ajal aga walitseb paljudes Saare taludes elaw käsitöö tegemine. Selle tagajärjel leitakse saarlaste keskel mitmesuguste koduste käsitööde pääle õige suurt oskamist: lihtsad talumehed walmistawad  peenikesi lappisid, toolisid, laudasid, kummutid ja muid majariistu; kõik reed, rattad ja mitmesugused tööriistad teemad mehed ise ära. Sedagi tuleb tõelikkude meeste juttu mööda ette, et mees, kes kuskile  õppima pole saanud, ainult mõnda korda köftri-isanda pool waatamas käies täieliku orila malmis teeb. Mõned on kanged pehmesse paekiwisse kõiksugu kirju lõikama, mõned jälle nikerdawad puust kenasid  kujusid. Iseäranis oga näikse Saaremaa  mehed sepise pääle malmis olema, mis juba manast ajast Soome-Eesti rahwaSte keskel auu fees on seisnud. Külalisena Saaremaale  tulles peab nende ridade kirjutaja lausa imestama, kuidas siin omad sepad nii häid wikatid walmistawad, mis Saare kõmast rohust kui mesi läbi käiwad, kuna Wene ja wäljamaa wikatitega siin hakkamist ühtegi pole. Niisama kiidetakse siin ka kodu-seppade tehtud firpifid wäljaSpoolt  toodud riistadest kaugelt ette. EL Saaremaa elanikud meel kaua sunnitud  on eluülespidamise kergitamiseks kodust käsitööd tegema, siis oleks kõigiti soowida, et kodune käsitöö siin mitte kängu ei jääks, maid just edasi jõuaks. Iga tõöharu edenemise kohta on aga wäga tähtis, et tööde järele nõudmist on. Sest kus nõudmine puudub, sääl ei Oled stsa temaks tõotanud igawcSti tnmwikS jääda? Jah - mina aga Wait! Ja slcd stsa süüd oma meelt muutnud? IH! tasu liig odaw hind tegija waewa sugugi ära. Sedamööda saab küll igaüks, kes Saaremaa  kodusele käsitööle edenemist soowib, selle poolt olema, et Saare koduseid käsitöösid  rohkem nõudma hakataks. Et Saaremaa enese ostmise wõim mitte küllalt  suur ei ole, tuleks selle eest hoolt kanda, et Saare kodu- käsitöö tooded ka kaugemal, wähemalt kodumaa piirides, rohkem tähelepanemist leiaksiwad. Seesuguseks asutuseks, kus need inimesed, kes töösid tarwitawad ja ostawad, tööde walmistajatega kokku puutuwad ja malmis töösid tundma saamad, on meie ajal iseäranis  näitused. Üheks seesuguseks näituseks, kus kaugemal olijad Saaremaa koduseid käsitöösid tundma wõikfiwad õppida, oleks meie meelest EeSti põllu- ja käsitöö  näitus, mis iga aasta auguSti-kuu algusel meie kodumaa ülikoolilinnas Tartus  toime pandakse. Tänawu peetakse Eesti näitus augusti-kuu 3,, 4. ja 5. päewal ära. Kui sellel näitusel, kus minewal aastal ühe päewaga umbes 9000 inimest käis, iga waataja tähele panna wõib, missuguseid asju Saaremaalt saada on, siis peaks küll iseäralik olema, kui inimesed aegapidi neid töösid juba nende odawuse pärast nõudma ei hakkaks. Kuidas  kuulda, walmistawad siin puusepad 35—40 kopika eest kindlaid tugitoolisid hää seljatoega. Need toolid lööwad iseäranis  oma kestwuse poolest kõrkja põhjaga Läti toolid kaugelt üle. Oleme kindlad, et kui Ülemaal neid tugitoolisid tundma saadakse, siis neist häämeelega 50—60 kopikut maksetakse eks ole see siis lausa tarwilik, et sarnaseid asju Eesti näituse läbi kaugemal tuttawaks tehtaks!? Niisama julgesti wõib ka Saaremaa sirpidele ja wikatitele Ülemaal rohkem ostjaid loota, kui nemad Eesti näitusel läbi katsutakse ja hääd leitakse olewat. Kõigiti soowitaw oleks siis, et Saaremaa  sepad ja puusepad ühes teiste meistri-meestega oma töösid tänawu Tartusse  Eesti näitusele saata katsuksiwad. Iseäranis huwitaw oleks osawõtmine tänawu ka selle poolest, et Eesti näitusel käeSolewal aastal iseäraliseks jaoskonnaks sepatööd on, mida lootuse järele üle terwe kodumaa kokku toodakse. Kuna sääl näha on, missugusel järjel sepatöö meierahwa  keskel on, fiis oleks sünnis, et ka Saaremaa ühiselt wõistluselt mitte hoopis ei puuduks. Sest alles siis, kui kõik näitawad,  mis nendel hääd ehk huwitawat on, wõiwad tööde walmistajad üksteiselt tarwilikka täiendusi ja parandust õppida ja oma töötegemist selle järele edaspidi paremini ära seada. Et Eesti näitusest osawõtmist kergitada, on mitmed auulikud tegelased näituse toimekonna  palwe pääle lahkesti walmis lubanud olla, näituse kohta lähemaid teateid  andma, näitusele ülesandmist wastu wõtma ja edafi saatma. Iseäranis annawad  soowijatele näituse eeskawasid ja üles- malt. Aga, nüüd lase mind lahti; näed ja nüüd, mis tagajärjed sarnastel tagaselja sekelduste! on! Joo klaaswett ja ulu siig üksi edasi, kui fee sulle kergitust toob! Ja teie herra leitnant, tulete ehk nüüd minuga üheS, kui ka meie reis küll kaugemale ei ulata kui minu toani! Siin on minu uks, olge hääts js Mtuge sisse, minge aga teie ees! Ja wäiklane paks herra kummardas kentsaka  avapakkumisega, mis igal muul ajal naera äratanud ja lõbu sünnitanud oleks, kuid täna ei tulnud kumalgi meelde kentsakast  tähelepannu. Tema awaS ukse ja laskis nooremehe sisse aStuda, siis ütles tema: Ma palun teid mõni silmapilk siin uist istuda, mina tahan enne kui teie asja lasile mölan, oma tütrega mõni sõna nelja silma all rääkida. Keeras wanatmoodi õlilambi tule suuremaks js läks Tereese tuppa tagasi, kes ennast kohe tema rinnale heitis; Krautmr lakas teda aga nõnda karmilt  tagasi, kui ta seda kõigel, eluajal weel teinud ei olnud. Jäta seda kord kõik armuamaldused; mina ei taha seekord muud midagi, kui msned selged reostused oma küsimiste pääle saada; iStu sinna tooli pääle! Soh! Rüüd, esimeseks oled sina ennast kesadel,  minu keelust hoolimata, leitnant Adsmiga kihlanud? Pikk waheaeg tuli, ja siis äge nuuksumine.  KaS ei, n-õi ja? Jah, aga mina Mabavdust ma ei ole praegu nõudnud. Kas sa ka krrjawahetuses temaga seisid? Jah ja - aga mina ammu juba - Mikspärast? Oh, armas papa/ nuuksus Tereese, kes nüüd aja parajaks arwaS isa südant liigutada.  Armas kallis papa, sellepärast, et see mul kauem «võimalik polnud sind petta ja et mina ajajooksul aru sain, et sinul õigus oli ja et sina ainult minu kasu nõudsid. Hää küll, hää küll, sellest räägime teine kord. Tema läks jälle oma tuppa, kus leitnant  Adami teda ootaS. (Järg tuleb.) Möndasugust. Parisis walitses 14. (1.) juulil hirmus palawus, mille all kõik linu palju kannatas, iseäranis aga sõjawägi, kellel sel päewal Longchampsll iväljal ülewaatus oli. Juba palju tuli mägedel lageda wälja peal kõrwetama päikese käes kannatada, kuid weel raskem oli neil sealt tagasi tulla. Üsna hale oli tagasitulewaid soldatist näha, ehk küll ohwltserid kõik mis wöimalik nende kergituseks tegiwad. Soldatid käisiwad jalgteedel puude marjul ja wõtsiwad seal juures kõik suurema raskuse ümbert ära. Ülepea on 650 inimest haigeks jäänud. Parist kuberner, mana kindral Faure Biguet, nõrkes ära, kui ta hobuse seljas jõjaiväe-wuatuse pealt tagasi sõitis; ta toodi haawatuts mantlis tagasi. Niisama jäi ka teine kindral Percin haigeks; praegu on ta paranemisel. Peale selle jäiwad kümme ohwitseri haigeks. Kõige rohkem kannatasiwad aga kürassind ja dragunid, kes wabariigi ja rahwasaadikutekogu prefidentifi saatfiwad. Kürcösirideft kukkuftwad enne Elysee lossi jõudmist 18-inimest maha. President Lembet käskis neid Elysee losfi kanda ja seal ramitseda. Kõik õhtupoolse päewa uähti haige-wankrisi läbi linna söitwat; senini on aga üks surnu teada. Kawaläd reisijad. Pühapäiwiti on Warfhawi raudtee rongid enamasti alati sõitjaid täis, nii et muist inimesi peawad waguni koridorides n>õi otsalaudadel seisma. Kaks nöörimeest, kes niisugust, reisimist lõbusaks ei pidanud, aga «vagunis enam ruumi ei leidnud, tegiwad järgmise tüki ära. Üks noormees teatas Sihozinski jaama ülemale, et temal waja «vaimuhaiget Warshawisse wiia ja palus omale iseäralise wagunijaoslonna, et «vaimuhaige liialt üritatud ei saaks. Teine noormees kujutas jälle waimuhaiget: pööritas silmi, krimpsutas nägu, wehkleS kätega õhus jne. Jaamaülem andis meestele 1. klassi waguni-jaoskonna, ja käskis, et raudtee ametnikud neid enne Warshawit tülitama ei läheks haigel olewat rahu waja. Nii wõlsiwad mõlemad nooredmehed pehmete sohwade pääl puhata, kuna suur osa muid reisijaid püsti jalal öö mööda saatma pidi. Mõtteterad. See wõib ju olla, et kõik Lõfi pole, mida inimene tõeks peab, sest ta wõib eksida,  aga kõiges, mis ta ütleb, peab inimene  õiglane olema: ta ei tohi meelega petta. Meie suurem õnnetus on iseenese tehtud tee pääl kõndida, kuna meie silmad eluteed alles elu lõpetusel näewad. Kes tuleks «eid elu alustusel juhatama? Kord üksinda... Kord üksinda tumedal tunnil Ma wõitlcsin waluga. See surus mind wägewal sunnil. Et kummuli langesin ma. Mul armastud kodumaa pinnal Siis woolasid pisarad. Ma nutsin kui emaksr rinnal. Ja kosutust andsid mull' nad . . . Elly Veltmann 1902 M 28 Saarlane