Saarlane maksab: kroonupostiga! aastas s r. k°x V- » », ss „ Va .. -„75 .. maapostiga: „ -t» S« „ Va „ I„ - „ V- .. ->. St» „ Üksik munder !i kop. Ilmub kakskorda niidalal, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus Kuresaaris, PitkaS uul, Kuulutuste wastuwõtmwe kuni Kuulutuste P-iit.rid- S kop.. lehe eesotsas AO kop. Laupäewal, 19. aprillil 1908. XXIV. aastatiiik Pidud. Praegusel ajal on pidud, olgu nad kontserdid, näitemängu-öhtud, ehk muidu perekondlised pidud, niihästi linnas kui ka maal harilistets asjadeks saanud- Igal pool pannakse neid jõudu mööda toime. Pidusid peetakse mõnede poolt isegi nii tähtsateks  nähtusteks, et nende järele rahwa waimuelu üle, olgu siis kiitwalt ehk laitwalt,  kõneldakse. Kiitwalt nimelt siis, kui neid toime pannakse, laitmalt, kui nagu ütelda armastatakse seltskondline elu suikumas on, kui pidusid toime ci panda. Muidugi on mitmekesised piduõhtud, kontserdid  ja näitemängu-öhtud, õige meeldiwad  asjad, kuid sarnast tähtsust neil lüll anda ei wõiks, et nende rohkust silmas pidades.  rahwa waimuelu üle otsustada. Sagedasti tuleb ette, et just neis nurkades,  kus pidusid toime pannakse, tõsist krist- Uku elu ja õiget haridust lõige wähem leidub,  et jääl kombeline elu madalamal järjel eisad, kui neis paikades, kus pidudest palju  ei teata- Kuid fiisgi peab tunnistama, et wäikeste -Mgkondade toime pandud lõbuõhtud Oahwa pääle kaunis häüd mõju awaldawad, neid mõistlikust lõbust lugupidamisele samm sammult lähemale wiiwad. Just mõistlikust  lõbust on aga rahwal liiga wähe arusaamist ja lugupidamist. Kõige selgem paistab see arusaamatus siis silma, kui praeguses seltskonnas, nimelt aga maaelanikude juures tvimepandawats perekondliste pidude, pulmade, jootude ja matuste pääle pilku heita- Neil pidudel, mis lõpmata pikaks wenitatakse —pulmad kestawad mõnikord kolm neli päewa mängib wiin ja kodu tehtud õlut pää osa. Ning kus selle tantsimise ja praSfimise ots! Kuidas wiifi aga mitmepüewane alkoholi ülemääraline tarwitamine ning terwishoiuliste tingimiste wastu patustamine  piduliste ihu terwise pääle mõjub, on pääle pikki pidusid ülihästi ära tuntarv. Sagedasti on juhtumist, kus mõnepäewafest pidujärcldustna ilmumast haiglasest olekust „kassiahastusest" ei maksa kõneldagi küllalt ei ole, maid kuS pidukangelased jäävamalt  oma tormisest ilma jääwad.—- Sarnased  juhtumised pole sugugi mitte haruldased  asjad, maid päris igapäemased nähtused  Kuid niisugused pidud ei lepi mitte üksnes ihulise terwise häwitamisega, maid on ka mõjumaks tõukejõuks kõlbiise elu langemise juures- Suurem hulk kõlbliselt  langenud isikuid on just alkoholi mõjul, mida aga tähendatud pidudel nii ülemäära tarwitatakse, ja pidujoowastuses esimesed langemise sammud astunud- Pääle selle on maarahwa perekonblised pidud nooresoole, kes kõik inetud teod ja meel inetumad sõnad, mida ju pidudel nii otsata palju ette tuleb, tähelepanelikult omaks wötawad, kõlbmatuse ja langetamise algkooliks ning iga pidulise, iseäranis aga lditnepaneja rahakoti kurnajaks, ainelise seisukorra häwitajaks- Et see nii on, selle wastu ei waidle keegi, see on kõigile selge. Aga kui see arusaadaw on, mispärast  ei katsuta siis seda halbtust parandada  Kui pere isad-emad ning teised täiskaSwanud  inimesed iseenestst küll ei hooli, siis peaks sarnase pikkade pidude wiifi meie nooresoo, meie tulewiku lootuse pärast ometegi  kolikambri heitma, peaks mõistlikumalt elama ja mõistlikumalt ka piduStama hakatama.  Sest perekondlistel pidudel on nooresoo  waimu arenemise juures wäga suur mõju ja tähtsus. Ei tehta seda, siis saab tulewane rahwapõlw, wanemate radasid sammudes, kõlbliselt kiratsema ja marandusliselt  waewlema. Imelikkude elukate saar. H. Wa!es'i uudisjutt. 17 XII. Seaduse kaitsja Korraga puutus minu käsi Ühe külma, niiske asja waStu. Ma ehmatasin, tõmbasin  käe ruttu tagasi ja nägin oma ligidal  ühe wäikese punakat karwa eluka, kes nagu mõni wigane laps wälja nägi. Selle elukal oti laiskelajaga*) wäga palju sarnadust.  Needsamad waStikud näo jooned, seesama madal otsaesine ja seesama ükspuine  olek. Et mu silmad nüüd pimedas harjuma hakkasiwad, nägin ma seda wäihest  looma üsna selgesti, kes omade tuimade  silmadega minu otsa waatis- Mu ahmi  sarnane juht oli kuhugile ärakadunud. Ma «vaatasin ümber. Ümberringi oliwad mererohust ja palmipuu kiududest punutud seinad, millede wahelt mõned käigud wälja paistasiwad. Koridor, millest meie olime läbi tulnud, oli mitmesuguste toidu ja muu jütistega kaetud, mis paha lõhna laiali laotasiwad. Ma ei teadnud esiteks, mis teha, sest et ma mäikest laiskelaja surnast elukat kartsin. Nüüd ilmus ühe käigu juurde mu saatja ja uäitiS mulle käega- Teisest käigust roomas meel üks must elukas wälja ja nelja käpakile seistes waatis ta minu pääle oma wäikeste läikiwate  silmadega. Ma arwasin, et kõige mõistlikum oleks siit hirmsast maaalusest koopast wälja, wärske õhu käite minna. Aga siis tuli mu meelde see merine pilt, mis ma Moro toas olin näinud ja ma jäin paigale. Ma langesin põlweli ja ronisin  oma saatja järele mustast august sisse. Meie jõudsime ühte pool ümargusse ruumi, mille tagaseinas üks suur tasane kiwi oli, mille ääres hunik kokos pähklaid ja muud puuwilja seifis. Siin ja süül oliwad lihtsad  kiwift kausikesed ja ühe seina ääres seisis koguni puu pink. Kaugemal, kõige pimedamas nurkas paistis üks imelik must kogu, kes minu sisse tuleku juures kähistas: He . . - He . - - He . . . Mu seltsiline andis mulle ühe katki lõhutud  kokos pähkli, mida ma, kõigi muud unustades, ahnusega sööma hakkasin. Selle augu wahel, kust ma olin sisse tulnud, seifis nüüd punakas laiskelaja sarnane elukas, kuna üle tema selja meel üks hall kogu põlewate silmadega mu poole waatis. He ... He - . kuuldus pimedast nurgast. see on inimene! ütles minu saatja. Päris inimene! Inimene l Inimene! Elus inimene! Wait I ütles hääl pimedast nurgast ja . . . rshkis, nagu figa. Ma sõin edasi. Ma püüdsin seda elukat,  kes pimedas nurkas oli näha, aga see ei läinud mul korda. See on inimene l lausus wiimati hääl nurgast. Mis ta siit tahab? Tahab ta meie seltsis elama hakata? Hääl kõlas tähisemalt, sõnad tuliwad nagu suure waewaga  kuuldawale, aga wäljarääkimine oli selge. Juhataja maatiS küsiwalt minu pääle. Ma ütlesin: Jah, ta tahab teiega seltsis elada. Ta on inimene. Ta peab meie seadusi tundma. Sel silmapilgul ilmufiwad käiku meel kolm neli eluka kuju. Mõned neist roomafiwad ruumi sisse, kuna teised käigu suu juurde jäiwad. Na wõtfin ilma tahtmata  oma kepi jälle pihku. Korda sõnu! hüüti nurgast. Ma ei saanud aru, kellele seda öeldi ja ei pannud seda sellepärast tähele. Neljakäpakil mitte käia; see on meie seadus. Meie oleme inimesed. Need sõnad saiwad pool lauldes öeldud. Ma ei teadnud, mis ma neist pidin arwama.  Korda sõnu l ütles minu juhataja ennast täiesti minu poole pöördes ja tumedad  kujud käigu juures kordafiwad sedasama  Nende häältes kuuldus ähwardus. keha MuS ilm° kabata 10—11 wclsati j elab LZana Am-lilaS xuube otsas, Kodumaalt. Kuresaarest 12. aprillil wabastati kuberneri käsul Ülestõusmise pühade puhul politsei arestist Anna Tischler ja Marie Oopkaup- Mõlemad nimetatud naesterahwad  oliwad kindral-kuberneri poolt linnawahi  teotamise eest 3. kuuks aresti mõistetud,  kus nad ka 4. märtsist saadik wiibistwad. Nagu meie omal ajal teatasime, palus Kuresaare Eesti Selts luba, jult kuus s. a. seltsi kasuks loosimist toime panna- Nüüd, 12. aprillil, saanud seltsi eestseisus kubernerilt wastuse, et loosimist  seltsile ei lubata, sest et sellekohast seadust mööda ainult HSätegewatele asutustele  loosimiSte toimepanemine lubatud on. Saaremaa rahwaliikumise kohtuasi tuleb 29- mail Kuresaares harutamise alla. Kohut peetakse Bürgerklubi ruumidest Sellekohased  kutsekirjad jõudsemad 16. aprillil siia ja antakse nende päewade sees treis-- politsei poolt kutsutawatele kätte. Asja seletab Peterburi kohtukoja iseäraline osakond  seisuste asemikkude osawõtmisel—  Kuresaare Nädalaleht kirjutas enne pühi: Käik läbi linna. Missugused suured iumehu-