paistnud, aga keegi ei ole selleks sammusid teinud wiga parandada. Jääme lootma, et tulewikuS osi paraneb. Tartust Ülikooli nõuukogu harutus sNordl. Ztg." teatel neil pärmil Eesti ja Läti prohwessorite paikade asutamise küsimust.  Küsimus lükati körwale >a ei antud seda ka kommisjonigi kätte harutusele. Ometi tehti prohwcSsor Gcoborile ülesandeks,  seda küsimust laiendatud näol nöuukogule  uueSti ette panna, nimelt selle üle, kudas Saksa, E.Sti ja Läti keeli kõigis teaduss osades ülikooli juures tarwitusile wõtta. Tartu linna walimised, mille «ostu Eesti edumeelse rahwaerakonna poolt küll kurbtust tõsteti, on Riias ometi kinnitust leidnud. Eesli rahwameelse eduerakonna riigivolikogu kandidat Liiwimaa waldade poolt euucl, jur. J, Tõnisson on 26. märtsil Tartu maakonnas Ropka walla täiskogu poolt Eeriku talu omanikuna walla wolinikuls riigiwolikogu walimisele arwatud. Räadi walla nõuukogu poolt on 26. märts, walla wallaliSte lümnikuna cauä. jur. J. Tõnisson Balti kindralkubcrneri  juurde kokku kutsutama nõuukogu liikme walimisele walla «volinikuks valitud. Tallinnast Meile teatakse telegrammi teel. rt Riigi Woiikogu valimiste juures Tallinnas eestlastel suur wõit olnud. Eesti erakonnal olnud 7110 hüült, sakste erakonnal 1272 häält. Lätimaalt. Riiast 21. märtsil pidas Riias Balti konstitutsioni erakond oma üleüldist koosolekut,  millest umbes KOO inimest osa wötsüvad. Saksa adwokat E. Moritz pidas sel koosolekul  pikema progcammi-tõne ja see kõne teeb meile võimalikuks selle erakonna püüetega  mõnes asjas ligemalt tuttawaks saada. Muu seas leiame Riia adwokadi kõnest, mis Riia Saksa lehtedes ilmus, järgmised  huvitavad kohad: „Ma jõuan nüüd küsimuse juurde, kuda peab meie partei, ehk ta küll teiste siinsete rahwaste poolt nagu lahtiütlemise kirja saanud on, kudaS peab meie partei omas eeskavas nende teiste rahwaste wastu olema  ja nimelt weel: kudas peab meie saadik, keda me walida tahame, nende wastu olema? Mina usun, mu herrad, et meie selles asjas oma endiselt sestukohalt mitte lahkuda ei tarwitse. Meie partei liikmed on suuremalt osalt sakslased ja meie rahwas  on siin maal siiamaani juhtimaks rahvaks  olnud. Ta usub enesel siis ka õiguse olewat, seda juhtimist linnas ja maal ka edcSpidi oma kütte jätta, mitte küll oma rahvuse põhjal, waid oma suurema elutarkuse  ja hariduse põhjal. See seisukoht peab meid seda enam selle poole juhatama, et meil enne kui pärast püüdeks peab olema  -- üsna selle paale Vaatamata, mis meie vastased teevad, neile niipalju kui see meie eeskavasse passib õigust ofakS saada lasta. Meis ei taha endid selles asjas mitte eksitada lasta, vaid tahame,  niipalju kui see meie võimuses on, oma kodumaa kaaSelanikka, eestlasi ja lätlasi,  oma hulka ühisele tööle kutsuda püüda, nii kaugelt kui see otstarbekohane on. Meie tahame neile ka selles asjas wastu tulla, et meie need vananenud  sisseseaded kõrvale toimetame, mida nende rahvuslik tunne iseäralikult põlgab, nii kaugelt, kui meie need sisseseadeid ka ise wananenuks peame". „Meie tahame, nagu me ise oma koolidele  keelewabadust ja hariduslisi warandusi nõuame, neid ka teistele rahwaStele soowiba."  Riia walimiste puhul kirjutab Läti ajaleht „Latwsia" : .Mõlkimised  on näidanud, et sakste politikaline wõim meie maal tulewikus maa saatuse kohta mitte enam mõöduandew ei ole- 24. märtsil s. a on see wõim surmama hoobi saanud. Ei wöi mingit kahtlust olla, et edumeelsete erakonna wõidule Saksa konstitutsionilise  erakonna üle niisamasugune wõit terwel Vallimaal järgneb. Sellegipärast oleks see kergemeelsus, nüüd juba kindel olla, et äge wcittus, kõigewähemalt Riias, juba mööda on. Niisugusel wabaduselnkumise  ajajärgul, nagu praegu Wenemaa ja temaga ühes Baltimaa üle elab, kestab endine olukord weel sagedasti mitmed aastad  edasi, juba sellepärast, et uue ajajärgu juhtiwad ideed mitmesuguste takistuste põhjusel  elus nii ruttu maksmaks ei saa." Pinkeuhofi malla püäle on „Prib. Krai" teate! wallamaja rööwimiss pärast 3000 rubla trahwi pääle lubatud panna, kui kurjategijad li) päewa jooksul wälja ei anta. Bauske maakonnast Häbemata kallalciungimme. Öösel waslu 23. märisi on, nagu „Düna>Ztng" näha, rööwlite salk, armu poolest umbcs 100, Schwitte waUamancma kallale tema oma talus tunginud. Kõik rööwlid on hästi sõjariistus  olnud. Nad wõtnud wallawancma elumaja ja naabruses olema wallamaja kange püssitule alla, jooksnud wallamaja ja elumaja wahel olewa peremehe poe pääle tormi, haawanud poepidaja abilist ja pannud poe põlema. Scllepaäle tunginud  rööwlid peremehe elumajasse ja haawanud  teda mitme pauguga surmawalt. Ei ole kahtlust, et siin kättcmaksmisega tegemist on. Sest rewulutsioni päewadel olewat wallawanen. täiesti seaduse piirides talitanud, mille tõttu mässulistele mitte korda ci olewat läinud uut scadusewastalift  wallawalitsust sisseseoda.  Kallaletungimise  plaan on nii hoolsasti ettewalaustatud  olnud, et 7 wersta kaugusel wahid wälja pandud ja kõik möödaminejad  kinni peetud- Kaugemalt riigist. Peterburist. Uus trükiscadus. Ministrite nõuukogus läbiwaatamisel oli 24 märtsil ajutiste trükiseaduSte eelplaan kõikide nende trükitööde kohta, mis mitte ajalehtede ja kirjade hulka ei käi. Eelplaani järele tuleks eeltsensur ära kaotada ja kõik seadustest üleastumised selles aSjas kohtu kütte otsustada anda. Kui ministrite nõukogu need seadused läbi waadanud oli, otsustas ta Keisri MajeS teedilt luba paluda, et seaduse eelplaani riiginõukogusse hääkskiitmiseks ette panna. SisimiSte asjade ministri Durnowo poolt miniftritc-nõuukogule tehtud ettepanek  linnade sõjassisukorda ja erakorralise walwuse alla jätmisest ei olcwat „Sl." teatel esialgul  Riiginõuukogu lukmete poolt poolehoidmist  leidnud, kui aga Durnowo mõjuwaid põhjuseid ette toonud, siis olewat suurem osa liikmeid nõuuö olnud tema ette panekut  kinnitama. kirjutatakse meie maalt: Riia linnamäele ja Wilna sõjawäcringkonnale  on käsk antud tõlki wäewalitsuSteS ja kantseleides tecniwaid Läti ja Eesti alamwüelifi  lahti lasta, kes nendes kirjutajate woi mõnesuguseid administratiwilifi ametid pearoad. Seda obinõuu on ka Baltimaade politseiwalitsuStes  tarroitama hakatud, ehk küll sellejuures takistusi tõuseb, sest mehi on tarwis, ksS kohalikka keeli tunnekfiwad. Seni tarwitakse seda abinõuu ainult linnawahtide  kohta. Täiesti usalduscwäärilisest hallikast teatab .Strana", et Läänemeremaade kindralkuberner  kindralleitnant Sollogub nõuuks on wõtnud kõiki sõjakohtu poolt tehtud otsust  ühe astme mõrra pehmendada, s. o. ülespoomise asemele määratakse mahalaskmine,  mahalaskmise asemele eluaegne sunnitöö jne. Siis on sõjakohtu eesistuja kindral Arbujow sisemiste asjade ministri ringkirja pääle tähendanud, mille järele otsustaja ennast niisugustel kordadel tema, ministri, poole pöörama peab. Esialgul on see ütlelus kindral-kuberneri mõtlema pannud, kuid siis on ta ütelnud, tema wabtutawat oma tegude eest seaduse järele ainult Keisri Majesteedi eeS ja ringkiri, mille pääle ennast Arbusow toetawat, ei olewat tema kohta sugugi sunduslik. Ööl 13.ja14, märtsi wahel on „Sowr. Sh." teatel Tauria lossi raamatukoguruumi  pörandud põlema  hakkanud. Kauguse pääl waatamata  on palju uudishimulisi tulekahjul olnud- Kõiki juurdetulnuid palutud hoonest  auustawale kaugusele taganeda. Tuletõrjujate enesesalgaiva töö läbi läinud korda tulele tõkkeid teha. Tähtjas osa põrandat ja talasid on ärapõlenud. Tulekahju  põhjus on teadmata. Kahju ei olewat  üle 3000 rubla, kuid parandamine nõudwat palju aega. Tauria lossis on Riigi Wolikogu ruumid sisse seotud. Moskwast. Warigikojad täis. Ajalehed  teatawad, et Moskwa wangikodadet olla 3500 wangi. Haruldane mälestus. Üks MoskwaS wiibiw ameriklane on ennast Hamowni waiimisebüroo poole pööranud palwcga, muudagu temale see kast ära, mille sisse walimisesedelid lasti, selle tingimisega, et temale tunnistus antaks, et seda kasti esimeste Wene parlamendi walimiste juures tarivitati. Ameriklane pakkuma! kasti eest kõrget hinda. Feodosfiast Walimised. Linna poolt waliti walijamcheks sotsialdemokratlane P. J Bianki, wannutatud adwokadi abi, kes luba mitu kuud mängis istub, Weel teistes  kohtades on isikuid saadikutes walitud, kes kinni istuwad. Wäljamaalt. Prantsusemaalt. Teatawasti eraldati Prantsusmaal riik ja keri wiimase ministeriumi  ajal üksteisest ära. Riigi ja kiriku lahutamise seaduse määrust mööda pidiwad iseäralisid, selleks asutatawad wabad usulised  ühisused usu-elulisi aSju juhtima ja korraldama. Nagu aga „IllbrL ttar.lls" nüüd teatab, olewat paawst niisuguste ühisuste  asutamise ära keelanud. Selleks, et Prantsuse kiriku karmis juhatuskorda walmistada,  kutsutakse iseäraline piiskoppide kontsilium kokku, Kuresaare kiriklikud sönumed. PiihapSewal, S. aprillil EeStikeele jumalateenistust kellu '/zIZ peab ülemõpetaja Blohfeldt. M 14, Saarlane 1906