„Waldhvfi" wadriku ehitamist. Ka on igaühel teada, et suwel jöist püütud kalud, kust wabtiku solgiwefi läbi merde jookseb, süüa ei sünni; on nagu pctroleumi ja tölati seguga keedetud. ~M. K." Kahekordsed matused. Kolmapäcwal,  14. skp. oli Pärnu surnuaial Saksa koguduse õpetaja Kolbe poolt sügisel hukka läinud  aurulaewa „Olegi" kapteni Helmanni mat> mine. Nagu lugejad mäletawad, sai omal ajal kaks uppunud „Otegi" meest Tahkuranna õigeusu  surnuaiale maha maetud. Wallamaja juures enne matmist üleöwõemd päewapildi järele tunti ühes surnud kapten Helmanni Riiast ära. Surnu lese nõudmise pääle sai surnukeha 13. skp. Tahkuranna  surnuaialt üles wõetud ja sellesama päewa  õhtuks Pärnu toodud. Matusel oliwad Pärnu laewakaptenid ja „Waldhofi" wabriku ametnikud. Kuulu järele olla wabriku walitsus  lesele S!)V rubla annetanud, kuna endine korjandus kõikide hutkasaanute omakste hääkS ligi SVOV rubla sisse on toonud. „M- K>" sama lahkesti waStu kui ennegi, järelikult ei ole tal meie ühendusest aimugi- Kui ta aga seda teaks, et ta ise meile postiljoniks on I Ma sean enesele ette, missugusesse hirmsasse ärewuseSse ta siis langeks! Mõnikord piinab mind südametunnistus  hirmsasti, kuid see on ainult mõnikord  Nägemiseni mu kalllS! Homme hommiku lähen Slnu akentest mööda siis ära maga! KaS kuuled? Sind südamlikult suudeldes Sinu Leo. (Järgneb.) Lätimaalt. Riiast. Wene kooliasja edendamiseks Baltimaal  on „R. Z." kuulmist mööda laialdased plaanid  olemaS- PäSaSjalikult tahetumat igal pool miniSteriumikoolisid asutada, iseäranis sääl, kuS Saksa seltside ehk muud koolid mittr-Wene õpekeelega  on osutatud ehk asutada tahetakse. Selleks tahetawat õige suured rahasummad nõutada. Summa, mis linnakoolide tarbeks palutakse, olewat 1.062 000 rubla, millest 900000 rbl. koolimajade ehitamiseks ja 162.000 rubla õpejõudude  pääle tahetakse kuulutada. Maakoolide tarwiS palutud summa olewat 390 000 rubla. „Wir." Läti so ts i aldemokratia langem-sel. Selle päältirja all teatab „Rig. Amise", et Läti sotsialdemokratlaste kolmandamal  kongressil Läti sotsialdemokratia keskkomitee  aruanne etteloetud, milles tähelepanemist Seda ja teist. Hämblikuw õrktarwitusele wõet « d. Madagaskari saarel elutseb üks tõug hämblikka, keda säälsed elanikud „haloba" kutsuwad.  See hämdlik on selle pärast tähelepanemise  wäärt, er ta wõrk nagu siid läigib ja wäga tugew on. Üksainus emahämblik wõib kuu aja seeS ligi 3. wersta pitka niidi kududa. Madagaskari  hämbliku wõrkudest on juba ammu mit- Mcsugufid asju tehtud Saarelt saadeti Pariisi wäljanäitusele suur rull hämblikuwõrgu siidi, millest uhke parade-woodi wari tehti. Hämbliku lvõrgust oliwad ka need toredad lindad kujutud, mida Mauriciuse saare kreolid kuninganna Josephinele  kingituseks saatfiwad. Monpellier'» parlamendi  president Lebone annetas kuningas Ludwig XIV. hämbliku wõrgust sukad ja kindad. A. d'Ordine walmistas endale hämbliku wõrgust  püksid, wi» õige kaua waStu pidafiwad. Madagaskari saarlased õmblewad oma Ülikonnad hämbliku wõrgu siidiga, mis kauem waStu peab, kui ülikond ise. Ka hiinlased on ammu hänibltku  wõrgust riiet walmiStanud. Kui mustad tunnid tulewad, siis warju ette saatwad nad. -- Awalik armumine on kõige waljem prokurör. Üks noorm«S ütles kord neiule: Armas neiuke. Teil ou uii üra ütlemata ilu» ja wäike suukene. kae Teie ei karda mitte, et nälga jääte? nende raskete tingimiStc päüle juhitakse, milledes  keskkomitee töötama peab. „Lootus sotstaldemokratia  uueSti elule õhutamise püäle on" aruande järele, „järjest wähenenud." Politilisele  ja politseilisele rõhule on meel mõnedes wabrikuteS wolitsew raSke kriisis seltsinud. Tööliste  meeleolu on wäga rõhutud, rahwakogu rahutuse liikumine on peaaegu täiesti lõppenud, tööliste keskel wolitseb argline tuimus oma enese klassi «obastuse wõitluse wastu. Ühes sellega on ka joomine ja äraandmine tööliSte ringkondades sagedamaks nähtuseks saanud. Nõnda on siis sündinud, et palju ühisest üleüldisest «võitlusest taganenud on. „M. K." Kaugemalt riigist. Peterburist. Tööstuse- ja kaubanduse ministriks on Schipowi asemele, kes riiginõukogu liikmeks nimetati, riiginõukogu liige W. J. Timirjasew nimetatud. Timirjasew oli juba Witte kabineti ajal tööstuse ja kaubanduse ministriks. Kui aga Witte kabinet langes, aStuS  ka Timirjasew ametist ära. Tema oli wiimase  ajani Wene wälimise kauplemise panga direktoriks. „Jsam." Ulurändajate arw Kroonlinna Joanni hauale Peterburis kaswab Wens ajalehtede teatel  järjest suuremaks. Ühel ainsal päewal, pühap. 11. jan. ulatas tema haual palwetajate arw Joanni kloostris 55.000 pääle. „M. K." Nagu Roomast telegrofeeritakse, oodatawat  Itaaliasse märtsikuuks Wenemaalt Kõrgeid külalisi. Weuemaa on suurriikidele ette pannud KonstantinopoliS ja Sofias seletada, et wäe kogumine Türgi Bulgaria piirile rahu asjale ainult kahju wõib tuua, et piiri muutmise mote kõrwale jätta tuleb, sellepärast et ta Bulgaria ja Türgimaa wahekorda ainult halwemaks wõib teha, ja et kõige eest hoida tuleb, mida ähwarduseks  wõi «väljakutsumiseks wõidaks lugeda. „PoSt." Meremäe korpuses pandi Jtalia kannatajate  hääks kontsert toime. Kokku tuli üle 27,000 frangi. Moskwast. «Golos Moskwy" toimetus on korjanduse toime pannud, et 10,000 rubla, mida Al.ksejew-BrutuS trahwina wälja peab maksma, tasa saada „Jfam." Kiiewift. Lipowetski kreisis olew Tjõbulewi  suhkruwabrik põles ära- Aidad, kuS 647,000 puuda suhkrut sees oli, on ternuks jäänud. Wabrik on 580-000 rbl. eest kinnitatud., Jsam." Bakust. Pommi plahwatus. Neil päewil tormas Baku miljonäri ASricwi kauplusesse  korraga keegi noormees ja hoidis ülestõstetud  kätes mingisugust asja. Leti juurde jookstes hüüdis ta Armenia keeks «päästke endid  !" ja pani „asja" leti pääle. „Ast" ci olnud  muud midagi kui pomm, millel süütenöör oli põlema süüdatud. Pärast seda jooksis noormees jälle uksest wälja ja kadus. Kaupluses tõusis kirjeldamata segadus. Hirmu pärast poolmeeletud, üksteist tõugates  ja pigistades, tormasiwad seeSolijad ukse poole- Siin algas kole surumine. Kuuldufiwad  kisa, needmine, muist langesiwad põrandale maha ja panimad teistele tee kinni- Mõned sellid tormasiwad akende juurde ja hakkafiwad neid lõhkuma, et säält kaudu wälja pääseda. Purustatud aknaklaaside kõlina pääle jookstwad  naabruse teised kaupmehed kokku ja jäiwad möödaminejad seisma, arwateS, et kaupluses tn ii lahti, wõi rööwimine käsil on. Üks aknast wüljahüpanud sell hüüdis korraga:  „pomm !" . . . Seda kuulde» hakkas kokkukogunenud  rahwahulk igale poole laiali jooksma. Kuid oli juba hilja. Just selfilmapilgul käi» kaupluses kole pauk. Maha jäiwad 12 inimest purustatud käte ja jalgadega, lõhkikistud kõhtudega... Kõigel naabrimajade! läkfiwad aknaklaasid puruks. Kaupluse sisemus on täiesti purustatud, laiali paisatud, killustatud. Kaupluseomamk ASriew oli kaks nädalat tagasi kirja saanud, milles .anarhtSttd-kowmuniStid"  temalt 10.000 rubla nSudsiwad Nõudmine jäi muidugi täitmata. WarSti pääle selle wisati Asnewi korterisse „hoiatusepomm." Asricw ei pannud ka hoiatustgi tähele ega täitnud röõwlite nõudmisi. Selle tagajärjeks oli ülemalkirjeldatud metsik  kuritegu- „Wir." Wäljamaalt. Bulgaria sõjawalmiStused. Bulgaria rahwa«  on sellega wäga rahul, et walitsus tagawarawäelisi  teenistusesse kutsuma on hakanud. Iseäranis lõuna-bulgarlafi on see rahustanud. keS hirmul oliwad, et Türgimaa oma wäe üle piiri wõiks saata- Walitsus on mitmest piirilinnast  tänutelegrammistd saanud. Bulgaria sõjaminiSterium rõõmustab, et wäe kokkukutsumine ruttu ja korralikult läheb. Üliõppijad ja keskkoolide ülemate klasside kaSwandikud  tahawad wabatahtlikkude salka asutada, mis näitab, et sõjaWaimustus maal suur on. Üks ajaleht ütleb: Meie soom on, et kolmenädalised  talweharjutused Türgimaal ära peetaks. Türgimaa walmistab nüüd muidugi kä sõja wastu. Neljanda wäekorpuse juhatäjä, Marshall  Abdullah-pajha on KonstantinopoliS käinud, et säült tähtsaid käskusid wastu wõtta, ja on siis Ädrianopolisse suurte wolituStega tagasi sõitnud. Suurriigid teemad muidugi lõik, mis wdiinalik,  et sõja tulemist takistada. Niihästi Sofias kui ka Konstantinopolis tahawad nad rahunõuu anda. Prantsusemaa olla juba ametlikult  teada andnud, et ta selle sõja tarwiS frankigi  ei laena. Prantsusemaa! arvatakse, et Jnglisemaal niisamasugune nõu on. „PoSt." Teheranist. Lõuna-PerfiaS on töfijed korratused  olnud. BushiriS on mässajad kuberneri haawanud ja tema kaks pocga surmanud, ShiiraseS  on rahvas schahi pangale kallale tunginud ja tema paljaks riisunud. Laristanis on walitsusewastane  liikumine talurahwa keskel alanud. .PM-" Aruanne Eesti Nooresoo Ka s w atuse Seltsi Kihe!konn a O s a k o n n a 1908. aaS t a tegewuse üle. (2) Wisa püüdmine on meie näitejõuudufid  wõrdlemifi lühikese aja jooksul sedawõrd  edendanud, et nad ka raSkesisuliStest näite» paladest wõrdlemifi täiesti rahuloldavalt on suutnud jagu saada, mida hiljutised ülesastu» mised Kihelkonnal ja KuresaareS (dramsS .Mewsi ema") rõõmustama! wiifil on näitanud. 1908. aaSta jooksul peeti seltsi õhtutel järgmised kõned: 6./ I. Monopoli-kaupleja J. Koort: «Saa» remaa manad hauakaewandused." 29./ I. Wallakirjutaja P. Maripuu: „Eesti muinasajast." 9 /111. vi-. S. Talwik: «Elumaja ter« wisehoiulisest korraldusest." 24 /IV. vr. pliil. O. KallaS'e poolt pidu» kõne selrfi uäitemüügil. 8./ IX vr. S- Talwik: «Alkohol ja tiisikus." 29./ IX. Kooliõpetaja A. HanSschmidt: «vr. F. K. Kreutzwaldi elu ja kirjanduSline tegewus." 5./ X vr. S. Talwik: «Kolera." IL./XI. Kooliõpetaja A HanSschmidt: «Uuemad sihid kaswatuseteaduses." 21 /XII. Postiametnik K. Eilan: „EeSti näitemängu ajaloost." Õpetaja A. Habich:'i poolt jõulukõne seltsi aaStapidul. vr. S. Talwiku poolt aaStapidu pidukõne. Ette kanti 1908. a. järgmised aäi t emängud:  3. ja 24,/ il. J. Kunderi naljamäng: «Kroonu onu " 14/ IV. J, Kunderi naljamäng «Mõrsja ja märatsejad" Kihelkonnal. 27 ./IV. Seesama näidend Kuresaare Bürgerklubis.  24/ VI. Ansomardi näidend «Matsil unes, teistel ilmsi." 8/IX. Sellesama näidendi kordamine. A. Tschechowi naljamäng «Karu-" (Järgn.) 5, Saarlane 190 S