Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. N AS. TeisipSewal, Lv. jmiil 1303. XXII. aastakäik. maksab: kroonupostiga! »°sws s - kop- Vz .. 1„ LS „ V« „ -.. ?S .. V 2 ~ »., - .. Vt ~ .. so .. Ilmub Ükskord nädalas, igalteifipüelu.l.  Trksjcni majas 13 Kuulutuste wastuivvtmiuc kanj l üa I eümaSpärwalt Kuulutuste pttit.rida S kop.. Sõnniku künd ja kunstsönnik. „Eesti Põllumeeste Seltsi" koosolekul 8. mail s. a. läksiivad minu kõne järeldusel «.Sõnniku künist ja kunstsõnniku katsetest" läbirääkimised ja isiklikud arwamised nii laialiseks ja mitmeharuliseks, et neil mitmes  kohas lähemaid seletusi tarwis oleks olnud, mis aga aja nappuse pärast tegemata  jäiwad. Annan sellepärast siin meel mõnda sellekohast seletust. Nii lihtsad, kui sõnniku- ja kesakünnid iga mehe kõrwus, kõlawad ja silmas wälja näewad, ei ole need ammugi mitte. Sõnniku ja kesakündide korral on wäga tarwis tähele panna esiteks aega, millal ja teiseks kuidas küntakse. Kesakünd peab tingimata  enne Jaanipäewa tehtud olema. Seda meie talunikud ka üleüldse hoolega täidawad, möisades on aga lugu sagedasti teifeti. Maapinna ja selle mulla mitmesuguste  oluste lahutuseks ja muudatusteks, s. 0. mulla käärinnstks on paikese palamust  ja selle mõju tarwis, mis wäga kasulikult  taimede toidu olusid ette walmistab. Juti kuu päikesekiired ei jõua meie maal mulla kallal lahutuse tööd mitte enam nõnda mõjuwalt teha, kui kewadepoolne päike. Lahutuste kergituseks ja suurenduseks  on tarwis põldu wahetewahel äästada. Tingimata tarwilik on, et sõnnikukünni korral sõnnik mulla sisse tuntaks. Sõnnik ei tohi mitte mulla pääle jääda, nagu meie Saaremaa adra künni juures lugu on. Sõnniku fissekünnile on hädasti sahka tarwis. Sahaga ei tohi aga sõnnik ka mitte liig sügawasse mulla sisse küntud saada, sest siis ei mädaneks ja koduneks tema tarwilise õhu puuduse pärast jälle mitte ära. Sõnnik peab ennem ohulisteks ja wesisteks  olusteks muudetud olema, kui taimed sellest osa saamad, sest ainult õhulised ja wesised olnsed kvlbawad taimetele toiduks. Kui sõnnikutükid aga maa pääle Mwad,  nagu Saaremaa adra künni korral, siis ei mädane need sääl mitte ära ehk kui nad wiimaks aegamööda ära ködunewad,  wöiwad mitmed õhulised rammujäod kergesti õhuga ühes õhku lennata. Mulla sees ühendawad õhulised olud endid mulla s. 0. lubja, kaali ja teiste muldadega ning muudawad endid nõndanimetatud sooladeks,  näituseks: salpeterhapu õhulised jaod salpetriks, wosworhapu olused kaaliga ühinedes  wosworhäpu kaaliks ehk wosworhapu amoniaksoolaks j. n. e., mis mulla sisse seniks peatama jääwad, kuni need ära sulades  taimedele jälle toiduks ära tarwitatud saawad. Ei leia aga õhulised olused mulla fees neid põhjusmulla jagusid, nagu lupja, kaali j. n. e., millega nad endid ühendawad,  wöiwad nad meelgi ilma kasuta õhu sisse ära lahkuda. Kunstsõnniküga rammutamise kohta läksiwad  arwamised nii mitmesse harusse, et minu soowitus, kunsti onmkugu täielisemaid katseid teha, lahjaks mng peaaegu ilma Mõjuta jäi. Muidugi tulr see sellest, et suuremal jaol arwustajatel selleks tarwiline teadusline põhjus ja ka iseenese kätsedgi puudusiwad. Arwati, et olla enne kemikalift mulla läbikatsct tarwis, kui kunstsõnnikut külwatakse.  Mitmesugused kunstsõnniku katsed oleks juba isegi kemikaliste katsete täielisemad  asemikud. Katsutagu mitmenimelesi kunstsönnitüid, kui ühte ehk teist ei usuldata. Wiljaterade sünnituseks on hädasti woswori tarwis. Selleks oleks muidugi superwoswat kõige kohasem kunstsönnik. KuS loomad talwel liig wähe wilja toiduks saawad, sääl on laudasõnni! woswori  ehk woSwvrhapu waeue. Sellepärast kaswab meie maal mitmes kohas wiljakõrs  sagedasti tugew ja hää, kuna jälle wiljasaak,  kõrre rohkuse järele üsna wüikene on. Siin peaks wosworhapu kunstsönnik wäga kasulik olema. Ütlen siin weel kord, mis ma juba seltsi koosolekul ütlesin: põllumehed, ärge kahklege  kunstsõnniku tarwituse ja katsete juures mitte, nagu oleks kunstsõnniku eest wälja antud topitud maha wisatud, millest midagi kasu ei tule. Niisugune kahtlus kunstsõnniku katsete juures kestis ülemaal Wiljandi ja Tartu ümbruses 30—40 aastat, ja siis alles parenesiwad põllumeeste waated kunstsõnniku kohta ning nüüd ostab iga talumees  omale rukki külwi alla kunstsõnnikut ilma kemikaliste mullaoluste läbi uurimiseta.  Katsed on need, mis otsuStawad, kaS sõnnik kasulik on wõi mitte. Katsed olgu aga täielised, mitte üksi silma ees põllul, waid ka waka sees aitas. 6. U. Seletus arupärimise kohta Läänemeremaa sündmuste üle. Riigivolikogu liige J- Tõnisson seletas hiljuti riigiwolikogu koosolekul arupärimise kohta, mis meis maa seisukorra üle sisse anti, „Retshi" järele järgmist. Läänkmerewaa on hirmuwalitsuse mõju all. Simmani on 18 inimest üles poodud, 621 maha lastud, kokkupõrkamiste juureS surmatud 320. Suurem osa surma saanud inimest tuleb Eestimaa ja Põhja Lunamaa kohta, kuS korrarikkumisi ei olnud- Etteloetud arupärimises on tähendatud, et ohwitstrid, kes karistuse-salkads juhatajateks  ollwad, rahwale käsu andfiwad kõik wõlgu jäänud wallamaksud kuni lk. juniui s. a- ära tasuda, wastasel korral ähwardawad  nemad 3000-rublalise trahwiga ehk Vangistamisega, kuni kolme kuuni- Põhja- Liiwimaa söjawägede ülem kirjutas 22. mail maakonna ülematele ette walla-täiskogusid kokku kutsuda ja rahwale ette panna, et see rewolutsionüises liikumises kahtlasi isikuid walitsnsele üles annaks. Kui seda ei tehta, siis langewad wallakogukonnad kõige waljumate  karistuste alla. Mis see tähendab, seda teab see, kes sõjaseaduse koledusi maal läbi on elanud- Kõik need abinõud äratawad mäal mässulist  meelt, aga sest ei ole iveel küllalt- Walitsus paneb inkwitsioni abinõud käima. Wallatäiskogudele kirjutatakse ette, et nemad süüdlasi üles annaksiwad- Mis see tähentab?  Eestimaal kästi paberiwabrikuS rahutuste  alustajaid üles anda. Töölised wastasiwad,  et niisuguseid inimesi meie hulgas ei ole. Walitsus jäi aga oma nõudmise juurde- Wiimaks. anti töölistele witsu ja sunniti neid inimesi üles andma, kes millasgi  süüdi ei olnud. Oli ka teisi juhtumisi, kus wallad sõjaseaduse hirmü all süüdlasi üles andsiwad, aga kui nad mähe wabamalt hingada saiwad, siis tuliwad nad walitsuse asemikkude juurde ja seletasiwad, et süüta inimesi üles on antud- KommiSsar Wladimirow saadeti selle pärast koha päült ära, et tema ringkonnas ühtegi waStutamisele ei wõetud- Tema ! tõendas, et tema ringkonnas mingisugust korrarikkumist ei olnud, sellegipärast ei ei jäätud teda koha püüle, waid saadeti tnse paika- Pärnu linna gümnasiuMi kooli õpetaja, usuteaduse kandidat Nigok saadeti  Lummalt wälja, sellepärast et tema Valimiste kihutust ajal Eesti rahwanieelset eduerakonda toetas ja Saksa tagurlist kontsitutsioni erakonna waStu töötas- Muud süüdi temal ei olnud- Läänemeremaa wäiksed rahwad lätlased ja eestlased on weerand aastasada wöidslnud, et maa kulturalistlt ja rahwusliselt tagurlist fendalismuse alt wabaks saaks. Meie oleme ära tundnud, et wäikeste rahwaSte päästmine ja jõud lulturas, seaduses ja õiguses seisab. Meie jääme õiguse alusele. Meie olime selle poolt, et kulturaliste abinõudega woideldaks. Nüüd on tagurllsed ollused walitsusega meie waSlu ühinenud. Nende jõudude waStu ei suuda meie mitte wöidelda. Meile kipub meeleheitmine pääle- Mina küsin, mispärast lükkab ministerium rahulist rahwast hirmuwalitsuse  kätte- Meie nõuame, et ülekohus ja walitsuse omawoli Läänemaalt kaoks(Kiiduaivaldus).  Kodumaalt. Kuresaarest. Nagu meie juba kord teatasime, asutatakse Kuresaares UUS poissja  tütarlaste alguslool, kus lapsi gümnafiumi  ja ülemasse tütarlaste kooli ette walmistatakse.  See kool tahab seisma jäänud  prl. Eissnschmidti kooli aset täita. Tema asutajad on pr. Niit za Rik S, kes oma hariduse Kuresaare ülemas tütarlaste  koolis saanud ja hiljuti kooliõpetajanna  eksaami ära tegiw ad. Meie loodame, et rahwäs uuele asutusele lahkesti waStu tuleb, sest prl. Eisenschmidti kooli seismajäämise  tõttu on siin sarnasest koolist suur puudus. Päälegi on koolimaks siin hästi odaw : I. aastal 20, li. aastal 25 ja 111. aastal 30 rubla lapse päält. Meil, eestlastel,  on uue kooli asutamine seda tähtsam,  sest et Ml ka Eesti keelt õpetatakse.  Kõolt wastuwõtmine algab 10.