-f. „ Estonias" etendati pühapäewal..llumäe  piimatüdruku t." Tükk iseenesest  on nende manade tükkide liigist, mis Väljamaa  näitelawadelt ju kaduma hakkawad, sest et nad paljalt naeruerkude kõtistamiseks on kirja pannud ja eluga kokku ei taha käia. Kui mängijad õigetesse piiridesse jääksin?ad, oleks tükil tõesti oma jagu mõnu, aga kui osalised  iga tegelast karrikaturaks teha püüawad ja igapidi liialdust otsiwad, et aga waatajate erkusid kõlistada, siis pole Lal suurt Väärtust. Mis pühapäewasesse etendamisesse puutub, siis peab tunnistama, et mitmed osalised hästi palju liialdust Larwitasiwad, mis tunnistuseks on, et nad oma ofa-omanikkude hingeelust õieti polnud aru saanud. Enam jagu osalist tegiwad  omad osad aga hästi. Osawötmine oli slaw, ja kiitusega, mis teenitud, ei olnud waa- Lajad sugugi kidfid. xA. Kloostrist. 15. sept pidas Kloostri muusika selts kohalises walla - majas oma neljandat ! aastapäewa. Enne aastapäewa pidi kõigile 1 prii pidu wallamaja õue pääl olema, aga prii inimesi oli ainult 3 wõi 4 ilmunud. Wihmase ilma pärast peeti siis ka see löbuosa saalis. Etendati lõpuks „Kudas nõiaks saab." Selts on aasta jooksul toime pannud 4 perekonna õhtut, ühe rahmapidu, kaks suwepidu ja nüüd meel aastapäewa pidu. Sisse oli ülepää tulnud  115 rbl. 7. kop., wälja läinud 135 rbl.' 39 kop. Endisest aastast oli järele jäänud 93 rbl. 75 kop., nõnda jäi siis nüüd kassasse järele: 73 rbl. 43 kop. Selts oli omale muretsenud aasta jooksul laudu ja muud warandust, mis järele jääb. Pidusöögil peeti mitmed kõned ja lasti tegelasi ja muid kaas aitajaid elada. Eestseisuse liikmeteks tulema aasta pääle maliti: esimeheks: J. Wihalem. abiks A. Melsas; kirjatoimetajaks:  W. Tulik, abiks C. Kurikjan; kassahoidjaks: J. Amann, abiks M. Bötker(kõik endised.) Rewidentideks: M. Hantoi (endine) J. Ounroos ja J. Weber (uued). Rahwa osawötmine  oli minewal aastal pidudest Väheldane,  peaks nüüd suuremal hulgal osa Võetama,  sest rahwale lõbuks ja hariduse tõstmiseks on ju selts asutatud. * Tartust. Eesti põllumeeste seltsi näitus on 4100 rubla sisse toonud. Sellest summast on 1200 rubla seltsi wõla kustutamiseks  ära makstud. Wiljandist. Wiljandi Eesti Põllumeeste seltsi näitus 7., 8. ja 9. skp. leidis asjade wäljapanejate  poolt elawat osawõtmist. Nimelt mitmesuguseid  käsitöösid ja wabriku töösid oli tänawu enam, kui endistel näitustel kunagi. Wäiksem oli selle wastu loomade, põllu- ja aiawilja saaduste  jaoskond, mille juures aga tänawusel suwel süüdi on. Sugu poolest oli hobuseid wäga Mitmest tõuust, kõige enam oli ometi Inglise segawerd hobuseid, kellede kaswatamist meie suurpöllumehed suure hoolega edendawad. Weists hulgas oli suurem osa Angleri tõugu elajaid. Mõlemas jaoskonnas puutus mõnigi ilus loom silma; päris halba ju teadagi keegi näitusele ei too. Masinaid ja põllutöö riistu oli mitme wäljapanija poolt õige rohkesti, nii et põllumeestel wõimalik oli oma jaoks kohasemaid  ja paremaid wälja walida. Meesterahwa käsitööde jaoskond oli suur ja laialine, wäljapanijaid  oli isegi Riiast, Kuuramaalt, Malgast, Tartust ja Tallinnast. Siin leidus mõnigi töö, mida silm mitu korda waadata tahtis, üleüldse oli ses jaoskonnas 82 nr. asju. Nagu alati, nn oli ka tänawu, naesterahwa käsitööde jaoskond  kõige suurem, täitis terweni 250 nr. Siin oli alles mõndagi waalamise wüürilist Lööd! Endiste siinsete näitustega wõib see osakond auuga wõistelda. Kõik kokku oli näitusele 573 nr. loomi ja asju üles antud, millest muist aga toomata oli jäetud. Näituse esimese päswa õhtul peeti seltsi saalis hobuse pidajate koosolekut; sellest oliwad ka mitu suurpõllumeest osa wötma ilmunud. Koosolekul  jõuti otsusele, et wäiksepöllumehel wõimuta  on müümise jaoks ise, töö jaoks ise hobuseid  kasrvatada. Kaswatada tuleb hobuseid, kes kõik talutööd ära teemad, ja kellest müües hääd hinda saab. Seks walitagu suguloomadeks täiesti weata, mitte liiga suured, ei ka wäga wäikesed hobused wälja; täkud, mis mitte suguloomadeks  kaswatada ei taheta, antagu aastaselt  ära. Pühapäewal pidas Postimehe toimetaja ezmä M. J. Tõnisson huwitawa kõne «põllumeeste  ühistegewusest ja rahast", millest meie põllumehed mõnegi näpunäite leidsiwad. Muu seas soowitati laenukassade asutamist wäikepõllumeeste  keskel. Õhtul edendati seltsi saalis „Wabaduse" näitlejate poolt. E. Wicherti naljamängu  „Õnne narr." Ettekanne hää, mäng ise kõhna poole. Esmaspäewal kõneles põlluteadlane  A. lohannson „soode harimisest." Proowiks  oli wihk turba soos kaswanud, pilliroo taolist kaera näitusele toodud; kõne oli ärataw ja ilus. Waatajaid käis nimelt pühapäewal õige rohkesti, kindlasti üle 3000 inimest. Näitust wõib igapidi hästi kordaläinuks nimetada. Kaubandus ja majandus. -A> Hiiumaalt. Ehk küll lõikusekuu ammu juba mööda, on lõikus siisgi weel waewalt 484 Kesti Postimees. 902