Richard pole ju ka weel mitte kaua lapse kingadest wäljas ja teie isaarmastus ei pane nende aastate lahutawat wahet ka suuremat tähele. Aga selle püäle ei ole teie wist mitte mõtelnud, et Richard wüga kirgliku loomuga ja Julia hülgow iludus on, ja et nemad Üksteist juba armaStawad. Lühidelt, minu poeg seletas mulle wähe aja eest, et nemad Juliaga aSja juba St. Heeleua teel küpseks teinud ja wastastiku oma armastust tunnistanud olla, ning seda just sellepärast nõnda ülepääkaela, et teie Juliat ära saata tahate. Braddouil oli paha meel selle Üle, et Dearhorn tema soowi Elleni ja Richardi tahta märkanud oli, aga meel rohkem tuska walmiötaS see mõte temale, et wihatud Julia tulewikuS tema walitsejaks pidi saama. Aga tema togus ennast ruttu ja ütles sarnase rõhuga, mille üle Dearborngi imestas  ja oma mõtte kohta Braddoni üle kahtlema lõi: Mis siis teie mõte selle asja kohta on, herra Deardoru? Minu meelest on ta küll natuke warane ja enneaegne. Seda tema on ka minu meelest, waStaS herra Dearborn, aga sündimatuks ei sao seda nüüd enam teha ja sellepärast peame sellega juba leppima. Ning awalikult öeldud, oli see juba minu enese soow ka, et Richard Juliat wõtaks, aga ütelnud ei olnud mina seda temale muidugi meel mitte. Mina pean tüdrukust niisama palju lugu ja armastan teda kui teidgi. Teatud öö MiSpeli pääl on meid otsegu üheks pereks teinud ja mina armastan igat inimest, kellega mina kooS elan, eht kellega ühes mina midagi iseäralikku läbi elanud olen, see on minule kui juurde loodud. Minu arwatcS saamad niihästi Julia kui Richard mõlemad õnnelikuks, kui nemad abielusse heitwad. Olge teie nüüd häüks ja awalhage  ka oma arwamist selle asja kohta. Braddonil oli ilmwõimata nüüd, kus tema plaan juba ometi nurjas oli, oma peremehele waStu panna. Et Dearborn temalt Julia isa üle järge ei hakkanud pärima, oli temale üsna meelt mööda. Juba oli Dearborn püsti tõusnud ja jutu lõpetanud. Braddon arwas juba hädaohu möödas olewat. Häkitsett jäi Dearborn korraga kindlasti tema otsa waadates tema ette seisma. Kes oli Julia isa? küsis ta häkitselt. Braddon kootaS oma waimlise tasakaalu. Et see HolSton olnud oli, ci tohtinud herra Dearborn milgil tingimisel teada saada. Juba selle pärast mitte, et see teadmata oli, kas tema ka tõesti surnud oli wõimitte. Tema oli panga ametnik ühes Saksamaa  linnas. Anne abielu temaga oli aga nõnda õnnetu, et tema selle meeletuletamistgi  ci salli. Ja tema sai poliitika süüdlaseks? Missugune  oli tema süü? Seda malet uuesti kordada ei julgenud Braddon seekord mitte enam. Ka pidas tema kasulikumaks, sedakord selles asjaS tõtt tunnistada. Oli ju wõimalik, et herra Dearborn tõsist asjalugu kuuldes Juliat oma minijaks mõtmise eest tagasi kohkub. Seda ütlesin mina sel korral, kuS ebatõde kohasem oli, sest et mina Anne tundmusi tõega haawata ei soowinud ja temalt piinlikku  olekut ära hoida tahtsin, mis see temale walmiStanud oleks, kui teada oleks saadud, et tema mees kurjategija see tähendab waraS oli, kes panga rahaga plehku oli pannud. (Järg tuleb.) Toimetusele saadetud raamatud: Eesti keele õpetus koolidele ja iseõppijatele. L-mä. xdil. J. Mgewer Jurjewis (Tartus) 1904 .Postimehe" trükikoja trükk. 172 lhk. käest ära wõetud suurtükk, 4 Wurtükiwanlert  ja 1 koorem tööriistu. 3 okt. wõitluscS  langcS ülepää 14 Jaapani suurtükki meie käite, neude seas 9 mäljaja  9 mäe suurtükki, ja ka ühc oma suurtüki  saime tagasi. Londonis, 9. okt. (Reuter). Kuroki wäest teirgrohmeritaksc: NahrawaSti miStab Kuropatkm ennast igapidi ette. et tasandikku Muldeni all cneie käes pidada, kogub sõjawäge ja kindlustab kailsc-> hiiust, mida kolm liini on: Estmene pikuti Schahe jõge, teine Hunhe kaldal ja kolmoS Muldeni ligidal. Weiulased awaldawad läänepoolsel mäerinnak kõige suuremat tcgcwust ja ootawad juhtumist, et jaapanlaste wiibimisepaikadeft läbi murda. Tokios, 7. okt. (Reuter). Jaapanlaste pahem tiiw on üle Schohe jõe läinud ja ähwardab Wcne paremale tiiwale seljataha minna. Teine suur lahing ei jää nähtawasti  tulemata ; sel korral algawad jaapanlased  päälctungimist. Wenelased ehitasiwad  Poktlchenis wälja-latjareti. 9. okt. (Reuter). 8. ott. teatatalse: Jaapani wäerinnal ei ole ühtegi muudatust  olnud. WemlaSte käest on senini 43 suurtükki ära wõetud. Jaapanilahingu ohwrid. Kindral Geismann arwab Birs. Wed., et Hunhe ja Taitsöhe jõe wahel umbes 8l) l)0<) meest haawata ehk surma sai ja et hää on, kui kahju suurem ci ole. Sõjalaewade ostmine. Kuidas Daily Telegr. teatatakse, olla Wcncmaa Tjchile riigi käest 3 ristlejat, Argentinia käest ka 3 ja Brasilia käest 1 ristleja ostnud. Teiselt  poolt jälle tuleb teade, et Jaapan nende riikide käest söjalaewu on ostnud. Teade sõjawSljolt. Professor vr. Zo.ge von Mantcuffcl on, kuidas Hüordl. Zigile teatatakse, 6. okt, Mukdensst meie linna telcgrahwerinud : „Ma kõige suuremaS lahingus, mida maailmad on peetud ja mida ajalugu tunneb, olnud. Meie elame >a oleme terwed." Uus tormijooks Port-Arturi püäle on telegrammide teatri 29. ja 39. sept. jaapanlaste pDli korda saadetud. Tormijooksmise  tagajärgedest waikiwad teated. Et Port-Arturis wastupanemine õige wiimase tipuni on tõusnud, näitawod need teated, mis sellest räägiwad, et wenelased Ljaoteschani kärmesti kindlvStawad, kuS nad kõige wiimaks mastu tahawad panna. „Retwisan" on katset teinud sadamast wälja minna, nüüd seista ta aga ankru päül. Jaapanlased saadawad Port-Arturi juurde abiwäge ja kõiksugust moona. Admiral  Togo on ümberpiirawale sõjamäele 27 rasket suurtükki juurde toonud. (Reuter.) Wenelased piirafimad pühapäewal kindral Jamada wäcosa ümber ja wõtfiwad 14 suurtükki ära. Wenelased koguwad endid Oku ja Noosu «vägede wastu kokku. Oodatakse uut suurt lahingut. Wenelased tungifiwad ägedalt Oku mäe pääle; minewal ööl jookfiwad nad Nodsu mägede päälc tormi. Nad lööd: igal pool tagasi. Isamaalt. Kuresaarcst. Saaremaa I. jaoskonna uuõ rahukohtunik hr. PetrowSki jõudis 2. oktobril fiia ja aStuS 6. oktobril oma ameti talitusele. Saaremaa Ew. Lutheruse usu õpetajate  sügisene koosolek peeti see kord Waljala kirikumõisas 6. oktobril. Eestulewal talwel saab Kuresaare poStikord järgmine olema: Posttuleb Pämust (hommikul): igal pühapäewal (kergepost), esmaspäewal (rastepost), teisipäewal  (kerge post), kesknädalal ja reedel (raske post) ; läheb Pärnu (õhtul): igal pühapäewal (raSke post), eSmaSpäewal (kerge post), teisipäewal (raske post), kesknädalal  (kerge post) ja reedel (raSke post). Kihelkonnale läheb post igal eSmaSpäewal  ja reedel hommikul kellu 7 ja tuleb neil sammadel päewadel õhtul. Maapost tuleb ja läheb igal kesknädalal ja laupäewal päewa kellu 1. Et meil posti asjandusest praegu jutt on, siis olgu tähendatud, et nüüd küll juba aeg käes on, et meil post Pärnust igapäew käima hakkaks, ning et maal poStisaadetuste  kätte muretsemine korraldatud saaks. Sest praegune kord jätab palju soowida, nagu seda hiljuti Karjast teatasime.  Juhime siin nende tähelepanemist, kes oma alalisest elukohast wäljas elawad, selle püäle, et nüüd passisid neile mitte enam politsei kaudu kätte ei saadeta, maid selle walla- ehk linna-kogukonna poolt, kuS hingekirjas nad on, nendele enestele otse kätte. See muudatus on sisemiste asjade politsei-osakonna eeskirja põhjusel, miS maikuu keskpüewadel «väljasaadetud, toime pandud. Kuna enne seda wallawalitsuStel mitte õigust ei olnud erainimeStele ilma margita kirja saata, läkitatakse nüüd kirjad, millel pass kaasas, tõik ilma margita, kuid ümbriku pääl peab tähendus olema nuAouu. na mu?eoi>crko" (SeeS on pass ) Saaremaa põllutöö ja talurahwa oludest kirjutab „Rishki Westnik" ühes oma wiimseS numbris ja leiab, et süül talurahwa!  praeguste olude juures wõimata ennast toita on. Scda tõendab ka see, et iga aaSta paljud Suurelemaale tööle lähemad ; isegi poisikesed ja naesed on wiimaStel aastatel seda tegema pidanud - esimesed suweks karjaStekS, wiimsed aga sügisel kartulid wõtma minnes. Wäga halwaS korras on talude tegewus. PäriSoStetud talukoha omanikka on kõigest 45 inim, pääle selle on 109 talukohta ostmisel. Kõik teised talukohad on rendikohad. Ka Saaremaa troonumõisateS ei ole talupoegade majapidamine hääl järjel, sest talude nurmed on liiga halwaSti ära jagatud  ja mõnel on kuni 20 «äikest põllutükikest,  mis mitmes tohaS I—s werSta talust eemal seisawad. Püäle selle on see suureks takistuseks, et põlluribad segamini üksteise wahel on, nii et nende harimisel kui ta löikuseajal kõik küla korraga wiljale minema peab. Seesugusel olul on aga wõimata loota, et põllupidamist tõsta wöikS. Pääle selle on Saaremaal weel kolmepõllu  pidamise wiis alle», kuna Ltiwimaal mujal igalpool põllud Parematele alustele rajatud on. Nagu sellest selgib, tarwitawad  Saaremaa kroonumõisad kogunisti uueSti ümber rajamist. Kõige Mlt on tarwilik, et üleüldiselt tarwitusel olew talupoegade ma üksikuteks taludeks ära jagatud saaks. „UuS Aeg" annab talupoegadele  nõuu, ülemusele sellekohaseid palweid  sisse anda, et maa komm maamööt, Saarlane. ISO4 42