wõetud, tähendab selle juurde, et teadmata on, kui palju kroonule kohtupidamine „kolmekopikalise meelehüä" wõtja üle maksma läks. Andishanis, 23. detsembril. Andishani  elanikud kannatawad raskesti külma läbi. Andeid woolab igalt poolt kokku. Üleüldse on, haawatud mahaarwatud, 7000 inimest surma saanud. Üleüldine kahju on enam kui 15.000,000 rubla suur. Uues Margelemis, 24. dets. Andishani maakonnas on 4500 inimest surma saanud. 3000 maja on ära rikutud. Margelani maakonnas sai 250 inimest surma, ära rikutud sai 3000 maja. Waata, mis rikkus teha wõib! Hiljuti ostnud Warshawis ema, tütar, tädi ja tütre peigmees üheskoos lotteri-pileti. Õnn olnud nende poolt ja pilet wõitnud 10-000 rubla- Et wõitjad wacsed inimesed oliwad, sellepärast ei jõudnud kõik korraga oma maksu-osa wälja maksta. Nimelt palus peigmees nõnda kaua kannatada, kuni ta palka saab ja laenas pruudi ema käest selle tarbeks kolm rubla- Nüüd, kus ema, tütar, tädi ja tütre peigmees 10 000 rubla oliwad wõitnud, tegiwad pruudi ema ja tädi otsuseks peigmehele wõidetud rahast mitte ta osa anda, sest et tal mitte oma raha pileti-ostmise tarbeks pole olnud, waid seda pruudi ema käst oli laenanud, mispärast  seda raha pruudi ema omaks wõib tunnistada. Pääle selle otsuStafiwad nad tütre kihluse tühjaks tunnistada, sest nüüd wõida pruut, kellel kaunikene kaasawara  on, palju parema mehe leida. Muidugi kaebas kõigis lootustes petetud peigmees oma pruudi ema kohtusse, kus nad oma häbemata püüdmiste üle aru peawad andma- Lodfist. Salajane abielu. Keegi Lodsis elutsew lesknaene Maria P. heitis teist korda abielusse. Et aga mitte oma pajukit kaotada, mida talle pääle esimese mehe surma makseti, hoidis ta oma teise abielu salajas. Kuulu jutt teise abielu üle ulatas politsei kõrwu, aga proua P. seletas, see ei olewat õige ja andis koguni kirjaliku tõenduse, et ta pole teist korda abielusse heitnud. Sellest hoolimata wõttis politsei asja uurimisele ja leidis ühest kiriku' raamatust tähenduse, et emand P. on juba 1900. aasta aprilli-kuul ühe raudteeametnikuga  abielusse heitnud, ja saab nii moodi pajukit seadusewastalisel teel- Asi anti kohtu kätte. Soomemaalt. Wcne rahwakoolide inspektori walitsuse alla on 24 Wiiburi kubermangurahwakooli antud. Need koolid on kuue maakogu pääle jaotatud ja nendes koolides õpib 152 lulheruseusulist  ja 732 õigcusulist last. Helsingist. Koosolekuid peetakse Soomes wäga tihti ja wäga mitmesuguseid. Sellel nädalil tulewad kõigi Soome põllumeesteseltside  kirjatoimetajad iseäraliseks nõuupidamiseks  kokku. Soome rätseppade ligemaks üleüldiseks koosolekuks, mis tulcwal heina-kuul Sortawalas peetakse, on kutsed wälja saadetud. Sääl jagatakse ka auupalkasid rütsepa-ametisse puutuwate joonistuste eest. Ollemüümise keeldus. Helsingi linnawolinikud on otsuseks teinud kahes linnjaos ja mõucS teises kohas õllemüümist ära keelata. Ülepää on 100 ollemüümise patenti wälja jagatud, kuna magistradi poolt neid 200 tükki wälja on antud. Wäljamaalt. Pretorias. Chamberlain seletas, tingimisteta andeksandmine Kapimaa hollandlasele olla wõimata.  Londonis, 28 detsembril. Pretoriast teatatakse: Ametlikult kinnitatakse, et sõja tagajärgedel on Transwaali ja Oranje wabariikidesse 3000 lesknaest ja 4000 waestlast jäänud. Kölnis, 28 dets. „Köln. Ztg." teatab, Castro ivastanud, et tema riikide nõudmist täidab. See näitab, et sadamate kinnipanemine asjata ei ole olnud. Postkaardi ülesleidja Dr. Hermann suri hiljaaegu Wieuis, 63 aasta manuses ära. Tema vii esimene, kes 1369. aastal postkaarti praegusel kujul tarwitusele mõltis. Tema ettepaneku järele tehti kõige päält Austria-Ungrias ja hiljem ka teistes maades. Madridis, 28. dets. Kui kuningas kirikust tagasi tuli, laskis üks inimene teise kuningliku tõlla pääle reivolwrist, milles üks hertsog iStuS. Keegi ei saanud haawata. Kurjategija wõeti kinni. 29. dets. Kuningliku teise tõlla pääle laskja, nimega Feito, on nõdrameelne. Tangeris. 23. detsembril. Sultan andis sõjamäe juhatuse oma wenna Mulai- Muhamedi kätte. Sultanil on tahtmine trooni oma wenna kätte anda. Earacas'is, 9. jaan. (27. dets.) Siin käib jutt, Prantsusemaa otsustanud Saksa-, Jtaliaja  Jnglisemaaga ühiselt Venezuela waStu wälja astuda, sest et wiimane 31. (18.) dets. makstama wõlasumma maksmata jätnud. Washingtonis, 23 dets. Et suurriigid Hiina käest sõjakulu maksu hõbedas wastu ei wõta, siis arwatakse, et asja Haagi «vahekohtu kätte tuleks anda. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, lii. januaril. Eestikeele jumalateenistust kellu peab 1 Saarl a n e, 1903 xssxilli. r. S Kssaxs ISOS r-. SsezboM ösosabSL». Lritllitllä Teadaandmised. Teadaandmine. 1-seft januarist 1903 wõtab linna korstnate pühkimise Kuresaare priitahtlik tulekaitse  selts oma hooleks. Ligemaid teateid kõigi küsimiste pääle selles asjas annab Kuresaare priitahtliku tulekaitse seltsi korstnapühkimise jaoskonna ülem herra Carl Freundlich, „Osilia" hotellis. Ligemad teated korstnapühkimise järelewaatamise  korra üle saadetakse nende päewade sees majaomanikkudeie katte- Kuresaares, 18- detsembril 1902- Praegu ilmufiwad trükist: Zeejllje jWes khk Mis teeks lechs? Amerika õpetaja Sheldoni järele eestistatud. -------- Hind 50 kop. Koguni isesugusel wiisil jutustab õpetaja Sheldon uudisjutu kujul, kuda salk ristiinimest otsuseks teeb, iga ettewõtte juures küsida: Mis teeks Jeesus sel korral minu asemel? ja mis selle tagajärg on. Jutustus on ülihuwitaw, mida ka see tunnistab, et sellest raamatust Amerikas ju rohkem kui 3 miljoni eksemplari ära on ostetud- Loodame, et ka eestlased teda huwitusega wastu wõtawad- Teine uudis on: Kas tunned maad? Pildid pühalt maalt pühakirja seletuseks. Kirjut. L. Schneller, Petlemma õp. Kuna eestlased õp. Schnelleri tööd, nagu ..Paulus", „Ewangeliumi radadel" jne., juba tunnewad, siis wõime ütelda, et raamat „Kas tunned maad" tema kõige tähtsam ja p are mtö ö on, mis Saksa keeles ju 17 korda on trükitud. Huwitawamat pühamad kirjeldajad ei wõigi enam olla kui õp. Schneller. Nagu rändaks lugeja ise pühamaa radadel, nõnda kisub raamatu sisu teda kaasa. Kes sõbrale ehk tuikamale jõuluks wõi uueks aastaks tõsist rõõmu tahab walmistada, see kinkigu temale „Kas tunned maad-" Tellimise adress: G. Pihlakas. Tallinnas. üks kulõ (käewör u) kittcd kiwiga on äru kadunud. Leidja saab 5 rubla- Äraanda „Saar lase" trükikoda. Wenemaale Kaluski kubermangu otsitakse ühte kcrrnerit suurde õunapuu aeda. Palk on 120 rubla aastas, pääle selle prii korter ja söömine. Järele küsida „S aarla s e" trükikojast. Hra Hõbeniku raamatukauplus Kihelkollllal wötab pääle tellimisi wastu. Mõned Palmgreni / läala-albnmid, Linnilauad, Kalender Uus aastasada on weel saada „Saarlase" trükikojas. töS. zanucrrit Jõulupidu. Andeid pidul müümiseks ja kurttummade kooli kaswandikkudele kinkimiseks wõtamad wastu Kuresaares Leontine Bomang, Jssajewi kauplus ja „S aar l a s e"' trükikoda ja maal kõik kirikuõpetajad- Pidu toimekond.