lugemiseringidele suuremalt osalt teadus» life ja õpetlise sisuga toodeid muretseda, sest meie rahwa haridusline järg on selleks weel liig madal, et tal aega oleks raamatuid  ainult „armsaks ajawiiteks" lugeda. Meile peab raamat kooliõpetajaks ja nõuandjaks olema, kelle toetutusel oma haridust täiendada ja waimlist silmaringi laiendada wõikfime. Tahetakse oga siisgi ka ilukirjanduslist ja lõbufisulisi kirjatöösid muretseda, siis peaksiwad need tingimata  parematest paremad walitud saama. Tähendan meel rõhuga, et raama tute walimisel ringi liikmete läbiStikku hariduse järge hoolega silmas peetaks. Argu antagu neile liiga lahjat toitu, millel waimu hariwad ja kosutawad ained puuduwad,  ärgu antagu oga ka ülearu rammusat,  mida suurem hulk ärascedida ci suudaks Kuldne kesktee siingi kõige parem. Jäeb wiimati weel küsimus: kuhu raamatud  panna, kui nad läbi loetud on. Siin wõib tähendada, et see niisugune materjal on, mida ikka ja alati kasuga tarwitada wõib. Sellepärast mõikS soowitada, et nad päale läbilugemise kellegi ringliikme juurde hoida antaks, kust neid siis tegajärelgi  iga ringist osowõtja soowikorral lugeda wõtta wöiks. Samati wõiwad nad ju ka äramüüdud eht, kui ringist rohkem asub, teiste ringidega ümberwahctatud saada. Niipalju lugemise ringi asutamisest ja korraldamisest. Lõppeks jäeb mul ainult weel üle soowida,  et sarnaseid ringist Saaremaal igasse walda asuks. Meie hariduse kandjad ja apostlid on rahwakooliõpetajad. Ärgu tehku nad oma tööd milie ainult koolimaja nelja seina wahel wäikeSte laSte hulgas, waid ulatagu nende tegewuse piir säält ka wälja poole täiskaswanute hulka. Meie kooliõpetajad I Asutage omas ümbruses  lugemise ringist ja kui nad juba asunud,  stiS tehke cneStele otsekoheseks kohuseks  neid elustada ja ala hoida. Sest kohtlemata on niisugused ringid ükstähtsamatcst  werSto postide st meie kirjanduse ja rohwa hariduse edenemise teel. selleks lubatud ja soowitatud oliwad, parun Klammecki ja Diana pidulikule laulatusele. Ka würstlik perekond kaunistas pidupäewa sellest osa wvttes. Pidu kulud kandis õnnelik peigmees. Ime ilus oli grohwinna Diana omaS premtriidcs, mis walgeft atlas siidist sisse kujutud hõbe lilledega walmistatud oli. Kleit oli würStinna kingitus, kellele Diana wäga meeldis. Kolk pulmalisel» tunnisiasiwad  et nemad nii ilusat pruuti, kui Diana oli, palee ruumides enne pole weel nüinudgi. Juba teisel päewal sõitis õnnelik noor nacsemeeS oma noore ja kena prouaga uue koha püüle. D. herzog, kes baron Klammecki südame sõber, oli isegi lõbu elu armastaja ning taSwu poolest kena mees, kes iludusest suurt lugu pidaS. Selle põrast oliwad tcmü wanemad ettewaatlikud ning sundifiwad  poega juba noorelt abielusse aStuma, mis laialiste lõbustuste piirist kitsendama pidi. See abinõu oli aga fiiSgi puudulik, sest et tema abikaasa karakteri ehk loomu poolest hoopis teist laadi inimene oli. Ta oli küi hüä ja kannatlik, aga iludus ja waimurittuS puudufiwad täiesti. Selle pärast ei awaldanud ta würsn pääle wähematgi  mõju. Pärast tema isa ootamata surma nüitiS üks teine maim ta pääle tulnud olewat- Rasked tööd ja talletused kitsendafiwad mehe lõbu elu Kahte lõbu armastas ta aga fiisgi weel ning need oliwad: esiteks jaht ning teiseks, mis teatawalt suuremalt jäolt wanema naeSerahwaSte asi ja toimetus teiste paaritamine. Oma nue jahtmeistri hüäks, kes ju weel poissmees oli, tegi ta mitmesugused  plaanisid, kuidas ta teda õnnelikuks abielu meheks wõitS teha j. n. e, ning ole kohkunud, kui teada sai, et parun Klammeck grahwina Diana von Bruckiga kihlatud on. Ta ei olnud ju kül mitte selle abielu wastane, aga pahandas ennast ometigi salajas, et kihlus ilma tema teadmata sündlS. See kena naesterahwas meeldis herzogile wäga ning efimiseft tunnist saadik oli ta Diana parem ja soem sõber. Ta esiteles teda rse oma prouale, keS Dianat oma ilu pärast nõnda sama sojalt armastas ning temast palju lugu pidas. Et jahtmcistri rikkus kulusid ja wäljaandifi sugugi ei takistanud ning tema kõrge amet teda sagesti würStiga läbi käimisele sundis, siis sai Diana peagi würstliku seltskonna tähtsamaks isikuks, keda kõik auustasiwad ja armastafimad.  Ehk hcrzagi riik kül wäikene oli, mõistis ta fnSgi suurtsugu meestega ja rikastega sel wiisil ümber käia, et need kõik tema poole hoidfiwad. T>ma suured pidud ja uhke elamise wiis oliwad kaugel ülepiiride tuttawad. Diana mõistis ennast igapidi nii wii akalt  ülespidada, et ta kõigile, kes teda tundsiwad, wäga meeldis. Tema uhke, kaine meel, kui ka herzogi prouaga suure» maS sõbruses elamine kaitsefiwad teda kõigi tühja juttute eest. Ka hrzog ise auustaS teda selkombel, et see ka teiste auutundmust  tema wastu ainult kindlustas. (Järg tuleb.) Sõda. Peterburist, (P. o.) 15. jaan. Kindral-adiutont  Kuropatkini telegrammid. 1) 12. jaanuarist: „Täna on meie paremas  tiiwaS pääle tungimine waenlase seisukohtade  waStü alganud. Hommikul oli 16 kraadi külma. Seniajani olen teada saanud, et meie Hualatosa ja Heigoutai külad oma alla oleme wõtnud, wiimane Sandepuft 7 wersta lõuna- lääne pool." 2) 13. jaanuarist. „Saadud teated, st 13. jaanuari üle selgus, et Heigoutai ürawõtmiseks  meie mägedele kõwaSti wõidelda tuli. Kindlustatud seisukoht selle küla juures sai 12. jan. umbes kell 11 õhtal ära wõetud- Esialgsete teatede järele oleme meie Hualatosa, Tutaindsõi ja Heigoutai ärawõtmise juures umbes 100 jaapanlast mangi mõtnud. Meie wõtstme ka Tshitaidfi  külad Huni jõe kaldal oma kätte, 50 alamwäcllst kaotades. 13. januaril tungistwad meie mäed Sandcpu poole edasi. Mujal mäe rinnal otsuStawaid kokkupõrkamist  waenlascga ci olnud. 14. jan. on, saadud teatede järele, jaapanlaste waStutormijooks  meie mägede waStu, kes eila Sandepu pääle tungistwad, tagasi löödud. Meie ratsawägi wõttis selle wastutormi jooksu tcgewuM osa, jaapanlaste pahema tiiwa ja osalt seljataguse waStu töötades. Ohtu scitSmendamal tunnil tormafiwad meie wäed pärast kanget «võitlust, sappöride abil kõiki kunstlikka takistusi ära wõites, laialisesse ja kangesti tinlustatud Sa«U»epü külasse." 3) 13. jan. ..Kahjude üle, mis eila Hailatosa ja Heigoutai külade tormiga ärawõtmise  juures, ei ole weel kindlaid teateid  saadud. Hailatosa küla sai enne koidu walget ilma püssi pauguta ära «võetud. Sääl olewad jaapanlased saiwad pajunettidega  maha raiutud. Heigoutai külas paniwad  jaapanlased wisalt «vastu. Lõpulikult saime seda kell 10 õhtul oma kätte. Ratsawäel oli eila kahe draguni polguga tegemist, kes ruttu ida- lõuna poole taganefiwad.  Meie «väe pahemas tiiwaS surus üks meie wäeosa, keS 6 werSta Huanshensjanist  põhja poole läks, «vaenlast tagasi ja wõttiS uuesti kõrgendiku Huanshensjanist Erfandsjanisse minewal teel oma alla; teine wäeosa, keS Tshinhetsheni juures olema  waenlase wäe külje waStu oli saadetud,  sundis jaapanlaste eelmisi wäe osasi taganema, kus juures meie 200 sarwlooma ära «võtsime. 16. jan. Kindral Saharow telegrahweeris  14. Jan- „14. januaril tungisiwad meie wäed edasi Sandepu küla poole, kuS juureS suurtükiwäel, põhja ja lääne poolt töötades, pää otstarbeks oli, tugewat reduti purustada, mis jaapanlaste kätte jäänud. 13. januaril tungis meie ratfawägi, kes Huni jõest üle on läinud, idapoole edasi. Umbes 10 werSta Sandepust lõunapool trehwasiwad meie ratsawäele mõned «vaenlase  wäe hulgad waStu, 6 pat. ja k eskadroni  suured, kes H-igoutai poolt ära taga- Naljaks. Kawal A.: „Teie tunnete fiiS seha meest, kes Teie palitu ära on -varastanud.  Mispärast fiis Teie tcda mitte kohtuga ei Shwarda? B>: „Küll ma seda juba teen; laske tema aga eune minu palitu ära parandada." Ikka mõtted segi. Noh, prohwessori-herra, kuS Teie stis pühapäewa õhtu olite?" pKodus; ja Teie? „Mina olin ka kodus." „Soo? . . . Mina ei ole Teid ju ju sugugi näinud!" Kiusu pärast. MeeS: „Kui mul stda elus weel kord teha tuleks, ei wõtaks mina sind omale mitte naesekü!" Naene: „Ja kui mul seda weel kord teha tuleks, läheksin mina et sind hästi wihaStada sinule weel kord mehele s" Kooliõpetaja: „KaS sa mulle ütelda wõid, Arni, kes Moses on?" Arni: „MoseS on see mees, kelle käes nüüd minu isa uur on." Möteterad. Ei ole wöimalik, et kõik meid ar-> mastakfiwad; küll aga wõime meie kõiki armastada. Ühe silmapilgu eksitus toob teine kord eluaegse mure kaela. Iga hääduS inimeses on iseenesest juba jumalus. Ära ole mitte külgehakkaja takjas, et sind teised eemale ei tõuka, ära hoia ka ennast liiga kaugele, siis unustatakse sind peagi ära. Häätegufid ei tehta mitte tellimise pääle, maid armastuse pärast. Tõsine suurus ei tarwitse mitte teiste alandamist. Himudega ennast «vaigistada on niisama mõistmata tegu, kui õlgedega tuld kustutada. Tihti on tarwis oma saatuse parandamiseks  iseennast parandada. 1006 4. Saarlane.