Butschkow ära. Surnu on paljude haawadega  (kuuldawasti 14) kaetud. Et kadunul  mitte palju raha ligi ei olnud, aimatakse küttemaksmist tapmise põhjuseks. Kohtulik uurimine on alanud. „Teat." Lätimaalt. Ehrgli kihelkonnakool on oma tööd lõpetama ja kaSwandikud teadmata aja pääle kodu saatma pidanud, nagu „R. Aw." kirjutab. Põhjuseks olnud see, et kooli ahjud rikkis, akna raamid mädanenud, ruudud katki ehk koguni puududa,  nõnda et kooliõpetajad sunnitud olnud laSte terwise hoidmiseks seda wiimast  abinõuu tarwitama. Alshwangis on tänawu wallamoksjate  liikidesse jagamisega palju tegemist  ja wõitlemist olnud. Lõpuotsus see, et peremehed, kelledel 100 dessatini maad, 24 rbl. 35 kop. maksawad, luna V. liigil manad mehed ja 18. aastased 88 kop. maksa on. „R. A." kirjasaatja arwab, et peremeestel, kelledel ka muid koormatust kanda on, siin pisut ülekohut sünnib, kuna poisid, kes nüüdsel ajal nii kõrget palka teeniwad, selle jagamise järele ainult 2 rbl. 64 kop. wallamaksu maksawad. Peterburist. Riigi sissetulekud ja «väljaminekud 1993. aasta 8 esimese kuu jooksul on „Westn. Flnan." järele umbes järgmised olnud, milledele me ka mincwase aasta selle-aegscd sissetulekute ja «väljaminekute  armud «võrdlemiseks juurde lisame: Sissetulekud 1992. a. 1903- a. harilikud 1.149,55« milj. rbl. 1.223,5t4 m. rbl. ajutised 197,»? s „ „ 167,sss „ „ Väljaminekud: harilikud 1.145,g5» m. rbl. I.lSo,«ss in. rbl ajutised 133,458 „ „ 83,274 ~ „ Nagu need armud näitamad, on harilikud sissetulekud 1903. a. 33,zss m. rbl. suuremad, kui 1902. a., kuna agu .".jätised sissetulekud 29,?« z m. rbl. «väiksemaks on jäänud. Harilikud «väljaminekud  on 1993. a- 44,sis m. rbl. suuremad ajutised 99,404 m. rbl. «väiksemad kui mineival aastal. Harilikkudest kasudest on iseäranis märksa suurenenud  : kasud, mis üleüldse jookide ja kronuwiina müümise päält on saadud, kroonu raudteede kasud, kasud metsade paalt jne. Eeskirjad põllutöö masinatega ümberkäimise kohta on põllutöö ja riigimaade ministeriumi ametlikus ajalehes tema all olewatele asutustele (koolidele, piimatalitustele, mõisatele, katsejaamadele jne.) awaldatud. Need on järgmised: Hobusejõuuiisel  rehepeksumasinal peab trumli aivause ees laud olema, mille pääl wihud trumlisse lükatakse;  laud ei tohi lühem olla kui 1 arshin 4 wershokit. Aurujõuulistel rehepeksumasinatel peab trumli awause ees wähemalt arshinat kõrge kaitsesein olema. Niidumasinate iste peab selja- ja küljelugedega olema, et mees maha ei kukuks. Masina puhastuse juures peab see märk, mis masinat liikuma paneb, lahti tehtama. Hekslimasinatel  tuleb jõuuratas ühes noaga wvre taha marjata. Maitsidele tuleb puust wõi muust materjalist  kest ümber teha. Sorteerimise masinate hammasrattad olgu kaetud. Lapsi alla 12 aasta ei tohi töölisteks wötta ega ligidale lasta. Masinaid  ei tohi käigu ajal määrida; ka rihmasid xi tohi käigu ajal pääle panna. Tööd tohitakse masinatega teha ainult päikese tõusust loojaminekuni.  Liikuma hakkamise korral peab alati märku  andma. Hoiatuse wäljarändajatele awaldab Awise." Aastal 1897 asunud 20 Wti ja 15 Eesti perekonda Orelli kubermangu  ühe mõisaproua maa pääle elama, kxz neile maad 42 rubla eest dessatin müüa pakkunud. Asunikud maksnud käsiraha  sisse ja hakkanud harimata maad harima. Mitu korda tahtnud nad lepingut tchg, aga ei ole saanud, sest et mõisa- prouat keegi ei olla näinud. Nii elanud nad mitu aastat, kuni ühel päewal üks mees nende juurde tulnud ja ütelnud: tema olla mõisa ära ostnud ja nõuda neilt nüüd 85 rubla dessatini eest. Ei tahta nad seda maksta, siis mingu ära. Mehed ei maksnud. Sääl kaebanud uus mõisaomanik nad kohtusse ja nõuda neilt nüüd iga ühe käest 400 rubla ja majade ärakoristamist. Sõitshewist. Nõnda nimetatud „ koputajad  maimud" näiwad nüüd ka Wene talud oma wigurdamiste kohaks wülja malinud olewat. Nõnda jutustab „Dnepr. Kr.", et üks Lipki küla talumees kubernerile palwekirja saatnud, milles ta palub oma talu maimudest wabastada, kes sääl aknad sisse lööwat, korstnad ja ahjud puruStawat, klaasid ja muud riistad katki lööwat, pesu ja riided ära käristamat wõi põlema panewat, majaloomi waewawat ja söögitagawara  keldris ja aitades ära rikuwat, koputawat ja kisendawat, mitmesuguseid asju maja-elanikkudele wastu päid wiskawat  jne. Niisuguste maimudega ühes majas elada ei ole muidugi mitte naljaasi.  Talumees oli sellepäast üht preestrit palunud, tema majas jumalateeenistust pidada, niisama paluti kirikus maimude tegewuse lõpetamise pärast. Asi läks aga selle pääle maatamata meel hullemaks. Nüüd on talumees, nagu öeldud, kubernerilt  abi maimude: waStu, kui ka rahalist toetust palunud, sest et tema waranduS kõik ära häwitatawat. Talumees elab omas talus kahe naesemehcst pojaga, ja kõik olewat täiesti maimu poolest terwed, töökad ja mõistlikud inimesed. Soomemaalt. Soomemaa raha löödawat  edaspidi ainult Wene keelse kirjaga ja Wene riigiwapiga (kotkaga). Soome raudteede pääwalitsust tahetumat  Peterburi seada. Ilmade tundjad, kes neil päiwil Helsingist teaduslisel reisil käisiwad, tõendawad, et Soome ja Botni lahes tänawu suurem soojusekogu liikumas olla kui aaStal 1902, miSpärclt arwata wõida, et tänawuse talwe esimene poo! pehme saada olema. Wäljamaalt. Prantsusmaalt DreysuS'iprotses  s. Üks Prantsuse leht, „Depeche de Toulouse", toob teateid seeüle, mis sõjaminister  Andrs Dreyfussi protsessi aktidest järelwaatamisel halba leidnud. Paberitest selgunud, et tunnismees Czernuski R-'nms'i kohtus walet tunnistanud ja et sääl ka muid waletunnistajaid ette astunud, kellest mõned oma süü juba üles tunnistanud. Edasi olla kindlaks saanud, et kohtumõistjatele  wõlisitud dokumendid ette antud ja et mõne paberi sisu nõnda muudetud olnud, et DrcyfuSÜ pääle süü langeb. Asi mustata nii mõndagi kõrget isikut. DrcyfuSü süü kohta ei olla aktidest ainustki tunnistust leitud, küll aga tunnistusi  Esterhazy kohta. Kõige pikem kontrahi aeg on wist Prantsuse  saatekonna poolt renditud majol Londonis. Maja omanikud mungad rentistwad maja ja maa 999 aasta pääle Prantsuse saatekonnule. Aasta rent on 20, 000 franki. Nii peab Prantsuse  walitsus kõige selle rendi aja sees munkadele, 19,380,000 franki maksma. Londonist. Inimese sarnane ah w. Londonist teatatakse! Londonis näidati mil päiwil esimest korda shimpanseahwi  ..Konsulit/' kellel, nagu lehed kirjutawad, muud ei puudu, et taielikult inimene olla, km kõnelemine, „Konsul" on New-Aorkis ja Parisis inimesi wäga huwitanud ja saab seda ka Londonis tegema. Üks Ahwrika uurija seletas, et see ahw iseäralisest tõuust on, keda Kuldranna tagamail leitakse ja kes inst mesele wäga sarnane on. ,Konsul" astub peenikeses mustas riides musta torukübaraga  ette. Päältwaatajad ja muusika ci sega teda sugugi mitte. Tema wõtab teretades oma kübara pääst, kummardab auupaMult ja istub siis laua juurde, kus tema lusikaga, noa ja kahwliga süües einet wõtab. Kui tema ühest toidust juba küllalt maitsnud, helistab tema kellnerit. Lõpuks wõtab tema tass kohwi ja suitsetab siis paberossi. Kui söök lõpetatud, annab tema etenduse jalgrattal. Enns awalikku etteastumist wõtab tema enesega kokku saada tahtjaid wastu. Tema surub selle juures külalise kätt, kuna ta pahema käega hääd söönumalt õla pääle patsutab. Haritud ahwi käib wiimasel ajal wäga palju inimesi waatamas. Kaugest Idast. „A asia aasialaste  lel" Hiljuti pidas üks Buddha usu preester Indiast Tokio mõisnikkude-klubis kõne, milles ta mõtet awaldas, et Jaapani  eestwõttel Jda-maa end Europast wabastama peaks. See sõnum äratab Inglise ajakirjanduses suurt ärewuft. Jaapanlased rehkendasiwad juba agarasti järele, kui palju neil raha peaks olema, et Wenemaaga sõda wõiks pidada. Kõige õigemaks peetakse nende rahwamajanduse  professor Kanai eelarwet. See hcrra on nim. küsimuse üle kõnet pidanud ja selles nõnda harutanud: 10 aasta jooksul olla Jaapani pärispangad neljakordselt,  haiupangad seitsmekordselt kaswanud,  kapital rohkenenud wiiekordselt. Ka wabrikud, kauplused ja Lriseltsid olla kapitali poolest 24-kordselt rikkamaks saanud. Nii ei wõida mitte wõimata olla, sõja tarwis raha sulaks teha, liiatigi, et pankades palju raha seismas on. 1894/95. a. sõjas teinud iga wäedirvisjon 2.200.000 dollari kuuS kulu; seda summa wõidawat nüüd wäe edenenud toitmise-wiist läbi 2.000.000 dollari pääle wähendada. Nii nõuaksiwad 8 dimisjoni 12,000.000 dollari aastas. Sõjalaewastik maksaks poole sellest summast; kõik kulud oleksiwad siis 280,000.000 dollari aastas. Seda kulu jõuda Jaapan tingimata ära kanda. Ajaleht „Asati Shimbun" rehkendab 200.000.000 dollari, keegi muu 300 000,000 dollari wälja. Tokios, 11. dets. Tugew Wene laewastik, 8 laewa suur, on Tschemulposse jõudnud. Pääle laewastiku siia jõudmist läks Wene saadik Söulis Wene admirali saatel Korea keisri jutule. Hiinamaalt. Hiinamaa rahwaarwon  wiimse lugemise järele 426,447,325 inimest. Nendest elawad päris Hiinamaal 407 miljoni, Mandshurias 8V- miljoni, Mongolias 3V- miljani, Tiibetis üle 6 miljoni ja Hiina Turkestanis poolteist miljoni. Amerikast. Mis musud maks aw  ad. AmerikaS Albanis nõudis keegi neiu kohtu läbi oma endiselt peigmehelt, kes ta oli maha jätnud, antud musude eest 200 tuhad marka tasu. Neiu tõi oma päewaraamatu, kuhu ta igakord oma antud musude armu oli üles tähendanud/ kohtule ette, kust näha oli, et kosija teda peigmehena 1236 korda oli suudelnud; nõnda siis nõudis mahajäetud mõrsja iga musu eest 160 marka. Kohus leidis nõudmise  põhjendadud olewat ja mõistis nõud- M 49. Saarlane, 1903