kroonumõisate- ja maatükkide rentnikkudele Balti kubermangude 'kroonumaade walitsuse teadaandmised  kätte, milledega rentnikkufid hoiatatakse, et tulewikuS mõlgu jäänud rendiraha ja teised tähtajalised matsud enam fiiaajani pruugiks olema korra järele politsei poolt sissesunnitud ei saa, waid kroonumaade walitsuS mõtleb renditingimistes  ette ära nähtud teed käia, s. o. maksude  wõlgajätmise korral küsimust üleö wõtta, et mõisa korratuma maksja käest ära saaks mõstud. Korraline maksude tasumine aga on edaspidi üheks päätingimiseks rentniku palme otsustamisel, et mõisa ehk maatükk tema kätte tulemaks rendiajaks ilma enampakkumiseta jäätaks. Kohalik talurahwa asjade komissar kirjutanud wallawaiitfuStele ette, Kuresaarde osutatama kooliõpetajate seminarile abiandmise küsimust meel kord «volikogudes läbi harutada. Omas ringkirjas juhib komissari herra wolikogude  tähelepanemist selle pääle, et noored mehed, kes Kuresaare seminaris hariduse saanud, lodetawasti  ka siinsamas kooliõpetajateks halkamad, mille läbi rahwa kool tõuseks, ja soowitab see« pärast üle terme Saaremaa waldade (Ruhnu saar wälja jäetud) seminarile 1. januarist 1910 a. 5 aasta jooksul iga aasta 300 rubla abiraha anda, kokku 1,500 rubla. Praegu on Saaremaa woldadeS maksumaksjaid 18,684 inimest.  Kui see summa nende pääle jägataks, tuleks igaühele aastaS ligi 1,« kop. maksta, see teeks 5 aasta pääle ligi 8 kop. iga isiku maksumaksja  kohta. Tartust. Eesti Karskusseltside Kesktoimekonna  ringkiri nr. 12 on ilmunud. Muu seaS on lnkmekandidativeks walitud: õp. pr. E. Reitag ja H. Arbeiter Saaremaal. Seltsidele tähelepanemiseks. Hiljuti oli Sangaste Eesti Nooresoo KaSwatuse Setist esimees GuStaw Frisch NuuStagu rahukohtuniku ette kutsutud. Kaebajateks. oliwad Hans Altusaar  ja Kurwits. Teda süüdistati, et tema, Frisch, on ühest seltsi üleüldisest koosolekust hsrrastd Altusaart ja Kurwitsat osa lasknud Seda ja teist. Ühe iseäraliku tõotuse pär  a st. mida keegi iluS Amerika neiu 50 asSta eest armastuse pärast tegi, on ta rääkimise wõimn kaotanud. Ta wandsS nimelt, et 50 aaSta jooksul üht sõnakestgi ei räägi, kui wanemad teda ühele, noorele ametnikule mehele minna ei lass, kcda ta palawaSti armastas. Wanemad oliwad aga niisama kangekaelsed, kui tütargi, ja ei annud järele. Kui tema peigmees siis ühe teisega altari ette läks, kannatas ta oma mälu matkides ara ja jäi tummaks. Kui 50 aastat möödas oli, tahtis K 9 aastane preili oma noorepõlwe sõbrannade keskel jälle esimest sõnu rääkida ja teretuse kõnet pidada, aga ühtgi sõna ei tulnud enam tema suust kuuldawale. Rääkimise organid oliwad 50 aastalife seismise pärast rikki läinud. Suur hulk kaSwatuse wigafid, mida koolmeistrid ja wanemad koolis ja kodus teewad,  kaokfiwad ära, kui kaswatajad oma noort iga meeles peakfiwad. Ja «iS meile kuulutab südame hääl, ei see meid p-ta fiin ilmagi pääl. Schiller. Hää naene on kõige wooruSte eeskuju ja oma «ehe kaunim paleus. See ei ole weel inimene, kes hästi tööd mõistad teha, said alles see, kes ennast viisipärast mõistab üles pidada. Köögitüdrukute ohkamine: Meie siu on tõeSti halb l Keedame hääd söögid, fiis maitseb see sakstele nii, st meile midagi järele ei jää, keedame aga halwasti, siis kihutatakse  meid minema. Oleme noored, fiis ei meeldi meie prouale, oleme wanad, fiis ei wõi herra meid sallida. Üks häda ikka teise pääle! RahauhkuS. Politseinik: Kuulge, kes fiin supleb, maksab 10 rbl- trahwi. Supleja: Rch, ftlleMast ma just suplenjp  fiiu' wõtta, kuna »e«ad feltstliik«ed ei ole. Frischi wabandamist ei pandud suurt tähele, kuna hrad Alt. ja K. rõhuga tõendafiwad, et nad koosolekul  nagu mitte liikmed on olnud. Otsus: 3 rbl. ehk ööpäew aresti. „PM." Tallinnast. ISOS a. Ik. oktobri pühitsemiseks  jäiwad töölised mitmes wabrikuS tööst ära. Wabrikutööiistest streitis kohaliste ajalehtede teatel 6714 mees. ja IS6B naestöölist.  Tähelepanemist ärataw on, et Balti puuwillawabrikus  kõik meestöölised terwe päewa töötafiwad, kuna aga 840 naestöölist streikisiwad. Wenemaa sots.-dem. tööliste partei Eestimaa  ühenduse keskkomitee laotas 16. oltobril Tallinnas proklamatstonistd laiali, milles töölist  16, okt. mälestuse-päewa rahulikult mälestama  kutsuti. „M. K." Lätimaalt. WõttNttst. Möödaläinud aastal, oktobri kuus, oli keegi Wõnnu kreisis claw rikas piimatalituse  omanik Mednis talumehe Lubeile 50 rubla selle eest annad, et see tema endise armukese  Pirri maha lööks. Labei lõi raskejalgse Piirile 52 uoahaawa ihusse, millede tagajärjel wiimane surnult maha langes. Nagu pärast poole awalikuks tuli, oli Pirn Mednifiga Keelatud  wilja maitsnud", mille tagajärg raskejalgsus  oli. Esialgul oli see asi Riia ringkonna kohtus läbiwaatamifel, kus Mednis 20 ja Lubei 12 aastaks sunnitööle mõisteti. Süüalused kaebastwad edasi. Praegu on see asi Peterburi kohtupalatis läbiwaatamifel. «. Jatobstatist. Hiljuti õnnistati siin baptistide uus palwemaja sisse, ühtlasi ristiti ka uusi koguduse liikmeid. Keegi Dote S. oli ka ilma mehe teadmata ennast ristima läinud. Kui mees sellest teada sai, läks ta baptistide juurde palwemajasse ja nõudis oma naist. Wastuse asemel ajafiwad baptistid ta uksest wälja ja pekfiwad weel päälegi. Naene jättis mehe ja lapsed maha ja jäi baptistide eestlugeja  D. juure elama, kes poissmees on. S. tahab riiukaid baptistist wastutusele wõtta. m. Liibatvist Möödaläinud päewade fees sai teenija tüdruk Betti G. oma ebausu pärast petta. B. G. oli mustlase eide enese juurde kutsunud ja käskinud teda omale nõidumise abil peigmehe muretseda; selleks otstarbeks pidi ta oma riided mustlase kätte andma. Kui tüdruk nõidumise aja! korraks köögist wälja läks, jooksis  mnstlane kõig- riietega 30 rubla wäärtuses  minema- m. Kaugemalt riigist. Peterburist. Usuasjade komisjoni juhataja  Uamenski käis Sto-MM jutul. Pääminister  seletas temale, et usuasjade eelnõud, mis riigiwolikogust ära wõeti, sinna warsti ümbertöötatud kujul tagasi antakse. Segaabielu küsimus huwitab preestritest riigiwolinikka. Kuna oktobristid mõtet on awaldanud,  et kui fiuod segaabielu asjus järgi ei anna, siis riigiwolikogu seaduse-eeluõu waStu wõtab, mis kiriklise abielu kõrwal ka kodsnlist abielu lubab. Preestrid seletawad kindlasti, et finod seda milgit tingimisel ei luba, waid wõitluseSse astub ja malmis on neid õigeusulikka,  kes kodanliseSse abielusse heidawad, kas wõi kirikuwande alla panema. „PM." 7 Enesetapmine koolilaste seas. 1908 aastal on Ae Wenemaa koolilaste  seaS järgmisel arwul enesetapmist ette tulnud:  Algkoolides 5 poiss- ja 1 tütarlaps, keskkoolides  43 poiss- ja 18 Mariast ja Ülikoolides  16 meesterahvast. Kõige rohkem enesetapmist  tuli Peterburi õperingkonnaS ette. Põhjusteks  oliwad: närvi ja vaimuhaigused (21 juht.). Mis (1 juht.), kehalikud pandused (2 juht.), eksamid (4 juht.), koolinnmdrid (2 juht.), perekvndlised  (14 juht.) ja õnneta armastus. (6 juht.) m. Hvmelist. Kohaliku nais-gümnasiumi õpilane,  12 aaStane Manja Shiwopistschev päästis  4. väikest last uppumise surmast. Lapsed olivad ujudes väga sügavasse läinud ja halkastwad  alla vajuma. Seda nähes võttis Shlwopistjchewa  euvast riidest lahti ja hüppas, oma El« kaalu paale pannes, mette. Kõik 4 oliwad päästetud. m. Kiietvist. Oisherednoje külas, Lipowetfi maakonnas, krahw Tõschkewitshi mõisas põles kurja käe läbi hobustetall maha. Tulesse jäimad  103 hobust. Tshernikowist. 72 aastase S. Sedenko majasse tungifiwad öösel tundmatad inimesed ja nõudfiwad S. käest raha. Kui see eitama waStuse andis, nülgifiwad kurjategijad S. palge naha põikliga ära ja lõiwad lõpuks ta püü lõhki. Selle järele hakati S. naefs käest raha nõudma.  Tal murti pahema käe kont katki, löödi ülemine huul lõhki, kaks hammas suust wälja jne. Röõwlid leidfiwad kõigist, 10 rubla. Palju kahtlasi isikuid on kinni pandud. m. Orelist. Trubsheski semstwo koosolekul otsustati 3 uut kooli juurde ehitada ja kooliõpetajate  palka kuni 360 rublani tõSta. Weel ehitatakse rahwa raamatukogu, pühapäewa- ja kirikukoolid. m. Hersonist. Siin suri hiljuti keegi Pokou ära, kes surma eel soowi awaldas, et tema kirstu ja selle eeS kirikulippufid kõik linna sandid  kannakfiwad. Kerjuseid pidas ta ainuLtekS olemusteks, kes teda armastawad ja mitte silmakirjateenrid  ei ole. m. Tiflifist. Surami alewikus, Tiflifi kubermangus,  mis hiljuti kreisilinnaks ümber muudeti, oli suur tulekahju. Maha põles linna osa, kuS juudid elamas. Pääle B<Z maja ühes magasinide ja kaubaladudega on maha põlenud. Kahju ligi miljon rubla. „Jsam." Siit läks teele grenaderidebatarei, kes Bakus SaljanSki polgu bataljoniga ja kolme kasakatelotnjaga ühineb. Ühendatud sõjawäesalk läheb Ardebili. Wäljamaalt. Benewentist. Nagu Jtalia ajalehed teadustanud, olla Benewentis keegi raudteeteenija wagunid puhastades, kirjakoti leidnud, milles 1,600,000 franki pangapiletitega oli. Ta on oma leiduse raudtee maiitsuse kätte annud, kuid siiamaale pole omanik nende järele tulnud. Arwatakse, et need paberid maäwärisemise ajal MeSfinast ivõi Rsdschivft on warastatud. w. Londouift. Hiljuti suri üks kõigeparematest  Londoni nuuskuritest Wilipp Righ 49 eluaastal  ära. Wiimane teenis 2ö aastat Londoni  salapolitsei agendina ja tõi selle aja seeS palju jaladuSlifi kuritööst walge ette. Esialgul oli ta sadama tööline, pärast laewa madrus ja 26 eluaastal hakkas nuuskuriks. Kuulsaks sai ta 1886 aastal, kui kõik Londoni politsei walerahategijate seltsi kinni püüdmise kalla! asjata pääd murdis. Righ wõttis wabatahtliselt  selle ülesande oma täita ja kuur nädala jooksul tabas kelmide seltsi kinni. Sellekorraft  pääle hakkas ta salapolitsei nuuskuriks. Righ töötas teaduslije metodi järele, tarwitas ka chemied, tehnikat ja hingeteadust. Conan Doylel on ta „Scher!ok Hoimesi" kirjutamise juures eeskujuks  olnud. m. Hiljuti oli keegi kuulus Prantsuse ujuja kiuni seotud käte ja jalgadega, lootsikut enese jürsl wedadeS, Temfi jõge kaudu 4 Inglis  penikoormat 1 tunni 30 minutiga üra ujunud. Ta oli kihlweo pääle wälja läinud ja 2,500 franki nMnud. m. Türgimaalt Endise Türgi sultani Abdul-Hamidi  kallid asjad on Konstatinopolis Otomani panga keldrites hoida. St teada, kui palju sultanil tallid asju on, waliti walitsuse poolt iseäraline komisjon, kes need priljantide ja muude ehteasjadega täidetud kastid läbi maa» tab. Türgi Londoni saadiku soowitusel saab kaliifi asju kuningas Eduardi VIII juweläär hindama. Kallide asjade hindamise juures saawad  sõja-ja rahaministeriümi esitajad olema. m. Shahsewenid on Ardcbilis nõudnud, et Wene asekonsul põgenejad wälja annaks. Kardetakse, et konsutimajale tallale tungitakse.  Konsuli kaitsewäeks on fotnja kasakaid. Sellele on üks bataljon jalawäge ja kaks sotnjat kasakaid kahe suurtükiga appi saadetud. Päälegi saadetakse weel teine wäesalk, kes seks küllalt tugew on, et tarwilikul korral kindlalt platsi aStuda. 79. Saarlane 1909