teada, et suur hulk pariisi, mis salaja üle piiri «veetud, Kiewisse kaubaks tegema toodud. 28. aprillil oli, nagu „Kiewljanin" teatab, keegi «väljamaalane Kiewisse reisinud ja sääl ühes «võõraste majas korterisse jäenud. Politseile anti «võõra tulekust teada ja see hakkas teda silmas pidama. Tema korter otsiti läbi ja leiti jäält kaks käckorwi ja koit, mis kõik kaunis rasked oliwad. Korwid ja kott otsiti läbi ning leiti neist enam kui kaks puuda pärlist. Ka muid tollita asju oli wõoral ligi; kõik pandi pitseri alla ja jääb kroonule, kui omanik nende eest wiiekordist tolli raha maksta ei taha. TvMskist. Rahutused «vangimajas.  Nagu ajalehed teatawad, tõusis Tomski kubermangu «vangimajas ülestõusmise  pühal rahutus, sest et wangimajawalitsus  sellel suurel pühal «vangikambrite Uksed, mis ennemalt sel päewal mitte kinni ci olnud, nagu äripäewadelgi kinni laskis panna. Kui «vangid mitu korda oma kongide uksede awamist oliwad palunud, hakkasiwad nad oma «viisil pahameelt awaldama : nad lõiwad uksed jä aknad maha, wiisiwad ahjud oma kohtadelt ära, tegiwad põrgukära ja tungisiwad wiimaks koridori pääle. Wangide «vaigistamiseks sõitis kuberner «vürst Wjäsemski «vangimajasse. Kartmatalt  astus ta üritatud wangide sekka, andis lähcdamal-seisjatele suud (nagu see «venelaste  juures ülestõusmise pühade ajal «viisiks on) ja nõudis, et «vangid oma kambritesse tagasi lähekstwad, kus juures ta neile lubas, et uksi terwel päewal kinni ei panda. Wangid tegiwad, mis soowiti. Iseennast ärapõletanud. Nagu „Sib- Sh." teatab, on Tomski wangimajas üksikult kinni peetud wang oma riided, mis tema seljas kandis, lambiõliga  üle «valanud ja need siis põlema süüdanud, kus juures wang nii raskeid põletishaawu sai, et tema warSti ära suri. Wladiwostokis, 13. mail. Kell 12. jpudiS sõjaminister siia. Raudteejaamas tcrwitas teda linnapää. Linna elanikud andsiwad ministrile terwituse-adresi ära. Kell 4 oli sõjamäe paraad. Ashabadist teatatakse Wene lehtedele, et sääl mingit lootust ei ole rohutirtsude häivitamiscks, kes lugemata parwedel wiljawäljade,  aedade ja wiinamägede pääle ennast maha lasewad ja kõik ära söömad, nõnda et must muld ja lagedate okstega puud järel jääwad. Kui looduse-jõuud neid kuidagi ei häwita, on sääl maal suurt wiletsust ja nälga karta. Soomemaalt. Kõigekõrgem telegramm.  „Finl. Gaseta" awaldab järgmise  Kõigekõrgema telegrammi, mis Soome kindralkuberneri nimele saadetud. „Awaldage  senatile, ülikoolile ja Soome rahmale Minu tänu õnnesoorvimije ja telegrammis awaldatud tundmuste eest. Neid täielikult usaldades loodan, et kõige häimõtlejate Soomemaa kodanikkude ühise püüdmisega elu rahulik käik jalale seatakse, ja see on tema edespidisele edenemisele pandiks, mis Minu südamele mi lähedal on. «Nikolai." Soome paberiraha «valmistati seniajani  wäljamaal. Nüüd on rahaministri poolt Soome senatile käsk antud, et tulewikus  kõik Soome paberirahad Peterburis riigi trükikojas «valmistatud saakfiwad. Wäljamaalt. Tiisikuse haiguse parandamisest.  KakS Berlini tohtrit, vr. Danelius ja prohwessor Sommerfeld, seieksfiwad  arstide koosolekul Berlinis 30. aprillil, et nemad uue kopsu haiguse rohu üles leidnud. Rohi on eukaliptuse toimetest tehtud. Taime lehed õerutakse pulbriks, segatakse wääwlilillede ja puusütega, ja seda segu lastakse haigeid sisse hingata. Rohu sissehingamist on kõige parem öösel ehk päcwal mõnes kinnises ruumis ette -võtta. Kahju pole rohi, mida „Sanosiniks" nimetatakse, tänini wcel teinud; seda suurem aga olla tema parandan? wöju haigete pääle. Partsis, 29. (16,) mail. Ajaleht „Matiu"  teatab, et president Loubet oktobrikuul  Rooma reisib. Roomast teatatakse, selle kohta, et paawst mitte ei soowida Lonbet  wastu wõtta, just nagu ta Austria keisrit ja Portugali kuningat nende Roomas  käimise puhul wastu pole wõtnud. Sellekohased ettekirjutused on watikanist juba Jtaiia ja Prantsuse kiritlisele ajakirjandusele  ära saadetud. Rootsimaalt. Paksud kõhud maksu alla tahetakse Rootsis panna. Sääl on ühe linnakese wolikogus päris tõsiselt küsimus kõne alla wõetud, et kas mitte õige ja kohus poleks nendelt linnalastelt  iseäralist maksu nõuda, kes oma kehaka olekuga nähtama tunnistuse stlls kohta annawad, et nendel majas puudust pole ja enam maksu anda wõiwad, kui muud kõhnad, ja lahjad inimesed. Wäga kitsarinnaline ei taha see maksu-määrus olla, sest kuni 60 kilogrammi (156 naela, see on ligi 4 puuda) keharaskus ei käi maksu alla- Aga kes üle selle on, maksku linnale 10 krooni (5 rubla), ja kes sellest lõbu tunneb, et oma keha 90 kilogr. (ligi 6 puuda) raskuseks kaswatab, maksab kahekordselt. Peaks mõni leiduma, kes koguni 120 kilogrammi (ligi 8 puuda) raskusest üle minna usaldab, see peab siis ka kolmekordse maksu maksma. Poosenis, 28. (15.) mail. Eila kell wiis pidiwad 45 leerilast paadiga üle Warthe jõe sõudma. Paat oli mana ja katkine. WarSti peale kaldalt eemale jõudmist Shwardas  paat põhja wajuda. Ehmatanud lapsed töttasiwad kõik rüsinal paadi maa poole otsa, misläbi paat ümber kaldus. Sõudja paadimees  ja 11 last uppusiwad ära. Inglismaalt, ühel walijate koosolekul pidas Chamberlain huwitawa kõne, kus ta seletas, et see Inglise riigi lähema aastade politika otsustada on, kas Inglise ilmariik, kui waba rahwas, terwe maailma waStu koos seisab, wõi üksteisest lahutatud  riikidesse laguneb, kes oma kasu otsiwalt  oma endi eesfihti taga ajawad, aga süäl juures neid paremusi kaotawad, mida ainult ühisus anda wöib. Kui nii kaugele oleks wõidud jõuda, et kui Suur- Brittania hädas on, kõik asumaade abihallikad  ema-maale lahti olekfiwad, siis oleks see üks imeline wöit, mis igasuguse ohwri wäärt oleks olnud. Edasi seletas ta pikemalt tolli-tülist Saksamaa ja Kanada, kui Inglise asumaa wahel ja awaldaS Saksamaa teguwiisi üle selles asjas pahameelt,  lähendades, et Salsamaa samasugust tüli ka Australia, lõuna-Ahwrika ja Uus Meremaaga näib otsima, just nagu oleks uced iseseiswad riigid, aga mitte Inglise asumaad. Inglismaa ei tohtida aga, kui waja, mitte wiibida, kättetasumise abinõuust  maksma panemast, kui Inglismaa ja tema asumaade kodanikude wastastikulised kasud ähmardatud saamad. Lõpuks ütles ta, et ta ei usu, et üleüldised walimised lähedal on, aga kui med tulewad, siis saada näha, kas rahwaS malmis on, kõik tegema, mis tarwis on, M ses isegi esialgseta plaanide wastu käiks, et aga riiki kindlustada. Londonist kirjutab I>o8t,« et kuningas Eduardi terwis sugugi rahuloldaw  ei ole. Ohwitser, kes kuningakojas teenistuses on, olla klubis rääkinud, et kuningal warsti uut operationi (lõikamist) ette tuleb wõtta. Ka ihuarstid olla kuninga terwise seisukorra üle rahutumad. HiSpaniast. Marokko sultani naise Väljaandmisest kirjutatakse „T Rdschaule" Madridist : Umbes teist kuud wiibib Sewillas !7-aaStane piltilus Marokko naisterahwaS, nimega Fatima, kes sultan Abd el Asise haremist Fezis ärapõgenes ja Tangeri kaudu HispaniaSse reisis. Keegi suurtsugu naisterahwas SswillaS halastas õnnetuma põgeneja pääle ja wõitis ta enda marju alla. Tänuks see eest astus Fatima ristiusku  ja ristiti Sswilla peakirikus ära. Peapiiskop ise oli ristijaks ja kõige tähtsamad  härrad ning prouad oliwad waderiteks.  Wahe ojal oliwad sultani ametnikud Fatima jälgi hoolega järele nuuskinud. Kui nad tema üles leidnud oliwad, pani Marokko walitsus Hispania walitsusele nõudmise ette, et põgeneja wälja antaks. Selwila andis wastupanemata järele; küll lasi ta endale tõutada, et tütarlapsele kurja ei tehta, kuid see tõutus ei maksa suurt. Nii pea kui neiu Marokko pinnale jõuab, kaub ta HiSpania walitsuse silmast.  Õnnetuma Fatima saatust on selge ette ära näha: ta kägistatakse ära ehk wisatakse mette, kuna enne seda teda meel kõige rahwa ees piitsutatakse ja häbipostis  peetakse. Kõik ajalehed on Hispanta walitsuse pääle pahased ja nimetawad teda kurjategijate toetajaks. Rahwuswahelise seaduse ja kõigepealt Marokko ning Hispania  wahel maksma lepingu järele pole waese tüdruku wäljaandmiseks wähematgi põhjust. Mitte wähem pahane ei olda ka Sewilla peapiiskopi ja sealse kõrgema seltskonna pääle, kelle nõuandmise pääle waene Fatima ristiusku astuS ja seega enda isade usu järele surma nuhtlust ärateeninud on! Nad pole mitte midagi teinud, et Valitsust tütarlapse wäljaandmises takistada, kuigi neil selleks täielik woli on. Üks ainus sõna Hispania walitsuse juures oleks küllalt mõjunud, et sultani nõudmist tagasi lükata. Enda matkimise läbi saab kirik kaassüidlaseks ühes mõrtsukatöös, millele noor inimene, kes haritud ristiinimeste juurest marju ja kaitsemist otsis, ohwriks langeb. Konstantiuopolis, 12. mail. Türgi mägi põrkas ülceila Radowiishe juures Ueskübi-maal ühe Bulgaria waesalgaga kokku; wiimane kaotas 17 meest. Madridis, 13. mail. Metillast teatatakse  : Sisemaalt tulnud maurlased jutustawad,  et sultani mägi Tatsasse sisse on läinud. Mailandis, 11. mail. Salonikis arwatakse,  et Türgimaa ja Balgaria wahel warsti sõda tuleb. Türklasrel on 230 tuhat sõjameest ja 150 patareid wõitlusewalmis.  14. mail. Seni on juba üle 3000 bulgarlase mangi mõstud' Kesk-Aafiast, Rohutirtsus! on käes olewal aastal Kesk-Aasias ainult Ashabadi maakonnas üksi näha olnud. Seal aga on nende hulk nii suur, et nad kõike wilja ära rikkuda ähwarvawad. Puuwtlla saagi kohta pole tänini kartust meel awaldatud. ÄShabadi maakonnal pole puuwilla kaswataimies inurt tähtsust ja seepärast ei suuda rohutirtsud palju kahju sellest tükist saata. M 21 S aa r l a n e. 1903