Kunstlise wäetamise mõju talwewilja (rukki) pääle. Kõik need mäetusained tulemad umbes nädal aega enne külmi maba külmata, linult tsbiilisalpeetrii külmatakse pool enne külmi, pool üles tärganud orase paale. Sup:rmosmaat ja kalilised mäetusained tulemaä pärast külmamist sisse äestaäa, kuna tsbiilisalpeetri sellest küll on, kui ta übetaoliselt maa pääle külmatakse; seda tööd on mäga baä kuima ilmaga teda, pareir meel enne mibma, ialgi aga mitte otsekobe pärast mikmasadu. Kunstsõnnikute kasulik mõju on nenäe õigel ajal tarmitamise juures täiesti kindel. Lt mStelda, et ühelt kunkttSnnikult, mis pSliule külmatakke, küllalt on. llllkugustel kordadel el parane n»N mitte, lett et mlljsle kölki neid msetnssineld tarmls on. Nende tarmitamise tagajärjel saab põllumees peagi jälle need õnnelikud ajad tagasi, mil põld teda ja ta peret rikkalikult toitis; aidas on salmed milja täis heinaküünides seisamad lõbnamad heinte mirnad, laudas on terme ja tubli kari ja tallis tugemad tööhobused Ka alalõpmata kaebtus, et maad mäbe, kaob siis, sest kunstsõnnikud suurendamad lõikust kabe ja kolme mõrra, nii et mäikegi maatükk põllumeest täiesti toidab ja külluses mõib elada lasta. Metamata. Saak teslätiim päält: 100 puuöa teri, 260 p. õlgi. Täis wäetus. 180 p. teri, 480 p. õlgi. PS3MM6VO i'. Iopk,6L?>, 17 1902 i'. >la?ruo6sa vi, lOpkes-b supe>MBwaat Tmtelewi Keemia wsbriku settstst Weteröuris. sciress: 'lss'r6iiiescztt3i'() sssvAa si. (?.-Hs^sp6z^p^i»