Sakala w 82 Äikjanäis. 3. Nowemörik. 1905. llmub kaks korda nadalis, eSmaSpaew ja ueljapaew 28- as aastakäik. Politika, kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hind. aaStaS poStiga S rbl. Sv kop. postita 8 rbl. 8V kop. kuv pääle » » » «- , Wäljamaale aaStaS „ k „ pooleS aaStaS Z . Sv Ükfik nummer maksab kop. KeS 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata ehk 7 protsenti Kuulutuste petitria ruum maksab S kop lehe eeSotsas 1S kop. Toimetuse adress: „Sa?alü" toimetusele, Wiljandis. Wenekeeles: k?. pvAasqiia rassrti Eesõigused maha! Üks kõige põnewamatest küsimustest, mis enam põrmugi edasilükkamist ei kannata, on rüütlite põliste eesõiguste häwitamine. Wabat rahwast ei tohi enam orjaaja abinõuudega valitseda.  Terwe riikline kord muutuv, siis Piav ju ometi ka Baltimaa walitsusline kord muutunema.  Mitte kübetki ei tohi sellest üle jääda. Ilma ajawiitmata tulev sellepärast meie maa walitsuses põhjalikka ja kõige tähtsamaid muudatusi  lävi wiia. Senini pidi rahwas rüütlitega eluteel võidu jooksma, rahwal Päratu koorem turjal,  rüütlitel Peaaegu mitte midagi. Rüütlid olid kõiksuguste imelikude eesõigustega üle külvatud,  rahwal oli ainult kaks eesõigust: orjata ja maksta! Kõik see piav nüüd kaduma: õigused,  kui ka kohused olgu kõikidel ühesugused! Sellepärast: eesögused maha! Praegune maapäev tulev ärakaotada ja selle asemele täieline  kohalik omavalitsus sisse seada, kust kõikide  rahva klasside saadikud, keda üleüldise ja salaja hääletamise lävi valitud, osa wõtaksiwad.  Niisama tulev põlluline küsimus täiesti ja põhjalikult uuendada, talupoegade ja mõisnikude  õiguste vahe maa asjus ära kaotada. Seda ei tohi tulevikus enam olla, et mõisnikul  oma maa pääl mingisugune õigus on, mida talupojal mitte ei ole, sellest senisest narrusest  veel rääkimata, et mõisnikul talupoja maa pääl, mida talupoeg oma werewaewaga kogutüd  kopikate avil omandanud, mingisugust õigust tohiks olla! Üleüldised maksud tulevad sissetulekute  ja maa suuruste järele mõisade ja talude  pääle ära jaotada; möisnikudel tulev õigus  ärakaotada, piiramatade renditingimistega talurahvast välja kurnata ja oma Põhjata tasku kasuks ja oma tujude järele rahva loomulist edenemist kinni hoida; mõisa moonakate seisukord  tuleb põhjalikult parandada ja kõik senised seadused, mis talupoegade kohta käiwad, uuendada. Meie wöime juba ette ütelda, mis Saksa mõisnikud ja ülepää eesõiguste osaline rahwa klass seesuguste ettepanekute kohta arwab. Kuid meil on see ükskõik, mis ta arwab, ometi juhime  tähelepanemist selle pääle, et meie siin mitte sakslastele, kui ühe rahwaklassile, wüitlust  ei kuuluta, waid senise walitsuse wiisile. Ka soowiksime meie, rk nüüd kõik wägiwalla teod lõpeksiwad -- ühelt Poolt rõhumiseks; teiselt poolt kättemaksmiseks. Meie tahme ainult  wabad kodanikud wabal maal olla. Ometi ei usu meie, et Baltimaa rüütliseisus niisama sugust suuremeelsust awaldaks, kui Prantsuse rüütliseisus 1789 aasta mässu ajal, kus 5. augusti ööl rüütikogu asemikud iseendid kõigist õigustest lahti ütlesiwad ja omad sellekohased dokumendid tulde pildusiwad. Aga meie soowiksime  ometi, et nad asja praktikalikult järele mõtleksiwad, sest et nad, olgu nad nii põikpäälised  kui tahte, ometi tõeks tunnistama piawad, et nüüd enam need keskaja jätissed edasi kesta ei wöi, waid wabaduse woolust ära uhutud saawad. Sõja ajalugu. RW» aaSta. 23. jaanuar. Jaapani saadi? PeterburgiS annab oma walitsuse kasu pääle krahw LambSdorssile  teada, et diplomatialik läbikäik Wenemaa ja Jaapani wahel lõpetatud on 26. jaanuar (õhtul). Jaapani laewaStik. admiral Uriu juhatusel ja weolaewade saadetusel, tuleb Tshemulpo alla. Wene suurtüki paat „Koreejets"  püüab sadamast wälja sõita ja wastab tema pääle lastud miini pääle suurtüki paukudega.  26. jaanuar (süda ööl.) Jaapani laewaStik  avmiral Togo juhatusel tormab Port Arturi pääle. Miinidega kallale kippumise läbi saamad soomuslaevad „Tsesarewitsh" ja „Retwisan" ja ristleja „Pallada" wigaStatud. 27. jaanuar. Esimene Part Arturi pombardeerimine.  Merelahing Tsemulpo all Uriu laewaStiku  ja Wene laevade „Warjäg'i" ja „KoreejetS'i"  wahel. „Warjag" ja „KoreejetS" saamad sadamas põhja lastud; Wene meremehed wöetakse erapooletumate laewade pääle. 28. jaan. Wormilik sõjakuul. Jaapani poolt. 29. jaan Wene miini weolaew Jenissei jook- seb Talienwani -U oma miini otsa ja lähab hukka. 30. jaanuar. Hiina kuulutud oma erapooletust  wälja. Wene saadik KoreaS, hra Pavlov, sõidab jaapanlaste ettepaneku pääle Söulist ära. I. weebruar. Jaapani miinipaadid jooksevad,  lumetuisu ajal. Port Arturi pääle tormi. Ristleja „Bojarin" saab miini läbi wigaStatud. Z. weebruar. Admiral Aleksejev sõidab Port-Arturift Harbinisse. Jaapani ristleja „Kassuga" ja „Nisfin" tulevad Jokofukasse. 4 veebr. Admiral Makarow nimetatakse Waikse okeani laevastiku juhatajaks. Tokiss kuulutatakse  100 miljonil, sisemine riigi laen wälja. 7 weebruar. Kasakad lähawad Jalu jõest üle. Wenemaa annab ametlikult diplomatialiste läbirääkimiste käiku Jaapaniga teada. 8. veebr. Kindral A. N Kuropatkin nimetatakse  Wene vägede pääjuhatajaks Mandshurias. 9. veebruar. Wene valitsus saadab väljamaa  riikidele ringkirjalise teadaande. 10. weebruar. Soulis kirjutatakse leping Jaapani ja Korea vahel alla. 11. veebr. Koidu eel püüavad jaapanlased Port-Arturi sadama suud süütelaewade abil kinni matta. 12. veebr. Merelahing Port-Arturi all. 15. weebruar. Kasakate kokkupõrkamine jaapanlastega Pöngjangi juures. Koreas. 16 weebruar. Jaapanlased võtavad Haijontai  ühe saare Ellioti saarestikus oma alla. 18. veebr. Jaapani vastuste wäljakuulutus Wene walitsuse teadaandmiste pääle 5. ja 6. veebr. 22. weebruar. Admiral Kamimura pombardeerib  Wladiwostokki. 25. weebruar. Jaapani walitsuse vastuse väljakuulutamine Wene walitsuse ringkirja pääle väljamaa riikidele 9. veebruarist. 25—26. veebr. Jaapani miinipaadid jooksevad  Port-Arturi pääle tormi. Wene miinipaat saab hukka. 28. weebruar. Kindral Kuropatkin sõidab Port-Arturist wälja. B—98 —9 märts. Port-Arturi pombardeerimine.  Wene laevastik asub oma seisukohtade pääle välimises sadamas. 10 Wenelaste kokkupõrkamine jaapanlastega  Paktshöngi juures, Koreas. 14. märts. Teine katse Port-Arturi sadama suud kinni panna. Neli Jaapani aurulaewa lastakse  põhja. Kindral Kuropatkin jõuab Harbim. 24. märts. Jaapanlased wötawod Jidfhu oma alla. Wenelased taganevad Jalu jõe taha. Wäga juurt willakraafimise, kedramise ja wanutamise wabrikutele pakub minu tuttaw ülihääde pruugitud ja uute teras' kraaside ja muude tarbeasjade ladu; müün wäga odawate hindadega, milledega ainult mina, kui esimene müügikoht müüa wõin. Mul ou hulk tänukirju .minu alaliste ostjate poolt. Praegu on mul ladus ülihäad pruugitud kraafimise ja kedramise masinad terwete sortimentide  kaupa ja üksikud kraafimise masinad. «0Z468 Otsitakse jällemttüaid!! 11. loZgb, 66.