Forssell, laupäewa õhtul, 23. nowembril, „Estonia" seltsi saalis kontserdi toime paneb, mis wäga huwitaw tõotab saada, sest et auulik lauljanna ka mitu Eesti laulu eeskawasse on wõtnud, muu seas tuntud rahwalaulu: „Miks sa nutad, lillekene?" Neiu Elli Forssell tuleb pikemalt kontserdireisilt ja igal pool, kus ta ette astunud, on ta elawat kiitust ja osawõtmist leidnud, nõnda Tartus, Riias, Pärnus ja mujal. Meie soowime ja loodame kindlasti, et Tallinna Eesti ringkonnad laupäewa õhtul hulgani „ Estoniasse" ruttawad ja selle läbi näitawad, et nad ka Soome kunstist oskawad lugu pidada, ühest kännust me kaswanud, ühest sugust me sündinud. Pärnust. (4. järg) Pärnu 11. laulupidule  on järgmised laulu- ja mängukoorid ennast teatanud: a) meestekoorid: 21. Selli meestsk, 12 lauljat, juhataja H. Röa. 22. Tori „ Leedi" meestekoor, lauljat, juhat. T. Tilk. 23. Märjamaa Tolli meeste k. 8 j., j. koolõp. M. Liederman 24. Järwa-Jaan. m. k., 8 lauljat, juhat. F. Lorenzson. 25.Tähtwere-Kardla  m. k., 12 1., juhat kooliõp. Karlson. 26. „Jlmatari" seltsi m. k., 8 lauljat, j. H. Kapp. 27. Tõrwa lauju-ja mängu s. m. k., 16. 1., juhati A. Krimm. d) segakoorid: .33. Killingi-Kikepera s. k., 32 juhat. kooli õp. J. Lublu. 34. Tori „Lewi" sega k., 20 1., juhat. M. Tilk. 35. Märjamaa Tolli sega k. 10 lauljat, j. M. Liederman. 36. Kõima walla segakoor, 20 lauljat, j. A. Sakson. 37. „Jlmatari"  seltsi s. k., 40 lauljat, j. H. Kapp. 38 Tähtwere-Kardla s. k. 20 l. juh. kooliõp. Karlson. 39. Uue-Wändra Lüiste s. k., 12 1., j. Karl. Mihkelman. 40. Wastemõisa-Kabila s. k., 24 l. juhat. A. Wanaus. 41. Wõru s. k., 20 laul., juhat. S. Songi 42. Nusna laulu-mängu-seltsi s. 5., 16 julmt- J. Muhel. H mängukoor: 24. Halliste laulu- ja mängu s. koor, 15 m., juhat. H Sarri. 25. Tähtwers muusika- ja laulu seltsi koor, 15 m., j. J. Pirsko. 26. Karula mängukoor. 10 m., juhat. T. Waldmann. 27. „ Ilmatark" seltsi pasunakoor, 10 m., j. Simonlatser.  28. Uusna mängu- ja laulu seltsi m. k., 9 mäng, juhat. M. Pento. Auupaklikult Pärnu 11. laulupidu päätoimekond. Kaubandus ja majandus. n. Läänemaalt. Wirtsuft. Rukkisaak oli tänawu  mitmekesine, mõned saiwad ainult (saunikud)  seemne suuruse saagi, suurem hulk kesk- mise ja mõned hää maa mehed kauni saagi. Oder oli ilus ja saak rohke. Odra hinnad oliwad 6—7 rbl. tsetwert, aga et wilja harimine  hiljaks jäi, seepärast on palju wilja weel müümata. Ka ostjaid Wormsi mehi oli tänawu  wähem kui endistel sügistel. Tänawu oli 12 laewa sit" sadamas. Ja üks Wormsi laew ostis siin kaks laadungi sigu Wirtsu sadapias sisse, mida ta Helsingi linna müüa wiis"; maksis elusa sea naelast 11— kop. Esimese.ostmise ajal Mihkli päewa paiku oli sigu wähem saada, kuna nüüd, okt. lõpul, sigu sadasid saada oli. X. Wmwarast. Nagu ajalehed igalt poolt tänawuse wihmase ja külma suwe üle turbe teateid põllumeeste seisukorrast toomad, nii ei wõi ka siingi paremat ütelda. Kartulid, mis kõrgs-maa meestel kaunis hääd kaswasiwad,  külmaga aga ülesse wõeti, on mitmel juba ära mädanenud. Rukkid kaswasiwad paiguti keskmised paiguti aga koguni wiletsad,  nii et mitmed seemetgi kätte ei saanud kuna kartuli kuhjad tõuu õlgedega kinni pidi kaetama. Tõuuwili kaswas õlsrikas, kuna wälja-andi mõnes kohas keskmiseks, mõnes kohas aga kaunis hääks wõib lugeda; seemet saab aga neist wähe, sest wili oli alles haljas wäljal, kui juba külm seda ära rikkus. Kust Võtab aga nüüd põllumees selle suure summa raha, mis ka mõisaherrale peab wiima, on suur küsimus. õlr. Wõrumaalt Haanjast. Tänawune põllutöö on tehtud ja waew nähtud, saak ka saadud, kuid kurwalt Vaatab põllumees oma kasina Varanduse pääle ning küsib eneselt ohates: Mis pean ma perele süüa andma ja millega pean ma omad maksud tasuma? Salwed on wiljast, taskud rahast tühjad! Tänawuse suwe kohta wiie kuu jooksul oli meil ainult 86 kuiwa päewa, kõik teised päewad oliwad Vihmased ja niisugused, mis põllutöötegemift takistasiwad. Heinategu alustati  juulikuul, lõpetati aga alles septembri kuul, siin warem, sääl hiljem, nii kuda kellelgi tööjõudu oli. Mõned ei saanudgi seda lõpetada.  Rukist lõigati heinateo wahetel, saak oli kehw; mis uue seemnega külwati, sellest tuli ainult pool üles. Hiline külw ei tulnudgi  mõnes kohas üles. Paljudel jäi rukis seemne puuduse pärast ka päris lülimata. Tänawune leib on must ja maotu, aga mis teha, kui paremat ei ole! Tõuuwilja kokkupanemine  algas septembrikuul ja kestis okrobri  lõpuni, mõnes kohas nowembri alguni. Kartohwlid korjati enamasti sula maaga üles, stisgi jäi neid mõnel ka weel maha. Wili andis  ainult 1, 2 ja 3 seemet wälja. Linad oliwad  kehwad ja nende häädust ei tea weel, 573 Testi postimees.