desse emakeele tarwitust nõuab, waid see on täieline riigiwalitsuse püüete täitmise nõudja, ja nimelt, et oig ns igaS asjas troonil istuks. Nõnda on meel paljude muude asjade juures lugu, kus meie juures scparatismust säält otsitakse, kuS teda sugugi ei ole. Üleüldse ei wõi EeSti rahwast millesgi asjas selles süüdistada, et tas separatiSmuse mõte maad leiaks. EeSti rahwas on üks uStawamatest Wene riigi alamatest. KeS Eesti olu tunneb, teab, et see mitte tühi sõna kõlin ei ole, waid et see põhjendatud tõsi on. Eesti rahwas ja Ecsti maa teab, mis Wene tsaarid temale on kinkinud, ja sellepärast awaldawad nad seda tänu Wene tsaaridele oma tru riiv  us e läbi. Põlastaw on sellepärast niisuguseid  mõtteid leida, mis Eesti rahwast ehk tema tegelasi scparatiSmuses süüdistawad.  Kes seda teewad, on niisugused isikud, kes kuuldes ei kuule, ega nähes ei näe, waid kes sarnast lori ainult sellepärast  kirjutawad, et neil midagi kirjutada oleks, ehk et neid mõnes kohas tähele pandaks.  Tõtt niisuguste sees küll leida ei ole. Imelik oli meil ka sellepärast «Teataja"  programmi lugeda, milles ta teatas, et tema ülesanne olla. Eesti rahwast Wenemaaga  lähendada Nagu juba ülemal pool tähendasime, on Eesti rahwas truu Wene riigi alam, ja meie waenlased ei wõi meile ühtegi näitust ette tuna, millega nad seda ütelust ümber lükata wõiksiwad. Mis poolest tahab siis „Teataja" Eesti rahwast Wene rahwaga lähendada? Kus lähendamist  teha tahetakse, sääl peab eemal ole- mine aset wõtma- Ja kui „Teataja" Eesti rahwast Wenemaaga lähendada tahab, siis tunnistab ta seega awalikult, et. Eesti rahwas Wenemaast eemal on. Et aga Eesti rahwas üks kõige truuwimatest Wene riigi alamatest on, siis on „Teataja" siin juures Eesti rahwa „teotajaks" saanud, kes armulise Riigi Isa auujärje ees Eesti rahwast wüga pahaS asjas on kahtlustanud. Wõib olla, et mõnel pool teatawates ringkondades separatismuse mõtteid wõib olla, aga Eesti rahwa juures ei ole niisuguseid  mõtteid mitte leida, sest kõik Eesti rahwa liikmed on tänulikud truuwid Wene riigi alamad. Ll. Julia parajasti tädi Riekele, kes sellest, et Friederi poolt meel ikka ühtegi aru ci olnud tulnud, haigeks jäänud oli, kaerajahu  supi keetis. Otsekui kõuepilw tormas tädi kööki ja kisendas erutusest tumepunase näoga. Tõmba omale ruttu parem kleit selga ja pese käed puhtaks, keegi ootab all toas sinu pääle, siis ähkis tema pool hingetult,  tee aga nobeSti ja tee omale õige lahke ja armas nägu, kuulsid sa? Mikspärast ma siis alla tulema pean? päris Julia rahuliselt. üks naesterahivas minestas sääl ära, Loo temale klaas külma wett! Proua Minna enese meelestgi oli tema põhjus halb olnud, aga temale ei olnud midagi kohasemat meelde tulnud. Lõõtsudes istus tcma oma wüera kõrwaS  sohwa pääs, kui uks pikkamisi lahti tehti ja noor neiu külma wce klaasi taldreku  Ml hoides, läwele ilmus. Julia ei olnud tarwillseks pidanud minestanud inimese  awitusele minemiseks uut kleiti selga ajada, waid oli nõndasama kui tema oli ja seisis, tulema pannud. Proua Nordau, kes aimata ei täädnud, et Julia teda haigeks pidas, wahtis Juliat warjamata imestusega oma silma klaasi läbi. Jah, nüüd sai tema asja püüle aru; tema tundis oma poja iseäranis peenikest ilutundmust,  tcma enese kaswatud ja äratud see tundmus jn oligi. Ja seda õitsewat iludust nõudis tema waene, õnnetu poeg enesele? waene laps! Tema laskis klaasi wajuda ja lõi silmad Julia waate eest maha kui wee klaasi temalt wastu wõttis. Mina tänan teid, armas laps. Armulisel proual on juba hoopis parem, tähendas tädi Minna. Ja, aga kas teie ei wõiks silmapilguks seia meie juurde istuda? päris proua Norban imestades, et Julia kohe toast zvälja minema hakas. Mina, nimelt tahak- sin teile tänu awaldada, rääkis tema, Juliat enese kõrwa sohwa pääle tõmmates, mina tahaksin teid tänada. Teie mind wist küll ei tunne, aga minule olete teie ammu juba minu poja jutustuse läbi tuimaks  saanud. Ometi tunnen mina teid ka, proua Norban, wastas Julia. Teie poeg herra Norban on mulle sagedasti oma emast rääkinud. On tema seda töeSti teinud? päris proua Norban rõõmu pärast punetama näoga. Tema on hää ja auusa südamcline  inimene, mina tema õnnelik ema, wõin seda tunnistada. Teie peate tema luuletusi tundma õppima, koS soowite, et mina neid teile saadan; nende seest õpite tema terwet südant tundma! Julia kuulis mahalöödud silmil päält. See oleks mulle suureks rõõmuks! ütles tema pool kartlikult. Tema tundis, et sellel iseäralik põhjus olema pidi, et uhke proua temaga sell wiisil rääkis. (J, t,) Tallinna Keisrite-päewadest. Keisrite-päewade lõpu kohta toob „Teataja" järgmise sõnumi: Sakslaste ringkond oli Saksa keisrile kingituseks toreda albumi walmistada lasknud, milles hulk kaunid piita Tallinnast  ja ta ümbrusest oli. Selle albumi üheS adresstga wiis siinne Saksa konsul N. Koch selsamal pä mai, kui keiser Wilhelm 11. sadamasse jõudis, keisrile kätte, wiimaus tänades wastu wõttis ja konsulile oma käega auutähe  andis. Neljapäewal 25. juulil oli pidusöök Wene Keisri jahtlaewa „Standarti" pääl. Pidusöögist osa wõtsiwad Saksa keiser Wilhelm 11, Preisi prints Friedrich H.inrich, Saksa riigikanisler krahw Bülow, fuurwürst Aleksei Aleksandrowitsh, wälimiste  asjade minister krahw Lambsdorff, Keisrikoja minister parun Fredericks, Eestimaa kuberneri kohuste täitja Bellegarde, kontr-admiral Wuls, Eestimaa mõisnikuseisuse päämeeS parun DMngshausen  ja palju teisi kõrgeid ametnikku. Õhtul kuulasiwad Majesteedid „Standarti"  pääl terwituse-laulusid, mida Saksa laulukoorid aurulaewa „Fortuna" pääl Keisri Majesteetidele ette kandsiwad. Sel päewal käis Saksa keiser „Standarti" püül ohwitseride jaoskonda waatamas, kuna hiljem Wcne Keisri Majesteet ka Saksa keisrilaewa „Hvhenzollerni" ohwitseride  jaoskonda waataS. Reedel, 26. juulil, hommikupoolel, käis Saksa keiser Wene keiserliku jahtlaewa „Poljärnaja Swesda" ohwitseride jaoskonda waatamas, kust ta „Standarti" pääle lahkumise-pidusöögile sõitis. Wiimasest wõtsiwad pääle Majesteetide saatkondade ka kontr-admiral Roshestwenski, Eestimaa kuberner Bellegarde ja Tallinna sadamakommander  kontr-admiral Wulf osa. Kui keiser Wilhelm laewale jääjaid Jumalaga oli jätnud, astus ta Keisri Majesteedi saatel paati. Majesteetisid saatsiwad suurwürst Aleksei Aleksandrowitsch, prints Friedrich Heinrich ja t. Wene Keisri-laulu ja huraahüücte all lahkus paat laewa juurest. Kell 3.40 min. jätsiwad Majesteedid üksteist „Hohenzollerni" pääl Jumalaga. Selle pääle lahkus Keisri Majesteet wägewate huraahüüete all Saksa keiSri laewalt ja läks tagasi „Standarti" pääle. Möndasugust. Lumesad u. Harisi mäestikus on, nagu, „Saalezeit>mg" teatab, lund sadanud. Õhk on kõigest 2 graadi soe. Ka Hommiku-Vogtimaal on lund sadanud. Hominikm-Zaksenis pole õhk soojem kui V- graadi. Palju üks komma maksab. Km mõne aasta eest Aimrikas uus tollimaksu seadus  koiku seati, oliwad ühes paragrahwis kõik need asjad üles loetud, mida ilma tollita wõis sisse wedada. Muu seas pidiwad ilma tollita ka wiljakandwad taimed  fruitSplants  jääma. Trükkimise juures oli aga ühenduse märgi asemele komma juhtunud, nii et kõik fruitS, plantS puuwiljad ja taimed ilma tollita sisse lasti. Alles mõne aasta pärast pandi wiga tähele ja siis oli riik selle tühise komma pärast juba nelja miljone rubla ümber tolliraha kaotanud. —-KudasHiinamaal kurgutõbe  arstitakse, sellest kirjutab „Ostaf. Lloyd" järgmiselt: Ka Ningpos püütakse rahwa sekka laiali lagunewatele haigustele ametlikult poolt tõkkeid teha. Uulitsate nurkadele on kuulutuselehed üles pandud, millede läbi rahwa tähelepanemist kõige mõjuwama abinõuu pääle juhatatakse, mis kurgutõbe (difteritise) wastu «võitlemisel tarwirada tuleb. Juhatus ise käib nimelt nii: See haigus hakkab kurguwaluga ja pää palawaksminemiscga. Haige muretsegu endale «võimalikult ruttu ühe «vihmaussi ja musta ploomi, millest luu wälja on wõetud. Wihma uss pandakje elusast päüst ploomi sisse ja mõlemad «võetakse siis üheskoos suhu. Ärge pölake seda õpetust mitte, waid laotage teda igal pool rahwa sekka laiali! Wihmaussi wõib igalt poolt hõlpsasti leida ja musta ploomi saab igast apteegist odawa hinna eest osta. Ka toored naerid, ölipuu marjad ja merehein on wäga mõnusad abinõuud selle haiguse wastu. Kirjandus. Walek u l d. Kujutused igapäewascst elust. Kirjulanud M. J. Eisc n, Kroonlinna õpetaja. Tartus trükitud Kristliku rahwakirjanduse agcnturi kuluga 1.902, 31 lehek., hind 10 kop. Mõni nimetab rahwa wanu sõnu manaks kullaks. Ja tõesti on wanamara salmes ka mõni õige hää õpetuse kulla tera, aga kõik pole ammeti kuld, mis hiilgab. On palju wanu sõnu, mis wana Aadama ja manapagana õpetust õpetawad ja millega patused inimeses sagedaste oma pattu püüawad ilustada ja -vabandada. Sellepärast on see wäga hää, et õpetaja Eisen ülemal nimetatud  uues raamatus mõne niisuguse patuse ja petliku wana sõna seletuse alla wötab ja näitab, et see pole wana kuld maid on walekuld, kihwt. Järgmised neli wana sõna saamad siin rahmalikus  keeles ja mitme näituse waral igapäewasest elust ära seletatud: 1) Ükskord pole ühtegi. 2) Anna ihule, mis ihu tahab, Z) Ega kiri maleta ja 4) Natuke waletada, natuke warastada, siis saab maailmas edasi. Soowime raamatule palju lugejaid ja õpetuse wastuwõtjaid ning kirjutajale  soowime, et ta edaspidi meel mõned niisugused  walekulla purud seletuse alla wõtaks. 33. Saarlane, 1902.