* Tallinnast. Kahjutasumise asjus, mida endised kõrtsiomanikud oma kaotatud kõrtsipidamiss  õiguse eest kroonult nõuawad, kirjutatakse  „Düna-Ztg.'ile", et rüütlimõisate omanikkude  poolt nõutama kahjutasu hindamiseks seatud kommissionile kuni 5. januarini (s. o. selleks määratud wiimase tähtpäewani) üleüldse 657 nõudmist 1403 kõrtsi kohta ära olewat antud. Mõnes niisuguses nõudmises nimetatakse  üksnes soowitud kahjutasu suurust, teistes nimetatakse kõrtside endiste tulude suurust, ilma et nende tõenduseks mingisuguseid kirjalikka tunnistusi juurde lisatakse. Kommissionile antud nõudmised saadetakse aktsiisiwalitsuse sellekohaste ametnikkude kätte ja säält jälle maksuinspektorite wõi talurahwa-kommissäride kätte läbivaatamiseks, kas nendes nõudmistes  kõrtside sissetulekute kohta awaldatud armud ka tõe põhjusel seisawad. Selle kommisfioni töö saada wististi meel selle aasta lõpuni edasi kestma. -o- Rakwere linna eelarme 1902. aasta paale arwatud sissetulekute ja wäljaminekute kohta on järgmine: Sissetulekud 15067 rbl. 33 kop, wäljaminekud  15067 rbl. 38 kop. Üksikute asjade wiisil ära jaotades saab tähendatud eelarwe järgmise, kuju: Sissetulek: Liitumata waranduse päält 3012 rbl. 56 kop. Kaupluste päält 4533 „ Koerte päält 25 „ „ Poslinid 20 „ -- „ Linna warandusest ja kruntraha 4472 „ 82 „ Tapamaja üür 450 „ „ Haigete rawitsemine j. m. 2450 „ „ Mitmesugused sissetulekud 55 „ „ Summa: 15067 rbl. 88 kop. Wäljaminek: Ametlikkude asutuste hääks 90 rbl. 11 kop. Linnawalitsuse ja waestelaste hääks 3170,, 77 „ Sõjamäe kommisfioni korteri ette 1210 „ „ Linnapolitsei ülespidamine 1925 „ „ Tulekaitse-seltsi ülespidamine 200 „ „ Linna tarmiliste tööde ette 1173 „ „ Tapamaja ülespidamine 150 „ „ Rahwa hariduse pääle 1425 „ „ Linna haigemaja ülespidamine ja arstlikud kulud 4044 „ Kroonumaks linna liikumata waranduse  päält ja rahukohtu ülesp. 75 „ „ Linna majandusime wäljaminek: uulitsate prügit. j. m. 1236 „ „ Mitmesugused wäljamineküd 369 „ „ Summa: 15067 rbl. 83 kop" -X. „ Eesti Postimehe" 52. numbris minema a. kirjutab hra -o-, et pmnatoop maksta ainult 7 kop., aga mitte 11 kop., nagu keegi herra olla seda ette armunud.  Hra -a- sõnumi õienduseks on mul järgmist teatada: Rakwere piimawabrikus maksab piima toop 7 kop. Keegi naesterahwas toob mulle igapäew ümbrikust  toobi piima ja ma maksan talle selle eest 1 rbl. 20 kop. kuus. Seega tuleb mul iga päew piima toop II kop. maksma. Minema! talmel aga käis wabrikupoolt  piimamees mööda linna ja kandis igaühele piima  kodu kätte, kuna tänama talmel wabriku piimamees enam ei käi, ja sellepärast käigu igaüks ise wabrikuft piima toomas wõi palgaku teist, kes kodu toob. Ülemal antud, õienduse oleme küll oma lehte mahutanud,  aga ta tõendab ainult meie kirjasaatja -o- sõnumit, et Rakwerest sooja pnma toop ikka 7 kop. eest saadawal on. Kui palju keegi oma käskjalale waewatasu maksab, see ei puudu ju piimahinnasse. -t. Wiljandi nõnda nimetatud ..parunilaadal",  mis suure ..küünlajaarmargi" eel 25. januaril ära peetakse, ei ole suurt üleüldist Lähendust, nagu ka tänawu jälle näha oli. Hobustega, keda kaunis rohkel armul kokku oli toodud, kaubeldi õige elawasti, ja nende eest kuuldi ka kaunis kõrget hinda küsitumat. Lina hinnad on weidi tõusnud: hää hofsdreibandi eest maksti kaks rubla leisikast ja ristna linast kaks ja poo! rubla. Linahindade üle ei wõi praegu nuriseda, üksnes alamad sordid on hästi odawad. n. Paistust Sügama lume pärast on metsloomad  ja linnud hädas. Jänesed on rohtaedades  palju õunapuid koorest paljaks närinud. Orawad tegiwad metsades suurt kahju. Käbide puudusel sõimad nad kuuskede ja mändade noored kaswusõlmed ära, iseäranis neil puudel, mis lihawasti kasmanud oliwad. Karta on, et puud sellepärast ära kuiwawad. Jõuluajal oliwad sulad ilmad, mis paljudel mee puuduse lõpetas. —B. Helme Põllumeeste Seltsikoo s olekul 30. dets. m. a. pidas seltsiliige E. Timpmann sooheinamaade  parandamise üle kõne. Kõneleja oli juba 15. aasta eest oma mätliseid heinamaid, mis enne niiwiletsad olnud, et heinategemise waewagi ära ei olla tasunud, kraamidega tuimaks laskma, kändudest ja mätastest puhastama hakanud ja jõudnud nende parandamisetöödega  mööda läinud sügisel lõpule. Wiimastel aastatel  olla ta järgmisel, paremal musil toimetanud, mis wähem tööjõudu tarwitada.- Mättad, mis enne ära meetud, saamad katki raiutud ja nõnda maha seatud, et samblased seliti ja heinakandjad kaswamise järele aukude ja lohkude sisse tulemad. Puud ja kännud pandakse ärawedamiseks hunnikusse, põõsad, sookaela, jõhwikate ja muud marred ja kõik, mis põletusmaterjaliks ei kõlba, saab kütisena ära põletatud ja heinamaa rammuks laiali laotatud. Kus heinamaa just lahja ei ole, nagu ka niisuguste kohtade pääl, kust rammus mesi üle jookseb, mis aga siisgi sammalt kasmatamat, olla äestamine ja ka heinaseemne külmamine kasulik, lahja sooheinamaa pääl olnud need tööd aga täitsa asjata. Ka heinamaade kündmist pidas kõneleja kahjulikuks.  Kraamide õigel musil lõikamine on tähtjas asi heinamaade parandamise juures. Kraamid ei pea mitte mäelt alla poole, maid pikuti sood wõi heinamaad  mööda käima, sest et niisugused kraamid aluspõhja  mett p nemini enestesse mötawad ja on nende abil hää heinamaad niisutada ja rammutaba. Üleüldse  olgu kõik põldude ja muud kraamid nõnda kaewatud, et nende abil mett heinamaa pääle mõiks juhtida, mis heinamaad wäetab ja saaki rohkendab.  Tihti kaewatawat niisuguseid kahjulisi kräawisid, kus mesi hüpates alla poole weereb, kuna kuiw ja lahja heinamaa, kuhu wõimalik oleks olnud mett pääle lasta, kõrwal jänuneb ja lahjalt kurdab. Kraamid peawad üleliigse niiskuse ja külma aluspõhja mee ärasaatmiseks  tingimata olema, kus aga niiskuseseis korraldatud,  sääl on mee päälelaskmine mäga kasulik, olgu see sooheinamaa wõi lahjaks jäänud kuiw pönt. Kuima, läbiraskja aluspõhjaga heinamaal mõjuda mesi 60 Lesti postimees.