Saarlane UU Klkiildi«t xolitillii sjalkh! ««- i« li»«!>rah»l>lk. UW H 33. Teiflpäewal, 30. augustil 1905. XXI. aastakäik. maksab: Pastiga saadetud aastase 2 „ „ liualas aastas 5 „ sä „ Ilmub igal ksifkpÄStVcdk. , Kurefaares Kauba-uulitsas ur.l7. Taarlase toimetusele, Kuresaarde. Kuulutuste xetit rida maksab 3 k. -4- Riigi-wolikogu põhjusseadus. Tähendus. Riigi-wolikogu otsustavuse  alla ,-u.oad ka kõik maamaksude eelarwed  ja jaotused neis kohtades, kus semstwo-asutusi  sisse ei ole seatud, niisama ka need juhtumised, kus semstwo- wõi linnamaksusid  sest määrusest, mis linna wõi semstwo koosolekute poolt tehtud, kõrgemaks tõstetakse. 34. Rngi-wolirogul on õigus makswate seaduste tühjaks tunnistamise wõi muutmise  ehk ka uute seaduste wäljaandmise kohta käiwaid ettepanekuid Harutamise alla wötta. Need ettekawatsemised ei tohi oga neid riigikorra aluseid puutuda, mis riigi põhjusseadustes ära on määratud. 35. Riigi-wolikogul on õigus ministrite ja pääwalitsusts juhatajate käest niisuguste juhtumiste kohta, mis tema arwateS makswaid  seadusi rikuwad, seletusi ja teateid nõuda. 36. Riigi wolikogu otsustamise alla käiwad  küsimused antakse tema kätte ministrite ja pääwalitsuste ülemate poolt, niisama riigi-sekretäri poolt. 37. Küsimused arutatakse esiteks jaoskondades  läbi, siis lähemad nad ainult üleüldise kogu kütte arutada. 38. Üleüldiste ja jaoskondade koosolekute  aja määrab wolikogu eesistuja; tema käes on ka kõikide wolikogu koosolekute amamine ja lõpetamine. 39. Eesistuja amaldab korrapidamisesse puutuwaid nõudmisi nende wolinikkude wastu, keS asjaajamise wiisi waStu eksiwad  wõi makswate seaduste waStu küllalt auupaklikud ei ole. Eesistujal on õigus, koosolekuid pooleli jätta wõi koguni ära lõpetada. 40. Riigi-wolikogu liikmeid, kes korra wastu ekfiwad, wõib eesistuja wolikogu islamistelt kas täieSte kõrwale saata wõi ainult teatawast koosolekust osawõtmise ära keelata. 41. Wolikogu koosolekutele ei lasta wõõraid sisse. 42. Eesistujal on õigus wolikogu üleüldistest  koosolekutest iga ajalehe kohta ühte asemikku osa wötta lasta. 43. Wolikogu üleüldised koosolekud tunnistatakse kinnisteks kas wolikogu üle- Weigeli perekond. Saksa keelest L. Suburg. Weigelid oliwad selle pääle uhked, nimelt ema. Ta tänas täiest hingest Jumalat. Oli nüüd ometigi üks suur mure tema õlgadelt ära weeretatud, et ta oma kalli tütre saatust nii õnnelikule teele nägi pöörwat.  See mõte rõõmustas kül ka isat. Ometi enam weel meelitas see ta uhkust, et ta ühe õiguseteadlase äiataadiks saama pidi ja sellega oma tutwate ees uhkustada mõis. Za kui ta abikaasa fiisgi weel natukene argtust selles mõttes tundis, et ju kihlused weel pulmad ei ole ja et sääl weel teab mis wahele wõiks tulla, enne kui pulmad peetud saamad, fiisgi ei teinud Weigel enesele selle poolest muret. Ainus mure, mida ta tundis, oli tütre kaasawara, aga ka sedagi muret kandis ta ainult kergelt. Tarwililku pesu pidi tütar ikka ligi saama, ja see tuli ka ikka summakese maksma. Ka kihwatas tal mõnikord mõte oma salaäri pääle südamest läbi. Seda äri pidi ta tulewikkus kül kui adwokadi äi maha jätma. Selle kasu pärast, mida ta sääl oma tasku sai, oli tal kül natukene kahju seda sala sissetuleku hallikat kõrwale jätta, ometi kui ta sellega siiSgi korra kimpu jäi, wõis lugu pahaks minna. Sest siis parem wäimehe rahakoti, wõi tütre tasuraha pääle mõnikord natukene tormi jooksta, kui ta toredad söögid teda wahel kitsikusse wiisiwad, ennem kui alati seda hirmuwärinat, ülesleidmise eest tunda. Johanna oli ikka üks hää laps olnud, ega ta siis ka õnneliku naesena oma isa eest kätt hakkanud kinni piigiStama. Wiimasest kaubast polnud midagit ilmsiks  tulnud. See ülijulge murdwargus oli palju kihamist sünnitanud. Õnneks ei leitud kurjategijatest wähematgi jälgi. Tal ei olnud siis ka tarwis karta ja wõis oma auusa nime toreduses wäimehele wastu astuda. Nõnda arutades ajas ta siis ka wähemagi hirmu wärina metsa ja maitses täielist hingerahu. Nädali päewad oliwad mööda weercnud, pühapäew oli jälle käes. Weigeli kaupluses,  mille uksed ka ennelõunat awatud oliwad, käisiwad inimesed sisse ja wälja. Nooremad lapsed oliwad Poldiga kirikusse läinud, isa aga habemeajaja juurde. Täna, kus ta tütre kosilast wastu wõtma pidi, tahtis ta iseäranis puhas ja peenikene wälja näha. Ladraja habemeajaja pidas teda kauem kinni, kui muidu. Ta tahtis ju Johanna kihlusest, selle ette walmiStuStest nii palju teada saada, selle üle kõneleda ja arwuitada. Noh, ettewalmiStustest ei olnud Weigelil suuremat jutustada. Johanna ehtis tuba mõne lill kimbukesega ja köökis walmistati peenikest lõuna sööki, tehti ka üks kohwi kook. See kook ehtis iga iseäralist pidu Weigeli perekondas. Johanna ise sõtkus täna selle tainast. Weigel ei olnud meel poodis, sääl kõlises  uksekell korraga õieti ägedasti. Juba jälle keegi. Täna läheb hästi l arwaS emand Weigel, oma käsa põlle külje ära kuiwatades ja elutoast läbi kööki rutates.  Oli üks wana naesterahwas, kes mõne kopiku eest midagi ostis ja kohe minema läks. Emand Weigel pidi jälle kööki tagasi pöõrma. Uus kella kõlin sundis teda aga jälle toaukse läwelt tagasi pöörma. Järgmisel silmapilgul seisis ta kui tarretanud  sääl ja wahtis pärani silmil nelja mehe otsa, kes sisse astunud oliwad. Esimene  neist oli politsei komissari uniwormis, teised kolm liht ülikondades. Emand tundis neid kohe kui salapolitsei agentisid ära. Ta teadis, mis nende meeste ilmumine  tähendas: maja läbiotsimist! aga mis otstarbeks? Jumal taewas, mispärast! ? KommiSsari herra, kes ühte kokku murtud paberilehte käes hoidis, päris Bernhard Weigeli järele. Ta ci ole kodu, kogeldaS hirmunud naesterahwas. Küsimise pääle, kus siis ta mees olla, andis ta wastusekS, et lähema habemeajaja juures. Üks neist kolmest politseinikkudest läks talle järele ja tuli ka peagi temaga jälle tagasi. Ta mehe muidu ikka roosilised paled oliwad kahwatanud ainus nähtus ta juures, mis ta abikaasat imetlema pani. Muidu paistis ta julge ja rahulik, sai meel rahulikumaks, kui ta komissari nägi see oli tal tuttaw. KäHeLeptknsn-ttfekS Bakuni za Schwitsendi SzsbaLa tarwitttjatele. Möödaläinud aasta tubakasaak oli teiste aastatega wörreldes palju rikkam alamate tubakasortide poolest, mille tõttu teda odawate hindadega osteti. Sellepärast on täitsa loomulik, et nende tubakawabrikute saadused, kes odawat toorest tubakat togawaraks muretsesiwad, ka odawamalt müügile lähewad. Ja kaupmehed, kes nende alamate tubakasortide päält rohkem teeniwad, katsuwad omalt poolt neid sortisid müügile soonutada. z. W. Gllchwl tatlakambrik. Rüas. arwab omaks kohuseks, tubaka tarwitajate tähelepanemist selle pääle juhtida, et tema wabriku saadused: Kakn ..laewaga" ja Zchmtseat ..Ratsamehega" tadad kõigeparemast, hästi käärinud toorest tubakast walmistatud on, ja sellepärast tubak märkidega ja igast avõisttezast  üks tiäib, milles iga tarwitaja kindlat otsust anda wõib.