luba on saanud. Ometi täidab ta esialgul  ametikohuseid weel edasi, nii kaua kui järeltulija on walitud. Sellessamas asjas kirjutatakse „ Postimehele"  teiselt poolt: „Kui mitte kõik tähed ei maleta, siis saab R. Kallas kindlasti õpetajaks." Mosktvast. Mõskma ringkonna kohus mõistis sunnitööle mõistetud mängid, kes wangikojas walerahafid oliwad teinud, walju nuhtluse alla. Üks mees saadetakse eluks-ajaks sunnitööle ja saab 90 piitsahoopi,  kaks mõisteti 12 aastaks sunnitööle  ja saamad ka 90 piitsahoopi. Kurskist. Iseäralise plaani, kuidas terwes  kubermangus kooliasja hääle korrale sääda, on Kurski kub. semstwo teinud. Et kõik lapsed kubermangus kooliõpetust wõiksiwad saada, tuleb weel 2,200 kooli juurde ehitada.  Ehitamiseks puudub aga raha. Mis teha? Kurski kubermangus juuakse ja päälegi õige tublisti. Esimesel aastal, kui monopol  sisse seati, joodi 125,000 wedru wiina ära. Semstwo arutab nüüd: Kui iga wedru päält 40 kop. rohkem wõtta, siis tuleb aastas 50,000 rbl. sisse ju selle raha eest wõib 10 aasta jooksul tarwilise osa koolisi ehitada. Aga kas kroonu kahju ei saa, kui wiina hinda tõsta. Wististi mitte. Pudel wiina läheb ainult 2 kop. kallimaks. Neid inimesi on wähe, kes sellepärast wiina ostmata jätawad. Kui aga lugu nii läheb, et wähem juuakse, siis on hää, sest walitsus ise tahab, et joomine wähcneks. Ka rahwa poolt ei karda semstwo nurinat. Teab ju iga wiina ostja, et rohkem maksetud raha hää asja kasuks läheb. Rahwas saab asjast aru. Semstwo poolt on rahaministrile tormiline  palwe räägitud asjas ette pandud. Kiewist telegrahweeritakse: Kiewi salapolitsei  liige Rudoi, kes wäljamaale oli läkitatud, leidis Londonis wabriku, kus Wenemaa poftmarkisid ja kolmerublaseid rahasid wõltsiti. Järeltehtud postmargid, mis mitmetes kohtades Lõuna-Wenemaal jooksmas oliwad, on wäga osawasti walmistatud.  Bakust. Raudteerond, milles sõjaminister  Kurapatkin hiljuti sõitis, pidi teel IV2 tundi peatama, sest et ta alla 2 pühwli härga oliwad jäänud, kelle sisekonnad  endid nii rataste ümber oliwad mässinud,  et rong edasi edasi ei saanud, Soomemaalt. Soomemaal Kuhmoniemel  on ka tänawu männakoorega segatud  leiba söödud, Leiwal on waigu lõhn ja maik ning toidurammu wähe, aga ei wõi parata, kui paremat ei ole. Inimesed elawad ka sellega ja on rahul kui sedagi saamad. 1837 ehitas meister Tsherpanow Urali mägestikule esimese raudtee jne. Kümmctuhat marka koera kõhus. Keegi Berlini ärimees pani igakord, kui kodust wälja läks, >.".ia pisikese sülekoera rahakappi, et see kära teeks, kui waras kapi kallale kipub. Neil päiwil pidi aga ärimees ootamata  takistuste pärast 8 päewa kodust ära olema. Tagasi tulles leidis ta oma rahawahi  nälga surnud, kuna ta enne 10,900 margase obligatsioniga nälga kustutada oli katsunud. Ärimees ei jätnud aga raha kadunuks: ta korjas maost ja soolikatest paberi põrmukesed kokku, kliisterdas paberi pääle korralikult ühte ja sai pangast uue obligatsioni, sest et kokku lapitud paberil nummer ja pää tundemärgid näha oliwad. Mere laeneid tööd kasulikku tööd tegema sundida, nendes olewat jõudu inimese kasuks tarwitada, see mõte ei ole mitte uus, aga katsetel, mis seda pidiwad selgeks tegema, kuidas merelaeneid wõimalik on kasulikku tööd tegema panna, ei olnud siiamaani suuremat tagajärge. Tänawu wäljamaalt tulnud sõnumite järele on Ilmerikas  ja Saksamaal nimetatud mõte nüüd juba tõsiselt teoks tehtud. Amerikas on üks insener mere pinnale sülda 50 kaldast eemale kolm parwe seadnud, mida laened üles ja alla kõigutawad. Parwede kõikumine  paneb sääl kõrwal olewa silla pääl teatud pumbad käima. Pumbad pumpawad mett silla pääl olewasse terasest tõrde, kuS wesi alatise pumpamise tagajärjel kangesti kokku on surutud. Torre põhjas olewa augu läbi purskab wesi turbini ratta pääle ja paneb selle käima. Nii wiisi käima pandud turbin töötab N hobuse jõuuga. Ta ajab elektri sünnitamise masinat ümber ja sääl sünnitatud elekter juhitakse traatide läbi kaldale wõi ka kaugematesse kohtadesse, kus teda walgustuseks wõi masinate käimapanemiseks  tarwitatakse. Kuida wiisi Saksamaal laened tööle on pandud, ei ole ligemalt teada, ainult nende jõudu tarwitatakse sääl pääasjalikult walgustuseks.  Nimelt on merepinnale hädaohtlikkude  kohtade pääle ujuwaid tuletornisid  ehitatud, mis laente jõuul ise endid elektri walgusega walgustawad. Wäljamaalt. Saksamaalt. Kahewõitluse wastu töötaw selts, kelle liikmed enamisti kõrgemast ja õpetlaste ringkondadest on, tuli minewal laupäewal würst Löwensteini kutsel Leipzigis koosolekule kokku. Kõnelejad  soowitasiwad waljemaid seadusi kahewõitluse  wastu ja wahekohtute sisseseadmist.  Üks kõneleja arwas, et Saksa keiser ühe wõimusõnaga kahewõitluse ebakombet kaotada wõiks, nagu üks Inglise kuningas seda omal ajal teinud. Parisist. Õhusõitja Santos Dumont sõitis minewal laupäewal oma juhitama õhulaewaga St. Cloud'st Eiffeli tornini ja säält tagasi poole tunni aja sees. Romast. Lõuna-Ahwrika sõja süütajad  Cecil Rhodes ja O?, Jameson peawad  praegu ühes Ülem-Jtalia supelkohas aset. Jtalia ajaleht „Fracassa" paneb ette, et kõik itallased neile külalistele oma nimekaardid sõnaga „põlgtus" saadaksiwad. Lõuna-Ahwrika sõja st. Kitcheneri kuulutust mööda saadetakse jälle 12 buuride ülemat, nende seas ka puruhaige Scheepers, Löuna-Ahwrikast põliselt  ära. Kuulus Inglise kirjanik Conan Doyle kirjeldab buurisid järgmiselt: „Wõta käputäis  neid hollandlasi, kes oma usku ja isamaad 50 aastat selleaegse wägewama ilmariigi Hispania wastu kaitsesiwad, lisa neile niisama palju Prantsuse hugenottisid juurde, kes oma usu pärast wara ja isamaa  maha jätsiwad, harjuta neid seitse põlwe alalises wöitluses metsikute ja metselajate  wastu, karasta nende waprust wanatestamentliku usuga ja leekima isamaaarmastusega  siis saad sa praeguse buuri, see on kõige kardetawama waenlase, kes siiamaani keiserliku Inglismaa wastu on üles astunud." Inglaste häbitegudest jutustab üks iirlane, kes kindral Blinden-Bloodi Väeosaga  Jda-Transwaali buuridest „puhas- tamas" käis: „ Terme maa on laastatud. Kaljude wahelt leidsime nälja ja külma kätte surewaid naisi ja lapsi. Üks naene oli kuuli läbi surma saanud. Middelburi juures piirasiwad buurid meid sisse. Meie seisupaik oli hädaohtlik, kuid siis tuli meie ohwitseridele tark mõte, buuride naisi ja lapsi meie ette ja suurtükkide kõrwa seadida. Wäetikesed kisendasiwad hirmsasti, kui kranat ühe neist surmas ja kahte haawas.  Kui buurid asjalugu märkasiwad, jätsiwad nad laskmise seisma ja meie panime ohwitseride käsu pääle putku, pidime aga ometi 57 surnut maha jätma Kodupool  ei räägita sellest palgu, sääl teatatakse ainult „kindlatest wäeosadest" langenute nimed. Soldatite hulgas on ka palju kaffrid;  need kõrilõikajad saawad pääle palga weel iga wangi wõetud buuri eest 3 naelsterlingi,  iga tapetud buuri eest aga 5 naelsterlingi.  Muidugi ei too nad siis buurisid  mitte elusalt meie kätte. Kuidas Londonist teatatakse, on lord Kitchener neil päiwil nõudnud, et temale ruttu 10,000 hobusega jalameest saadetaks. Inglise walitsuS teinud siis, mis wõinud, et tarwilist jagu mehi kokku saada, aga kõigest waewast hoolimata on ainult 3000 meest Ahwrikasse saatmiseks koguda wõidud. Brüsselisse tulnud sõnumed kuulutawad,  et buuride agendid Lõuna-Ahwrika sadamates Inglise kaupmeeste käest buuride jaoks sõjapidamise tarwitusi ostawad. Üks Parist leht teatab, et buurid hulk suurtükk? mitmetest Europa wabrikutest,  nende seas ka Ühest Inglise wabrikust, on tellinud. Dewetist ei ole mõnel ajal midagi kuulda olnud. Nüüd neil päiwil teatasiwad  inglased, et ta ära surnud. Tulepommi  kild olla ta õla haawanud, haaw hakanud mädanema ja Dewet surnud ära. Inglismaal tegi see sõnum teadagi rõõmu, aga üürikest. Uuemad sõnumed kuulutawad, et Deweti surmasõnumed õiged ei ole. Inglise tsensur ei lase midagi läbi, mis Deweti tegewusest teatust tooks, ja sellepärast  ei ole wiimasel ajal Dewetist midagi kuulda olnud. Lorentso-Marquest teatatakse: Buurid  on Swasimaal hulk Inglise wahtifi kinni wõtnud. Mitu sada Inglise soldatit on sääl buuride kätte mangi langenud. Sõjariistad, patronid ja toit wõeti wangide käest ära ja mehed lasti siis lahti. Kapimaal walitseb nüüd sõjaolek ja Kitchener wõib sääl sõjawangisid surmata lasta, ilma et keegi teda selles armsas ajawiites takistada saaks- Lotteri ja Schoemanni järele on meel kolm buuride ohwitseri, nimega Woolfaarts, Breda ja Krüger söjakohtu otsust mööda maha lastud ehk möllusse poodud, mitmed teised eluajaks sunnitööle saadetud; kahele sõjawangile  mõisteti pääle wangipõlwe meel 20 kepihoopi. Kõige nende weretööde mõjul wõtnud buuride wäejuhatajad nõuuks, iga mangi wõetud Inglise ohwitseri niisamuti  surmata lasta, kuid helde südamega president Krüger seista wisasti selle wastu. Söjawangide tapmine äratab ka Inglismaal  wastuwaidlemift ja mõned õiguseteadlased  seletawad awalikult Kitcheneri ja tema „sõjakohtud" mõrtsukateks, kes kodumaal  ise kohtu alla wõiwad langeda, sest et Inglise seadus sõjakohtuid ülepää ei tunne ja sõjamees kohtuniku ametit oma kätte ei wõi wõtta. Paraku on Inglise rahwa enamuse werejänu ning südametooruS  selle sõja läbi nii suureks läinud, et üksikute õiglaste hääl kõrbesse kajab. Suu- 42 Saarlane. 1901.