tema raamat .Minakatk" ning mitmed lühemad märkused arstiteadusliStes kirjades ja ka muudes juttudes. Meie külades leidub palju mehi, keS täielist karskust peawad. Kui nendelt küsime, miks nad wiina ja õlut põigawad ja ka wäheselgi möedul ei tarwita, siis kuuleme enamasti, et Kreutzwaldi raamatute  lugemine neid järelmõtlemisele sundinud.  Sellega on Dr. Kreutzwald meie esimene ja tähtsam karskuse kirjanikolnud. EeSti keeles kirjutati raamatuid mitu sada aastat,- aga nende raamatute keel oli raske. Sääl hakkas Dr. Kreutzwald oma töödes ladusat rahwakcelt tarwitama ning seda ühtlasi niisuguses kirjawiisis, mis endisest palju loomulikum ja hõlbsam oli. Et Ahrens'i kiriawiis niitmaks wöidule tõusis, see mõis ainult Kreutzwaldi kaaswõitlemisel wõimalik olla- Meie nädalalehed  tarnmosiwad wana kirjawiisi kuni sille ajani, kus uus Ahrenssi kirjawiis rahwakoolides tarwitusele wõeti. Kreutzwaldi  raamatud ilmusiwad juba paarkümmend  aastat warcmalt uues kirjawiisis. Dr. Kreutzwald on meie kõige mõjuwam  kirjawiisi parandaja olnud. Eesti ajakirjandus on Dr. Kreutzwaldil ikka südame pääi seisnud. Küll ei ole ta ise politika lehte toimetanud, oga kaastöö,  mis ta lehtedele tegi, oli seda rähtsam. Ühtlasi alustas Kreutzwald „Maailm ja mõnda, mis sääl sees leida" nime all ilukirjanduslise ajakirja wäljaandmist. Sellega on Dr. Kreutzwald nii politika- ajakirjanduse, kui ka ilukirja  n d u s l i s t ea j a k i rja d e wä l j aand  inises esimene tähtsam tegelane olnud. Kui juba rahwakoolid pisut haridust wälja laotada suutsiwad ja lugemise materjali järele nõudmist tuli, sääl oli Dr. Kreutzwald see, kes rahwale kohast lugemise wara nõutas Tema „Maa ja mere pildid." „Kilplased", „R-Sttsõitja", „Külakurat" ja muud on õpetuseks ja lugemise himu äratamiseks hästi wälja' walitud ja meisterlikult ümber tehtud, nii et nad weel praegu rahwa seas vtsitawad ja Metawad on. Dr- Kreutzwald on meie rahwa -raamatukogud esse kõlbawakirjandusepöhjapanija  olnud. Eesti luulepöld oli Kreutzwaldi noorel põlwel sööris. Wanu rahwalaulufi pesti kõlbmataks ja patuseks loriks, uuemad riim-luuletused, mida mõned «vaimulikud mehed loonud, oliwad keeleliselt wäga wiletsad. Sääl hakkas Kreutzwald mõlemaid  põldusi harima. Wiru lauliku laulud  ja Rahunurme lilled sundisiwad luuletuse  sõpru otse imestama: need awaldasiwad  nii sügawat, armast tundmust, need kõnelcsiwad nii ladust, arusaadawat keelt, et neid ikka ja ikka uuesu wõis lugeda. Kreutzwaldi uuelaadiliste luuletuste  krooniks on aga mis pääle luuletaja surina ilmus. Et Eesti keel Kreutzwaldi ajal luuletuste tarwiS weel küllalt ei olnud wälja haritud, siis ci ole temal riimid paiguti küllalt siledad osalt ehk ka sellepärast, et endiste luule- tajate eeskuju oma jagu mõju awaldas aga luuletuste tuuma järele otsustades on Dr. Kreutzwald weel praegugi meie kõige suurem luuletaja. Et meie küladesse ja alewikkudesse mõnesuguseid  seltsist asub, kes rahwale pääle muu lõbu ka näitemängust pakuwad, seda ei usaldanud poolesaja aasta eest teegi ette kuulutada. Lauluisa on meile aga paar suuremat näitemängu jätnud, ning sellega näitemängude luuletamisele ning etendamisele  hoogu annud. Mis aga Dr. Kreutzwald meile iseäranis armsaks ja ka wõõraSte ees tähtsaks teeb, on rahwa wana waimuwara kogumise töö. Kreutzwaldi kogutud ,EeSti rahwa ennemuistsed  jutud" on töö, mida aastasajad ci wananda, rahwalauludest kokkuseatud „Kalewipoeg" on eestlastele luuletajate rahwaste seaS tähtsa paiga annud. Sellega oleme siin lauluisa tähtsamaid tööst lühidelt nimetanud. Tema tähtsust rahwa õpetajana ei ole aga wõimalik nii lühidelt ära jutustada. Eesti rahwasl Nii palju hääd on Dr. F. R. Kreutzwald sinule teinud, mis teed sa tema mälestuseks? „U- A.« arwasin, et ta lolliks on jäänud ning mõnda rumala pää juttu räägib, oga peagi selle järele tuliwod mõned wallaliikmed surnud Wasfili kehaga ka sinna, keda nemad karjamaalt  leidnud ouwad- Sellest nägin ma siis, et Peeter tõrt rääkinud oli. Ma lasin ta kinni siduda ning lõin ta surnu kehaga ühes linna. Ning mõrtsukas ci salga mitte oma tegu? küsis kohtunik päad raputades. Ei mitte, auulik herra. Nagu ma ütlesin,  andis ta ise mulle oma teo üles, wastaS wallawanem. Mis tal siis põhjuseks oli olnud tit ära tappa? Seda ei ole ta mulle mitte ütelnud, Mk minu paälekäimins oli selle poolest ilma asjata. Sekretär kirjutas kärisema sulega nobcõü ja nobesti edasi. Mis sa siis mcel tead, küsis kohtunik, kaS neil pole Peetriga mitte tüli olnud? Nii palju kui ma kuulnud olen, on nad kord kõrtsis ühe tüdruku pärast tülitsenud- So, so, sõnas waikseli kohtunik, oli see tüdruk siis Peetriga wöi soldatiga tuttarv? Seda ma ei tea mitte! Sa wõid minna, tähendas kohtunik. Nüüd töirvad soldatid mangi sisse ning see oli Peeter. Ta nägu oli lahja ning täiesti ilma cluia, sa wacwalt mõis meel tunda, et see secsammu Peeter oli, kes mõne nädali eest rõõmsal ja priskel näol Mihklega ühel põllul töötas. Tunnistad sa ennast süüdlaseks soldati tapmisi s? küsis kohtunik. Peeter mürises, aga fiiSgi wastas ta kõma häälega „ja." Mikspürast tapsid sa Wasfili ära? Auulikud herrad, ärge küsige minu käest seda. On ju sest küll, et ma teda surmanud olen, mis kasu sestgi on, kui ma ütlen, mikSpäraft. Kohus ei wöi muidu otsustada, ta peab teadma, mis põhjus kuritööl on olnud, ütles kohtunik. Seda kuuldes kahwatas Peeter ära, sest ta wõltleS iseenesega; ometi andis ta natukse aja pärast järgmist waStuse: Ta tikkus minu pruudi kallale. Oli oga nüüd Me wait. Kas sa siis teda selle pärast pidid surmama?  küsis kohtunik. Auulik herra, mis pidin ma tegema? Kas kohus karistab niisugust inimest? Tunnistab kohus niisugust süüdlaseks? Wöib mulle keegi seadus seda jälle tagasi anda, mis ta minu käest ära on rööwinud? küsis Peeter pahaselt. Kohtunik wahetas mõned sõnad sekretäriga ning käskis siis soldatid ära minna. Kui soldatid Peetriga wälja läksiwad, ei olnud kohtu toas muud kuulda, kui sekretäri sule krabinat. Kohtunik pani oma sigari põlema ning mõtles, kuni ta wiimaks sekretärile ütles: Wäga imelik asi, mis mul minu kohtumõistmise aja sees weel mitte ette pole tulnud- Ma imestan et ta ise ennast süüdlaseks tunnistab. Ning põhjus mõrtsuga tööks oli: et soldat tema pruuti ära püüdis petta ehk ka petnud oligi. Mul on kahju seda tublit ja hääd inimest hukka mõista. Meie õiendaksime niisugused asjad duelliga ära, tema on seda mõrtsuka tööga toimetanud, millel seaduse järele raske karistus on. Ma pean teda nüüd Siberisse saatma- Ta tõusis tooli päält üles, läks akna ette, waataS säält wälja ja ütles: On aga raske kohtunik olla. Tunnistajad saiwad weel üle kuulatud ning kohtu otsus oli: Peeter eluks ajaks Siberisse I Lõpp. Isamaalt. Kuresaarest. Saaremaa kreisittlem Wassiljew on Anna ordu 3. järgu auutähe osaliseks saanud. 13. detsembril suri siin Saaremaa  kreisi veterinär-arst S. Kelder pääaju-põletiku ära. Eesti keelne piibel uues kirjawiisis, mida paari aasta eest otsustati wälja anda, on nüüd „Post." teatel ilmunud. . uut piibelt on kuut laadi köites saada ja ta maksab 2 rbl 50 kopikast 15 rublani. Uuendus järelmaksuga saadetuste juures Posti- ja telegrahwi-pea-walitsus on otsuseks teinud, et järelmaksuga saadetud asju ka ilma postikwiitungi  ettenäitamiseta (see on kwiitung, mis järelmaksuga saadetust postile panejale anti) wälia wöib anda. Selle juures pandaks?  aga raha wastuwõtjale mõned küsimised ette, nagu: Kust ja kelle käest ta raha ootab, kui palju saadetawat raha peab olema jne. Saaremaa rahwariiete pildid. „ Postimehes" kirjutatakse: Kui ma 18 aasta eest Saaremale elama asusin siis nägin mõnes toas seina pääl pildi, mis mind wäga huwitas- Pildi pääl oli igast Saaremaa kihelkonnast kõige wähemast üks meesterahwas ja üks naesterahwas rahwariietes, wärwideS- Ma himustasin ka enesele niisugust pilti, aga ei saanud. Mulle jutustati, et pildi olla endine Kuresaare  gümnasiumi joonistuse-kooliõpetaja Stern maalinud ja siis trükkida lasknud, aga wähesed eksemplarid oliwad kõik juba ammugi otsas. Hiljuti on nüüd Kuresaares  Th. Lange raamatukaupluse kulul 20 ilusat postkaarti ilmunud, kus tähendatud  pildi eeskujul saarlased rahwariideS üles on maalitud. Riided on neis wärwides,  nagu neid kanti ehk weelgi kantakse. Iga postkaardi pääl on üks meesterahwas ehk naesterahwas ja all seisab kihelkonna nimi. Mõnes kihelkonnas, nagu linna ligidal olemas Kärlal ja Käarmal, ei kanta enam rahwariideid, aga teistes kaugemates  kihelkondades on nad täiesti alal. Ilus on suuremates rahwäkogudes rahwariideid  maadelda, näituseks kirikus. Sääl on meesterahwas ühel pool, naesterahwas teisel pool, kumbgi kogu omaS kihelkonnas, otsegu kaks wäge. M 52 Saarlane. 1903.