Mänguga, <4 perekonna-õhtut laulu ja ringmängu» dcga, ühe tontsu-õhtu, ühe perekonna-õhtu kõne ja uMrwõistlusega ja jõulupuu woeStetaSte tarwis laSje-nSilemängu, kõne ja mitmesuguste lõbustustega.  SellS on fitse seadnud oma laulukoori Hr. Linnamägi juhatusel, oma muusikakoola Hr, Arul li juhatusel, näitemängu armastajate Ühisuse esimehe juhatusel, mõttewSitluse-õhtuv hr. wax. Allika juhatusel, naesterohwaste ühisuse, keS maestelaSte jõulupuu tarwis asju MSlnsiStab ja tulewal suuwel peetama basaari tarwis meelgi walmiStama saab. Siis on seltsil rahwa raamatukogu. Rahwa theemajasse käiwad 7 EcSti, 1 Wene ja 1 Saksakeelne ajaleht ilma- Maksuta lugemiseks. Minewal aastal on selts pidanud 2 üleüldist ja 11 eestseisuse koosolekut. Seltsil on 4S liiget ja raha ümberkäik oli minewal aastal üle Svv rubla olnud. Sellest on siis küllalt selge, et selts „mitte ainult paberi Ml ei ole." Niisama põhjuseta on ka kirjasaatja ütelus, et seltsi theemajas „asi mitte thees et olla." Seltsi theemaja» walitseb, nagu see kõigil teada, puhas ja hää kord ja sääi el ole midagi ette tulnud, mls mitte „theeS" ei ole. Meie arwateS ei ole tähendatud kiri küll mitte eksiteadete põhjttsel walmistatud, sest seltsi tcgewus ei oleks mitte wõinud kirjasaatjale teadmata olla, maid see kiri on wist küll pahatahtlisest südamest nende meeste poolt sepitsetud, kellele Karskuse Seltsi tegewui ja edu pinnaks silmas on ja kes selle sõnumiga wist seda kätte püüda on tahtnud, St feltS sellest abirahast, mis ta Karskuse kuratoriumist  saab, ilma peaks sääma. Meie ei hakka siin küll niisuguse tegewuse üle kohut mõistma, maid anname kohtumõistmise sarnase tegewuse üle rahwa enese hooleks. Kuresaare Karskuse SeltS on nõuks wõtnud webruari kuus suurt tähtsat Schilleri kellalaulu hr. Linnamägi juhatusel ette kanda ühes elawate piltidega. Kaarmalt. Koer haugub, kuni külaline tuleb. —' Saab aü ha, kaS see üteluS ka »«<i« kihelkonna kooli kohta maksab. Juba vtmeS lehrS ja mitu korda on meie kihelhonna  koolist jutt olnud. Igal pool sei- Lsttb, et ta liig wiletsaS seisukorras on, ajast maha jäänud ja parandamist nõuab. Kui miniSteriumi koolimajast kooli tuled, asub seda nüheS õige roSke ja rõhuw tundmms  rinda. Mõtled, ei tea mis süüdi need lapsed ja kooliõpetaja on teinud, et nad niisuguses olekus miniSteriumi kooliga wõrreldeS peawad elama, õppima  ja õpetama?! Ei ole sugugi koolitoa nägu, waid mangi kambri sarnane, kus Ühtlast saab elatud, pestud ja magatud, ainult trellid puuduwad meel akentel- Parandamine meie kihelkonna koolis ei oleks sugugi raske. Siin on ainult ettewõtmata  olek süüdi; koolidest ei hoolita stm muidu, kui ainult sunduse waral. Lqpfigi peab meel koolis käima «sundima". Meie kihelkonna koolil on kaSsaS 180 rbl-, sinna juurde tuleb wccl 20 rbl. 72 kop. minema aastasest kooliõpetaja palgast selle ,pja eest kus kooli ei olnud. See oleks üle 200 rubla puhtas rahas. Päüle selle au. kihelkonna kool kimimurdude keskel. nii et materjali juurdewedu kogudusel õige kerge asi oleks. Tulewal aastal saamad uued aknad ja uuS ahi tehtud, siis oleks taaog, et terme uuendus saaks küsite wõe- — Komadelpeakfiwad waldade saadikud  selle asja konwendile ettepaaema ja läbirüäkima. On tsrwis käed külge pista, sest. paremat aega pole ju millalgi oodata ja. ainult rääkimine paraadest ei too I Asja «Sib fiin mitmed moodi korraldada. Wana klass wõikü magamise toaks jääda ja uus, suurem ja kõrgim klassituba juurde ehitada. 'Khk -aga ttaSsi tuba endiseks jääks, fiis saab nende laste tarwiS, kes sellesse klassi praegusest kooliõpetaja toakesest ja laste stchmrsist ilusa magamise toa; ainult ioahe sein tuleks ära lammutada. ainult köök ja kooliõpetaja toad juurde ehitsda. Muidugi tuleb selle tarwis asjatundja walida, kes plaani teeb ja kooli olu tunneb. Kui mitte parandust ette ei wõeta, fiiS jääb kool iseenesest seisma.  Praegu on kihelkonna kool siinsest miniSteriumi loolist taga, aga kui siia lahked ruumid ja kõik õpeabiuõud saamad muretsetud, siis wõib siin rohkem tööd teha, kui ministeriumis koolis, sest et kihelkonna  kooli wanemad lapsed aStuwad. Praegustes kitsastes ja mustades ruumides on wõimatu hääd puhtust hoida, siin ei edene õppimine ega õpetamine, maid kõige püäl lasub üks rõhuw tundmus. Karjast. Siia ajani tüitfiwad fiin kiriku rotmeistrid ka konwendi saadikute kohusid. Minewal 1904 aastal waliti kohase kiriku eestseisja herra nõudmise pääle Karja kihelkonna tarwis Pärsama, Leisi, Kogula ja Maasi waldade poolt konwendi saadikud. Kihelkonna kool oli meil wiimasel ajal üSna lonkamas. Oli ainult 6—7 õpilast. Nüüd on afi paranemas. Kooli tarwis Üüriti paremad, puhtamad ja suuremad  ruumid. Nüüd on koolis juba Z 7 last. Lootuse järele saame edaspidi kihelkonna  kooli tarwis ka oma maja. Muhust. Muhu-Suurewalla wolikogu on otsuseks teinud kohalises vallamajas raamatukogu ja lugemisetuba awada ja määras seks otstarbeks wolla summadest 65 rubla. Luba ülemalt poolt on juba käes. Raamatukogu juhatajaks on vallakirjutaja  J. Hammcr ja järelewaatajaks miniSteriumi kooli õp. MaSsu nimetatud. Soowida oleks, et ka Saaremaa waldade wolikogud sarnaste tänuwäärt ettewõtete pääle mõtlema hakkakstwad. li—n. Tallinnast. Töö seismajäämine Tallinnas.  .Postimehele" poolt telegrahwiteel sõnum, et Tallinnas kõik wabrikud, trükikojad ja töökojad seisavad, ajalehed ei ilmu ja poed on kinni. RahwaS  on ärewil. Söjawäe-patrnllid liiguwad  uulitsatel. Korda ei ole rikutud. Töötõrkumine Tallinnas on üleüldine. Riiast. Töötõrkumine RiiaS. „Postiwehele"  telegrahweeritakfe Riiast, et ka sääl tõrkumised paljudes wabrikuteS on alanud. Peterburist. Ministrite komitee pidas 4. jaan. „Russi" teatel Kõigekõrgema käsukirja  2- punkti üle nõuu, milles semstwoza  linna omawalitsusele suuremat iseseiswust  anda kästakse. Juhiti tähelepanemist praeguse puuduliku korra pääle, sest praegu olla omawalitsuse asutustel mõnikord wöimata  oma arwamist mööda oma koguwd rahasid tarwitada. Soowiti omawalitsusele wõimalikult suurt iseseiswust anda ja uut seaduseprojekti enne riiginõuukogu kätte andmist semstwo ja linna omawalitsuse asemikkude kätte läbi waadata anda. Ministrid  Swatopolk Mirski ja  oliwad  selle poolt, et semstwo- ja linnawalitsuse  asemikkude kongress kokku kutsutaks, teiselt poolt taheti uut projekti üksikutele semstwodele ja linnadele nõuu pidamiseks kätte saata. Enamus oli esimese ettepaneku poole. 7. jaan. Wee õnnistusel juhtunud õnnetust uurima nimetati kommisfion kaardi suurtükimäe ülema kindralleitnant Hitrowo juhatusel. Kommisfion töötab terme suursuurtükimäe  inspektori Suurwürst Sergei Mihailowitshi enese ülewaatuse all. Juba k. jaanuaril wõttiS kommisfion uurimise käfile ja kuulas patarei mehed üle, kelle hooleks termituse paugud antud oliwad. Kommisfioni istumisest wõtfiwad osa politsei  dspardemangu direktor Lopuhin ja Peterburi kohtupalati prokuröri abiline PruSsewitsh. Uurimise ja tema järelduse üle antakse täiendawad sõnumid teada. Kohe püüle tööliste tõrkuma hakkgmist Putilowi ja NewSki wabrikuteS hatkastwad ka trükitöölised suuremates Peterburi gjalehtede  trükikodades tõrkuma, kus töö seisma  pidi jäetama. Trükitöölised on rakulised  ja halkamad ainult wabrikutöõliSte mõjul tõrkuma. Putilowi wabriku töölised jätfiwad 3. januaril töö seisma, sest et nende nõudmised  : töömcister Tetjawkin, keS ülekohtuselt  4 wabrikutõöiist lahti lasknud olla, lastagu nüüd ise lahti ja nimetatud töölised  wõetagu tagasi ametisse, mitte täitmist  ci leidnud. 4. jan. ilmus üks jagu töölist wabriku juurde, aga suurem HM töölist ei lasknud neid tööle hakata. Õhtul enne seda oli wabrikudirektor Smirnow kuulutuse üleSse pannud, et nelja töölise lahtilaskmine mitte õige ei olla ja et töölistel  Tetjawkini lahtilaskmist mitte õigus nõuda ei olla, aga see kuulutus ci muutnud  mitte tõrkujate otsust. 4. januaril ilmus wabriku kontorisse kõigi töõjaoSkondade  poolt saatkond. Saatkonna juhataja oli „wabrikutööliSte seltsi" asutaja ja eesistuja, Peterburi tapiwangihoone preester  Gcorgi Gapon. Läbirääkimistest wõlsiwad  wabriku poolt osa ainult direktor Smirnow, kaebtuse jaoskonna ülem Johannson  ja 2 wanemat wabriku ametnikku. EeSkojaS oli politseimehi näha. Preester Gapon luges muude hulgas järgmised tööliste  poolt ette pandud nõudmised ette: 1) Tetjawkin laStagu lahti ja töölised Sergunin ja Sübotni wõetagit tqgast ametisse.  2) Tööaeg kestku 8 tundi. 3) Tehtud tütitõö wäärtust hindamas olgu pääle meisti weel ka tööliste asemikud. 4) Keskmine muStaWlise.palk olgu Vähemalt  1 rbl. päewaS. Ületundide töö kaotatogu ära wõi km teda tungiwal korral  waja on, siis arwatagu üks tund kahe tunni ette. 5) NaiStööliSte tööpaik olgu wähemalt 70 kop. päewaS. Kõik kokku awaldati 12 nõudmist. Läbirääkimised peeti wäga ärritatud toonis. Dirõktör Smirnow seletas, et 8-tünnilkne tööpäev ja uuS hindamiseviis teeks wabriku pankrotti.  Ainult mitmusel ajab- kui hulk tellimist sõja-, meöe- stntechMÄsteriumite poolt sõja otstarbeks saadud, alla wabrik 7°/ o diwidendet aktsiate päält müks mid, enne seda ainult 4—s°/°. Direktor, lubas aegamööda nõütud uueüdustd isegi'nMkSma panna. Saätkoüd waSkcK, 'st.M etch WÄ>- riku walitsuse poole pöörab ja direktori lahtilaskmist nõuda tahab; ta ei pidada direktorit nüüd Mitte enant -Wabrikuwalitsuse  asemikuks. 4 jan. kuulutati tõrkumine  ka Wens-Pvmlffuse laeüvmastnate wabcikuS wäkja. S. jam. aigaS tÄitmnine NewSki laewatehaseS ja mafinawabckkus (6300 töölist). Nõudmised on needsamad, mis Putilowi wabrikuS. Ühtlast algaS tõrkumine NewSki pnuwiüa-, NewSki niidija  JekaterineohgstMuttillmiMüKtS. Läbirääkimistel  tööliStega ei ole järellstlst olnud. 11. jaan. 10. jaanuari sõõmul ei tulnud Peterburis kökknstõrkamifi korrawst sünnitama rahwcthükga ja' söjomsägÄe MHel Me ja söjaMevsnddl et siiStu tarwitsfele Mttch stst st rah«bMlk sõjamäe ilmumisel laiali jdWSI Päewal wõeti katse ette GoStinõi Dworile  kallale tungida, mida aga õigel ajal ära saadi hoida. Õhtupoole Wwtld -elebvä « PmMde töölised tõrkujatega khaydust, mille > tagajärjel  üksikud falkionnäd pimsd«st'tarwttõdes M Ä. Saarlase, li>os,