hulga isemoodi ja ei ole ruhnlasel tema walmistamiseks  kaugeltgi niisuurt pääwurdmist tormis, nagu hiidlasel kord seda ühe» Saaremaa  mõisa» oli juhtunud, kus ta ju tervelt kolm suurt suvist pikka päeva äkke kallal oli higistanud ja lõppeks herrale öelnud, et fee „wäga liiga suur passimise töö on." Ruhnlase ikke on Üsna lihtne: 5 ühtlast 2 arsfina pilust pakku, kummastgi otsast sölge. dega ühendatud iga paku sees 4—5 kahe jala pilust kadaka pulka muud midagi. Need nimetatud ader ja äkke on ruhnlaste ainukesed põlluharimise riistad. Olgu fiiS weel, et nad kartuli ümberlööma juures raud reha ja iapsajädade kaewamiseks raud las na tarwitawad.  Lihtsad asjad küllalt l Kesapõldu küntakse suwe jooksul 5—6 korda, muidu karetob ta hirmsasti ära. Sahk oleks ju karetamise vastu hää abinõu olewat, aga seda ei pruugita. Nukid külvatakse juba augusti kuu algusel  maha ja et seks ajaks uus seeme weel ei jõua (enamasti Asutakse rukid alles augusti kuus ära), fiis tarvitatakse ikka teise aastast seemet. Sellepärast on fiiS ka igal peremehel kohuseks tulewaaaStane seemnevili valla magasi aita paigale panna, kust ta neile suvel külvi ee» mälja antakse. Külvimees kannab oma parema käe nimeta sõrmes wisfipoolest hõbe sõrmust see peletada kõik kurjad mõjud kõrvale!  Hõbe suurest mõjust peetakse ju ka Saareinaalgi suurt lugu. Nuki oras on sügisel  enamasti ikka piitsakaS ja nõrganäoline, aga kevadiste hääde ilmadega võrsub ta päikese  paistel üsna ilusaks ja lubab põllumehele tema pere aastase leiva palukese anda. Rukis koSwab väga pehme kõrrega ja langeb ösumise ajaks „palaku" maha. Õsumise asemel tarvitame  parem niitmise sõna, sest Saaremaa moodi  sirpidega õ j urnist sääl ei tunta rukid ja ta odrad niidetakse vikatiga maha. Mehed niidavad,  naesed koristavad maha niidetud rukid kohe ära ja seovad kahludesse: kahlud laotatakse  parmu, mida mehed kokku kannavad ja napra laovad. Wilja koristamisest ja rehepeks- Wisest räägime rehemajade kirjeldamise juures. (Järgneb) Kodumaalt. Kuresaarest. Maade kruntipanemi  § e asjus on Põllutöö ja Maakorralduse Pääwoiitsus Saaremaa Eesti Põllum. Seltsile 2. nov. s. a. 22711 all järgmise waStuse saatnud: Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi poolt Põllutöö ja Maakorralduse PSSwalitsuseSse antud  palwekirja vääle, milles Põllumeeste Selts seaduse-eelnõu Saaremaa rüütelkonnale kingitud mõisate talumaade müümise üle wõimalikult rutem palus seaduseandlistele asutustele läbivaatamiseks  sisse anda ja milles tema weel palus seaduse-eelnõu talukohtade tükeluse ära kaotamiseks Saaremaa kroonumvisateS wälja töötada, antakse Põllutöö ja Maakorralduse Pääwalitseja käsul teada, et nimetatud palwekiri  selle poolest, mis Saaremaa rüütelkonnale kingitud mõisate talumaade müümisesse puutub, Sisemiste Asjade Ministeriu misse edasi on antud,  sest et selle miniSteriumi poolt seaduse-eelnõu  talumaade päriseks ostmise üle köigearmuliselt Baltimaa rüütelkondadele kingitud mõisates juba Riigivolikogusse ära on antud. Mis aga Seltsi palvesse puutub seaduseeelnõu  wälja töötamise üle talukohtade tükeluse ära kaoramtseks Saaremaa kroonuwaldades, siis ei wvl selle üle eeskirjad mitte muul viisil wälja äntud saada, kui seaduseandlisel teel. Wenemaa fisemlste kubermangude kohta on niisugused määrused  selles agrarseaduse eelnõus, mis Põllutöö sa Maakorralduse Päüwalitsuje poolt seaduseandlistele  asutustele sisse sai autud, juba olemas. Kui see scaduse-eeluõu kinnitatud on, siis võib selles seaduses määratud ülewälja- ehk ribamaade  kruntipanemise viisi üksikutes juhtumistes  ja tõsise tarvituse korral ka Saaremaa talumaade  kohta tarvitada. Sellepärast ei ole vaja praegusel ajal iseäralist seaduse eelnõu Saarema  kroonumõijate talumaade kohta Mjatöötada. Kürlalt. (Lõpp.) Nüüd korjati jälle allkirjafid Kandla külakoolmeistri «vastu. Ligi 40 allkirja saadud kätte. Koolmeister korjanud oga omalt peolt ka allkirjastd- Ehk tema küll wShem nimest  saanud nii kümmekonna ümber, siisgi tõendatakse siin, et tema palwekirjale ka kaks nendest alla kirjutanud, kes enne tema wastu teise palwekirja alla oma nimed pannud. Kui kusagil pool niisugustd palwekirjasid peaks tähele  pandama, siis ei ole see mitte õige tegu. Sest nime saamine liht inimese käest pole mitte raske. Kes hää hambomees on, saab neid küll. Ja nime alla panemise juures ci kaalu talumees sagedasti palju mitte järele. Seda näitab ka see asjalugu, ehk kaks meest mõlematele  palwekirjadele alla kirjutanud, wastu  ja poolt. Olgu küll nii, et kus suitsu, jääl tuld; kus koebtust, sääl süüd, siisgi peaks niisugune  nimede korjamise pruuk küia kaudu ära kaduma ja asja, kui tarwis, teisel teel korraldatama.  Ja kui niisuguseid palwekirjasid palju tähele ei panda, siis kaoksiwadgi nad iseenesest ära. Ning kuidaS wõiksgi niisugune kacbtus tähelepanemist leida, kus küla mana naene, kes eht waewalt emakeelelist „trükit' kirja" lugeda mõistab, selle üle kaebtust tõstab, et koolmeister Wenekeelt ei mõista- Iseäranis peaks niisuguste  allkirjade korjamisega ka sellepärast ettewaatlik  oldama, et see koolilaste austamist koolmeistri  wastu ära kaotab. Missugust autundmust  oma koolmeistri wastu peaks siin lapse südames leidma, kui ta kodus „niipalju halba" temast on kuulnud. Ja kui allkiri anti wõi wõeti, siis muidugi räägiti koolmeistrist kodus ei tea mis kõik ära. Kuid koolmeistrid —ja see on pääasi peaksiwad aga ise kõige rohkem  selle eest hoolt kandma, et nende ja rahwa wahel mingisugnfid mõttelahkuminekud ette ei tuleks. K. Tartust. Kitsendused.Tartu Aiawilja-ühisuse  põhjuSkirja on määrus pandud, et asjaajamine  Wene keeles peab sündima, ehk tööstuse miniSteriumis küll lootust awaldati, et seda endise  aja kitfendawat määrust muudetakse. Niisama on miniftrite-nõukogu põhjuskirjale määruse juurde lisanud, et ühisus liikumata warandust ainult sääl wõib omandada, kus see wäljamaalastei ja juutidel lubatud on. „Post." Tubaka-aklsifi kergendamise tagajärjel on tubakawabrikandid tööliste paikasid wühendanud.  ÜheS sellega on ka paberosside endist suurust wähendatud ehk jälle hinda kõrgendatud. „R. Pn>lt.« Tallinnast. Uus ajaleht. Nagu „Rah. Pwlt" teatab, tahab trükikoja omanik Schisfer oma wastutusel ja toimetusel Tallinnas lähemal  ajal uut päewalehte, nimega „Tallinna Teataja" wälja andma hakata. Sellekohane palme olla kubernerile ära antud. Kuramaalt. Reeglid, mis õigeusust «väljaastumise  kohta maksmas on. Kuuramaa kub. ajaleht awaldab reeglid, mis praegusel aja! õigeusust «väljaastumise kohta maksmas on. Need on järgmised: 1. Isikud, kes õigeusust ühte teise ristiusku  soowiwad astuda, peawad selles asjas kohalisele kubernerile kas otsekohe ehk administratiwlise  politseiametniku (iSprawniku, kreisiülema)  kaudu awalduse saatma. Wiimasel juhtumisel  saadab administratiwline politseiametnik awalduse «viibimata kubernerile edasi ja annab ühtlasi äratogancja soowi teise usku astumise poolest allakäiwuse kohaselt õigeusu preestrile teada. 2. Kuberner teatab, km ta awalduse kas otsekohe ehk kreisi administratiwlise politseiametniku  kaudu kätte saanud, sellest wiibimata õigeusu  piiskopkonna ülemusele ja saadab, mitte hiljemalt, kui kuu jooksul, awalduse kättesaamise päewast arwates, selle teate ka kohalisele teise usu waimulikule ülemusele. 3. Õigeusulife wastuwõtmissst telje usku annab teise usu waimulik ülemus kubernerile teada, keS sellest aSjasse puutuwale õigeusu waimulikule ülemusele teate saadab. ÕigeusuliSte usuwahetuse registreerimine, ükskõik missugusesse usku nemad lähemad, seisab  kubermanguwalitsuseS, kes sellepärast üksinda tarwUikka märgitust passide ja tunnistuste pääle teha wõib. „ Wir." Lätimaalt. Riiast. „Düna.Zeitungi" toimetus annab awalikult teada, et leht 31. detsembrist seisma jääb ja tema toimetajad Dr. Ernst Seraphim ja Th. v. Berent „Riga?chs Z-itungi" toimetusesse  üle lähewad. Selleks olewat paljude lugejate  soowid asja annud. „Wir.". Kaugemalt riigist. Peterburist. Kaubanduseminister Timirjasew  on oma palwe pääle ametist lahti lastud ja õuemeistri au sisse tõstetud. Tema asemele  on riigipanga juhataja Timashew nimetatud. Õpekeele kohta wõõrasrahwaste koolides  on rahwahariduse komisjon niisuguse otsuse wastu wõtnud, et emakeelselt õpetust ainult selle tingimisega lubada tuleb, et teisel aastal õpetus Wene keeles peab algama ja kõige 4 aastase kursuse läbi kestma. „Wir." Maakorralduse pääwalitsus annab, nagu Peterburi telegrafi-agentur teatab, neil päiwil riigiwolikogusse seaduse-eelnõuu sisse, mille järel maa korralduse pääwalitsejale õigus antaks tema walitsuskonna alla käiwateS koolides  Poola- ja Baltimaal õpetuseandmist kohalikkudes  keeltes lubada. „Post." KeisriMajesteet pandis shewõja Wedomosti" teatel enese miaewal nädalal  Lilvadias lihisoldati sõjaaegsesse mundrisse, soldati sinelis, ranits seljas ja m. aSj., ning wõttis ise, üksinda, 10-werstalise teekäigu Li« wadia mägedesse ette. Käigu pääl tuli kroonikandjale-soldatile  ohwitser waStu. Keiser andis  temale alamwäelise wiisi järele au. Selle järele juhtus keiser jhandarmi-politsei alamohwitserile  wastu, kes teda ära ei tundnud ja temale märkuse tegi, et keiserlikkudel maadel käimine keelatud on. Majesteet ei awaldanud oma isikut, maid wabandaS ennast alamohwetseri ees, keS oma ametikohast täitis. Majesteet soowis alamwäeliste mundri puudusi tundma õppida ja on nüüd eeltähendatud  proowimise järele selle parandamiseks mitmed märkused teinud. „M. K." Wangiwalitsuse ülem Hruljew seab «vangikodades kindla käega korda jalale. Selle» kohastest määrustest oleme juba kirjutanud. Nüüd tulewad mitmest linnadest teated, et wangi» majade ülemad karistada saanud, sest et nad „teeniStuseS hooletud" olnud „PoSt." Esimene naisadwokadi kohtu ees et teostumine  oli minewal nädalal Peterburi ringkonnakohtus.  Wannut. adwokadi abi proua Fleischütz tahtis nimelt kaelakohtulise kaebealuse kaitsjana ette astuda. Prokuröri abi seletas aga, et Wene riigi seaduse järele naiSadwokati ei tunta ja sellepärast ka keelatud on. Kohus waidles aga prokuröri wastu. Asi jäi pooleli. Naisadwokadi õiguse küsimus läks aga senati arutamisele. „M. K.° Senati kaelakohtu- ja kassatfioni-departemang  harutas 12. now. kohtuministri poolt fisseantud küsimust, kaS naesterahwaS wõib kohtuasjades adwokadi kohuseid täita. Senat leidis, et see asjalugu, et seaduses määrusi ei ole, mis naesterahwaft lubab adwokadiks olla, weel naiSterahwaStele õigust ei anna adwokadi kohuseid täita, ja tunnistas, et see küsimus otsustamist seaduseandlisel teel nõuab. Sellepärast  lükkas ta ringkonnakohtu otsuse, kes Fleischitzi  kaebealuse kaitsjaks wastu wõttis, ümber. „PoSt." Soldatite saapad. Garini rewiderimine on sõjawäe moonamuretsejatele kollrks. Kui kuulujutt laiali lagunes, et Garin Warssawi moonamuretsemise walitsust rewideruna läheb, katsuti säülseid aitasid tühendada. Suured tagawarad  saadeti teistesse linnadesse. Muu seas sai ka Kiiewi moonamuretsemise walitsuS Warssawi  omalt 50,000 paari saapaid. Kui saadetud  kraami häädust järel proowima hakati, tuli ilmsiks, et mitte üks paar tarwitada ei sünni ja et neid ka parandada ei saa. Saapad oliwad  niisugused, et kui nad jalga pandi, siis nende kandja püsti seista ei saanud. Saapad ehk küll tarwitamata, oimad juba auklised. Nende saabaste läbi on kroonu üle 200/000 r. kahju saanud. Bs^ Saarlane 1909