ma. Kes tööle ei haka, arwatakse ametist lahkunuks. Wist selle käsu tõttu on ka meie postkontori ametnikud tööle astunud. -- Räägitakse, et praegune postikvntori ülema abi Kuresaarest ära minna. Linnas korjati allkirju, et tema astmale üks siinse postkontori ametnik tähendataks, kes Kuresaarest pärit ön ja kohaseid keeli mõistab. Meie awaldame tungiwat nõudmist,  et räägitawat soowi täidetaks. Elu on näidanud, missugust raskust see rahwale sünnitab, kui ametnikud kohaseid keeli ei mõista, iseäranis meel posti pääl, kus rahwak'  kõigerohkem ametnikkudega tegemist on. Oklobrikuu 17. püewal kuulutatud uus ' riigipõhjuskord ehk konstitutsion määrab muude õiguste kõrwal kodanikkudele ka koosoleku sa ühinemise  mabaduse. Seda «vabadust oma kasuks pruukides astusiwad mõned Kurcsaare kooliõpetajad  orgonisolsion-komitee nime all kokku, et meie wiletsate kooliolude seisukorra parandamiseks kõiki kooliõpetajaid ühisele tööle üles kutsuda, milleks edaspidi üleüldist kooliõpetajate ja rahwaasemikkude koosolekut wõi mlitingit toime panna. Pühapäew, 13. nowembrii, oliwad nimetatud komitee palwe päälc mitmed kooliõpetajad ja paar «vallakirjutajat ercnviisil Kuresaarde tokku tulnud ühist tööplaani esialgselt «välja töötama. Läbirääkimised oliwad elawad ja awoldasiwad kooSolejate tõsist asjakorra arusaamist ning waimlist küpsust ja jõudu. Harutusi  peeti järgmise päewakorro järele. I. Koosoleku omamine. 11. Juhataja «valimine. IL. Kõneained : 1) Kas täidab praegune kool oma ülesannet ja kui ei tema puudused. 2) uue kooli projekt.  3) ajutise programmi «väljatöötamine 4) miitingi kokkukutsumine. S) missuguse seisukoha peawad kooliõp. oinale politikas wõtma. 6) kooliõpetaja  kohused rahwa politiiise silmaringi selgitamises. 7) kooliõpetajate ühisuse elule kutsuduseSse  aStuinine. g) kesktoimekonna «valimine. 10) kejkloimekonna juurde poliülise ja majanduslise  sisuga raamatukogu asutamine. 11) kulude korraldamine ja 12) ettepandud küsimuste selgitamine  Koosoleku harutomistest see kord mitte pike- rääkides tuleb niipalju nimetada, et kõigis ettetulnud küsimistes koosoiisad pea ühisele-otsusele jõudsiwad, .ainult küsimised! kas peab Weuekecl üksi õpcalncks olema, wõi ka „koolikeeleks" saama? ja kas usuõpetus peab sunduslikuks jääma, mõi üksnes laslewancmate ja kooliõpetaja nõusolemisel erawiisil õpetatud saama  ? ja meel kes koolisi rcwideerima peab? jäiwad lahtiseks ja üliüldise koosoleku otsustada. Otsustati S. ..detsembril kooliõpetajate miiting kokku kutsuda ja ivaliti 6-liikmelinc toimclond, kes senini asju korraldab ja miitiugi päewakorrg/ kokku seab. / . . Uued linna wvlimeesie waiimised on warsti käes. Nende.isikute nimekiri, kellel õigus on Ivalida ja walitud saada, on juba wälja jagatud. WalmiSlagu siis Eesli walijad ennast juba warakult  ette selles küsimuses, keda ivalida. Sest lähemas  tulewikuS tahame Eesli watijate esialgse koosoleku kokku kutsuda kandidaatide nimekirja kokku seadmiseks, ja siis oleks tormis, et walijad selleks juba cttewalmistaiud oleksimad. Sõna „demokraatia" tuleb nüüd sagedasti  kõnes ja kirjas ette. Kõigil pole aga mitte selge, mis see sõna õieti tähendab.  Mitmed pidawad seda nagu kardetawakS  sõnaks, mis rahwast mässule ajada jnd. Sõna„de»iokraatial" ei ole aga mingisugust  paha tähendust. .Ta tuleb Kreeka keelsetest sõnadest „demoS'i- rahwaS ja „kratoS" walitsus, wõim, ja tähendab rngiwalitsuse korda, millest rohwas osawõtab.  Demokraatlane on siis sarnase korra poole hoidja isik ja demokraatlised lihtsused pilüawad sarnase korra kättesaamise  ja, maksmapanemise hiiäts töötada. Demokraatline riigikord wõih olla kas 1) konst i tu tsion i I i n e wõi 2) wabariikline, selle järele, kaS riigipääks keiser on, ehk rahwa poolt wolitud riigipresident.  Demokraatlik-konstitutsioniline riigi kord on seega niisugune riigi sissesead, kus keiser riigipääks on, rahwas aga riigisisemist elu korraldab, uusi seadusi annab snd. - Sel ajal, kui nekrutid linnas oliwad,  et siit ..Konstantiniga" ära sõita, sündisiwad nende poolt mitmesugused korratused.  Pääasjalikult lõhuti majade aknaid sisse/tehti kära jnd. Aknaid lõhuti mõisniku kojal, mõisnikuklubil, kahe arsti juures, kes yekrutite wõtmise juures tegewad on ja ka paljudel eramajadel. Kuid kõike seda lõhkumist  ei wõi mitte nekrutite süüks lugeda. Sest nekrutite rchnungi pääle lõhkusiwad ka mitmed  linna uulitsapoisid erainimcste aknaid, nende seaS ka, kahjuks,mõned gümnasiumi kaswanditud.  2t- nowembri pärast lõunane aeg ähwardas üsna kardetamaks minna. Hulk nekrutist oli turu pääle kokku korjanud ;a oltwad ärritatud olekus- Poed pandi kinni. Siia kutsutud soldatid ei jõudnud korda mitte jalale seada. Kutsuti randwahid hobustega.  Nende ilmumisel lüisiwad nekrutid turu päält laiali- Selsamal õhtul käinud  üks liik nekrutist linna ligidal olemas Kudjapää mõisas ja sünnitanud sääl mõndagi halbtust- Mõned saanud sääl juures haawatud, sest et mõisaomanik tuleriista  tarwitanud. Ka ei tahtnud suurem hulk nekrutist ..Konstantiniga" mitte ära sõita- Nõudnud, et kroonulaew neile järele saadetaks- Ka nõudnud nad söömaraha selle aja eest, mis nad pärast lusuwõtmist kodus olnud. Pärast poole jäiwad suurem hulk ometi rahule ja sõitsiwad 23. nowembril  ..Konstantiniga" Riiga- Ainultwäike osa läinud kodusse tagasi- Roomasaare sadamasse käis nekrutist Karskuse Seltsi muusika koor saatmas. Nagu räägitakse,  olla nekrutist mõned isikud müssumõtetels  ässitanud—  Oma wiimasel reisil on „ Konstantin" õnnelikult Riiga jõudnud. Nekrutid on laewa pääl olles, kui ka laewalt äraminnes rahulikud olnud. Kaarmalt Kiriku konwent tegi oma miimasel koosolekul orjuseks tulewat suwel kirikumõisa maid ümber mööta ja kiriku järel olewaid Hübja küla maid krunti panna, mille tarwiS ta kiriku kassast 500 rubla määraS. Maade kruntimöõtmine /on Saaremaal tarwilik asi ja sellepärast wäga soowitaw, sest see läbi saab üks suur kitsendus, mis tükeldatud Maapidamine  sünnitab, talupoegade õladelt ära lükatud. Siin on arwamine maad wõtmas, nagu oleks Loona pool mäss tulemas, mille eesotsas Loona wallawanem olewat j. n- e. Niisugune jutt on ka linna ja mujale laiali kantud. Ka salakaebtusigi on juba selles asjas nimetatud wallawanema pääle tema otsekohese ülema ette toodud. Nende juttude kohta peab tõtt üteldes tunnistama, et siin mitte ainult sääsest elawanti poole tehtud, waid paljast wilu swarju) juba kardetud, sest midagi mässu sarnast ei ole siin kuulda ega näha olnud. Küll on agä siin pool wiimasel ajal mõned isikud enesele nõgu kohuseks teinud, kõiki „küla uudisekcsi" kuumalt ja „maitseni  alt" mõjuwamale poole ette kanda. Niisuguste kolmanda ehk neljanda küeläbi saadud külajuttude ja nende uskumise milt ongi „Loona mäss." Mässust kõneled  peaks aga niisama ettcwaatlik oldama.  nagu tule ehk terariistaga mängides- z z?speeti 26 nowembril rahw akoosol  k. Peeti kõnesid ja harutatud  puewar isimusi Pääle 1000 in. oli koos Tulemas numbris pitkemalt. Karjast. Triigi mõisas ehitatakse praegu lauas aagimis e wabrikut, mida Triigi ja Parasmetsa mõisa omanikud oma kulul ja Meister  hr. A. Saare juhatusel tahawad uuest aastast  tõotama panna, hukatusel auru, pärast tuule jõuul. Sääl juures tahetakse aga ka elektrit koguda,  nii et sel juhtumisel, kui tuult ei ole, elekter käima pannakse. Kui asi hästi läheb, siis plaanitakse  elekrit ka majade «valgustamiseks tarwitada. Wabriku pääl saab «valmistatud: tammepuust parket-põranda materjali, kuuse ja männapuust laudi ja plankusid ning Soome katuseptlpaid. Niisuguse etlewõtts üle wõib ainult rõõmustada. Sest meil on metsa küll, aga stiajani miidi see kõik Saaremaalt ära. Uue ettewõtte läbi wõib saarlane ka midagi töö läbi teenida, ja loota on, et sääl ka paremat palka maksetakse. Harilikult on ju meie tööpaigad kuulmata madalad. Ka saab selle uue ettewõtte läbi «võimalikuks tehtud, et meie Saaremaalt nüüd katusepilpaid saada wõiine, mis meie euue Soomest tooma pidime. Wabanik. 7. nowembril käis Saaremaa koolide inspektor siinseid walla koolisid rewideerimas.  See oli üsna uudis. Sest paljudes meie külakoolides ei ole inspektor-meel mitte jõudnud käia, ehk küll Saaremaal juba 17. aasta eest oma inspektor määrati. Kalasaak oli sel sügisel põhjapool randades hääpoolne- Ometi maksab praegugi meel räimskülimet 40—50 kop—  Talwe-kuu esimeste päewäde sees oli kreistohter ja kohtuuurija siin, etühe.lapsukese  surnukeha järele saadata, keda kordnik lopseema juhatusel metsast üles leidnud. Metsküla kabel (abikirik) on nüüd enesele alatise ettelugeja saanud. Terwe suwise aja ei olnud kabelis ettelugemist, mis wanemate inimeste kohta, kes kauge tes pärast kirikusse minna ei wõinud, hästi pahasti mõjuw oli- Walgast. Walga linnas awati 6. skp. politiline ühisus, mis järgmise põhjuSkirja alusel töötada tahab: Walga demokraatiline  ühisus: Z I Ühifuse eesmärk.  Ühisus tahab täieliku kodanliku wabaduse ja demokraatlise walitsuse wiifi maksmapanemiseks ja kaitsmiseks kaasa töötada. Z 2. Ühis u s e tege w u s. Oma eesmargi poole püüdes tahab ühisus: u) rahwa seas arusaamist täielikust kodanikumabaduseft  ja demokraatlisest walitsuse wiisist sõna ja trüki läbi laiali laotada; I>) walitsusele asjakohaseid näpunäiteid ja nõudmist cttepanna ja nende walitsuse talituste wastu protesteerida, mis demokraatia  põhjuSmõtete wastu käiwad ; o) oma ettepanekute, nõudmiste ja protestide toetuseks  tarwilisel korral streikisid ja boikottisid  organisterida. tz ij. Ühisuse liikur  ed. Ühisuse liikmeks wõib igaüks olla, kes demokraatia põhjuSmõttc poole hoiab ja selles pöhjuSkirjas tähendatud liikme kohuseid  täidab ja kelle liikmeks astumise wastu teiste poolt põhjendatud protesti awaldatud  ci oie. Z 4. Liikmete kohused. Iga liige maksab Ühisuse tegewuse hääks oma waranduSlise seisu järele mitte wähem kui 10 kop. luus liikmemaksu. Ühisuse liige ei tohi demokraatia põhjusmõtte wastu töötada ega tallitada. Ühisuse liige on kohustatud igasuguse kodaniku wabaduse wõi rahwa õiguste kitsenduse püüde üle Ühisuse juhatusele teadustama. H 5. Liikmete,  õiguse d. Ühisuse liikmel »on õigus Ühisuse juures kaitset otsida, kui tema kodaniku lvabadust kitsendada püütakse. Ühisuse liikmel on viguS Ühisuse hinnalistest  toimetustest poole hinnaga osa wõtta ja Ühisuse poolt wäljaantud trükitöösid poole hinnaga omandada. H b. Ühisuse M 48 Saar'l a n e 1903