Saarlane maksab - '/2 „ t..ss .. V« .. -.. 75 .. maapostiga: „ 1„50 ~ Vs » l„ V- .. -..50.. Üksik number S kop. JIMUb kakskorda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus «ur-saar.s Pii'-Suul., Treffeoi majas .'L lg. K»«l«tuste wastnwõtmiue kuni Kuulutuste prtit-rida 2 kop. lehe eesotsas AU kop. x° »«. Laupäewal, 6. oktobril 1907. XXIII, aastakäik Baltimaa kindralkuberneri juures  olewalt nõukogult. Reedel, 28. sept. oli päewakorral maaküsimuse  lõpulik läbi harutamine. Mõisnikkude ja talupoegade asemikud paniwad oma arwamised  kirjalikult ette, nagu eelmisel koosolekul  kindralkuberner oli soowinud. Mõisnikkude  atwamised oliwad järgmised: 1. Praeguste maa-aSjasse puuluwate seaduste  äralaotamise küsimuse otsustamise Liiwi- ja Eestimaal wõiks niikauaks edasi lükata, kuni plaanitsetud kõikseisusline wald sisse seatakse. Kuuramaal oleks aga mitmesuguste  maaliikide ärakaotamine waja kohe ette wõtta. 2. Kõik praegused seadusemäärused, mis maade wahetamist takiStawad, tulewad wiibimala ära lõpetada, nii et maawahetamise  juures ainult asjasse puutuwats poolte ja kubermangu talurahwa-asjade kohtu rahulolemist  waja oleks-3.  Seadus 18. webr. 1893- a., mis kwyote ja kuwndikumaa müümist keelab, tuleb wiibimata ära kaotada. 4. Prowiiusillseaduse 111. jaa par. 883, ja 892. nimetatud rüütlimõisate eesõigused wõiksiwad ainult siis ära kaduda, kui üleüldine  maaseadus muudetud saaks, millega iga liiki maade eesõigused ära kaolfiwad. Sellele märgukirjale oliwad kõik mõisnikkude  ja linnade asemikud, pääle Tallinna linna asemiku Sorguse, olla kirjutanud. Talupoegade asemikkude märgukiri oli järgmine: 1. Kõik maaküsimusel», mis kubermangu nöukogudesees oliwad, tulewad läbi harutada. 2. Tuleb seadus wälja anda, mis maa wõõrandamist (eksproprieerimist) teede ehituse  ja maakuiwatamise ning karjamaade sisseseadmise eesmärgil lubab. 3. Tuleb iseäralik maarentimise seadus wälja anda, mille lõpulik siht on, et maatarwitamise  wiis rentimise teel ära kaoks. 4. Abinõud maksma panna, milledega nende kohaomanikkude seisukorda, kes mõisaomanikkudelt  kohad ostsiwad, wõiks kergendada.  Peaks ära keelatama, et mõisaomanikkude  kredit asutused terwet kohawõlga kätte ei wõiks nõuda, kui kohaomanik oma tähtajalist maksu ära õiendada ei jõua. 5. Et üksikud inimesed mitte üleliiga suuri maatükkisid ei omandaks, tuleb kõige suurem maamäär üksiku inimese kohta kindlaks  määrata. Pääle ülemaltähendatud kirjalikkude arwamiste wõi märgukirjade ettepanemist hakati talupoegade asemikkude soowi järele maaküsimuse järjekorral kubermangude nõukogude  projektide järele läbi wõtma, kusjuures  Liiwimaa projekt aluseks wõcti. Jällegi tuliwad pikad, elawad waielused rüütlimöisate eesõiguste juures. Selles, et talumaa üksnes talupoegade pruukida peab jääma, oliwad wiimati kõik ühel meelel, kusjuures baron Pilar tähendas, et see iseäralik õigus kõikseisuslise mölla sisseseadmisel iseenesest kaduma läheb. Enne hääletamist eesõiguste ärakaotamise  asjas pandi k"osolijatele kolm küsimist  ette: 1) Kas on eesõiguste ärakaotamine  põhjusmõttelikult wõimalii? Otsustati ühel häälel, et see wõimalik on 2) Kas on eesõiguste kaotamine ilma kõigi kõrwa- liste tingimistel» wõimalik? Talupoegade asemikud ja Tallinna asemik Sorgus oliwad  poolt, mõisnikkude asemikud waStu; 13 häälega 9 wastu wastati selle küsimise pääle eitawalt. 3) Küsimise pääle kas eesõiguste kaotamine wõimalik on, kui üleüldine  maaseaduse uuendus ette wõetakfe, wastas enamus jaatawalt. Kwoote- ja kuuendikumaa aSjuS läksiwad,  niisama kui eelmiselgi koosolekul, kaks isesugust arwamist wastamisi : Ajalehetoimetaja  Weinberg seletas, et kuuendikumaa agrarmäärusle alla peab käima, kuna mõisnikud  tähcndasiwad, et seadus selle maa mõisaomanikkude woli alla on andnud. Selle pääle otsustati paluda, et 1893. a. seadus, mis kuuendikumaa müümist keelab,  ära kaotataks. Maawahetamise asjas lisati talupoegade asemikkude soowil juurde, et wahetamiseks walla wolikogu luba tarwis  on. Baron Pilari ettepanekul lisati weel pääle selle juurde, et wahetuse takistuse  korral wolikogu otsuse pääle kaebada wõeb- Pärast elawaid waielusi kirikumõisate talumaade sunduslise müümise üle pani Burkewitz maatööliste (elukinnituse) ette. Koosolek wõttis selle ettepaneku wäga osamõtlikult  wastu. „Õigus." Saladusline kuritöö. (Ernst Dvdei'i järele) Jumal hoidku l Aga mis ma pean siis mustama? NaeSürahwaö on tapetud. Mind wöeti wangi, kui selles kuritöös kahtlustatawat. Kui minu põlew armastus tema wastu, minu määrimata nimi, minu perekonna ausus, mu haridus, mis ma olen saanud kui need kõiki neid kahtlusmste  põhjufid, mis minu wastu õnnetumate  asjaolude koklujuhmmise põhjusel on tõstetud, ümber lükata ei suuda, mis aitab siis mulle weel see, kui ma ennast ka kuidagi wiisi wabandada püüaksin? Seda ma just soowingi, et teada saada, mis Teil oma wabandamiseks ütelda on. Ma ei wõi oma wabandamiseks midagi ette tuua- Kuritegu päcw ja tund ei ole ta karwa päält teada, järelikult ei wõi Ma isegi „alidr" pääle toetada. Aga Teie tundmustest Lucie Wolncy wasm, mida ise tõendasite, wõm ma järeldada, et Teie teda mitte tapnud ei ole? Raoul Bertet waikis jällegi uurija kohtuniku sõnade paäle, kes nähtawasti tema waStn kaastundmust tundis. Siis laskis wang end jõuetult toolile, hingas südamest ja ütles pisarsilmil: Mul e: ole Teile midagi jutustada! Hoidke ennast, sest see on ju ennast süüdlaseks tunnistamine . . . Ennast süüdlaseks tunnistamine, jah! ütles wang terawalt ja ajaS ennast sirgeks. Nühtawasti oli ta misgi otsusele tulnud. Kirjutage protokolli, et mina olen selle nacsterahwa ära tapnud, rääkis ta ürituses edasi. Ma armastasin teda ja ta lubas mulle naeseks tulla. Kuid wii»asel silmapilgul tahtis ta oma sõna tagasi mõtta. Ma palusin teda mind mitte maha jätta; ma tõin kõik tõendused oma kindla, palama armastuse kohta tema wastu ette ja tuletasin talle ta enese mitmekordseid lubadusi meelde; ma roomasin tema jalge ees. Ta jäi oma sõna juurde kindlaks; teda ei liigutanud minu palwed ega pisarad.  Siis sai metsik wiha ja meele äraheitmine  minu üle wõimust. Ma tapsin õnnetuma ära ja «viskasin surnukeha Seine jõkke, et oma kuritööd marjata. Ja, asi on wist nii olnud, tähendas uurija kohtunik, aga ma pean Teile meel mõned küsimised ette panema. See oleks asjata. Ma olen kõik ütelnud, mis mul ütelda oli. Rohkem ei saa Teie minult midagi teada. Ja asi oligi nii. Ei sel päewal, ega ka järgmistel päewadel ei saanud kohtunik tema käest mingisuguseid muid teadusi. Mul ei ole midagi enam rääkida, —- tõendas kohtualune kangekaelselt- Sel wiistl pidi uurimist lõpetama. Ajalehtedes ilmus teatus, et Lucie Wolney mõrtsukas leitud on. Ajakirjandus ja inimesed harutasiwad seda kuritööd. Raoul Bertet sai armastuse kurbmängus kangelaseks, mille lõppu kannatamatalt oodati. Kõik oliwad kindlas arvamises, et süüdistataw kohtus mitmesuguseid vabandust veel avaldama saab, milledest ta uurija kohtunikule midagi ei ole tahtnud avaldada. Juba kolm nädalat ootis Raoul Bertet Lyoni vangimajas seda päeva, mil tema asi vannutatud meeste kohtus saab harutamisele  võetud, kui korraga ühel päeval uurija kohtunikule Gsrarile, kes praegu oma kabinetist ära minna tahtis, teatati, et keegi naesterahwas temaga rääkida soovib. Ta käskis naesterahwa enese juurde saata ja jäi ise tema ilmumist, kübar käes, ootama, nagu see inimene kunagi, kes kuhugile ruttab ja kellel nõu on tülitaja  võõraga juttu võimalikult lühidalt ja ruttu lõpetada. Aga see soov kadus silmapilk, kui ta kabinetti sisse astuva naesterahwa nägi. See oli peenike, sale valget verd neiu, väga maitserikkalt, aga lihtsalt riides. Millega võin Teid teenida? küsis kohtunik sisse tuleja suurtest selgetest fil- Kodumaalt. Kuresaarest. Ühendatud Eesti Seltsi neljapäewa õhtusel koosolekul waliti esimeheks  kooliõpetaja hr. Kaasik ning eestseisuse liikmeteks hrad Kunstmann, Kesk, Warwas, Tarkpea, Piip ja Liiv. Oma wahel jagafiwad nime-