1) Loed kirjatoimetaja minewase koosoleku  protokolli ette, mis koosolijate poolt wastu wõeti ning alla kirjutati. 2) Wõeti 3 isikut uuteks liikmeteks ühel häälel wastu. 3) Wõeti eestseisuse liikmete korraldamine  käsile. Liig rohkest ecststisuse liikmete  armust astusiwad 2 isikut wälja. Eest seisuse liikmeteks jänvad hrd C. Palk, G. Markus, J. Warwas. A, Wälli, Z Kingissepp  ning Fr. Pukk-4)  Hr> Schlupi kõne piimatalituse üle kandis  G. Markus kooSolijatele ette. Sooiviti, et tähsas kõne edaSpidi „Saarlases" ära trükitaks. 5) Asiuti wäljanäitusc komitee walimisele.  Waliti eestseisus ja järgmised isikud : hrd A Echlup, T.Liiw, Fr. Pukk ja Tuuling Putlast. Wäljanäituse tähtajaks määrati pitkema läbirääkimise järele juuni kuu keskaeg 1907. b) Otsustati seltsi jaoks käesolewal aastal ..Põllutöö leht" tellida. Paluti kooliõpetajat hr. Kaasikut tähtsamaid ning Saare rahwa oludesse puutumaid kohti „Põllutõõ lehes" ära tähendada ning neid seltsi koosolekutel liikmetele ette kanda, mis hr. Kaasik ka teha lubas. 7) Luges hr. Warwas aadta aruande ette. 8) Otsustati silisi jaoks jchapirograf (kirjutamisemasin) muretseda. 9) Otsustati: Põllumeeste Selts lubab oma liikmetele iseäralist mesilaste pidajate jaoskonda asutada, ja ka wõõraid mesinikkusid omale juurde wõtta, Wvõrad maksawad  meemüügi eest osakonna kasuks 25 kop. aastaS- Selle järele lõpetas abiesimees  koosoleku. seltsis" on nüüd liik agaramaid muusikamehi wiiuli- koori elule kutsunud. Noodid on juba Saksamaalt  siia jõudnud ja koor on oma harjutustega  alganud. Ka saada see uuS koor bürgerklubi  saalis awalikult ülesse astuma. Pöide õpetaja hr. Sitzka saatis meile hulga manu lauluraamatuid. Meis andsime need raamatud selle palwega kohase ülemõpetaja kätte, et tema neid wangidemajas  ja hospitalis laiali laotaks. Et meie majades wecl palju raamatuid kasuta sciSwad, mida meie enam ci pruugi, sellepärast palume meie pereisasid, neid meie kätte tuua, et meie neid jälle edasi wõiksime saata sinna, kus need raamatud wecl rohkesti kasu wõiksiwad saata. Detsembri kuus minewal aastal waliti Kurcsaare maksu kogukonnas uued kogukonna saadikud eestulcwa kolme aasta pääte. Walitud isikute seas on suur hulk eestlasi. Viimasel ajal on maksukogukonnas  kui ka kogukonna saadikute koosolekutel Eesti keel läbirääkimise keeleks wvctud, sest et liikmete seas palju isikuid on, kes teisi keelefid mitte hästi ei mõista. Seega on siis KuresaareS juba üks endiseaja asutusrest olemas, kus Eesti keel eluõiguse omale su wõitnud. Enne Jõulu raiuti Loode kõrtsi esine  karjamaa kadakatest puhtaks- Üks jagu neist kadakatest minna Abaja täitmiseks  Ehk küll nüüd karjamaa esimeste aastate sees selle järsu muudatuse all kanata  ma saab. fiisgi on see knduwäärt töö, et linn karjamaad puhastama hakkab. Mitmed isikud tahta selle pääle kuberneri herra juures kaebtust tõsta, et linna jahiõigus ja Linnulaht ilma wülja pakkumiseta Jahiiclifile olla antud. Kontraht mõlemate poolte wahel m juba kuberneri herra poolt kinnitatud. Nii kui teada, wõttis JahileltS jahiõiguse  ja Linnulahe teatud aja püäle oma kätte ja maksab selle eest tOO rubla aaStas. Endises Peterburi hotellis awatakse jälle uuS trahter. Loode kõrtsi on nüüd õllepood sisseseatud- Kõrtsi ruumid on oga teekäija rahmale omatud. Loode kõrts renditi minema!  sügisel 7, aaSta pääle selle tingimisega wälja, ei rentnik selle oja jooksul kõrtsi ruumid põhjani parandab ja majale uue katuse pääle teeb. Töö tulla paäle 1000 rubla makSma. Kuresaare rentmeister hr. Selgatschow  täidab kuberneri korra seadnnse pääle nüüd ka trüki inspektori kohuseid, .saarlane"  seisab aga, nii kui enne, ikka Tartu trüki inspektori hr- Babanowi järelewaatamise  all. Põduste jõesuu puhastamine tuli Toriküla kalameestel 37 rubla maksma. Kõik kalamehed olimad selles asjas ühes nõus ja andsiwad üks mähem ja teine enam raha. Ka linnawaletsus, linnapää hr. baron Nolcken, hc. O- Wildenberg ja hr. O. Kunstmann toetasiwad rahaga omalt poolt seda ettcwõtet. Tänu kõigile! Undadega ja nootadega kalapüük on tänawu Kuresaare meres wäga waene. Enne pühi maksis haaivi nael 12 kop Abruka all olla mehed hiljuti paar hääd „looma" teinud ja haugisid ja silgu merest wälja toonud; ka unnapüük pidada sääl õnnistama. Kaarmalt. Aste koolimajas Kaarma!  oli esimesel jõulupühal koolilastele jõulupuu ehitud- Kõnesid peeti Kaarma õpetaja, kohalise kooliõp. hra Jidlase ja ministeriumi kooliõp. hra Kukke poolt- Õpetaja ja wiimase wahcl läksiwad mõtted mõnes asjaS lahku, mis säälsamas läbi räägiti. Ilusad on niisugused jõulupuu õhtud koolimajades, ja joowida oleks, et kõik koolid selle pruugi üles wõtakfiivad ja koolilastele kui ka wancmatele sellega rõõmu malmistakfiwad. Pääle selle on niisugustel jõulupuu õhtutel  oma jagu hariwat mõju: 1) lapsed õpiwad kingituse õiget waärtust tundma, kuigi see nende eneste kulul makmiStatakse, ja 2) saamad wanemad kooliga sellel musil  rohkem tuttawaks ja hariuwad aegamööda  kooli käekäigust elawamalt osa wõtma. Aste kool on wiimastel aastatel üleüldse wähcma eduga löö.anud, aga loota on. et uue kooliõp. hra Jidlase agaral tegemu.el ka sille kooti >dm mine paran b. --- Kaarma seminari t-hetakse kuulu järele meel kolmandumut kooliõp tajat edaspidi  juurde seadida, mis tööjõudude poolest kooli suure sammu paremusele müks, kuna siis 4 tegelikku kooliõpetajat jääl töötama saakfiwad. Loonult Loona ministeriumi koolis peeti juba 21. detsembril jõulupuu õhtut, kus lastelaulu ja ilulugemist j. n- e. kuulda oli. Piila preester hra. Paiwel pidas kauni kõne selle Ae, miks kuuske jõulupuuks tarwitama on hakatud, ja seletas  selle järele kokku kogunud manale rühmale lühidalt KuresaarcS ära pestud maakonna komitee nõupidamistes». Preestri herra ettepanekul  laulsiwad koosolijad lastewanemad kooliõpetajale „elagu!" tema rohke töö ja waema eest koolis. Mõned lastewanemad nurisenud pärast, st jõulupuule ka Lutheruse uiu õpetajat kutsutud ei olnud, ehk küll fmrsm osa koolilapsi ksthersseusulised on. Kihelkonnal on nõu õpetaja ameti kandidatidekS õp. Silda ja oanä. Niggulit kutsuda. Meie omalt poolt joonuksime, et Saaremaa  kõige suurema koguduse tormis tubli ja ametiga täiesti wilunud mees walitaks, nii et parteide tülid ka Kihelkonnal warSti lõpeksiwad, kuna tülid koguduse elule üleüldse raskeid haawu lööwad Rahu kosutab, waen kaotab. Kuidas  meile teatatakse, saada ka Pöide õpetaja hr. Sitzka Kihelkonnal kandidatiks ülesse seatud Ansekiilast. Meie jõulud. Möödas  need kallid pühad. Kalliks püüdis neid pidada üks ühel teine teisel wiisil: pereisad keetsiwad endist wiisi «porujommi", mis meele wõtab meeste päästa, poole meele poiste päästa. Poisid „kodisiwad" siis ka endiselt külakaudu ei mitte endiselt, maid wecl enamgi, kui mõne aasta ecst. Siisgi tõele auu andes peab tõendama,  et noored mehed enam wiisakust halkamad nõudma- Kuna enne roppu laulu alati kuuldus siit ja süält ning tüli, kisa, ei ole seda selle aasta palju kuulda olnud. Ainult paar lahingut aga selle mõstu uueaja wiisi «pussid, ga!" Noh kena lõbu «jõulumärja" järeldus. Koolilastele  walmistati mitmetes koolimajades ilus jõulupuu, nii: efimescpüha õhtul Mändjalas ja Lemmalal. Esimeses seletas  kooliõpetaja jõulupuu tähtsust laste kohta jõulu ewangeliumit juhiks mõttes, mis lastewanemaid wäga huwitas. Teises Lemmalal kõneles kooliõp. tuumakas  kõnes manadele ja lastele ka selle üle, miks jõulupuud peetakse. Wanaaasta õhtul oli Salme koolimajas ka ilus jõulupuu. Säälne kooliõp. seletas lastele esmalt küsimiste  waral jõulupuu tähtsust ja kõneles pääle selle jõulupuu tähendusest paganausu  ja ristiusu ajal. Kristuse ilmumise pühal oli Tiirimetsa ew--Lulh. koolis ka jõulupuu, kuS juures kooliõp. kristlikust jõulude pühitsemisest kõneles. Kõikide jõulupuude  juures laulfiwad lapsed ilusaid jõululaulusid mitme häälega, mis näitab, et meie laulu asi nii alla meel pole langenud.  nagu keegi «Hääles" häälitseb. Tiinuse koolilastele peeti aga jõulupuu, nagu endistel  aastatel ikkagi, kohase mõisa saalis sakste poolt, kus juures niisamati lapsed oma noore kooliõp. juhatusel kenasti laulfiwad.  Näitab, et koolid, ehk neid küll enne jõulu haigus takistas, ometigi on oma tööga edasi läinud. Sedo ei näita mitte üksi jõulupuu laulud, waid ka inspektori  herra. kes enne jõulu mõnda meie koguduse kooli käis riwideerimaS, awaldaS oma rahulolemist. Koolide asjus on aga uus aasta üsna kurwalt algamas. Wäga palju lapsi on «mostli" (lcetri) haiguses. Siin kohal tulewad mulle nagu sunduse wäel m.elde ühe arsti sõnad :„N ed raibakad koolid ajawad rahwa haigust täis". Jah, tõsi ta on, sest rahwaS ei usu ju, et haigused külge wõiwad hakkada- Aga pole ka ime: kes oleks püüdnud seda rahwale seletada. Noh, kooliõpetajad? Aga need on Saaremaal  osalt isegi ilma suurema hariduseta, iseäranis meel arsti teadustes. Et aga meie linna arstid selles asjas olekstwad rahwale  lahkelt wastu tulnud, neile ajalehtede kaudu haiguste külgehakkamist püüdnud seletada, pole ma sennini wcel näinud. Oleks soowitvw, et just praegu igapäew liikuwate haiguste üle nende poolt ajalehe weergudeS mõnda avaldataks, fiiS saaks ka paljud haiguse eest hoitud. Samase ette, HF. 3 Saarlane. 1907.