mõned haljad lehtpuu wõsud läbi kitsa haugu, mis paksult sennaettekaSwanudoliwad, suure waewaga jõudis Willemann säält läbi pugeda  ja ta oligi neist igawatest ja koledatest  haua koobastest wäljas. Ta seisis aga ühe päratuma kõrge kaljumägcstiku  otsas, mis nii järsk näis olewat, et säält kudagi moodi alla ei wõinud pääseda. Ümberringi seisiwad ilmatu kõrged ja häkilised  kalju ladwad, mis päikestki ci lask nud tema pääle paista. Willemann pidi ehmatades tunnistama, et siit kudagi moodi wõimalik ei olnud alla päästa; ta tahtis juba koopasse tagasi tungida, et uutwäljaminekut  otsida, kui siiSgi üks kitsas lõhe temale silma puutus, mis kalju latwade wahel wiltamisi teine poole wiis. Suure waewaga püüdis ta seda mööda edasi saada, warsi aga löppeS see otsa ja paljas sile kalju seisis Willcmonnst ees. See oli üks kole ja kardetaw koht, sest Willemannll seisupaik oli nii kitsas, et see kõige wähem määratus teda oleks wõinud alla pillutada, kust paari saja jala sügawussl, terawad kalju serwad temale wastu hirwitasiwad ja kukkudes koledat surma ähwardasiwad. Paljast kalju seina mööda käega kabades, puutuS tal käsi ühe raud ahela külge, mis kalju sisse rõngaste abil kinni pandud oli ja ümber terawa nuka teine poole näis wiima. Kalju sisse raiutud armid näisiwad  jalgade toetuseks olema. Ei aiianud muud, kui Willemann pidi säält edasi püüdma,  mis küll ivaga kardetaw oli, sest kalju hoidis wecl ülewelt walza poole ja ta pidi ainult ahela abil ilmatu sügawuse kohal rippuma, kust alla kukkumine hirmsat surma ähwarvas. Ometi jõudis ta õnnelikult selle wiletsa tee lõpule, aga ometi polnud ta kauge ltgi meel pääsenud, sest nüüd seisis järsk kalju sein, nagu walatud tema ees, kus enam mitte ainustgi armi ega köe tuge toetuseks kulges ci olnud. Üks rippuw ahel, mis Willemannil silma puutus, pidi teda wist alla wiima- Ruttu rabas ta selle peusse ja hakkas ennast pilkamist alla poole laskma. See oli üks kole ja kardetaw tee, aga Willemann jõudis siisgi õnnelikult selle lõpule. Väsinult püüdis ta terawa kal.udc wahel edasi tungida, kus wähe lagedam koht, tema srwates õige tee wöis olla Ta ei olnud aga meel kuigi palju edasi jõud- uud, kui üks hirmus suur ja kole kalju pragu, alt pime nagu põrgu põhi, wist mitu sada jalga sügaw, tema ees seisis. Üks nõrk ja kitsas traat sillakene pidi teda sellest üle aitama, aga ka see tee läks ilma õnnetuseta korda ja nüüd pidi Willcmann meel tükk aega kõrge ja häkilise kalju latwade  wahel, õige waewalist teed edasi rändama.  Wiimakg ometi jõudis ta ühe lagedale  platsile wälja, kus rohi ja mõned lehtpuud kaswasiwad. Päike seisis homikuscl  taewa külg s ja suure rõõmuga teretas  Willemann lahket päikem paistust. Nüüd nägi Willemann ära, et ta ühe kõrge mäe rinna pääl oli. mis meel kolm kuni neli sada jalga maa pinnast kõrgem mõis olla. Mäe külg. mis mitmes kohas wcel järsk näis olewat, oli wäga kena halla puude ja wosud ga kaetud, ümber waatus oli wäga kena, kus l hemal seiewad metsad ja lagedad, kui kaardi paal, tema ees seisiwad See pilt oli aga põhja ja õhtu poolt küljest tema silmade eest täielikult ära marjatud, sest et sääl tema pää koha! kole kaljustik kõikus, mis Willemamri jüd-me we.lgi hirmuga wärre-na pani Wasmult langes ta halja muru päüle maha ja ta pidi tundma, kui haa puhkamine  niisuguse wilctsa te. käigu järele on- Waikne kosutaw õhk lchivis tema pää ümber  ja wäh aja järele suikus ta magusa une hõlma. Mitu tundi kulus ära, euue lui Willemann  jälle ülesse ärkas. Päike seisis ju lõunas, all orgudes walitses täis woikuS, sest palawus oli kõiki marjule sundinud pugema. Siin ülewel oli aga weel kankaanis  wilu olla ja Willemann wõttis nõuks, siin ära oodata, kuni all üge lõuna palaw mööda läheb. Ta hakkas omas mõttes, rehknungi pidama, kus kohalt ta nüüd olla mõis- Ta ei wõinud aga sugugi enam aimata, kuS kohal see paik olla wõis, kust Z.nro teda nende koobastesse sisse juhatatanud  oli ja kuhu nad ise teda ootama oliwad jäänud. Kas nad ikka weel t> da sääl ootasiwad? Wist mitte, sest nagu ta arwas, oli ta juba terwe öö ja päewa ära olnud. KuS pidi ta aga nüüd jälle Zairoga  kokku saama ja kui ta ei saanud, kuhu poole pidi ta siis pöörama? See küsimine oli w.iga kohalik, aga mis see aitas. Ta hakkas peaaegu kahetsema, et ta siia wa randuse kambrisse sisse tunginud oli ja mõistis Z nrole süüd, kes seda nöuu temale annud, aga hu k kallid kiwa ja pärlid, mis Uskudes sätendasid, surusiwad need mõtt d tagasi; ta wõttis nõuuks, ise omal nõuul ja jõul kuni Benaresse linnani rännata, mis küll kardetaw oli, sest et tee, mis läbi metsade ja pilliroo rägastikude wiis, temale jundmata oli, kus weel päälegi kiskja metsaliste eest sugugi julge ei wöinud  olla (Järg tuleb.) tcmbril Lümada wallalaeka ivargus otsustada. 8. Ja». 18S8 saj Saaremaa kreispolitsci teotuse, et öösel waStu 3, Jan Lümada wallawalitsusc laegas  hoiuwõlwist lukumurdinise teel ära olla -varastatud.  Kreispolitsei leidis asjaloo sündmuse paigal järgmise olewat: Nimetatud paewal pidi endine wallawanem Jüri Ratas oma uuele järeltulijale  wallalaeka ära andma, kuid see ci -võinud sündida, sest et laegas ööse! enne seda, nagu Ratas  seletas, wõlwialuse seest ära -varastatud. Ta leidnud raudse ukse muukrauaga awatud olewat, kast, kus ruhalaeka wõti sees, olnud lahti muriud ja kastist terme laegas ära wiidud. Waras olnud  -vallamaja kantselei aknast sisse tunginud, mis otstarbeks ta 2 aknaruutu ära purustanud. Kuna Ratas juba kewadcl ühe wõltsimise pärast süüdlaseks tunnistatud, seisis ta 21. Sep. siis wallalaeka ivarguse ja wollaraha raiskamise pärast  kohtu all. Suure agarusega ja imestamise wäärt meeleterawusega kaitses ta ennast, nagu „ArenSb. Wochenbl." teotab, ise kohtu ees. Kuid tunnistused käisiwad nii raskesti tema waslu, et ta ennast süüst puhtaks ei saanud pesta. Kui 15 tunnistajat üle kuulatud, pidas kohus aru ja kuulutas siis otsuse, mille järele Jüri Ratas õigused kaotab ja aastaks -vangiroodu läheb. Maakaitsewäcliste harjutused- Liiwimaa  kubermangu wäekommisjon on 1901. aastaks I. klassi maakaitsewaelisiele, kes 1900. aastal kohalikust maakonnast kokku on kutsutud, harjutused 4 nädala pääle kinnitatud: I. järk 3. Mail ja II- järk 3tl- Augustil. Jurjewist. Mõlemad Juudi üliõplased,  kes Luthcruse usu öpekonda astusiwad, on nüüd teiStcöse õpekondadeSse seatud üks arstiteaduse, teine õiguseteaduse osakonda. Kursi õpetaja G. Punga asjus kuuleb  „Post." mõnel pool olla kahtlus tõusnud, kaS öp. Punga pääle pandud karistust kõige kõrgema armu läbi nõnda palju on kergitatud,  et õpetaja Punga ainult 1 aastaks ametist ära jääb ja selle järele jällegi oma kohale saab. Nüüd saab Postim. kindlalt poolt teate, et õp- Punga pääle pandud karistus tõesti I aastaseks ametist äraolemiseks ehk fuspenfioniks ümber on muudetud, nii et õp- Punga kahtlemata oma koha jälle kätte saab. Postimehes teatatakse Kursist, et sääl üks mees, kes wara poolest wüga rikas,  terwe koguduse tahtmise kiuSte õpetaja Punga tagasitulemise wastu tahlwat töö tada kaotagu tema kas wõi oma terwe waranduse. Sellele rikkale ja wõimsole isandale ei meeldiwat õpetaja Punga mitle sugugi, sest et tema selle isanda upsakusele julgenud wastu astuda. See wõimu-ahnc mees, ütleb „Postimees" ei saa küll mitte oma sihile, kui ta ka oma ivuranduse kaotaks. Sest õigust ei suudeta meie päiwil rohke raha abil ära määrata. Jurjewi Eesti Käsitööliste abiandmise  Selisi uus laiendatud põhjuskiri on neil päiwil sisemiste asjade ministeriumist kinnitamata tagasi jõudnud. Koguni ootamata  on see, ütleb ..Postimees", et ministerium  omalt poolt põhjuskirjasse nõudmise üles on pannud, et seltsi asjaajamine /rK.ioiiponsuoAeoo ja kassapidamine Wene keeles peaks sündima. « Tallinnast- Tallinna Wene walitsuse alla saamist, mis Harku mõisas 29. Sept. 1710 kuulutatud allaheitmise läbi sündis, pühitseti meie linnas, nagu harilik, Mihklipäewal  jumalateenistusega Lutheri usu kirikutes. Alaealiste kurjategijate hoiumaja Magasini uul., Juudi surnuaia lähedal õnnistati pühapäewal, 1. Okt. ära. Õnnistamist  toimetas, protojerei Tisik Wene õigeusu  ja õpetaja Wieckmann Lutheri usukombe järele. Uus hoiumaja on kahekordne awar hoone töökodadega käsitöö õppimiseks, Möndasugust. . Hiina wanad sõnad. Kui tahad sugulastega  hääs sõpruses elada, siis anna neile alati kaupa mõlgu ja ära nõua raha. Köigcparemine lukkus on see uks, mida lahti wõib jätta. Kui täht tahaks, siisgi ta kuud ei suuda awitada. Õpetlased räägiwad  raamatutest, aga lihunikud sigadest. —> Iluasju ostetakse kõige pärast ja müüakse  kõige enne ära. Kui sa ennast ei taha laSta petta, küsi kolmes poes, mis asi maksab. Suuri rõõmusid ostetakse suurte walude läbi. Mandarini tohib petta, ei tohi aga teotada. Wangimaja uksed on ööv ja päewad kinni, siisgi on wangimajad inimesi täis; templitel on uksed  alati päewa lahti, aga siisgi on templid tühjad. Sõjamäge toidetakse tuhat päewa, et teda pärast ühe päcwaga ära tarwitada. Kõige targem naene püüab alati omale kõige lollimat meest leida. - Muhamedi usulisi elab maailmas 196500000 inimest. Nendest elab JndiaS 98 millioni, Hiinas 20 millioni, Afrikas peale 36 millioni. Muist elab Europas, Weike Aasias ja meel mujal. Tululikud juhatused. Musta sõstra lehtedest saab palju parem thee kui Hiina thee on. Lehed tule« wad acgsaste kewadel noppida, km nad noored on, juba juunikuus. Lehed ja ladwad  lahutatakse paberi peale ja kui» watatakse leiwaahjus ehk pliidi peal ära. Kuiwatult hoitakse neid kaane all kuiwas paigas, et ära ei hinga. Selsamal wiisil  kogutakse maasika lehti theeks. Need theeweed ei kihuta närwisi nii kui Hiina th e, waid jätawad lahke, hea tundmuse järele. - .N 41 Saarlane 1900.