimised, mis ainuüksi Võimalikuks teemad, tundmist alkoholismuse wastu Võitlemise ja selle kaSwamise pöhjuSte  üle laiali laotada. EeSti Aleksandri kooli hariduse miniSteriumi  alt põllutöö miniSteriumi alla ülewiimise palwe, mida kooli kuratorium ülemale poole ette pani, on tähelepanemata jäetud. Eestimaa kindral superintendent Leopold Hõrlchelmann, keS 16 aastat seda ametit pidannd  ja praegu pea 70 aastat wana on, wöttiS halvemaks  mineva terwise seisukorra pärast ennast sellest ametist lahti. Enam kui 60 arsti läkfiwad neil päiwil Peterburgist CharbiniSse. . Rahukohtunikud ei wõi, walitsewa senati  seletuse särele, rahwa karskuse knratori kohuseid oma paale wõtta. Aktsia uhisufi on Wenemaal wiimoste teatede järele umbes 3000. kelledel kokku 3,453,194,000 rbl. kapitali on. Üleüldisest armust on wäljamaalaSte uhisufi 12 protsenti. Riigi teenistusesse astuvate isikute kohta, keS talupoja ja wäikekodaniku seisustest pärit on, sel-taS sisemiste asjade minister ringkirja läbi, et need kohustustest oma kogukondade waStu wabaStatud saamad. Walitsew senat kinnitas uueSti, et hooned,  mis wöõra, renditud maa pääle ehitatud, nagu maast lahus seisaw waranduS hinnatud wöiwad saada ja niisugusel korra! mao ja selle pääl olewad ehitused nagu üksteisest lahuS olewad varandused iseseisvalt hinnatud piawod saama. Maksu ärakaotamine laadale toodavate  loomade ja põllutöö saaduste paalt. Sisemiste asjade ministeriumi poolt ilmuS ringkiri, ku« walitsewa senati seletust teaduStadi. et laada platside omanikudel õigust ei ole, müügile toodud loomade ja põllutöö saaduste päält maksu wõtta, kui nende omanikud eueStele mitte iseäralisi ruumifi ega platfifi oma ainutarwitusekS ei wõtta. Selle seletusele annab miniSterium põllumajanduse saaduste korraldamises  suurt tähendust. Saal juures tähendatakse ring. kirjas, et maksu wõtmine turudel ja laada platsidel, miS senini paljudes linnades ja alevites pruugil oli, tihti küla elanikude kauplemist kitsendab, kuS juures platside omanikude poolt tihti oma võimu kurjaste pruukimist  ja liia maksu välja preSfimist ette tuleb, miS kauba müüate keSke! tihti suurt ärevust sünnitab. TeedeminiSterium võttis kroonu raudteede  tegevuse üle mineva aasta esimeste 9 kuu kohta arved kokku. Üleüloine kroonu raudteede pikkuS on 34,419 werSta ; kõigil kroonu teedel kokku saadi reisijate vedamisest  66,156,702 rbl., kraami veo eest 234 935,336 rbl., kraamide pääle ladumise ja hoidmise eest 20,215,090 rbl., mitmesuguseid sissetulekuid 15,742,469 rbl., ühtekokku sissetulekuid 337,049.596 rubla, väljaminekuid  ülepää 209.120.320 rubla, nii et puhast kasu 127.926.148 rubla saadud on, 1902 aastaga võrreldes 5,759,788 rubla rohkem. 1904 a. suvine sõiduplaan on teedeministri  poolt kinnitatud ja hakkab 18. aprillil maksma. Ühtlasi pannakse sits mitmed otsekohesed kauge sõidu reisijate rongid käima, niisama ka mitmed suvitajate rongid Peterburgi ümberkaudsetel teedel. Arestantide päevane ülespidamise  raha on 1904 aasta kohta järgmises suuruses kindlaks määratud. WõnnuS, Wörus ja Kuressaares 9 kop., WolmariS, WalgoS, Wiljandis, Lemsalus ja Pärnus 8 kop., Riias, JurjewiS ja Schlokis 7 kop., Tallinnas, Rakveres ja Paides 8 kop., Haapsalus 9 kop. Wtljandist. Nagu lugejad tänase numbri eesotsas  seiS-wost kuulutusest näevad, kantakse 8. veebruari  õhtul põllumeeste seltsi saalis s. a. kuuluS näitemäng  ette. Põhjus, mikSpärast siin sellest veel juttu teeme, on selle pidu-öhtu otStarbe. Meie toredas ja suurepäralises põllumeeste seltsi majas, mille pääle viljandlased õigusega uhked võivad olla, puudub  otstarbe kohane näitelava. See, mis sääl veel olemas on, on puru vana, lagunemisel  ja teeb paremate tükkide ettekandmist liig raskeks ehk ka otse wöimataks, kuna ta ühtlast selle ilusale majale häbi teeb. Kui seda maja ehitadi, tuli kingitusi ja annetusi tuhandetena kokku. Ka praegu on wäga tähtjas, silmapaistev ja terve majale  iluandew ehituS ees: tuetagu seda siis igaüks, kellel ialgi võimalik, ka need, keS enne näitemängu vaatamas pole käinudki sellega, et sellest  piduõhtust osa võtma tulla; pääle iseeueste lõbustamise  annaks see tunnistust, et meie rahvas oma seltskondliste  ettevõtete vastu mitte tuim ei ole WiljandiWaalt TarwaStust. Õiendus. .Sakala" 3 nr. ilmuS Tarwastu laulu- ja mängu jeltfi poolt 6. jaan toimepandud jõulupuu pidu kohta kirjeldus,  mis seletust nõuab. Halenaljakas on lugeda, kuidas  mõni meeS oma wiha nagu sellega waigistada püüob, et ajalehes mõne seltsi tegelasi ja tegewust mõne üksiku era wiha parast muStakS määrida püüab, ilma selle pääle waatamato, et ka teised selle all kannatawad, nagu keegi .piduline" seda TarwaStu laulu- ja mängu seltsi nimetatud jõulupuu pidu kirjelduses teeb. Kõige päält süüdistab pidu toimekonda, et kuulutuste järele pidu kella 3 ajal pidanud algama, kuna pidu wa kibeda ja kollase mõjul alleS t/z 7 ajal alganud. See süüdistus  on häbemata. NähtawaSte ei olnud .pidulise" pää kella pool 7 ajal weel mitte terwe, sest pidu pidi kül kell 5 algama; takistuste pärast awaS president seda punkt kella 6 ajal ja kella pool 7 ojal oli pidu täies jooneS ja kui ta silma seletus selge oleks olnud, siis oleks ta nägema pidauud, et kõik isteplatsid ja suurem  osa seisuruumid osavõtjatest taidetud oli, millest ka pidu kassa tunnistust andis. Üksi pidu piletitest oli üle 4V rbl. sissetulnud, selle pääle waatamata, et seltsi liikmetel prii fiSseaSte ja pileti hind seekord õige Väikene  oli. Et pidu seekord takistuste pärad 1 tund hiljem  pääle hakkas, oga mitte 3 ja pool tundi, nagu nimetatud  piduline kirjutab, ei ole just maa olude pääle waadateS ilma ime. Ka kollase kandilise kandmise, mis «vist õlle korvide  all mõeldud, on nimetatud .piduline" õige luulelitult  enesele ette kujutada püüdnud, miS aga tal sugugi  korda ei naita läinud olewat, sest keegi lugejatest ei wõi kahe mehe vahel .kwaSfi" korwi kandmisest, mis pudelite kaelade pääl selgesti lugeda oli, seda pilti järelaimata,  nagu see pidulise kunstlikult üleS Sritatud paaajuS  lihuniku poiste harja tapale vedamise sarnaseks kujuneS. Nii ka ei näinud selge silmadega pidulised kedagi koppelmeiStert taktipulgaga vehklemas, ega viit ametivenda pudelite ja klaasidega kuuse taga iStumaS, vaid kui pidu avatud oli, käifiwad lauljad ja cornetkwartett  mängijad vaheldamisi näitelava pääl laulmas. Nagu kuulsin, oli seltsi oma mängukoor, takistuste pärast, pidult ära jäänud, pääle mõne üksiku mängija, keS häda pärast enne pidu algust ka tantsul mängisid ja nende aset oli Tarvastu Saarel asuv kvartett täitma palutud, mille kohta siis nimetatud laim sihitud näitab olewat. Iga piduline, pääle nimetatud ühe, võib tunnistada,  et nimetatud kvartetti! kedagi taktilööjat ei olnud, ega ka viit ametit venda, vaid kvartetis mängisid,  pääle nimetatud .pidulise" mõeldava kappel- meistri, keS nähtawaSte suurem wihaalune on, neli ameti venda ;a üks ameti õde. Kui piduline ei suuda wahet teha naeSte- ega meeSterahwa wahel, seega ka pudeli ega pasuna wahel, sest kirju silmadele näitavad nad ehk uheo kollased mõlemad olewat. Kui ka mängijad tantsu ajal kwaSstga  suud niisutastwad, aga jõulupuu põleunse ja nõnda nimetatud päris pidu ajal ei nähtud seda nutte. Paale selle püüab piduline laulu ja mängu kritlserida  ja jõuab selle oususele, et laul kaS või esimeses numris olnud, aga mäng ei kõlbanud kuhugi ja pilkab mängus ettetulnud soolo kohte Tarvastu koerapmst jarwe häälega, mis hääled pidulisele vist Tarwastu mõisa ligidal eladeS lapsest saadik pää ajudesse on kulunud. Piduline ootaS wist vägevat suure koori mängu oma trummide ja trompetitidega. kes teda uimastuse võimusest üles oleks äratanud aga mitte vaigistavaid, mahedaid, tasaseid kokkukõlavaid iluhäälesid,  mis iga muusika armastajate tundmust wangiStaS ja õrnuse tundega täitis. See mõju.sai selgeks esimese töödega „Löschhorn Abendrnh'ega (Ohtu rahu), mis puhta ja armsa kokkukõla kui ka muusikasse puutuva nõuete poolest, pea kunstniku osavusega ette kantud sai, niisama Capricela Boudock Jdille jne. Kes oliwad siis need patuoinad kvartetis mängijad, kes nimetud pidulise les sugugi armu ei leia? Ei keegi muud kui Tarvas* tus tuntud kõige tublimatest mängijatest ja muusika tundjatest isikud. Uks, keS kauem aega Peterburgis Keiserlikus õuekooriS solistina mängimas on olnud; tema abikaasa, kes tuntud haa korneti mängijanna on, siis praegune Tarwastu mängukoori juhataja J. L. on iseäranis tuntud hää Clarinette mängija Z. T. ja veel paar hää muusiku annetega isikut, aga need ei kõlbanud nimetud pidulise meelest kuhugi, isegi mitte kord Keisrite  ja vürstide ees solistina mängija isiku soolo hääled, keda ta mõisa koerapoisi sarve häälega võrdleb. Wiimaks  õhkab piduline: »OH. Tarwastu, tõuse üleS omaS seltsi eluS ja kooridega!" AuuStatud piduline, ärge ohkage midagi Tarwastu seltside ja tooride pärast, lxst need on muidugi nagu iga üks teab, Eestis esimeses riaS, millest meil tunnistust annavad mitmedel võidupidudel saadud auuhinnad. —Piduline, ärge ohake mitte Tarvastu kooride nõrkuse, vaid oma väsimuse üle. Hans Reile, kohaomanik TarwaStus. Toim. täh. Wäga kahju, tui sõnumete saatjab asja paale mitte õige silmaga ei vaata, vaid asja ennast oma partei tuhina tallermaaks tahavad teha, ja toimetust  etfiradadele tahavad vedada. Meie arvasime esialgu koguni teise koori pääle, kus ehk vaevalt sarnast võib ette tulla, aga et mängimas on tähtsad isikud olnud, keS igal pool siin ümbruses suurt tähtsust eneste pääle on tõmbanud. siis kahjatseme selle üle väga ja soovime, et sõnumesaatjad iga kord aSja pääle piaks tõsise pilguga  vaatama, aga mitte era tujusid taga ajama. Teine õienduS. ,Sa!ala" 3 nr. kirjutas keegi pikalt ja laialt Tarwastu pidali tõbe üle, mis kohtuliku seletuse alla oli võetud, el pidali maja arst pidali tõbiseid laialiselt wäljaS hulkuda ja tööl lasknud käia. Nüüd kuuleme ustavalt poolt, et see asi 27 jaan. .s. a. Pokardis. VI rahukohtu eeS otsustamise all olnud ja kõik kaebtused pidalimaja arSti vr. hra Pallop'i waStu, pidali haigete wäljaS ja tööl käimiste pärast, tühjaks tehtud Pärnumaalt. Hallistest kuuleme, et W. Kariste vald olla ärkamisel, tahta Maru kooli ära kaotada ja selle asemele miniSteriumi kooli asutada. Ka Abja Perakitta olla selles mötteS ja tahta W. Kariste Maru külaga ühenduses ühist plaani läbi viia ja nõnda kahe valla kahe küla pääle ühist miniSteriumi kook asutada. Kui see mõte teoks saab tehtud, fiis wõime W. KariSte Maru ja Abja Perakülale aina õnne soovida, mis läbi nad oma pimestavaid kütkeid oma Slade ja soomutfid silmade paalt hakkavad maha puistama, ja kui .walguselapsed" päeva ajal kõndima. Wa « dra Põllumeeste seltsi tegevusest pole „Saka!a* lugejad ammugi enam midagi kuulnud. See pole seltsi süü, sest selts on ikka endist viisi agaralt tööd teinud, see pole ka kirjasaatja süüd, sest tema oleks seltsi tööst ka tahtnud teistele teatada, aga see on aja süüd: aeg pole lubanud teda kirjutada. Aga nüüd ometi ükskord —> 2S. jaan. pidaS WP. s. W. Vändra vallamajas 1904. a. juba teist koosolekut. 1904. a. eestseisusesse valiti juba varemalt vana eestseisus tagasi:  esimees A. Linde, abi K. Riimann, kirjatoimet. A. Jürgenstein, kaSsahoidja E. Tomson. A. Linde juhataS koosolekut. Sissetulnud kirjadest sünnitas põllutöö  miniSteriumi oma, milleS haa vilja seemne mu. rets emise üle nõuu antakse ja küsitakse, leiavad läbirääkimist.  Praegusel ajal, kuS magasi ait sunduslik asutus  on, on magasi aida vili nii mitmele mehele vilja seemneks. Et selles viljas sajad seltsid vilja segamine on, üks varem, teine hiljem valmiv, siis on ta külviks  täitsa kõlbmata ja kasuta. Magasi ait ei too mingit kasu, kasu karnitsatest hoolimata, sest magasi aida 56 S a ? a l a Xs 5. 1904