Pallada pääle 5V> milj., Nowik 3 milj., Bojarin 3V« milj., RaSboinik ja Dshigtt kumbgi I'/» milj., Wsadnik ja Gmdonak kumbgi 406 what, Sabijaka 436 tuhat, Bobr 650 tuhat, Giljak 840 tuhat. Jenissei  2 miljoni, Otwashnõi 863 tuhat, Gremjashtsi IV'» milj., Angara 2V» milj., Kasan päält 1 milj. kõik kokku 87.760.940 rbl. Siia juurde tuleb laewa sõjariistade ja tagawarade hind arwato, mis päält 5Vs m. rbl. wälja teeb. Siis meel torpedolaemad Burakow, Strashnõi, RaStoropnöi. Stercgushtshi  ja hulk aurulaewu, paikasid, weolaewu  jne, mis sadama suuS hukka saanud, mille hinda umbcS 18 milj. rbl. pääle arwata wõib. Nii on siis hukka saanud laewade wäärtuS umbes 111 milj. rbl. suur. Tshifust telcgrahwecrirakse „Russk. Slowole" 21. dets.: Toiduhinnad oliwad Port Arturis järgmised : Koeraliha nael 40 k., hobuseliha 60 k., kana 30 rubla, hani 7õ rubla, lehm 600 rbl., siga 200 rubla, kanamuna 1 rubla, sibulas 50 kop. Thecd, suhkrut ja spirituft oli meel olemas. See oli surnute  ja haawatute linn." PortArturift, 28. dets. Kõik ohwitserid  arwu poolest 300 kes Port-Arturi garnisonis tecnisiwad, tcgiwad otsuseks alamwäeliStest mitte lahkuda, kui see ka Jaapani wangipõlwcS oleks. Port Arturis, 1. jaan- Langenud Jaapani soldatite auuks peetud tseremoniate ajal pidoS Nõgi järgmise kõne: »200 päewa ja ööv olete teie wahwaSti tule, mõõga ja haiguste waStu wõidelnud- Teie püüded pole osjata olnud: waenlase laewaStik on häwitatud, kindlus andis alla. See on tasuks teie ohmrite eest. Paljud teist on mandunud kas surra ehk wõita- Olen elusse jäänud ja mikado tänu osaliseks saanud. Mina üksi olen ilma ära teenimata kuulsust pärinud. Kutsun teid, teise ilma olete läinud, seda kuulsust nnnuga jagama. Saatus on minu kätte andnud need künkad, meed, kindlustused, mida teie meri kastnud, mis teie iluga oStetud. Selle altari ees, mis auuwäärilise pinna pääle rajatud, palun teie hingesid alandlikku ohwrit waStu wötta." Ülejäänud Porl-Arthuri kaitsewügi, kokku umbes 23.000 meest ja ühes nendega 300 ohwitscri lähemad Jaapani mangi. Soldatile wangiwiimine oli allaheitmise tingimiStes maha räägitud. 300 ohwitseri olekfiwad wöinud auusöna wastu, et nad mitte enam jaapanlaste waStu sõdida ei ei taha, end lahti päästa wöinud, nad ei ole seda aga mitte teinud, maid on wangipölwe  üheS oma soldatitega paremaks pidanud. kui palju just jaapanlased Port-Arturist söjawangisid saanud on, seda meie kindlasti ei tea. Kindel on ainult, et 878 ohwitseri ja sõjaamctnikku allaandmise aeguö üle jäänud oli; neist on umbes 450, õigem 441 meest auusõna läbi end wangist päästnud.  Soldatist pidi 23,491 meest üle jäänud olema, oga Jaapani sõnumite järele wõiks arwata, et muist haawatuid sinna hulka alleS arwamata on. Jaapani sõnumite» on leida, ct pääle selle meel 15—1 K,000 haawatut olla. Jaapanlased arwamad oma sõjasaagi hulka ka 4 soomuSlaema, 2 ristlejat ja mitu torpcdohäwitajat. Nad lisawod juurde, et ainult wiieS soomuSlaew „SewaStopol" täitsa hukka on läinud. See tähendab siis, ct nad neljast soonmSlaewast, mi? ju madalal kohal olema pidiwad, meel aSja loodawad saada. Kui see õiguS on, et nad oma praegusele neljale soomuSlaewale Port- Arturi all meel teine neli juurde saamad, siis kaSwab nende merewögi kole suurel? ja selle nähtuse pääle on-hirm mõtelda. Meie laewaStiku kohta toob „Rus?" järgmise tähelepanemise wäärt teate, mi? meie siia „Rigaer Tageblatt'i" järele „Ee?ti Postimehe" tõlke? üle? paneme. Kui soomuSlaema ütleb „RusS", läbi katsuti, ta ka weekindel on, leiti alumiste? waheseinte jagudes, kiilude juures ja muu? paiga?' kaunis suur auk ja tui fissewoolaw meejuga  suuremaks läks, siis wajufiwad mõlemad  «vaheseinad hästigi. Wesi pumbati wälja, aga mõjumine jäi endiseks. Siis katsuti kõik alumine jagu hoolega läbi ja leidus, mis selle juures tehti, paneb imestama. WaheseinteS leiti 24 needi, mis mett läbi laskfiwad, kuna 31 omandust  pulkadega kinni topitud oliwad. Puupulgad  lahingulaewa Vaheseintes  niisugust  asja ei oleks kõige luuleliknm pilkajagi wälja arwata mõistnud. Ja ometi on see tõsi. Kust see tulnud on ja ke? selle waimurikkä teo ära on teinud, seda ei ole meel mitte teada saadud. Uurimine' ci oli selgusele wiinud. Port-Arturi allaandmisega on suur hulk kõige paremaid Jaapani suurtükkisid oma töö lõuna pool lõpetanud ja nad! wiidakse kohe ära põhja poole Ojama mäe juurde. Tee on ju nii lühikene, et tema ärakäimtsels mitte päewt, Vai sundisid  ära kulub. Sest raudtee oli ainult Port-Arturi külje all ära rikutud, nüüd< on ta aga kindlasti juba jälle ära parandatud.  Wõit, mis Ojama nende suurtükkidega  juurde saab, on kardetaw suur. KaS ka Nõgi mägi kobe Ojamale appi läheb, tahab kahtlane olla; wift antakse sellele mäele küll mõni pikem puhkamist aeg. Sõja ettcwalmistamised tulemiku kohta keStawad mõlemil pool edasi. Jaapani walitjuS on hiljuti hulk linast Shoti. lõuendiriiet telkide tarwis tellinud. Et selle riide kättesaamine alles mõne kuu järele lõppeda wõib, siis on arwata, et Jaapan tulema aaSta jooksul sõda kaua edasi tahab pidada. Kumbas waenlane Muldeni all warcm teisele pääle tungima hakkab, ei tea arwata  Kord kuuldub, et Ojama Kuropatkini  pääletungimist oodata, sest et Kuropatkinil  palju enam mehi olla, siis jälle teatab teine sõnum, Kuropatkin oodata ' Ojamad; ta arwata nimelt, nagu „Standard" kirjutab, et Ojama weebruarikuul  pääle tungima hakkab ja oodata sellepärast,  et abiwäed õigel ajal Europast pärale jõuawad. See igawene abiwägede ootamine olla Wene kindralid juba Sra tüüdanud ja nad olla oma usalduse Kuro- ' patkini waStu kaotanud. Ühelt poolt olla karta, et püäletungimine mitte korda ei lähe, teiselt poolt aga, et uus taganemine mäe käest wiimase julguse ära rööwida. Niisugust arwamist awaldab' Inglist leht ja sellepärast ei ole' fte arwamine  ehk mitte just kõige usaldtiseÄüärilis««  Aga omas kirjutuste» Port-Arturi langemise puhul andis ka Wene leht „RusS" mõista, et meie taganemine Liaojani lahingus päri? ilmaaegu ette - wõetud olla, et meil täitsa wõimalik ostks olnud Liaojani lahingu? wõita, kui mest julgelt meel kauem ioalw stj Suud Mfimv. ' Annette, kutsu preili minu jutule I Tüdruk pani käed kokku kogeldes: Auulik proual Mait, pead kutsuma l Sa tead isegi! Mine! Kurwa näoga läks Annette proua käsku täitma. Natukese aja pärast kuuldi eeskambris kdagi sammuwat, kellele Annette ukse laialt lahti tegi, ning noor tütarlaps aStuS sisse wana proua ette seisma jäädes, kuna uks tasakeSli jälle kinni pandi. Kallis mamma I teie olete käskinud. Preili grahwina von Bruck seisis nüüd oma mana ema eeS. Tema peenikest saletat keha kattis wäga kena ja säraw riie, millele mitmesugused kenad lilled sisse oliwad kujutud. Aga palju ilusam, kui see kena kleit mitmesuguste pitfitega ja pitka hännaga oli selle preili nägu, keS praegust oma wonaema kuiwetanud käele suud andis. Wõta, laps. siit üks tool ning istu maha, mvi on sinuga midagi rääkimist. Noor tütarlaps kuulis sõna ja istus tooli päüle, mille kohta wana proua ise käega tähendas. Kartlikult waatis ta wanaema  otsa, keS täna üheS iseäralises suure» liseS tundmuses näitas olewat. Sa oled juba 18 aastat wana, Diana, sõnas wanaema. Ei, 17 ja kaheksa kuud, parandas preili. Üks ta kõik, sa pole aga mitte enam laps. Seda teadis see noor naeSterahwaS juba wäga selgesti, sest seda kuulis ta pärast koolist ära tulekut sogeSti, mõnikord mitu korda päewaS oma wanaema käest, ke« iga liikumist selleaegse eluwiiside raudraamide sisse seadis, kui noor preili wahelt lapseliku rõõmu awaldaS. Ta ei waStanud enam midagi, waid waatis hästi sirgelt istudes üksisilmi wanaema  pääle, kes taie nüüd edasi jutustas: Ma olin 18. aasta manusel juba mehel. Aga ka sellegi pääle ci waStanud preili midagi ning see näitiS mana mammale tema ülesannet raSkcndawat. KaS sa pole meel iialgi selle pääle mõtelnud,  et sa ka mehele tahaks minna, algas wanakene jälle. Mina, kallis mamma? nacrataS preili, kelle lapselik rõõmus meel korraga kaduma läks. MiS tahate teie mulle sellega ütelda? Ja, mammakene, miks mitte, kõik noored tütarlapsed mõtlewad selle pääle, kui nad lapse kingist wüljaS on. Koolis. . . . Ühe weikese käenäitusega keelis ta noort neiut edasirääkimast. Sul pole mitte tarwis kohkuda, kui ma sulle ütlen: Sa pead warSti mehele minema! Nüüd hingas wanakene sügawaSti, mõteldes,  nagu oleks kõige suurem raSkuS juba möödas, kuna ta ise põnewalt Diana otsa maalis. See oli aga nii kohkunud, et ta peaaegu tooli päält üles oleks torganud, kui ta ennast mitte hoida poleks mõistnud. ÜkS peigmees wäga tähtsast perekonnast kosib sind, awaldaS mana mamma, on «vanaduse  poolest sulle sünnis, rikas ning seisab kõrges ametis Mis ta siis on, kui mulle küsida lubate? küsis Diana häkitselt. Tema on jahtmeister (Jägermeister) nagu sinu mana isagi, minu õnnis meeS. See on fiiS kül parun Klammcck, waStaS preili tasaselt. KuidaS, sa tead seda, ütles mana proua kohkudes, siis oled sa annast juba niikaugelt äraunuStanud, et sa ise oma kosijaid kuulda wõtad? (J. t.) 2. Eäar l a « e ISM