praost Walter oli. Kolme aasta jooksul  on Kihelkonna õpetaja jutluste kallal wäsimata kombel tööd teinud. Nüüd on uusi jõudusid jutluste toimetamiseks juurde muretsetud.  Nimelt wõtab jutluste korraldamise Pöide õp. Ai tz ka oma hoolde, kuna wälja andjaks ja Vastutajaks ikka õp. L. Masing jääb. Kõiki Saaremaa ja Ülemaa õpetajaid  palutakse jutluste kirjutamisest osa wõtta. „Kiriku kellad" on siiaajani lahket  osawõtmist leidnud. Loota on, et nad ka uuendatud jõul sedasama saamad leidma. Iseäranis peakfiwad agu Ewangeliumi õpetajad,  kui Sioni torni mähid Saaremaal, Ülemaal ja terwes Weneriigis oma koguduse  seas „Kiriku kellusid" südisti kõliseda laskma, neid wülja laotades, et selle läbi kellade" hääl trükitud Eivangeliumi usu jutluste kujul kaugele ja laiali kõlada wõiks. Sel sügisel toimetatakse Kuresaares liikumata ivaranduste uuesti hindamist.  Hindamise komisjoniks on herrad A. Freundlich, C.Jakobson ja Esser walitud, kes juba siia ajani kõik linna majad üle on waatanud ja ära takseerinud. 13. oktobril pandi Kuresaares siin linnas elutsema nõdrameelse naesterahwa ja tema lapse hääks pidu toime, mis kõige paremini korda läks. Rahmast oli rohkesti, nii hästi lihtsamast kui kõrgemast seisusest. Näitemäng läks ladusasti;  kord oli pidul hää. Sissetulek oli üleüldse 149 rbl. 18 kop. ja ivätjaminek 69 rbl. 58-kop., nõnda et puhast raha 79 rbl. 61 kop. ettcwõctud tähtsaks otstarbeks järele jäi. Kaarmal suri hiljuti üks lesknaene ära, Tiina Adamson Muratsist, kes aastat manaks elaS. Ta oli Kuresaares 1811 sündinud s. o. üks 7asta enne, „kui PrantsuS MoskwaS käis." r Seniaegne õpetaja hra S eveltus sõitis neil päiwil Soome, kus ta kooliõpetaja koha pääle minna. Räägitakse, et ruhnlased uue õpetaja tulemaks suweks saamad. Kõik selle aja toimetab köster waimulikkustd tallitust. Pärnumaalt. Wändrast teatab postimees",  et sääl kadunud C. R. Jakobsoni haualt hiljuti üks nurjatu inimene ühe tamme maha raiunud, mis sinna kahekümne aasta eest istutati. Alatu tegu, mis igapidi põlgamise määri on. Harjumaalt. Harj u-M adisest SaladuSlins  tütarlapse kadumine. Pühapäewa! 6. oktobril õhtu kell 19 ajal jäimad Wasaiemma Rummu kaupmehe Treumanni lapsed, 17. aastane tütar Emma ja tema 6 aastane õde, kui poe uksed kinni pandud ja manemad ju magama läksiwad, oma tuppa juttu ajama ja raamatut lugema. Esmaspäewa hommikul leidsiwad manemad wähewa tütarlapse magamast, kuna wcmem tütar jäljetult kadunud oli. Tülarlaps on kõigest olsimisest hoolimata meel seni ajani kadunud. Ärwatakse, et ta wägiwaldselt ära on rööwitud. Sest üks mees on umbcS kella 12 ajal öösel paar korda heledat kiljatamist kuulnud, päälegi olla õhtul sääl ümberkaudu kahte kahtlast isikut ümber hulkumas nähtud. Aruldane kurb sündmus mõjub oinaste, iseäranis ema pääle raskesti. Tallinnast. Kohtukojast. Paari nädal eest mõistis kohalik ringkonnakohus korstnapühkija Johannes Sauniku 69 rubla trahmi maksma ehk kaheks nädaliks arresti, pääle selle meel 5275 rubla Eestimaa waStaStiku kinnnuseseltsile wälja maksma. Wiimase summa nimelt oli nimetatud selts wälja maksma pidanud, kui 13. mail minewal aastal Sauniku ettewaatamatuse läbi Jõelehtme õpetaja maja korstna puhtakspõletamise  puhul maha oli põlenud. >- Riiast. Liiwimaa mõisnikkude kredit-selts sai 15. oktobril sada aastat manaks. Seda 199-aaStast juubelipäewa tahetakse 23. now. Riia rüütlltemajaS  Pidulikult pühitseda. Pääle selle ilmub lähemal ajal seltsi 199-aastase tegewuse üle ta ajalugu. Peterburist. Senati käsk. Wenc waimuliku konsistoriumi ettepaneku pääle on senat aivaidanud, et kroonupühadel kohut pidada ei tohita ja et õigeusulisi Wene pühadel kohtusse kutsuda ci wõi. Karfist. Muhamedlaste usuhullustus. Hiljuti tuli keegi noor Türgi neiu siinse treifiülema juurde ja rääkis: tema olewat kodust ära põgenenud, sest omaksed ei lubawad teda ristiusku astuda ega ühele kasakate ohwitserile naeseks minna. Kreisiülem  trööstis neidu ja saatis ta ühte tuttawasse perekonda, kus ta kuni ristmiseni rahulikult elama pidi. Ühel hommikul tungis aga kari wihaseid Türgi naesterahwaid  majasse, kus neiu nüüd elas, ja wiisiwad neiu wägisi tema manemate juurde. PriStaw laskis aga neiu jälle muhamedlaSte käest ära wõtta ja kandis selle eest hoolt, et kuni ristmiseni keegi teda tülitama ei peasenud. Kvstromast. Püha siuod on Kroonlinna preestri Joanni Kosiroina kubermangu läkitanud, kus la säät walitsewaie uuele niusellsiie otsa peab tegema, kelle liikmed temale jumalikku aun anuawad  ja tema piiti kmnmardawad. Orellist. Huwitaw lugu. Nagu „Orl. Westn." teatab, tulla lähemas tulewikuS Orloivi ringkonnakohtus  Maloarhaugelski linnas Teljashje küla preestri Pjatmi süüdistamise asi harutusele, kes sellesama küla kooliõpetajannat Orlmvat sõnadega oli haawanud. Lugu on säramine. Teijashje külas oli pääie kirikukooli weel kaks semstwo-kooli, üks poiss- ja teine tütarlaste tarbeks. Oriowa oli poisslastekoolis kooliõpetaja abiliseks, kuna ta õde tütarlaste-koolis kooliõpetajanua oli. Preester Pjatin oli mõlemates koolides usuõpetaja ja sai iga tunni eest 50 kopikat maksu. Juhtus nõnda, et Pjatin omale seitse üleliigset tundi kirjutas ja nende eest maksu sai. Kooliõpetaja ja Orlowa arwasiwad tormiliseks sellest kooiiuõuukoguie teadustada.  See sündis minewat aastal 3. nowembril. Kooliõpetajat polnud kodus ja Orlowa oli üksi klassis, kui preester Pjatin klassi tuli õpetust andma. Sääl hakkas ta kooliõpetajannat kõige klassi ees sõnadega haawamo; nimetas teda kaebajaks,  keelepeksjaks ja wümaks, kui ta õige ägedaks läks, sõimas ta teda awalikuks tüdrukuks. Kooliõpetajanua  Orlowa kaebas seda kooii-nõuukogule, kes kohe koolide inspektori asja järele uurima kutsus. Järeluurimisi! tuli selgeks, et preester kooliõpctajonnat sõnadega haawanud oli. Asi anti ringkonna-kohtu prokuröri lätte, kes selle kohtusse sisse andis. Kohe pääle selle lasti preester piiskopkonna-watitsuse poolt usuõpetaja ametist lahti. Sellega ei olnud weel asi lõppenud. Nagu seesama ajaleht teatab, ajanud preester küla «võimumeestega asja nõnda kaugele, et kooliõpetaja  ja õpetajanna wallakogn otsuse pääle ametist lahti lasti. Nii peawad need ametist lahkuma, kes 10—1 S aastat nooresoo harimiseks tööd on teinud. Siberist. „Möru" ringkiri. Keegi talurahma päämees on järgmise ringkirja oma all olewatele «vallakirjutajatele ja ««ende abidele saatnud: Ma lugesin ajalehes üht kirja. Seda ajalehte omistasin  ma mõnda aega ja olen teda ka laiali laotanud. Selles kirjas on teitest keegi midagi kirjutanud kes see on, seda tean ka uinbeS aga et allkiri puudub, siis ei ole mul kahjuks «võimalik teda «vastutusele «võlla, ehk küll paragrahnnsi  on olemas, mille järel neid inimesi «võib karistada, kes kantselei saladust awaldaivad jne. Teie seaS on siis see äraneetud siga, keda te «välja andma peate; kui te seda ei «ee, siis käin teiega teist moodi ümber kui senini. Pääle selle on awalik, et keegi alatu isik selle kirja on kirjutanud, sest et ta ka oma nime ei ole nimetanud.  Kõik koha «vahetused, mis senini plaanitatud,  jääivad ette «võtmata sest et ma ka edespidi oina seniste kirjutajatega tahan töötada, ja ma lisan «veel juurde : kui «veel minu määrustest  midagi ajalehes ilmub, siis lasen teid kõiki lahti, püüle selle ka kõik oma kantselei teenijad. Teie aga, «vallakirjutajate abitised, pidage kirjutajaid  silmas, sest et teie ise tulemased kirjutajad olete. Tashkentist. Wagunid muhamedlaste nacstele Kesk-Asia raudtee -valitsus on otsuseks teinud, reisiivate muhamediusuliste naeSte jaoks 14 kolmanda  klassi -vagunit ehitada lasta sa tarwitusele wõtta. Wagunid täidawad kõiki muhamedlaste nõudmisi ja annawad nende naestele wõimaluse, ilma meestelt nägemata reisida ja teekonnal nii elada sa talitada, nagu nad koduS harjunud. Wagunid kinnitatakse kohe pagasiwaguni järele rongi hakatusesse, nii et säält läbi ei käida ja nii jääwad naeSterahwad terwel teel tülitamata. Wäljamaalt. Hollandist. President Krügeri kõne. Wiimati, kui Buri kindralid Utrechtis käifiwad, kus nad Krügeri sündi-msepäewa kaasa tahtsiwad pühitseda, pidas wana president kindralitele  finnasõudmisel awaliku kõne, milles ta muu seas järgmist ütles: Sõbrad, wennad ja õed ! Ma pean algama üteldes, et Teie mind wast ei saa mõistma. Mina ei räägi Hollandi keelt, waid Ahwrika keelt, ka ei ole ma keele- ega „kirjandusctundja. Aga seda ütlen ma teile: Ärge kuulge mu keelt, waid kuulake asja, millest ma kõnelen! Kõige päält tahan ma midagi öelda, et meie kindraiisid tänada, kes omaste ja õiguse eest raskesti on ivõidelnud. Põhjuseks, miks nad sõjariistad maha paniwad, on soow, meie rahwast päästa, et teda ära ei häwitataks. Nad tulewad siia kui kerjajad, nagu üks kõneleja on ütelnud; jah, nad tulewad Europasse abi paluma naestele, lastele ja wigaStele.  Nav ei kartnud kerjajateks saamast, et nad wangid ivõiksiwad tagasi tuua, et nad näljaseid wõiksiwad sööta ja Munejaid joota. Kristus ütleb: „Mis teie neile teete, seda teete teie minule!" Teie, kindralid, kes Teie kerjajatena Europasse olete tulnud, tehke oma kohuse täitmiseks tööd. Tehke kõik Jumala sõna järele, kes teile toetust saab andma. Teie, hollandlased, olete omad rahakotid ikka lahti hoidnud ja olete kõik teinud, et näljaseid sööta ja halasti olijaid katta. Jääge osawõimiscs soojaks ja aidake meid toetada! Ärge ütelge mitte ainult, et meie saatusest osa wõtate, näidake seda ka teoga. Wiimaks wõiksin ma politikast rääkida, aga see ei ole minu mõte. Mina ütlen Teile kui wend, kindralid, tehke edasi oma ilusat tööd. Kandke oma töö igale poole laiali ja mõtelge alati kõige selle juures, et „kes nutuga külwaivad, need löikawad hõisates!" Kui Buci kindralid Brüsselis -võõrastemajast lahkusiwad, pandi neile wõvrasteraamat  ette. Botha kirjutas sinna: „Kerjaja ühe õnnetu rahwa jaoks" Dewet: Usk on kõik!" Londonis, 28. (15.) okt. Kindral Dewet reisib lähemal laupäewal Lõuna-AhwrikaSse tagasi. Ta termis on wäga halwaks läinud, kuna ta 13- aastane tütar kodus haige on. Hiljuti suri ta noorem pojakene ära. Botha ja Dclarey tahawad AmerikaSse reisida. Londonist. liri rahwusline alamkoja saadik O. Donnel mõisteti Shwarduste ja rahutustele üleskihutuse pärast kaheks kuuks sunni tööle. Ahwrikast. Iseäralik, aga sugugi mitte nõrk waenlane on Jnglisemaale Ahwrika idapoolses nurgas tõusnud. Üks Muhamedi usuline mees, keda inglased ise „hulluks muiah'ks" nimetawad, paneb Somalimaal Inglise wäesalkadele, kes sääl korda tahawad jalule seadida, nii ägedasti ja tagajärjerikkalt wastu, et Inglise kõige uuema wäesalga ülesanne wõimataks on tehtud, nagu seda Jnglisemaalt tulnud teatused kinniiawad. Londoni ajalehed nimetawad olekut Somalimaal wäga tõsiseks. Ooberst Swayne peab hullu mulah eest, kellel umbes 15,000 meest arwatakse otewat, ühtelugu taganema. Ta ei suutnud ühendust teiste Inglise salkadega enam alles hoida ja Londonis arwatakse, et ta ägedaid wõitlusi peab pidama, et seljatagust tahti hoida. Wõitiused on mitusada penikoormat eemal, maal. Londoni lehed nõuawad, et Abessimat ja Jtaliat appi tuleks kutsuda ja „hull mulah" ühendatud jõuul tagasi tuleks lüüa. Kirjadest, mis Somalimaalt Londoni sõudnud, on näha, et ooberst Swayne ju enne -wiimoste telegrammide ärasaatmist mitu õnnetut lahingut on kaotanud ja et peaaegu kõik ta kameiid tapetud ja otsas olla. Ka weepuudus olla suur. Ühe ohwitseri kiri teatab, et „mulah" inglastelt mitu suurtükki ära wõtuud ja neile palju kahju teinud. Londonis räägitakse, asi olla wäga tõsine ja tarwis olla päris sõjakäik ette wõtta. Indiast on sõjawäge teele saadetud. Zohannesburis, 27. (14.) okt. Elanikkude meelepaha uute Inglise ametnikkude waSlu, kes Jnglisemaalt siia tulewad, kaswab ühte lugu. Enamisti ei mõista need sõnagi Hollandi keelt. Rahwas tarwitab aga ametlikkudes kirjades sellest hoolimata Hollandi keelt. Ka uued politseiagendid  ei oska Hollandi ega Köstri keelt lugu, mis jäädama! meelerahutust saab sünnitama. Egiptuses on „Wal. Teataja" sõnumi järele 2. juulist kuni 7. oktobrini 38,146 inimest kolerasse  haigeks jäänud, kellest 82,926 suriwad. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewal, S. uowembril. Eestikeeie jumalateenistust kellu peab ülemõpetaja Lemm. .N 43 Saar l a n e 1902. Wastutaja toimetaja Hartwig Sast. eaull. vea. xvi,