tal jutt algas, waid oma ammu ära surnud wanaisast. Katsud sa küsimiste abil kõne sisu üle selgust saada, siis pestakse sind inimeseks, kellel kõik wns meelt mitte enam terwed pole. Otsekoheste küsimuste pääle hiinlane wastata ei raatsi; wastuse ta küll annab, kuid selle järele oled niisama tark, kui ennegi. Küsid sa kokka: „Miks Teie koogi sisse soola ei pane?" siis kostab ta: „Meie ei pane koogi sisse soola." Puudub mõni muu söögilisandus, mida ta õigel ajal oleks pidanud muretsema, siis wastäb ta küsimise pääle, miks ta seda sisse 'pole pannud: „Sai otsa." „Aga miks pole Teie seda mitte waremini muretsenud?" Wastus: „Ma ei ole seda mitte muretsenud." (Lõpp tuleb.) Sada kolmaskümnes kuues aruanne Kesti vanavara korjamisestja keelemurrete uurimisest. 3. oktobril 1902. vanavara on jälle labkesti saatnud : 911. laan ?rsumann Ilanila kblk.: pulmalaulusid (10 postpFn.). ?eist korda 4ob. 3 5 ster Kadrina kblk.: Koballsi teadusi taevatäbtsdest (li/g kirj. p.). Kolmat korda dob. 3 ööt Karula kblk.: 4 juttu (7 postpKN.) ja 4. Üakobson vastseliina  kblk.: 180 vanasõna ja 211 nunkti vanausku (12 pvstxn.). Neljal, korda Niina Kussmann Narvast: 3 vana laulu, 15 mõistatust, 20 vanasõna (1 postpxn.). seitsmeteistkümnet korda N. Kemmerkänd Karuse kblk.: 59 mõistatust, 1 .jutu, 3 uuema aja laulu (2 3/4 kirj. PAN.). Kabeksatkümnst übsksat ja übeksatkümnst korda 4. ?. 3 õ Axe 1 Ilallists kblk.: 20 punkti vanausku,  2 rabvanalja, 3 arstimist (4 postpxn.). ?änan kõilri! On küsitud: millal vanavara korjamine  lõpeb? 3slle pääls kestan: korjamine on uurimisstöö.ja see ei lõpe üleüldse ära. dkka Isitakse  sääl ja tääl, mis täbele .ja tallele võib panna. Ka ses ei ole asjata, palju enam teadusele käsuline, kui übe st.ja sestsamast asjast mitmelt poolt materjaü  tuleb. 3ee teeb teaduss kindlamaks ja näitab, kui kaugele üks rabva mälestus, jutustab, laul, vanasõna, komme, arvamine jne. ulatab. Naterjali mitmepoolsid üleskirjutusi (ebk teisendid, naZu ka üteldakse) vörreldes,  võib laulude, juttude ja teiste ainete sündimisest  ja rändamisest, nõndasamuti ka rabvaste mõjumisest  üksteise xääle ja vaimubariduss ajaloost kaunid  otsusi tsba. Sellepärast korjame ka meis oma vanavara ikka edasi. Na saan ka edsspidi korjandusi tänuga vastu võtma. 3stu laulusid on ette tellitud 225 raamatut, nimelt biivimaale 85 (nende bullas; Tartusse 12, kitZa 6, pärnu 4, V/iljandisse  2, 2, linna 1, maale 58), Peterburi  kubermangu 62 (peterburi linna 56, Narva 2, maale 4), tallinna kubermangu 39 (Tallinnasse 16, llaapsalusse 1, Inbulasss 1, maale 21), pibkva kub. 8 (pibkva linna 7, maale 1), Kuuramaale 4, N osk v asse 4, Novgorodi kub. 3, pensa k. 3, N^ilna k. 2. ? auria k. 2, Kaukasiasse 2, 3amara k. 2, 3ibsrisss 2, Vitebski k. 1. Nobilsvi k. 1, l?uula k. 1, 3imbirski k. 1, Laratovi k. 1, 3oomemaale  (s. o. minu läbi) 1, bõuna-H.trikasss mnnkoudn) i. —' v/oik niin, e>t molli tviiijn omn Lvovi millu oudiso ndrsssiAn vu snntuud, ?stsrkuri-Innui  kiriku Murüo, Okvitsori uuiitsnsss, siis võik tsiiimiuo ka, kuuumg, iüiuuci olin. Nn pniuu soiispürnst, kui koiisiZi muiio müinAi su uiu ou, miuu prnsFust, uut näressi tüksis pnuun, mis siiu uims nii ssisnk, vr. F. Liurt. (üüiZ. NmlUlS kinpeuootzsuonis upvvu. >8? 13, ««. 4. ?niuu Miis kn tsisi IZosti nMskti, inkkosti prns- Aust nrunuust Ürn trükkidu, iüssti uurimiste» oõsuä»- misoks. 8 s 8 « n m A. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaalt. Daam kroonprints wiibis neil päiwil külalisena Saksa keisrikojas, kus teda wäga lahkesti Vastu Võeti. Politikalist Lähendust sel külaskäigul wististi ei ole. Saksa keisri jahtlaew „Hohenzollern" on nüüd jälle täiesti joonde seatud ja Valmistatakse selle pääl kõik keisri wastuwõtmiseks ette. Nagu teada, sõidab Saksa keiser „Hohenzollsrni"  pääl 25. skp. Jnglisemaale kuningale  külaliseks. Salzburgi lähedal orus on 17. skp. '.naawapustuft tuntud, mida tume maa-alune mürin saatnud. Hollandist. Üleminewa nädali keskel sõitsiwad  Buri kindralid, nagu teada, Rotterdamist Jnglisemaale. Nagu nüüd kuulda, sõita Dewet Jnglisemaalt otseteed Löuna-Asnkasse tagasi. Selleks olla temal mitu põhjust. „Köln. Zeitungile" kirjutatakse selle kohta Amsterdamist:  On teada, et Dewet Lõuna-Afrikas hiljuti oma kõige noorema poja kaotas; nüüd on ta sõnumi saanud, et ka ta 13-aastane tütar raskesti haige olla; tema ise on, nagu seda Viimastel nädalitel igaüks näha Võiska  haiglane, sest alatised pidud, alatised Võõrad ja alatised kõned, mis ta pidi pidama, mõjuwad isegi kõige tugewamate erkudega inimese pääle, mi et otse imeks tuleb panna, kuda Dewet pärast aastaid kestwai rasket sõjakäiku seda nüüd weel suudab Välja kannatada. Pääle sette pidi Dewet wabadel silmapilkudel weel oma sõja nähtust kirja panema, mis raamat lähemal ajal Hollandi ja Saksa keeles ilmub. Prantsusemaalt. Humbertide asi teeb Prantsusemaal ikka weel tolmu. Ju mõnest nädalist saadik räägitakse Prantsusemaal, et politseiametnikud ise Humbertid põgenema aidanud.  Iseäranis ,julgesti astub selle süüdistusega  wälja ajalehe „Petit Parisien" toimetaja  Jsan Dupuy, kes nende politseiametnikkude  nimedgi ilmutab, keda rahwajutt süüdlasteks  peab. Wististi tuleb asi saadikutekogus harutamisele ja siis Võetakse politseiwalitsuses sW2. Tcsl! j) osiiniecs 525