palehigi sees edasi sammunud, mitte toetuse wõi eestkostmise, maid oma töö läbi. Kõik soldatid on algkoolid läbi teinud ja nad ei mõista mitte ainult kirjatähti, maid ka sõjateadusesse  puutuwoid asju. Niihästi sõjamäes kui ka seltskonnas walitseb jaapanlastel see usk, et haridus õige laialisel mõõdul wäga tarwilik on. Paljud tuletawad Moltke sõnu meelde, et Saksamaa kooliõpetaja prantslased ära on wõitnud.  Nii wõib hariduse abil Jaapanis igast jaapanlasest  2 kuu jooksu!, hää lihtsaltat saada. Jaapani sõjamäes waiitseda imestamisewäänline  kokkukõla üksikute wäe-osade mahe!, mis terwe sõjamäe üheks ühiseks kehaks muudab. Jaapani soldat on suur isamaalane, nii et ta oma isiku täiesti ära unustab. Iga soldat ja iga ohwitser teab, et siis asjal tähendust on, kui, nad priitahttikult  endid ülemuse alla paenutawad. Sõjawägi ja laewaStik kuulawad alati päästaabi  sõna ja täidawad karwa-päält oma ülemuse käskusid, et üleüldise eesmärgi poole jõuda. Sõjawäe-teenistuse  kord on waii ja tõsine. Jaapani ohwitseerid on oma soltatite wastu alati maga «viisakad. Waijusti ümberkäimist ja sõimamist ei tule ettegi. Ohwitser armastab ja auuslab oma soldatist. Niisama on ka soldatite lugupidamine oma ülematest õige suur. Et eestkostmist harwa ette tuleb, sellepärast peab igaüks hoolega teenima, kui ta ülespoole tahab ronida. Iga soldat ja ohwitser waatab enese kui Jaapani rahwa asemiku päälc. See rahwuSiik uhkus on juba lapsepõiwcS igaie jaapanlasele sisse kaswatatud,  nii et iga jaapanlane ennast oma isamaa saatuse eest wastutajaks peab. Pääie selle tunnistawad  jaapanlased mikadot oma pääks, kelle liigeteks  igaüks ennast tunnistab. Need on kotm pääpõhjust, mispärast jaapanlased  on wõitnud. Teine osa põhjuseid tuleb wcnelaSte poolt. Need on juba igaühel peaaegu lased maakoha ja waenlass seisukoha tundmatuse pärast kaotada. Pääle selle ei olla nad häästi ette walmiSlatud ja wäejuhatajad ei mõistwat Aga Wene sviduiie puudub arusaamine sõjast ja Wttst, mispärast ta sõidab. Jaapani soldatid teawad seda wäga hästi ja nad ühendawad endid üheks ühiseks isamaukaiismise jõuuks, mida ilma piirideta tarwidada wõib Weepinnale tõstetud on Port-Arturis Wene ristleja „Pallada" Jaapani peagtclaewade poolt. Suur tellimine wäljamaal.  BceSlauft teatatakse „Kön«gSb. Ztg'ile," et Wene «valitsus Sileesia «vabrikutes 70-miljoni marga «väärtuses uusi tellimisi üles annud. Nimelt käib kaup uute sõjalaewade ehitamise jaoks materjali «valmistamise kohta. Isamaalt. Kuresaarest, Ka wäike Kuresaare linn ja Saaremaa hõiskab ühes terwe Weneriigiga Keisri Majesteedi manifesti üle, mis meile usupriiuft kinkis. Rõõmu ja tänutunded  meie armastatud Rügi-Jsa wastu on selles asjas nii suured, et nad mitte südamesse salajasse ei wõi jääda, waid ennast pisaratena palgel awaldawad. Kui Ew.-Lutheruse kirikutes  Riigi-Jsa suurt armu usupriiuse kinkimise  üle kogudustele teatati, siis tungisiwad paljudele  palawad tänu ja rõõmu pisarad silma, mis kõige kõrgema altaril tänupalwet Keisri Majesteedi eest tegiwad. Kui siis weel pärast seda laulti „OH wötkem Jumalat, suust südamest nüüd kiita", siis mõis näha, missugune  mõju sellel laulul wõib olla, kui teda tänu pisaretega kaunistatakse- Keisri Majesteedi armu läbi ei saa nüüd paljude juures usk mitte enam pääle surutud «vormide  täitmine olema, waid igaühe südametundmuse  asi, mis «neid selle üleüldise eesmärgi  poole juhib, et meil mitte tarwis ei ole «vormide täitmises Jumalat teenida, waid tões ja maimus. Missugused tundmused rahwal KeiSriMaj este e d i wastu praeguste uuenduste tõttu on, seda näitis ka Keisri Majesteedi sündimisepäewa pühitsemine  meie linnas Juba hommiku wara lehwisiwad siin lipud majadel ja õhtul oli igal pool, isegi eramajades, ilutulesid näha. Toredat waatepilti pakkus turu ümbrus, kus igal pool ilutuled särasiwad. Seda sära ülendasiwad „Lpra" ja «Karskuse" seltside pasuna koorid, kes kordamööda turu pääl mängisiwad. Rahwast oli hulgana turule kokku kogunud. Musika mäng algas ja loppis Keisrilauluga. Üteselle peeti päewal kirikutes tänujumalateenistust ja mõisnikkude  kojas ja parkis mängis ka muusika. Keisri Majesteedi sündimisepäewa  puhul on Saaremaa landmarschall  ja Saaremaa rahukohturingkonna auurahukohtunik tõsine riiginõuni! Oskar vonEkesparre Keisri Majesteedi  kammerherra auuSse tõstetud. Nii kui kuulutustest näha. sõidab Saaremaa Karskuse Selts eestulewal nelipühil  aurulaewa «Konstantiniga" Kuresaarest  Pärnu, et sääl Schilleri laulu „Das Lied von der Glocke" Eestikeeles ette kanda. See on esimene kord, kus saarlased suurema  löbusõidu teise linna ette wõtawad. Sarnane ettewõtte wõib aga ainult siis hästi korda minna, kui seda üleüldiselt toetatakse. Toetust on mitmel näol tarwis, niihästi laulukoorist kui ka sõidust enesest osawõtmise läbi. Laulukoorist osawötmine on juba üsna suurepäraline, sest kõik Kuresaare  paremad laulu jõud on selleks kokku heitnud. Kui ka sõidust enesest niisamasuguse  waimustusega osa wõetaks, siis saab räägitaw ettewõte hiilgawalt korda minema. Et eestulew sõit Pärnu esimene selle sarnane  lustisõit on, mis Saaremaal korda pannakse, ja et sellel sõidul üleüldine tähendus  on, siis on toota., st sõidust enesest ka rohkel arwul osawõetakse. On ju ka sõidupiletite hind nii odaw, et igalühel wõimalik on kaasa sõita. Riiast. Linna wolikogu ots us. 2. mail tegi Riia linnawolikogu, nagu Riia lehed teatawad, otsuseks iseäralist kommisjoni walida, kes ZB. webr. antud käsukirja põhjal märgukirja peab malmis töötama, missuguseid uuendusi riigikorra täiendamiseks  ja rahwa käekäigu parandamiseks waja läheb- Linnaameti arwamise järele oleks alamalnimetatud asjades uuendusi waja: Koolides tuleks laste emakeelele suuremad õigused anda ja kooliõpetajate walimine peaks linnawalitsuse wõimuses olema ; linnawalitsuse wõim peaks linna asjus suurem olema; maksude wõtmise wiisi tuleks nii muuta, et kõik, kes linnas elawad, linna hääks oma sissetuleku järele maksust maksawad; walimiseõigust tuleks laiendada; linna wolikogu koosolekutel peaks luba olema kohalist keelest tarwitada;  kohaliste rahukohtunikkude walimine  peaks linna wolikogu hoolde antama ja rahukohtunikkudelt ning kohtu uurijatelt tuleks kohaliste keelte oskamist nõuda. Kommisjonile anti õigus nimetatud küsimust  arutamata jätta ja uusi küsimusi arutamisele wõtta. Riias asum kooliõpetajate «vastastikku  abiandmise selts saatis kooliõpetajatele küsimise lehed wastamisekS kätte, et saadud wastuste abil ülemale poole märgukirja saata. Küsimised oliwad wäga huwitawad ja saadud «vastused oleksirvad meie koolide üle toreda pildi aimud, aga ... jah, see pagana aga, aga inspektor tõttas direktori käsu päälc kooliõpetajaid liig wara keelama,  nii et kooliõp. ei saanud wastusi ära saata. Ju siis keelajatel ikka midagi karta on. Kohalise maa-omawalitsuse korraldamise  pärast nõuupidamiseks koguda ennast kulti mõisnikkude-seisuse asemikud 23. mail Riiga kokku, teatab „Düna-Ztg." Jurjewist. SaladuSlinepo mm. 3. mail leidis keegi M. naene, loeme „Nordl. Ztgist", Tühkwere puiestikus jalutades musta muna, mis umbes IV» tolli lübimõetes  suur oli. Naesterahwas tõstis muna üles ja pidi naljapärast oma mehele wastu selga wiskama. Õnneks kuulis naesterahwas muna sees midagi krabisewat  ja ei wiskanud. Muna wiidi kodu. Kui sellesama päewa õhtul keegi tuttaw M. korteris muna aknast wälja wastu seina wiskas, lõhkes see walju plahwatusega  ja haawled lendasiwad laiali. Jaoskonna ülewaataja Aland uurib, kuidas pomm mei linna on toodud. Peterburist. Keisri Majesteet on walitsewa senatile 6. mail käsukirja talurahwa  majapidamise ning selle korraldamise aSjus annud. Selle käsukirja määruste p. V. järele kaotatakse põllutöö- ja riigimaadeministccrium  ära ning asutatakse «maakorralduse  ning põllutöö-pääwalitsus," kelle hoolde ka rahwa wüljarändamise-asi antakse. Pailaps,ed ja wõõrad pojad. „Now. Wremja" toob huwitawa  wõrdluse : Sõjast tulewad sajad elurõõmsad  ja terwed inimesed tagasi, kellel rind ristisi täis. Ehk need inimesed küll ühtegi pauku ei ole kuulnud ja ainult sõjamäe seljataga schampanierit on joonud, siisgi ei lepi nad ainult 3-rublalise abirahaga  ega paiukiga, maid nõuawad wäsinud  isamaa käest sadasi-tuhandeid. Maksetakse  isegi niisuguste ametite jaoks, mis kord on olnud, aga ära kaotatud, palka. Selsamal ajal hulguwad mööda Venemaad  äramõidetud sõjamäe jätised, kcs on läbi lastud wõi torgatud, jalutud, küürakad,  kurdid ja nõrgameelsed. Nad paluwad  kolmerublalist abiraha, aga et sedagi ei anta, siis kerjawad nad. Rahwasa a d i ku t e kokkukutsumise  eeltööd jõuawad lõpule. Ehk kül lõpulikku projekti meel malmis pole töötatud, seatakse rahiva saadikute kogu ometi pääasjalikult järgmiselt sisse: Saab olema maa I nõuukogu (Isuvaiü Vosirr..) Ta saab alamkojaks olema, kuna riigi nõuukogu, mis muutmata  jääb, ülemkojaks saab. Maa nõuukogu  liikmeteks kellede arm 800 —550 pääle määratakse wõiwad ainult rahwa poolt walitud isikud saada. Esimees walitakse  Kõigekõrgema wõimu poolt; kindlustatakse,  et ükski rahwa klass ilma saadikuteta  ei jääks. Nõuukogu liikmed palka ei saa, aga neile antakse ülespidamise kuludeks 15 rubla ööpäewa pääle. Maa nõuukogu koosistumised kestawad nowsmbri  keskpaigast kuni januarini. Maa nõuukogu! on õigus, neid seaduse projektist läbi arutada, mida ministeriumide poolt ette pandud, aga ta wõib ka uute seaduste üle küsimisi ette wõtta ja praegu makswate  seaduste täiendamist ja muutmist nõuda. Maa nõuukogul on õigus, riigi kulude arwet, üksikuid rahaministeriumi eelarwesi ja riigi kontrolli aruandeid läbi arutada, niisama on neil ka õigus, ministritele  küsimisi ette panna, aga ministrid on ainult Kõigekõrgema wõimu ees ivastutawad,  kes igal ajal maa nõuukogu kinni panna ja uut walimist ette wõtta lasta wõib. Kui riigi nõuukogu ja maa nõuukogu wahel mõtete lahkuminekut ette tuleb, otsustab asja Kõigekõrgem wõim. Maa nõuukogu liigete walimiseks on linnade 20. Saarlane, 1905