andmisest ära ütelda, ci ole kõlbliselt ega seaduSliselt mitte õige ja arst peab ka ilma  tasu saamata haige juurde «inema. O. Neiu ei Võinud nutmist togust hoida. Millal Teie isa ära kaduS? küsis H olmes  oma laskuraomalut Välja wsttcs. S. detsembril 1878 aastal. kümne aasta sest tagan. Aga kuhu ta asjad jäiwad? Jäimad Võõrastemajasse. SSält ei bidnud  meie ta midagi tähtjamat: riided, raamatud ja palju mitmesugust haruldast asju Aadamani saartelt, kud isa sunnitovlisie  Vangimaja juures teenistuses oli. Ost tal Londonis sõpru wöi tutlawaid? A> nutt üks major Scholto, kes ka 31 Bombov jalaWüe polkns teenis. Major sai wähe aega enne seda teenistusest Vabaks ja elas Ülem-NorweodiS- Muidugi teada kirjutasime temale, aga ta ei teadnudgi, et tema sõber Inglismaale tulnud on- Imelik, ütles HolmeS. Ma ei ole veel lõpul. NaStat kuus tagasi, ehk Ligem 4. mail 1882 aastal ilmus ajalehes „Timed'iS" kuulutus: palmi  miss Mary MoreStam adres teada anda, see tulla ta enesele kasuks. KeS seda palus, seda ei olnud öeldud- Ma olin siis proua Eecilis ForreSteri juures koolipreiliks  ja tema nõuandmise järele trükkisin ma ajalehes kuulutuse ära, milles ma oma adresst üles andsin. Selsamal päewal sain ma postist karbikese, mille sees õige suur, ilus pärli oli. Muud midagi- Sellest ajast saadik saan ma iga aaSta ühel ja selsamal päewal just niisamasuguse karbikese  pärliga, aga ilma saatja nimeta- Ühe asjatundja utelufe järele on pärlid haruldased  ilusad ja ö-.ge kallid- Waadate ja otsustage ist. Ta tegi wäikefe karbikese lahti ja näitis  meile kuut üli-ilusat pärlit, millede sarnast ma enne näinud ei olnud. Teie jutu Sius on õige huivitaw, ütles Scherlok HolmeS. On Teiega meel miegi juhtunud. On küll ja just täna- Sellepärast ma tulingi teie juurde. Hommikul sain ma selle kirja; lugege läbi. Tänan wäga, ütles HolmeZ. Ümbrik, olge häüks! Posti stempel, London S. W. 7. julil- Hm! Nurga püül pöidla jälg, wist kirjakandja oma- Hää paber. Ümbrik 6 pensi pakk. Ei ole n-iga! Adresfi ei ole. „Olge täna õhtul kellu seitse Lyceum'i teatri pahema külje kolmandama ukse ircpi juures- Kui üksinda ei julge tulla, wõlke endaga kaks sõpra kaasa. Teile on ülekohut tehtud ja nüüd saab Teile selle eest tasutud.  Ärge aga politseile midagi teada andke, muidu on kõik kadunud.  Tundmata  sõber-" Tõesti saladuslik lugu. MeS mõtlete nüüd Leha, miss Morestan? — (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest. 10-. 11. ja 12. septembril  saab Riia ringkonna kohtu kaelakohtu osakond Kuresaares süüteo asju harutama. Ette tulewad: 10. sep te- m.b r i l 1) Oskar  Mihkli poeg Schnell, Aleksander Matwei  Kiwi ja Mihkel Raet murdwarguSte pärast (Raet üle selle Marguse pärast kirikus)  ; 2) Wio Mihkli tütar Keetüla ja 3) Akulina Tooma tütar Kesküla furnull sündinud laste surnukehade ära peitmise pärast; 4) Karl Peetri p. Tool meelehää  waStuwõtmise pärast (Nuht. sead. 377 ja 378); 11. septembril: 5) Karl Johani p- Sääsk, K) Toomas Ado p. Tänaw, 7) Aleksander Jaani p. Selberg, Anton Jwani p. Traaw ja Aleksander Jwam poeg Traaw warguste pärast; 8) Eduard Karli p. Tamm kirjade wõltsimise  pärast (H 294); Mari Jakobi tütar Johanson abieluta sündinud lapse surma nuie pärast; 10) Madis Tooma poeg Jürw wsl-iunniSiuse pärust kohtus wande all; II) Tiina Tehwe tütar Nellis 12) Aleksander Põldmaa (Põldemoa) murdmaiguse  pärast; 12- septembril: 13) Juri Kaasik, Härm Kalmer, Rein Hints, Johann Ellerbusch, Jaan Reinus ja Jüri Wend ametlikus kohas laimamise pärast; 14) Anton Aleksei poeg Pcldes walskraha iegemise pärast z 18) Mihkel Jüri p. Kolk ja Iman Matwei p. Kull salaja wiina toomise põrast; lv) Priidu Rnni p. Kaar wõöra passi omandamise ja sellega elamise pärast ; 17) Jüri Jaani x. Saar ja Peeter  Jaani p. Saar margase pärast; 18) Anna Jndriku tütar Kepper surnult sündi- nud lapse surnukeha Srapeitmise pärast ; 19) Jndrik Laasi p. Kaart walewande pärast ja 20) Mari Johani tütar Kaus surnult sündinud  lapse surnukeha ära peitmise pärast. PSäle selle tuleb 10. septembril meel Karl August Jaani poja Siimeni kohtu poolt ülewaatamine ette, keda murdwarguses süüdistatakse  Et Schnell ja Raet alaealised on, siis on nende kaitsmine kohtu eeS eraadwokat  hr- Fichtenbergi pääle pandud. Kuda kuuleme, on hr- N- von Römlingen  rabukohtukogule ka palwekirja sisse andnud, et temale lubataks wõõraid aSju Saaremaa rahukohtuks toimetada—  Kuresaare linna telefoni wörk on laiendatav- Nimelt on telefon weel sisseseatud  : rahukohtukogusse, selle kogu esimehe majasse ja Mcedla kojasse. Seega kaswab telefoni larwidus aegajalt ikka suuremaks. Eks olegi mõnus oma toas olleS eemal olewa sõbraga eh! tultawoga juttu westa. - Pahaks nähtuseks tuleb seda lugeda, et linna lehmi ka wäikesed poisikesed ajawad, kellele see suurt lõbu teeb lehmi kiwidcga wisata, mis aga kergesti õnnetust tuua wõib, kui kiwi udara, jalakondi jnd. külge juhtub minema. Ja ongi juhtumisi ette tulnud, et selle tõttu mõnigi lehm wiga on saanud. Karjastele tuleks ära keelda.  wäikefi poisikesi lehmade ajamiseks tarwitada  „Arensburger Woch." kirjutab: Mõne aja eest hakkastwad meie lehmad paha ümberkäimise  üle kaebama. Tõendatakse, et nad uulitsad mustaks teha ja sellepärast ei taha Toris üksgi maja peremees neid oma uulitsa poole pääle lasta. Sel kombel pannakse woestele loomadele tee karjamaal? täiesti kinni- Kelle tõttu on lehmad täiesH. malmis ennast öhulaewa pääl üle Tmn küla kanda laskma. Ehk oleks aga meel odawam, kui weiSte laada platsilt, Wene küla tagant, teine «suur sild- lehmade tarwis ehitataks. Paar rubla wähem ehk rohkem ei tähendaks ju selles juhtumises Tori maja peremeestel midagi. Kihelkonnalt. Pühapäewal, 7. septembril,  peetakse siin teine basaar kohaliku iooliseltsi hüäks ära- Müügile tuleb hulgakene asju, mis esimesest basaarist üle jälwad, pääleselle on ka uusi kingitusi olemas.  Iseäranis huwitust pakub noore kunstijüngri hr. A- Mciba u m' i poolt wäljapandud kogu akwarell-skizzssid. wefiwärwides  maalitud pildikawad ilusamatest Saaremaa kohtadest, nimelt Kihelkonna ümbrusest ja Mustjala pangast, pääleselle mõned pliiatsiga joonestatud näopildid. Päüle basaari, kell ö p. l- on theemajas pidu - õhtu. Pääle awamise kõne, mida kohalik õpetaja hr. A- Habicht lahkesti on pidada lubanud, kui ta mitte ei peaks tulewal nädalil ärareifinud olema, mis wõimalik on, kordab hr. Dc- S. Talwik oma Pärnu karskuse kongressil peetud kõnet: «Alkohol ja tiisikus" ja näitab kipsist elutruult järele tehtud kaine inimese ja joodiku sisemisi organisid. Meelelahutuseks  on lõbus naljamäng „P ois Smeh  e d", mõned klaweri-palad. proua T a l w i k'u poolt ja kohalikkude laulu- ja mängukooride ülesastumine köstri hr. A. Kn a p S'i juhatusel. Kõige tagatipuks muidugi tants. Soowime basaarile ja pidule rohkesti osawõtmift rahwa poolt! On ju nüüd kooliselts tähtsa sammu astunud seega, et ta kawatsetud alguSkooli tubli kooliõpetaja  juhatusel käima on pannud. Ses noor ettewõte tarwitab oma ülewalpidamiseks  sooje südameid ja lahtist küsa- Sellepärast  tulgu igaüks ja aidaku jõudu mööda kaasa! 1. Seda ja teist. Hundid. Kanada ja Kwebeki piiridesse  on niipalju huntisid asunud, et rongi läbipääsemine juba hädaohtlikuks hakkab minema. Lõpmata hundikarjad uitawad päewad otsa jaamade ümber ja nihkuwad tord-korralt ikka ligemale. Raudtee selts mõtles huntide kaitseks ühte kompaniid organiseerida ja saatis selle sihiga osawate Kanada küttidele üleskutse.  Püäle saja küti on juba nõusolemist awaldanud- Kõik kulud, mis selle juures kvmwad ette tulla, wõtab kompanii oma päüle. Ka suured hulgad ajajaid on juba malmis  kuulatud, kes hundid metsatihnikust suurte jSrwede ligidale hirmutawad---Kõige  rikkam küla maailmas.  Pariisis hiljuti ära surnud adwokllt  Sartren on kõik enese Varanduse, 2V- miljoni franki testamentiS oma koduküla  Dampierri rahwale lubanud. Nimetatud  külas elab weidi pääls kahe saja inimese. Testamentis on õeltud, et rahwaS kapitaliga  iseoma tahtmise järele wõib ümber käia, kuid selle ainsa tingimisega, et kõik need summad nende eneste kasuks peawad kulutatud saama. N—s. Mis kasu on õiguse kaalust, km keegi selle püüle pommifid ei pane. Rõõm kannab meid, walu peame meie kandma—  Mitmed inimesed petawad endid kuni eluotsani selle sõnaga: „Jah, kui ma oleksin tahtnud." Kaardimängul. Miks sa minu kaartifid wahid?! Eks ikka sellepärast, et ma oma kaardid juba näinud olen. Ka „taimstoitlane". Millal te' juba taimetoitlaseks hakkasite? Tõtt ütelda, juba lapsepõlvest. . . Zsa õpetas siis alati mind taimetoitu tarwilama. Kuidas? Andis mulle „kase plaaStert-* —»- Saarlane 1908 M 6S