jameres ühe hädas vlcwa Rootsi purjuiaewa „Ekonomi" lähedale. „Ekonvmi" hädaohtlikku seisukorda märkas purjude all iaewa päält anti hädamärki. Kange iormi pärast oli wõimata paati merdc lasta. Ninukcnc  päästmise wõimalus oli edasi tormawale purjukale nii ligidale sõita, et selle mehed hädas olewa purjuka päätt aurulacwa pääle wõiksiwad hüpata. Aga seesugune  päästmisekatse oli ka aurulaewale enesele hädaohtlik.  sest laenele tursal hüppaw pursulasw wõis õnnetsmal  wiikl ka wastu aurulaewa ennast põrgata ja seda wigaSlada. Aga et kahte teed ivalida ei jäänud, laskis „Expm!i" kapi. O- S. Feodorow kaks korda oma laewa lagumise otsaga purjukale läheneda. Kui laene hädaSolewa laewa aurulaewaga ühesugusele kõrgusele le. Kapten Englunth ja K madrust pääsesiwad sel wiisil ära. Ainult üks madrus, kes aurulaewa rellingift  kinni hakkas, kisti purjulaewa poidest tagasi, siis wisati ta pääga waStu iaewa ja kukkus kahe laewa Kahelt merde ning kadus silmapilk laenetesse ära. Päästetud  inimesed wits ..Exporl" Fridrichshaseni ja andis Rootsi konsuli hoole aua. Hukkaiäinud laew oli 2Sl> tonni suur, ta wedaS walget saue ja purjutas Roolfimaalt  Inglismaale. Ta oli wana, sellepärast ei kannatanud  ta tormi enam ivälja ja hakkas welt läbi lask- ajal, mil inimesed purjuka päätt ära pääSlundi  wahetpidamata weepumpamise kallal tööd tegiwad. Kui „Expvrt" purjukale ligines, sai ta wiimaseit hoobi, mis tema terasest külje sisse muljujas. Niisugusel juhtumisel  söidawad laewad sagedasti uppuwast laewast abi andmata mööda, kartes, et nad päästmise ajal ise hukka lähewad. Aga „Exporti" kapten ei teinud seda. „Pvst." Kaugemalt riigist. Peterburist. RiigiwolikoguS on, nagu „Rig. Zeg.'' kuuleb, mõte liikumas aktfifi ringkondi  ära kaotada. Sal. n. Nowitzki eesistumisel  pavdakse sellepärast septembri kuu seeS nõuupidamine toime, milllst aktfiifi-walitsuse ülemad  ja asjatundjad isikud wiinawabrikute omanikkude  hulgast osa wõtawad. WolikoguS tuleb harutusele ka aktsiisi walitssse ametnikkude ja nende palkade wähendamise küsimus. „PcSt.^ Kirikuskäimise ja kirikulaulu nõue kovlikaswandikkudelt. Hariduseministerium on lehtede teatel iõikidc keskkoolide direktoritele ringkirja  saatnud, milles ette kirjutatakse selle järele walwata, et kooliõpilased pühadel ja nende eelpüewade  õhtutel kirikus käikfiwad. Kõikides klassides tuleb laulmise püäle rõhku panna, nii et õpilastest koorid kirikulaulude laulmiseks kokku wõidaks seada. Ringkirjas olewat weel tõendatud, et kesktool õpilast mitte üksnes iseseiswale  tööle, waid pääaSjalikult usule ja kombele,  kohusetundele riigi ja seltskonna wastu kaSwatakS. Kohtukirjade kättetoimetamisest posti kaudu. Nagu mõne aja eest meiegi lehes juttu oli. tahetakse lähemal ajal niisugune korraldus maksma panna, et kohtukutsest delid ja muid kirjafid mitte enam kohtupristawid ega ka politsei  kätte ei wii, waid nende kätteandmine peab otsekohe posti kaudu sündima. Nüüd on kohtuminister  arwanud, et niisugustes kohtades, kus weel korralikku postita litust ei ole, kohtukirjade kättemuretsemifekS iseäralised kiirkästjalad peakfiwad  olema, ja küsib kuberneridelt, kas seda mitte wallawalitsuSte kaudu joonele ei saaks seada. ArwatawaSti mõeldakse selle juures, et kohtukirjade kättewiimist kohtades, ku» küllalt korralik poStitalituS puutub, wallawalitsuSte käskjalgade pääle wõiks panna. Sünnib see, siis on iseenesest mõista, et wallad seik eest iseäralist tasu peawad saama. WöitluS magusa salakauba wastu. RahaminiSterium on soharini ja muude kunstliste  magusainets salakaubana sissetoomise ja tarwitamise wastu wõitlemise kohta seaduseeelnõu  wälja töötanud. Selle eelnõu järele karistatakse  soharini j. m. sissetoojaid ja tarvitajaid «ängistusega kuni lk kuum, ilma et karistatawal  wõimalus jääks «ängistuse asemel rahatrahwi  maksta; ühtlast oga karistatakse iga süüdlast ühes wangiStusega weel rahatrahwiga kuni 1000 rublani. .Wir." Moskwast. Kell 1 põcwa! t«»gU»ad 6 rõõw- Wotkvwi kallale, kes strashniku TihistSkowi saatel MOV rbl. kuma raha Rudtsewi wecwärgi tiõlisleie walja«aksmiseks  wüs. Raha on puutumata. Strashmk !a--—  Kindral StSsfel oStis Ka omale 100- tuhandarub lalise maja. 30. augusti õhtul oli «esse kallaletungimine  Opaliha jaama MAe. AM näokatetes  kurjategijat nõudfiwsd kaSsameistri käest raha. Wiimane andi» kõik, siS oli, üleüldse 23 rubla. Kui La aga ära põgeneda katsus, lasti ta maha. Kära pääle jooksis tapetu naene ja kaks talupoega wälja. Raeoe ja üks talupoeg  saiwad haawata, kus» vise! korda läks ara põgeneda ja abi kutsuda. Kuid rSSslitest ei olnud enam jälgegi järele jäänud. «Jsam." Jekateriuburist. Ssra külas põlestwad 108 maja maha. Mohilewist Kohalik» kreisi Jloweni walla 10 külas häwitaS kange torm, millele rahesadu järgnes, palju siHapsSufid ara ja kiskus majadelt katused maha. Kahju aimatakse 71.000 rbl. olewat. KrementHugV- Aurulae» .Swjatos. mille pääl üle k.vvv p»ada jah» oli, läks öösel all poo! Tshzrkasst põlema ja sajuS Ma. .Wir.' Seda ja teist. Mark Twa isi esimene tee» niStuS. .Kui ma weel wäikcne olin  jutustab  kuulus Ameerika pilkckirjanik Mark Tumm siis oli meil koolis pruugiks wõetud, et kes koolr pinklfi noaga rikub, peab õ dollarit maksma,  sõi jälle awalikult peksa saama. Kord nõuti ts mind sarnase kuriteo eest nmStutusele. Ma isa aga ei soowinud, et tema nimi poja awalika nuhtlemisega saaks häbistatud ja andis mulle S dollarit. St ma aga meeles peaksin, et pinkisid mitte rikkuda ei tohi, kutsus ta mind oma juurde tuppa. SSStt wülja tulles mõtlesin anna, et kui ma ühe peksu olen wälja pidanud, MS vise koolimajas ammugi ära kannatan ja b dollarit jäiwad mul taSlu. Need õ dollarit  oli minu esimene teenistus. Nelikümmend miiS püssikuuli  kõhtu s. We»e kasakate seas on armumine,  et see, kes lahingu mühalt terwelt tagasi  tahab tulla, peab püssi tuuli alla neelama. Weue-Jaapaui sõjas leidus patju neid, keS sellest  arvamisest kinni hoidfiwad. Üks neelas ühe, teine kM kuuli alla. Oli aga LkS niisugune  mees, keS esiti 14 ja pärast weel 31 tuuli sisse neelas. Paari päewa pärast tundis scldal maos nii hirmust melu, et sunnitud oli õige põhjuse üles räülims. Rohtudega arstiwt»e  fiir ei aidanud, oli tarwiS tõttamist korda  panna. Paari päewa pärast oli soldat juba Wana häwimb, ajad mundawad. ja uus elu lõujeb manadest msremetest. Schiller. Ära rüSgi mestki ialgi haäd ega halba.  Räägid sa enesest haäd, seda inimesed ei LK; räägid Me halsa, fiis rsügiwsd nad sinust seda meel rohkemgi. Ainult ses m kes Mgega rahul  on. —rg. Wäljamaalt. WieuiS. 31. aug. meeleavaldused, mis Ma iga PShsMev ette võetakse, läkfiwad seekord säga trfiStekS. Tshehlased  xidastssd linna lähedal Tshehi võõrastemajas  koosolekut. Osavõtjatel olivad Kõik- Slsasi lindid rinnas. Siis ilmusinad firma ka S tuhat Saksa meeleavaldajat, nõudfivad, et tshehlased Sra lähckfivad ja xksdsivad eitava vastuse saamise järel võõrastemaja tormiga ära võtta. Sandarmid ja politsei vr-.fisad meeleavaldajad  püsfiodadcga vaSrs. Liietkunilise piiramise ja kividega locpimise järel pvõrfiwad sakslased Wiem tagasi, kus nad THehi võõrastemaja  puruStafivad. »Psit.' Madridist teatatakse: Meliilast saadi awetlÄ teadaandmine, et kuutpäevsse töötamise järele läkfiwad polkswnikv Larres pjasäed oma laagrisse Kabo-de-Hogulasse tagasi, ilma et nad oma teel ainustki pauku olekfiwad lasknud.  Suured hulgad Rifa kabilifid awaldasiwad  juba allaheitlust. Pärismaalaste ülespidamine  laseb arwata, et Muthi oblasti ja Mulni madaliku rahustamist lõpulikuks wõib pidada. „Wir-" Uuemad sõnumid. Kuresaarest. Lummade meestele on süüdistuse  aktid neil päiwil kätte saadetud. Asjas kutsutakse üleüldse 26 süüalust ja 8 tunniStufemeett  ette. Mehi süüdistatakse nuhtluse seaduse H 269 I. jao põhjusel, mis süüalustele kõigi iseäraliste õiguste kaotust ning Siberisse saatmist  ehk «vangiroodu nuhtluseks määrab. Süüdistuseakt  on ise umbes järgmine: 5. detsembril 1905 a. ilmus Lümmada kroonumõisa salk pääle 100 talumehe punase lipuga. Paljudel oliwad püssid ja rewolwrid käeS, teistel jälle kaikad ja kirmed. Mõisa õuue tulles, kus mõisa rentnik mõisnik Edmund von Ruckteschell elab, jäi üks osa mehi õue pääle seisma, kuna mõned, kellede hulgas talumehed Jakob Part, Peeter Jaani poeg Kuiwjõgi, Mihkel, Aleksander ja Eduard Peetri pojad Kuiwjõgi'd, Aleksander Kaarli poeg Kuiwjõgi, Aleksander Lääs, GuStaw Ani ja Mihkel ZaSner oliwad, püssid käes, maja juurde läkfiwad ning selle ümber piirafiwad.  Salga seast oli von Ruckteschelli kohta hüüdu kuulda: „Wiime ta kurati wälja, lamutame  mõisa maha I" Pärast seda eraldafiwad ennast 7 meest salga seest wälja, läkfiwad von Ruckteschelli korterisse ja nõudfiwad, et ta salga juurde tuleks. Kui mõisa walitseja talup. Karl Sitz sissetulijatele seletas, et v. Ruckteschell ainult  wolimeestega läbirääkimisi saab pidama ja salga juurde mitte wälja ei tule, siis läkfiwad sissetulijad wälja. Oma keskes läbirääkideS,  mehed enese hulgast mõned mehed, muude seas ka Aleksandri Kaarli poja Kuiwjõgi, Mihkel Toopi ja Peeter Krauna. Wolimehed nõudfiwad v. Ruckteschellilt, et ta metsaraiumise tööd mõisas seisma jätaks, mõisamaad  talumeeste omanduseks annaks ning mõisast  ära läheks. Ühtlasi awaldafiwad ka wolimehed,  et see mõisa peab rahwa, aga mitte kroonu jaoks olema. Kui v Ruckteschell ütles, et ta seda nõudmist sugugi ei täida, läks terwe salk minema, kus juures Karl Sitz kuulis,  kudas mõned ähwardasiwad, et kui von Ruckteschell hääga ära minna ei taha, nemad siis teda wäewöimuga seda tegema suunisad. Sel ajal lasti ka püssidest paarkorda õhku. Nimetatud mõisa metsast läbi minnes sütitas seesama salk mehi wäikese mõisa töölistemaja ja 1000 walmiStehtnd lootfikuküljcpuud põlema  ning ajas pääle 50 sülda mitmesugust kokkupandud  ehitnsematerjali ümber. Ühtlast sundifiwad  ka mehed töölist ähwarduStega tööd metsas seisma jätma, nii et paari nädala jooksul ühtegi metsatööd teha ei saadud. Kannataja ja Karl Sitzi arwamise järele oliwad mõisase tungijate algatajateks Jaan ja Peeter Kuiwjõgi, keS uaabri  küladesse üleskutsed faatfiwad mõisa ilmuda majanduslisa nõudmiste awaldamisekS ja talup. Jaak Hirsch (ta cm ka HirS), kes 5 dets. Md mõõda salka Tartu miitingi lugemisega üleskihntas.  Pääle selle Ws kakS-kolm päewa enne seda salk mehi ka mõisas ja pani v. Ruckteschellile niisamasugused nõudmised ette, kus juures ta siis salga eesotsas talumehi Ado, Priidu ja GuStaw Kaadisid ja Ado Haaba nägi. (Järg.) Hra SAseri motorpaat oa Kuresaarde  toodud ja teeb juba siin sadamas sõitufid. 8. septembril peetakse AbrokaS hirwejahti.  Mineval «ljapSewal pühitsesiwad Ww sai maails M päewal 5670 s. manaks. Sel a«Stal wõtamad Saaremaal SS3 voorimeest liisku. Soldatiks läheb 178 meest. Mineval aastal «ötfimad KBO meest liisku ja soldatiks AS 240 «eest. Kuresaare matsuksgukonnast  kutsutakse Sisule SS meest. Awemal aasta! andis üks Kuuramaa mõisnik suuse Bstrgerilvbi seltsile 100 rubla toetuseks M astu» tihtlafi ka selle seltsi liik. maa mõiSsikku ulmeistud seltsi liikmeks sSsttnnh, M K 4. Saar l a n e 1909