Saarlane maksab: kroonupsStiga! aastas s r. kop '/z » tss .. V. » -„? S„ maapostiga: „ l.õv „ V- . 1.. - .. V 4 .. - . St, „ ükfik «umber s kop. JIMUb kakskorda nSdalaS igol kost«Sbalal  ja^laupäewal. Toimetus «m-sa-rcS Pttk-»uul. Kuulutuste wastuwõtmiue!»xi Kuulutuste x-tit-rida F kop., lehe eesotsas 2V kop. 37. Kesknädalal, 1. augustil 1907. XXlil. aastakäik Ringkiri laenuolude korraldamise  asjus. *) Meie rohwa majandusime elu on sarnasesse  ajajärku astunud, kus manadest wiifidest lahkuma peab: turu tingimised on seda laadi muutunud, et endist kaupa enam hästi müüa ei saa, kuna jälle teisest küllest teist kaupasid nõudma hakatakse. TaheS ehk tahtmata peab kauba Valmistaja,  olgu ta põllumees ehk käsitööline oma majandust uute tingimiste järele sisse seadma. Siin tuleb aga otsekohe uus häda tunduvale: kapitali on tormis, et uuendust  ette wõtta, meel rohkem kapitali on tarwis, et uuendustest täielist tulu saada. Kapitali tahtmise tungil tärkawad laenuasutused,  suurema tulu tahtel teised ühis- osad. Kõige ohkem tarwitatawal kujul on kapital rohed olemas; sellepärast tõuseb suur nõudmine raha järele; et tormilist  sularaha saada, maksetakse raha eest kõrget protsenti ja ei saagi teda iga kord. Teiselt poolt waadateS jällegi ei wõi ütelda, et rahast üleüldiselt puudus oleks, sest raha on igar olemas, kuid ta on harilikult nii wäikestes summades, et tast suuremat tulu ei ole ja nii suure hulga inimeste käes, et teda kuidagi kokku ei saa-. Siin tulewad raha tarwitajatele ja raha pakkujatele hoiu- ja laenu-ühifused  appi. Hoiu-ühisused wõtawad rahwa käest ka wäikefi summasid hoidmiseks waStu, hoiule andjale tema raha eest protsentisid makstes ; laenu-ühisused annawad rahatarwitajatele  raha paraja pro.sendi eest tarwitada. Asjaajamise kergituseks ja suurema  tulu saamiseks wõtab harilikult üks ja seesama asutus raha hoiule ja anncb ka laenusid nälja. Rahwa-majanduSliselt on niisugustel asutustel suur tähtsus. Esiteks õpe awad hoiukassad inimesi mõistlikult  kokkuhoidma ja awitawad kokkuhoidmise  teel oma seisukohta parandama ja harjutawad sellepärast osalisi ÜhiStegewusele. Teiselt poolt awitawad nad rahwast raha kitsikuses, sest wäikclaenu asutuste kaudu wõiwad laenu sarnased wäiksed ettewõtjad saada, kes muidu kusagiltgi laenu ei leiaks ja sellepärast kunagi paremale järjele ei jõuaks, nad harjutawad aga ühtlasi ka oma laenutarwitajaid korralikult oma kohuseid  täitma ja oma ettewõtteid ettewaatlikult  ära kaaluma. Sellepärast, et laenutarwitajad  ühtlasi ka osanikud peawad olema, on nad sunnitud kokkuhoidmise teel omale wäikest alguSkapitali soetama. Laenu abil on wäikse! ettewõtjal wõimalik enesele kasulikumate tingimistega tarbeabinõuusid muretseda ja saab ta sedawiifi iseseiSwamakS ning tööhimulisemaks. , Meie hoiu- ja laenu-ühisuste ajalugu on lühikene: kroonu hoiukassadel, mis kauemat aega tõötawad, ei ole kohaliste olude kohta mingisugust tähtsust olnud: hoida awitafiwad nad weel, kuid raha, mis hoiule anti, läks kroonu kätte; kohalisel tööstusel ei otnud sellest ühtegi tulu. Alles wiie aasta eest asutati Eestis esimene hoiu- ja laenu-ühisuS ja sellest ajast pääle hakkab liikumine laiemalt maad w< ma, kuid mitte nõnda jõudsalt, kuidas seda aSja pärast soowida tuleks: meie põllumeestel on maade parandamiseks, karjakasvatuse korraldamiseks, piimatalituste  sisseseadmiseks, masinate muretsemiseks  jne. raha tarwit, Wana töötamise musi juures ei saa enam ära elada, uuendused on tulu tõotswad. Kaupmeeste wõlaprotsentistd ei jõua põllumees ära maksa ja ei jõua ka kaupmehed määramata armul laenu lubada: häda sunnib siin laenuoluseid korraldama. On terweid tööstuse  harusid põllu pidamises, mis suurema kapitali ametisse panemist nõuawad, kui neist tulu peab olema, nagu näituseks: piimatalituS, wilja, willa ja linade ümbertöötamine  jne. Meie juures suuri kapitalist  ei ole, keS niisuguseid ülesandeid oma kätte wõikfiwad wõtta. See on põld, kus ühistegewus õitseda wõib, kui kindel laenukorralduS  maal aset on leidnud. (Järgned) Kodumaalt. skuresaareft. Esmaspäewal, 30 julil Keiserliku Kõrguse Troonipärija Aleksei Ni! ola j e w itschi sündimise päewal, oli meie linn lipuehtes, päewal mängis muusika mõisnikkudekoja palkoni pääl ja õhtul põlefiwad ilutuled. Kirikutes peeti tänupalwet. Harilik nähtus on KuresaareS, et fiin awalikkudes kohtades istepingid ära rikutakse. Küll lõigatakse nendesse kõiksugu tähti, küll rikutakse muul wiisil, pingid kistakse maa seest wälja, lõhutakse ära jnd. Streigimurdja. 8 J. Tschesteri jutustus. Eestistanud J. Mõne minuti pärast tuli Red kütiruumi,  kust ta Lengani juba ükfi eest leidis. Pääga Lenganile märku andes, tegi ta ahjuuksed lahti. Mustust, nagu mõnes pühkme kastis; ma arwasin juba, et see nii wiifi saab olema ja sellepärast wõtfin ka midagi ligi. Suitsurõörid tarwis kõige päält häSti läbi puhastada ; teen nendele warfi tubli sauna. Ta tõmbas taskust kinnise plekkarbikese nähtawale, wiskas selle tulesse, pani fiiS ahju tõmbeuksed kinni ja hüppas ise eemale. Mine eemale, hoiatas ta Lengani. Kuuldus tume pauk ja ahju uksed lõiwad  pärani lahti, kust suur sinine tulekeel wälja tungis. Läbi suitsu torude ja korsna tormas hirmsa jõuuga määratu hulk gaasifid wälja. Korsnast tõi tume suitsu tomp wälja ja tahma helbed langefiwad paksu pilwena liugledes maa pääle. Aga kaugel, wabriku müüri taga, oli SwanS just seda ootamas. Noh, see ehk aitab. Nüüd Lengan, ole hää mees ja astu minu astmele; kuni miimase wileni on «eel mõni minut aega, ma lühen ja heida» uähe puhkama, Äst lest pagana sõidust walutawad minul loik liikmed. Hää küll, ütleS Lengan ja Kolman läks wälja. Lengan hakkas kütmise ruumi korrale seadma.  Kui ta tööga malmis oli, keeras ta ukse hoolsasti lukku ja pistis wõtme tasku. Sel õhtul sammus Fremont pisut rahulisama  südamega koju poole: nüüd oliwad Lengan ja Kolman wabrikusse tagasi tulnud  ja neile saamad ka wiStisti teised järgnema. Streigi jõud on murtud. Juurde tulemate  tööliste abil saab wöimalik olema tähtajaks tellitud tööd malmis teha. Aga just selsamal ööl oli raudtee ühendus  wabriku ja pääliini wohel purustatud. VIII. Hommikul tuli Red Lengani juurde wõtme järele. Läheksime minu juurde alla mähe juttu ajama. Seni mõid sa masina küll abilise hoolde usaldada. Ma tahtsin sinule ütelda, et meil poisid sinu püüle hirmus wihased on ja sa peaksid hästi ettewaatlik olema. Lengan astus alla ahjukütmise ruumi, kuna Red aurukatelt kütma hakkas. Manomeetri  näitaja tõusis filmanähtawalt. Äkitselt  aga tõmbas Red ennast kõigest kehast kokku, mõlemate kätega kõhust kinni hoides. Ma ei saa aru, mis minuga sünnib  .. . hirmsad krambid. Selga küürutades läks Red pikkamisi ahjukütmise ruumist wälja. Wähe aja pärast läks ka Lengan Ülesse, saatis Wilkfi alla ahju kütma ja seadis ise masina käima.  Siis asus ta oma harilise töö juurde, wahete wahel manomeetri püäle waadateS. Auru maotus näis korras olema, aga siisgi  mõis ta teraw kõrw tähele panna, et masina käik täiesti ühesugune polnud. Ta jooksis ligemale ja hakkaS tcrawasti tsilindri liikumisi kuulatama. Sääl oli imelist kahisemist ja plaksatust kuulda. Tsilindri augu ümber kerkifiwad mõned rakud nähtawale ja warre enese Ml mõis imelisi jooni märgata. Korraga ilmuS kaitseklapi kohale niisama sugune rakukene. Lengan kargas uuesti manomeetri juurde, keeras kraani lahti, millest auruga üheS walged mahu piisad wälja purskastwad. Wõtku põrgut! Meid on sisse seebitatud. Ta pani masina seisma, jooksis kõnetoru juurde ja hüüdis: Wilks, jäta kütmine seisma ja pane pumbad tööle. Ära miimita  Ühtegi minuti. Meid on fisseseebitatud. Kontorist helistati kella. Mis on juhtunud? kuuldus Uellsi hääl. Mikspärast on masin seisma pandud? Meid on fisseseebitatud.