Nimetatud liinil sõitis üks artellimccs, kellel 30,000 rbl. raha kaasas oli raudteeametnikude  palgamaksmise jaoks. Ühel wahejaamal astus fee rahamees omast wagunist  wälja ja istus wedurijuhi juurde. Sest saadik oli ta kadunud kui tina tuhka. Kui tema tagaotsimisel wiimakS weduri küiteruumis olewaid süsa labi sougiti, leiti nende seast inimese jalakand. Arwatakse, et wedurijuht ja kütia selle artellimehe on ära tapnud, temalt raha ära rööwinud  ja surnukeha siis katla all tuhaks põletanud Wäljamaalt. Inglismaalt. Wäga õnnetult lõppes rahusõprade koosolekßirminghaims, kus pääkõneleja,  Ziri rahwasaadik Lloyd George, buuride  eest mehiselt wälja aStus. Koosoleku ajal tungis määratu rahwahulk, arwata 30,000 inimest, tormijooksul maja sisse, lõhkus uksed  ja aknad ära, purustas kõik asjad saalis  ja pildus koosolejaid kiividega. Palju inimesi saiwad haawu. 100 politseimeest päästsiwad George käratsejate käest ja tegiwad  oma lühikeste, raskete nuutidega lahingule  lõpu. Käratsejad saatsiwad Chamberlainile  telegrammi, et nad temaga igapidi nöuus olla. Londonist. Buuride saadik Fijcher on siia tulnud; arwatakse, et tema kui Lõuna-Ahwrika wabariikide saadik Inglise walitsusega rahu pärast läbirääkimisi tahab alata. - Londonis, 10. jan. (28. dels.). Rahaminister seletas pikemas kõnes, et meelgi maksude tõlgendamist waza olewat. Saksamaalt, üks Berlini üliõpilaste selts pandi ülikooli rektori poolt sellepärast kinni, et selts rektori keelust hoolimata kõne-õhtuid toime pani, kus ka naesterahwastel  kõne õigus oli. Miljonäride armu Preisimaal seab ajaleht „Hann. Cour." kokku. Kõige rohkem  miljonärisid on järgmistes linnades: Berlinis 1306, Frankfurtis Maini kaldal 447, Kölnis 217, Charlottenburis 191, Düsseldorfis 151, Wiesbadenis 143, Breslawis  101, Hannoveris 95, Aachenis 92, Magdeburis 89, Elberfeldis 80, Halles 50. Teistes linnades on miljonärisid alla 50. Lõuna-Ahwrika sõjast. „Daily News" teatab: VolksrustiZ (Transwaalis, Natali piiril) peetud buuride koosolek tegi otsuseks, sõda agarasti edasi pidada ja ning Kapimaa poole edasi tungida. Dewet ja Botha tahawad  ühisel nõuul Drakcni mägede üle Natalisse tungida. Volksrusti läheda! luguwad  suured buuride salgad. Peaaegu igapäew juhtub nende ja Inglise wäeosade wahel wöitlust. Buuridel on rohkesti hobusid,  sõja ning toidumoona. Teiselt poolt teatatakse, buuride ülemad tahta üleüldisel  koosolekul allaandmise tinguniste pärast nõuu pidada. Pariisi leht „Rappel" teatab, Botha pidada oma leeris wiit Inglise ohwitseri kinni ja läkitanud Kitchenerile teate, et ta ohwitserid maha käsib lasta, kui Inglise sõjakohus Kruitzingeri surma nuhtlusele mõistab. Inglise lehed nõuawad tungiwalt, et Kruitzinger sõjakohtu alla antaks, ka siis, kui teda mitte mässajaks ei taheta tunnistada. Londoni sõjawäelik ajaleht „Broad Arrow" arwab, et Kruitzinger niisama maha lastakse, nagu Lotter, ja seda olla ta neegrite maha laskmise,  mässu tõstmise pärast Kapimaal ja selle eest ärateeninud, et ta ennast kui Oranje riigi asemik mõne Kapimaa maakonna  p remeheks wälja kuulutanud. Et sellel sõjawäclehel, kes buuride ülema surma nõuab, Inglismaal mõjuw heal on, siis peab kartma, et Kruitzingeri käsi inglaSte juures halwaste saab käima. - Uuemad sõnumed iuulutawad, et mangi leerides miimasel ajal nii palju inimesi  ära sureb, et, kui mangide eest rohkem hoolt kandma ei hakata, siis kõik buride naised ja lapsed, kes leerides on, tulemaks junikuuks on ära surnud. Haagis räägitakse, et Inglismaa ühe saadiku Krügeri juurde on läkitanud ja Krüger ka saadiku on jutule wõtnud. Wõitlusest, milles Demet inglasi jõululaupäcwa õhtul lõi, teatatakse ligemalt: Major Williams oli Tweesonteini juures õige järsu müe lõuna pool külles leeri üles löönud. Burid ronisiwad salaja mööda mäge ülesse za tuugisimad kell 2 aial inglaste peale. Leeris magawad inglased ei jõudnud meel oma telkidest wälja tulla, kui buurid juba leeris olimad ja iga mehe, kes telgist pea wälja pistis, maha lastsiWad. Umbes pool osa Inglise mäejagu langes ehk sai haawutud, kuni teinepool mangi langes. Kuldas kuuida on, tahtnud Dewet Tweesonteini juures inglaste käest suurt hulka toitu ja laskmise moona ära wötta, mis inglastel kaasas olnud, ja fee on tal korda läinud. Lord Kitchsner saadab ligemal ajal kakskümmend battarcit suurtükka lõuna- Ahwrikast tagasi Inglismaale, sest et sõjaplatsil  nüüd suurtükka tüliraw ja kajata on kaasa wedada- - Hollandimaal elawate buuride poolametlik  leht „Nederland" tunnistab kõik ajalehtede läbi laiali laotatud rahu-kuulujutud  maleks ja tõendab, et buurid ainult siis rahu teha soowiwad, kui nende iseseiswuS  puutumata ja Kapi-Hollandlaste mäss karistamata jäetakse. Inglise söjaministeriumi ametliku aruande zärele, mis 17. (30.) nowembrini ulatad, on Inglile sõjawägi Löuna-Afrikas surma, haiguste ja wigaStamise läbi ülepää 104,250 meest kaotanud; umbes 25,000 ohwitstri ja soldatit on buuride käes mängis  olnud ja jälle lahti lastud. Üks Inglise  ohmitser rehkendas ametlikkude teadete abil wälja, et Jnglese walitsus oktobrikuu lõpuni 300,000 hobust, pääle selle lugemata  hulga muid rveoloomi Lõuna-AsrikaZse saatnud; hobuste ostmine ja ärasaatmine üksi tegi 120 miljoni rubla kulu. Lord Kitchener nõudis Kanadawalitsuselt tungiwalt,  et temale wöimalikult ruttu ratsajalawägs  ja „metsajooksjaid" saadetaks. Krügeri nõudmisel pani Transmaali abipresident Schalk Bürger kõigile buuri kindralidele küsimise ette, missuguste tingimistcga  nemad rahu teha soowiksiwad; kõik wastasiivad ühel meelel: kaS täieline ljeseiswus wöi sõda kuni miimseni meheni. Selle wastu on ka üks Inglise minister jälle kord awalikus kõnes seletanud, buuride edespidisest iseseiswusest ei wõida juttugi olla. Huwitaw on praegusel ajal, mil buuride ja nende lugemata sõprade lootused  jälle tõusewud, president Steijni kirja lugeda, mis Inglise tsensurist õnnelikult mööda pääsnult neil päiwil Europasse jõudis. See kaljukindel mees tunnistab buuride seisukorda sõjas ikka meel wäga hääks. Tõsi olla küll, et aasta eest -vabariikide  laagrites meeled wäga rõhutud olnud, nüüd aga -valitseda üleüldine tund- mus, et sõda kunagi Inglaste wõiduga ei pidada lõpma. Steijn ise ja kõik wäeülemad  ei mõteldagi selle pääle, et kullarikast Witwateri kõrgustikku HJohannesburi ümbruskonda)  wõi muid kullawäljastd ära anda, weel wähem oma täit iseseiswust ohwerdada.  Vabariiklased olla ka selle pääle ette walmistatud, et sõda küll silmapilguks lõppeda, tõepoolest oga weel mitmest põlwest  läbi kesta wõida, sest TranSwaalis leiduda kulda iga uulitsakiwi alt ja inglased  ei saada poolikuga leppima, waid kullamaa  wiimast lapikest oma kätte püüdma. President Steijn soowib sõda lõpule wiia, aga mitte, nagu aasta eest arwati, kibedale, waid õnnelikule lõpule. Europas elawate  buuride ringkondades awaldatakss arwamist,  et inglased kuulsa buuride ülema Krutzingeri asemel wahcst mõne teise selle nimelise buuri mangi olla wõtnud. Kuidas üks buride poolt tulnud sõnum teatab, on Dewet Tweesonteini juures inglaste käest kolm suurtükki, 67 laskmisemoona wankrit, 2000 püssi ja 150 waguni läit toitu ära wõtnud. Sõja hakatusest saadik on Põhja- Amerikaft NewOrleans'i sadama kaudu 76,000 hobust ja niisama palju hobueeslid Lõuna-Ahwrikasse weetud. Hiinamaalt. Hiina keiser ja lesk-keiserinna  lähewad wiimaks ometi Pekingi tagasi.  Kuidas teatatakse, on hulk sõjawäge juba Pekingi ette saadetud ja õuekond läheb januarikuu esimestel päewadel pealinna  Wenemaa saadik Lessar Hiinas andis  saatkondadele teada, et tema arwamise järele Mandshuria küsimus Ivarsti lõpetatud  saab. Saadiku teguwiis annab märku, et Wenemaale see täiesti ükspuhaS on, kas leping Mandshuria kohta Hiina poolt wastu wõetakse ehk tagasi lükatakse. Hiina kõrgemate ametnikkude keskel räägitakse, et Wenemaa lepingu kinnitamise wiimaseks tähtajaks uue aaSta (oma kalendri järele) määranud; kui leping seks ajaks kinnitatud  pole, siis lõpetawat Wenemaa kõik läbirääkimised Mandshuria kohta ja jätwat oma wäe ka edespidiseks ajaks Mandshuriasse.  Pekingist. Missionände ütlemise järele  olla Shanfi maakonnas I'/2 miljoni inimest nälga surnud. 18. (31.) dets. Siinsete Hiina ajalehtede teadete järele olla Niangfus  (Käntsu maakonnas) üks Prantsuse missionär ja palju kristlasteks saanud Hiinlasi  ära tapetud. Indias suri 20. okt. kuni 16. now. 33,728 inimest katku ära. Egiptusest ei ole 15. now. saadik teateid katkuhaigete üle tulnud. Amerikast. Ühisriigid ajawad oma ammugi wõetud nõuu, Europa riikisid uuest maailmajaost wälja tõrjuda, wisalt taga. HiZpanlased wisati wägiwallaga wälja, nüüd on Daanimaa päralt olew Antilli saarte osa 22V- miljoni frangi eest ära ostetud. Kes teab, kui kaua ameriklased weel inglasi oma lähemas naabruses, Ka> nadas, salliwad, kuna nad neid ka juba tulewasest Kesk-Amerika merekanalist eemale peletanud on. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, <». zanuaril. Eestikeeie jumalateenistust kellu peab Pekkid kirikuuste eeS on misfioni töö heaks wälja 52 Saarlane. ISO2 Wastutaja toimetaja HartWig SM, o