Saarlane maksab: roonupoStiga: ->asi->s s r. kop V- . k ss V- .. 7Z „ Maapostiga- „ t „ St» „ V- V» „ -.so .. ükfik number S kop. kesknädalal ja lanpäewal. Tvimetns KuresaareS, PitkaS uul. KuulntuSte wastuwõtmine kuni 'ellu 1 phewal ,-nne lehe ilmumist. Kuulutuste petit-rid- s kop., I-h- ecSolsaS S« kop. H 39. Laupäewal, 6. juml 1908. XXIV. aastakäik Kool, kirik ja seltskond. Kool ja kirik on need asutused, mille järele meie seltskondline elu kujuneb. Muutuste. koolis ja kirikus muuiwad ka meie seltSkondlist elu. Järelikult on kool ja kirik seltskonna kaswatajad- Ja nad peawad seda ka olema; see on nende pääklesändeks  olnud M see jäägu ka tulewikus  seks. Seltskondline elu annab kõige selgemat tunnistust kirikust ja koolist. Kooli ja kiriku häädusest wõib ka hüäd seltskonda loota. Hää seltskond ilmutab kooli ja kiriku wäärtuft. Kirik ja kool peawad käsikäes  käima; muidu ei wõi nemad oma kõrget ülesannet täita, hääd seltskonda kaswatada. Kooli waated waimu elu pääle pearoad kiriku «aadetega täiesti ühte minema  ; ainult siis wõib kiriku ja kooli elu suurte sammudega edeneda, siis wõiwad kool ja kirik oma kõrget ülesannet täita, hääd seltskonda luua. Kui aga kool ja kirik oma põhjusmõtetes ära lahkuwad, siis ei jõua nad kiituse wüärt mõju awaldada  ega hääd seltskonda kaswatada. Paha seltskond laidab ka kooli ja kiriku tegewust. Õige kool ja kirik seisawad suures suguluses.  Mõlemote ülesandeks on inimest waimliselt kaswatada, teda tema püüetes kõrgemale astmele asendada, tema waimu silma selgitada. Mõlemate püüded on palju wäärt. Ainukene mahe, mis kooli ja kiriku juures awalikuks tuleb, on kooli laialisem tööring, kuna kirik ainult usu asju selgitada  püüab. Kooliõpetaja kohus on enam teaduse põllul löötada; aga fiisgi peab kool oma kaswandikkusid ka kiriku püüetega tutwustama, kool peab kirikule tee «valmistajaks  olema. Kirikut wõime usu põlluks nimetada, mille harijateks kirikuõpetajad oma seletustega usuelust peawad olema- Kui tarwiline meile kool ja kirik on, sellest stab iga wähegi mõtleja inimene aru. Teaduse kasu tunneb inimene aga alles siis, kui ta ise oma eest muretsema peab hakkama. Ja mis oleks elu siis meile, kui meil midagi kindlamat lootust ci ole; missugune rahutus  täidaks siis meie südant? I Niisugusest  rahutusest ongi usu elu wälja arenenud.  On aga mitmesugused uskusid olemas.  Üks ujub seda wiist, teine teisiti; Aga missugune on siis ometi õige usk? Sellepääle wastawad Ew.°Lutheruse kiriku õpetajad umbes järgmiselt: „Õige usk on see, milles Jumalasõna ehk piibli õpetust selgesti ja puhtasti kuulutatakse." Aga on ju ka rahwaid olemas, kes meie piiblist  sugugi ei tea ehk ei tahagi teada. Näituseks Muhamedi usulised- Neil on ka oma piibel ehk raamat, kus nende usuõpetus  cU üles-kirjutatud z ja see on nende püha kiri ehk juhtnöör, mille sisse nad kindlasti usuwad. Raamat kannab „lorani" nime ja ilma kahtlemata peab ta kõik teised  usuöpetused eksiliseks. Niisama on asi ka teiste uskude juures. Igaüks peab oma usuõpetust tingimata tõeks. Kõike seda Imelikkude elukate saar. H. Wakes'i uudisjutt. 2S Elukad ei jooksnud enam endise õhinaga.  Nende tagaajamise himu oli kustunud. Ma olin puru wäfinud, aga sellest hoolimata  jooksin ma edasi, et mitte üksi nende  koledate elukate sekta jääda- Wiimati ajasime leopardi ühte kaljude wahelisse nurka, kust tal enam wüljapäüsemist  ei olnud- Moro seadis meid tihedasse  ritta ja nõnda hakkasime oma ohwrile  ligemale minema, kes kaljude wahel olewasse põõsastikku puges. Hoidke endid! hüüdis Moro minule, kui meie põõsaste lähemale jõudsime. Hoidke endid ! Ta wõib häkitselt teie pääle hüpata! Ka Mongomeri manitses mind ette«vaatlik  olla- Ma jäin ühe kõrgema koha pääle seisma ja waatasin seda Ümber piiramist.  Moro ja Mongomeri läkfiwad kalda  poolt ümber põõsastiku. Mu parema! poo! külgeS oli hobune-ninasarwik. Korraga kisendas ahw-inimene : Keegi ei pääse > Tagasi  kannatustmajaSse ! Kannatuse majasse! Need sõnad tuletastwad mulle meelde, mis leopardi ootab ja ma hakkasin tema üle haledust tundma. Ma astusin meel mõned sammud edasi ja waatasin tähelepanelikult  ümber. Siis nägin ma sügamas põõsastikus leopard-inimese, kes põlewil filmil põõsa all kükitas- Kui ma seda hirmunud nägu nägin, hakkas  mul tema üle halemecl. Ma tõmbasin rewolwri minna, sihtifin ta silmade wahele ja lasin- Sel silmapilgul kargas hüäne põõsa tagant wäljs, hulus metsikult, tormas põõsastikku  ja wõttis hammastega leopardi kõrist  kinni. Ümberringi praksusiwad oksad ja igast küljest ilmufiwad elukad wöitluse platsile. Ärge tapke teda, Prendik! hüüdis Moro minule. Jumala pärast, ärge tapke teda! Ja ma nägin kuidas nad Mongomeriga läbi põõsaste leopardi juurde ruttasiwad, piitsa löökidega hüäne süält minema kihutafiwad  ja sureja leopardi juurde seisma jäiwad. Ka „seaduse kaitsja" ja teised elukad  ruttasiwad surnukeha juurde. Mis tegite, Prendik! ütles Moro. Meie oleksime teda pidanud elusalt kinni wõtma. Kahetsen wäga, ütlesin ma, ehk ma kül omas südames selle üle rõõmu tundsin, et waese looma piinast olin lahti päästnud. Ma olen liig ettemötlemata teinud! Ma tundsin end liig «väsinud olema, sellepärast  pöörstn ma omad sammud mere kalda poole. Elukad oliwad ka selle nähtuse üle wäga imestanud- Kaks härg-inimest tõstsiwad Moro käsu pääle surnukeha üleS ja wiifiwad mere kaldale. Nende järel liikus  salk teisi elukaid. Nüüd oli mul selge pilt sellest käes, mis selle iseäralise saare pääl sündis. Doktor Moro hirmsad katsed ei jõudnud elajaid inimesteks ümber muuta ja ta lõikamistel ja katsetel ei olnud mingit  mõtet ega otstarbel. Moro jäi mere äärde seisma. Seda sama  tegiwad ka elukad. Sääl nägin ma ahwi, hüänet, emakaru ja palju teisi. Nad kõik oliwad wäga ärritatud ja püüdsiwad oma auustamist Moro ja tema seaduste waStu üles näidata. Aga ma nägin selgesti ära, et nad waletafiwad. Ma olin selle pääle julge, et mõni neist, näituseks siga-hüäne jäneSte murdmises osalised oliwad olnud. Minu silmade eest läks nagu inimese elu mööda: kaswatamine, wale, loomuse sundide ilmumine ja hukatus. Leopard oli küll praegu surmatud, aga tema ots ei teinud teisi sugugi paremaks I Õnnetumad loomad I Ma mõtlesin selle pääle, kui otstarbeta Moro tegewus on. Siia ajani ei olnud ma selle pääle weel mõtelnud, kui hirmsas olekus wigastatud loomad doktor Moro lõikamise toast pidiwad  wälja tulema. Kui palju piina pidiwad nad lõikamise juures kannatama, aga nende pärastine elu oli weel hirmsam. Enne Moro kätte sattumist oliwad nad loomad, oma QÄ Ainult wabriku märki wõib järele teha,' ialgi aga mitte lõigatud Bakuni tubaka „Laew a" haädust, mis kiizc s««rl«as Weiema J. W. Gussew, Riias IBZi>Ä «.) walmistatakse. Wabrik soowitab iseäranis tõesti hääd ja kaunisti lõhnawat S ch w i zs n t i tubakat „Rat s a ni k", mis kõige paremast wärskest tubakast on walmistatud ja palub auuStatud larwitajaid seda proowida. Wabrikumürkide „Laew" ja „Ratsa«ik" kümneaastane kestus ja ilmatu suur malmistamiue: wabrik walmistab igal aastal pääle Ivtt.ttOO puuda tubakat, ou kõige paremaks nimetatud wabriku tubaka hääduse tõenduseks.