omad jälle tagasi toob. Ja teiseks käidaks wõõra omadega ettewaatmatalt ümber, sest nad ei mõtle sugugi, et need ka teise käes raha on maksnud- Lehed määritakse ära ja kistakse mõnikord katki. Noh, siis tuleb ka niisugune paha lugu ette, et lugeja ei julge enam teise omandust tagasi wiima minna- Kui sa aga teisele ..lugemist" ei anna, siis oled sa kade- Kas niisugune tegu on minule wõi sinule auuks? Ei wist kumbalegi i Andja ei taha küll seda ütelda, et ma ei taha anda, aga wõtja peab küll seda tegema: kui ühe raamatu wõi ajalehe wõtad, siis pead ka temaga ettewaatlikult ümber käima. Armsad Eesti mehed, ostke iseenestele raamatuid ja tellige ajalehti, ärge wiige neid ialgi teiste käest. Eesti keeli raamatud on odawad, neid wõib igamees  enesele osta- Kui ühte ainust raamatut  terme kihelkond, wald ja küla loeb, ühe käest teise kätte annab, kuda siis niisugune  raamat oma sünnitamise kulud wõib ära tasuda? Ajalehed on Eesti keeles nii ime odawad, et neid igamees pidada wõib ja jõuab. Mida rohkem lehti tellitakse ja loetakse, seda sisukamaks ja paremaks nad lähemad. Olge kui mehed! Toetage Eesti kirjandust! On alles aasta hakatus, tellige iseenestele ajalehed! Ja ärge neid enam teiste käest norima minge! J- A. F, ametnik. Nemad näitwad kaunis hästi kokku leppinud olewat. Minu elu on mul siin ülcpää wäga meeltmööda, mina olen ju nüüd koduses õhus. Kaitsegu sind Jumal, armas tädi! Sinu truu Frieder Adaami. ?. 3. Ehk mina küll oma isa hauda otsisin, ei leidnud mina teda siisgi mitte. Sina näed, et mina tõotust pidada tahtsin. Julia pani ka selle kirja põletawate kirjade hulka. Wuna preili ei olnud selle sisu teada saanudgi ja teda ennast jättis ta täiesti külmaks. Frieder oli wäetcenistusest lahkunud ja Tereeset omale naeseks wötnud. Selle üle kuidas nemad elasiwad, puudusiwad teated, sest tädi Rieke ei aivaldanud nende arwade kirjade sisu, mida Frieder temale saatis, mitte teistele. Wiimascst suurest õnnetusest  saadik oli tema ülepää sõnaahtraks jäänud ja wiimaks jäi tema ka meel arust segaseks, ning hädatlcs ühtepuhku selle üle, et Fritz ja Frieder, kes tema arust jälle wäikesed poisid oliwad, mitte kokku ei tahta leppida. Juliat aga oli tema tõesti liigutama  armastusega armastama hakkanud. Ilus waikne tüdruk teadis nüüd selgesti, et keegi olemas oli, kes igasiusega tema tulekut ootas ja et kellegi näo üle rõõmu joon lendis kui tema hääl tema kõrwu puutus. Ja, enne wiimscle unele uinumist pööris haige tädi mõistus täiele selgusele tagasi ja täie arusaamisega pööris tema oma näo Julia poole ja sosistas midagi. Ja kui see tädi suu kohta kummardas, kuulis tema selgesti neid sõnu: Tuhat tänu sulle I Jumal tasugu sulle su truudust! (J. t.) Üleskutse. Meid palutakse järgmist üleskutset awaldada: „Balti Nädalakirjas" ilmunud 1902. a. lõikuse aruande põhjal oli karta, et üks osa Wõru maakonna elanikkudest ilma wälise abita tulemase lõikuseni üle elada ei suuda. See kartus on täide läinud. Haanja kroonumõisa kogukonnale, milles umbeS äOOO hinge on, ähwardab kibe näljahäda kätte tulla; sest kuigi suuremate, jõukamate talude omanikud oma jõuuga üle elada suudawad, lõpeb siiski suuremal osal wilja tagawara juba jaanu ari°kuu keskpäewiks ära. Laste kooliskäimine  on osalt juba detsembri kuul seisma jäänud ja paljude koolilaste wanemad on Rõuge kirikuõpetaja Hollmannile teatanud,  et januari keskpäewift õlgades nad oma lapsi enam kooli ei wõi saata, sest selleks ajaks on kõik nende tuidu-tagawara otsas. Wõru maakonna I. jaoskonna talurahwa asjade kommissari õigeaegse hoolekandmise läbi saadi naabriwaldadelt  1200 wakka wilja laenata, mis Haanja kogukond wiie aasta jooksul tagasi peab maksma. Selle läbi on wõimalik puudust kannatajaid kuni webruari keskpäewini  aidata; aga mis siis peale hakata? Esialgset järelarwamist mööda kulub weel umbes 2000 wakka rukkid ja 1000 wakka otre ära kartulitest ja hernetest pole rääkidagi, kokku 8500 puuda wilja. Tohib küll loota, et kõrge riigiwalitsus  seemne muretsemises kaS kingitusena wõi laenuna abi annab, aga siisgi on weel, kui wiljapuuda 75 kop pääle arwame, umbes 6400 rubla waja. Meie saadame sellepärast kõigile Liiwimaa  kirikherradele ja ajalehetoimetustele alandliku palwe korjandust näljahädaliste hääks ette wõtta ja kokkutulnud andisid wcbruari-kuu jooksul 1903 Mõrusse, talurahwa-asjade. kommissari A. baron Kleisti kätte saata. Korjandustel Wõru linnas ja ümberkaudu tuli ainult 100 rubla kokku ja nii oleme meie sunnitud seda sammu astuma. Lahkete andide eest täname juba ette. KrMsaadik R. v. Sievers, kubsrmangu-walilsuse poolt Haanja hadakannatajate ecst hoolitsemiseks seatud komitee esimees. A. v. Kleist, Wõru maakonna 1. jaoskonna talurahwaasjade kommissar, nimetatud komitee kirjatoimetaja. Ülemal tähendatud Üleskutse tõttu ja sellekohase soowi pääle on ka „Saarlase" toimetus kuberneri herra loaga malmis andeid abitarwitajate hääks wastu wõtma ja edasi toimetama. Möndasugust. Hülgenahkadest kirik. Inglise misjoner  Peck, kes mitu aastat eskimode hulgas elab, kirjutab Inglise ajalehtedele kõige imelikumast kirikust maailmas. 1897 aastal pani misjoner Peck Ewangeliumi  eskimode keelde ümber ja õpetas neid lugema. Praegu on umbes 80 inimest ristiusu waStu wõtnud ja on wcel 20 soowi awaldanud, ennast ristida laSta. Kiriku puudus oli tuntow, Et chitusepuid ei olnud, ehüasiwad eskimod 40 hülge nahast  12 jalga laia ja 18 jalga kõrge kiriku, mis wäljaft poolt lumega kinni kaeti, et külm sisse ei tuleks. Pinkideks tarwitatakse wanu kastistd. Närtsinud lootus. Nutan nurmel näälikene. Leina waluS lõhkeb rind; Oh mu armsam seltsiline Linnukene jätnud mind! Talwe tuulekene mine Küsi metsalt järele, Küsi, ehk on meri näinud Kuhu jäi mu ainuke? Nutan nurmel näälikene Hinge walu waewab mind; Oh mu truuwim sõbrakene, Kuhu sa siis peitsid end? Ütle ööle tähekene, Kus sa teda nägid weel? Räägi päewal pilwekene MiÜ sa lahkusid ta eel? Hingan nurmel näälikene, Sügaw lumi katab mind. Tärka lootus igawene Kewade ma ootan sind! msMe. Isamaalt. Kuussaarest. Saarema karskuse koratorium on Saaremaa Karskuse Seltsile 220 rubla abi- raha määranud. Kuresaare renteiS ette tulnud raharaiskamise tõttu on sääl nüüd peaaegu kõik uued ametnikud, ainult renteimeister ja ülemraamatu pidaja on endised. Kõik teised ametnikud on lahti lastud, ehk neil küll raharaiskamisega midagi ühendust ei ole olnud. „Siis oli ärewus suur !". . . „ Saarlase"  -M. 4 awaldatud sõnum selle üle, et ühe Bürgerklubis peetud peo pääl Eesti keelt räägitud, on rohkem tähelepanemist leidnud, kui seda arwata oleks wöidud. Kõige suuremat  ärewust sünnitas see sõnum selle ringkonna liikmete keskil, kes Eesti keele rääkimise üle Bürgerklubis peetud pidul pahat meelt awaldasinwd, ja kelle kohta nimetatud sõnum just käisgi. Need oliwad nõnda nimetatud „saksad", kes küll saksad  olla tahtwad, ennast saksteks peawad ja ometigi saksad ei ole, waid Eesti kännist wörsunud on- Et Eesti keeli rääkimine pidul neid ärewusesse wiis, see see põhjus oligi, mis sõnumi kirjutajat sundis seda asja ajalehte panema- Kuid ka teiselt poolt anti meile süüks, et meie inetu Eesti jonni tagaajamise sõnumi „Saarlasesse" pannud. Kuid see süütõstmine on ilma põhjuseta. Meie ei ole ühesgi asjas tülipääd, nii ka rahwuslises asjus mitte. Tuhin ei ole kusagil hääd toonud, ja ei too rahwuslises asjus ka mitte Meie läheme sellest pöhjusmöttest  wälja, et iga eestlane enese rahwust mitte ei põlgaks, oma ema keelt rääkida mitte ei häbeneks. Aga sääl juures teisi keelesid rääkida, kus asjaolu ja kord nõuab, pole tal mitte ära keeltud- Kui, aga need Eesti kännust wörsunud «saksad" selle üle ärewusesse sattusiwad, et ühel pidul, mis mitte Eesti pidu ei olnud, mõnede poolt Eesti keelt räägiti, seda keelt, mis ärewusesse  sattunud isikute emakeel on, siis maksis selle üle küll awalikult kirjutada- Kihelkonnalt. Kihelkonna tsemendi wabrik pole meel mitte malmis, aga juba räägitakse ühe teile -vabriku asutamisest Kihelkonnale. Nimelt olla säält niisugust kiwi leitud, mis tules ära ei põleda. Sääl olla hästi manasid lubjaahjusid, kus ahsi-kiwid täiesti terwed olla. Sellepärast olla selle mõtte pääie tuldud, Kihelkonnale maimikul  asutada, kus nimetatud kiivist linkrisid tehtaks. Ühe Mõskma ühisuse saadikud olla juba ka Kihelkonnal asja läbi maatamas käinud ja lahutusteadusliselt  läbi -vaadatud kiivid on kõige paremad  leitud. Ka taluperemeestega, kelle piiris kiivisid leidub, on juba maa ostmise pärast räägitud.  Kui siis edespidi Kihelkonna sadam üleüldise  tähtsuse saab ja sääl mitmed wabrikud ..hüüdma" halkamad, kui sääl ka meel supelusmajad elule tärkawad- siis Kuresaar Kihelkonna eest müts pääst maha! Aga . . . Kihelkonna poolt on juba mitu korda selle üle nurinat awaldalud, et säülsel theemajal, mis karskuse korotoriumi poolt omatud, mitte „hoowi" ei olla, kuhu teekäijad oma loomi marju alla panna ivõiksiwad. Kihelkonna theemaja on ju hästi läbikäidawa ja tähtsa koha pääl, aga osawotmine  ei olla sääl mitte kõige parem. Näituseks olla Leisi theemajast osawõtmine palju suurem. Üsna põhjendatuks wõib seda armamist pidada, et Kihelkonna karskuse koratoriumi theemajast siis patju paremini osa wõetaks, kui sääl la elajate ja mooride tormis ruumid oleksiwad. Ehk mõtleks karskuse koratorium edespidi tähendatud ruumide ehitamise pääle. Muhu saare mõjukamate elanikkude poolt olla soowi awalvatud, et Saaremaa Eesti Põllumeeste Selts sinna ühe haruseltsi asutaks. Tartumaalt- Saksa keele luba ministeriumikoolidele.  Nagu „R. West." näha, on hariduje-ministeriumi poolt Tartu maa- 1903. 7. Saarl a n e.