buuride naeste ja laste wangilaagrites ära jagada. Uuemate teadete järele on suremine tähendatud wangilaagrites praegusel ajal nii hirmsaks läinud, et kui mingit muutust paremuse poole ei tule, siis terwe buuri rahwas, niipalju kui wangilaagrites kinni on, kuni juuni kuuni ära on surnud. Londoni kaudu tulnud sõnumid lasewad ära tunda, et Dewetil praegu rohkem wäge on kui ialeS minewal aastal; tema nõuu näitab olewat, Inglise wäge oma wastu ühendada, et Bothal tee Natalisse lahti oleks. Inglise pääkorteris tehtakse Deweti kinnipüüdmiseks kõige suurema tuhinaga tööd. Londonis räägitakse,  Deweti ohwitserid pidanud detsembrikuus  sõjanöuu ja otsustanud, sõda ainult weel kaks kuud edasi pidada, sest et kauem wastupanek asjata olla. Jaapanist. Mandshuria küsimus on Jaapanis wahetpidamatalt tähtsamaks päewaküsimuseks.  Ühel suurel Jaapani rahwuslaste  koosolekul Tokios tehti ühehääleline  otsus, milleS Mandshuria kauemaks ajaks Wene kätte jäämist kauge idamaa rahu alalhoidmisele täitsa wäljakannatamataks  tunnistati ja ühtlasi seda kindlat mõtet awaldati, et see silmapilk kätte on jõudnud, kus Wenemaa täielist taganemist Mandshuriast nõudma peab. Amerika ühisriikide endine presi. dendi-ameti kandidat Bryan ütles hiljuti  Buri sõprade koosolekul peetud kõnes, et suured söjakulud Jnglisemaals  õpetuse andnud, mida ta nii pea ei unusta. Bryan kiitis burisid ja soowis, et nad sõda edasi peaksiwad. Ühisriikide osawõtmata olekut buride wastu nimetas Bryan otse häbiasjaks. Weuetsuelast. Saksa saadik olla Wenetsuela xäälinnast, Karakas'est, selle järel üli ta president Kastro'ga äge sõnawahetuses  olnud, lahkunud. Wenetsuela oli Saksa raudteel wäge wedada tahtnud, sakslased ei olnud seda aga ilma tingimis- teta lubanud. Selle järel pani Wenetsuela walitsus Saksa raudtee kinni. Saksa saadik protesteeris selle wastu, ja näib nüüd sellepärast, et see ei aidanud, wabariigi päälinnast lahkunud olewat. Pääle selle on Wenetsuela walitsus endised Saksa nõudmised, kahjutasu asjus tagasi lükanud. Arwati, et Saksa sõjalaewad La Cuoyra ja kaks müüd sadamalinna ära wõtawad. Et Wenetsuelal raha kahjutasuks maksta ei ole, siis tahab Saksamaa ta tollidest mõnda jagu kinni panna. Terme maa olla Wenetsuelas mässamas. Zga päew oodatawat mässu juhataja kindral Matose maale jõudmist Teine sõnum ütleb, president Kastro ei olla Prantsuse aürulaewa „LasayStted" randa tulla lasknud,  sest et see mässu juhatajat Matost aidanud olla. Teised lehed. Amerika Eesti Postimehe selle aasta wiimasest numbrist loeme: Amerika Eesti Postimees lõpetab selle numbriga oma selleaastase aastakäigu ära ja hakkab januaril 1902. aastal oma 6 aastakäiku pääle. Ta saab ka tulewal aastal 6 korda ilmuma. Tema on misfionileht  ja saab wälja antud Eesti misfioni kasuks Põhja-AmerikaS. Juba mõnegi meie armsa Eesti rahwa poja on ta siin wõõral  maal üles otsinud ja teistega tutwaks teinud; juba mõndagi kurba südant trööstinud  ja mõnelegi on ta sadamates ja meremeestemajades  hüüdjaks hääleks olnud: Tule palwet tegema, tule Jumala sõna jutlust kuulma! Tule ma näitan sulle seda kohta, kus Jumala sõna sinu armsas emakeeles puhtasti ja selgesti kuulutatakse ja kus pühad sakramendid Kristuse sisseseadmise  järele talitatakse, nagu see sinu armsas kirikus sinu kodumaal sündis! Juba mõnigi on tema kutsumise wastu wõtnud ja tulnud ja tuleb nüüd igakord, kui wähegi wõimalik on, meie jumalateenistusest osa wõtma. Ka mõnelgi emal meie armsal kodumaal on ta juba pisarad silmist ära kuiwatanud, ja mõnegi isa kurwa südame rõõmsaks teinud seeläbi, et neile sõnumid tõi nende laste üle wõõralt maalt. Mõnigi poeg oli roppude ja jumalawallatute meremeeste seas elades oma wana isa ja ema kodumaal koguni ära unustanud. Amerika Eesti Postimees otsis ta üles ja tuletas temale tema wanemaid meelde, kes tema pärast leinawad. Lapse armastus oma wanemate wastu sai jälle elamaks, ja peagi selle wiis postitasku-kaNdja kirja waestele wanematele selle nende poja käest, keda nad arwasiwad juba ammugi surnud olewat. Oh rõõmu! Amerika Eesti Postimees tahab ka edespidi Eesti rahwa laste kasuks wõõrfil töötada. Ta hind saab seesama: S 0 centi postiga Pohja-Amerikas ja 1 rubla postiga Europas olema. Kes 10 eksemplari tellib, saab ühe ilma maksuta. Ta on tellida ja saada AmerikaS ta wäljaandja juures: Rsv. II Rodana, 8 Ltats 8t„, Imtk. Lilssrkaus Usv ?ork, N. ja Europas on ta tellida ja saada: Jurjewis, Liiwimaal: 1. Olewiku kontoris. 2. Herra eanä. M-. J. Tõnisson'i juures Postimehe toimetuses ja 3. Herra K. Sööti raamatukaupluses, Aleksandri nul. nr. 5. Tallinnas, Eestimaal: Herra K. Busch'i raamatukaupluses. Knresaares: Saarlase trükikojas. Narwas: Olewiku abikontoris hra H. Paapi juures. Peteburis: J Palmgreni raamatukaupluses.  Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, Januaril. Eestikeele jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. 1902 .N 1 Saarlane. Ns«ZS» S»W»M tvo-i r.5.,. Ssem-e-iaro z 7 T e a d a a n d m ised. Eesti Üliöplaste Seltsi Album MM- Kuues leht. -WG Sisu: W. Neiman, Kristian Jaak Peterson. J. Bergmann, Homeruse Odyöseia I. laul. —l—, Eesti ajakirjanduse ajaloost (9 ajakirjaniku pildiga). O. Kallas, Kraasna Maarahwa surnute ohwritest. Aino Kallas, Päätükk  pikemast romaanist. M. J. Eisen, Ahikotused. 6-j-97 lhk. Hind 30 kop. Jlnköites 85 kop. Tellimisi wõtab wastu „Postimehe" raamatukauplus. Saarlase trükiloas ivõetakse tellimist Eesti ajalehtede pSSIe toimetuse hindadega wastu. Tellimise hind on aastas ühes posti kuluga: ..Eesti Amerika Postimees" . . 1 rubla ..Eesti Postimees" 3 „ Linda" 3 „ .Mesilane" 1 r. 25 k. ..Olewik" ........ 3 rubla .Postimees" (päewaleht) . . . 5 „ «Põllumees" 2 „ «Rahwa lõbu-leht" ..... 2 r. st) k. ..Nistirahwa pühapäewa leht" . 2 rubla ..Sakala" ........ 3 «Teataja" (põemaleht) . . . . 5 .. «Uus aeg" (3 korda nädalis) . 3r.25 k. ..Walgus" ~ . . . . . . . 3 rubla Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmase juurest,,, Saarlase"trükikojast ja proua Marie Jssa j ewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. 1. Aga nüüd tööle! Kirjutanud Kihelkonna õpetaja L. Masing. 2. Jeesus otsib sind. Kirjutanud Kaarma õpetaja Ederberg. "N 3. Lonkad sa kaheS mõttes?! Kirjutanud  Jamaja õpetaja Waltcr. 4. Hakul ime lõpul hea! Kirjutanud  Püha õpetaja Grohmann. Esialgne teadaandmiue. Pühapäewal, 20. januaril 1902. Bürgerklubi saalis Kurttummsliejölllupuu. lltite seänikku poissmees otsitakse 1. webruari k. p. Kubermaugu-uulits M 5. K^s hääsid aiatoolisid walmistab see tulgu kaupa tegema Theod. Länge juurde. Imlase KMM soWM: Uusi isulurasmstuiä, jutlusepaamatuiä: Kiriku-ksllsä M Liupuu, lialliö ksssaä, kaunist raku! Siiitmesuguseill pslve-ja juturssmstuiä,  Kslenilfisill.