Need kurwad silmad olimad Hilda lapselikus  waimus kaastundmust äratanud. Jae pääl uisusõidul olimad nad üksteist ligemalt tundma õppinud. Waimurtkas noor prohwessor  oli alati üleliiga rõõmus olnud, kui tal õnn vl>, kena algupäralise olewustga üle libeda jäe lennata. Sellest ajast saadik hakkas tüdruk, pool lapse, pool neiu aruline, temast lugu pidama. Äiu kewade soe päike jäele halastamata otsa tegi, siis nagi prohwesjor  Hildat ainult kaks korda nädalas kunstiajaloo  tundis. Sim tuli tal sagedasti igatsus ncm hiilgawateSse sinistesse silmadesse waadataja  oli sunnitud ise enesele tunnistama, et need teda, n-aimurikast ja kõigist külmalt eemale hoidjat peohwcsjori ära nõidunud oliwad, kellele kõik juure linna südamed ja uksed lahti seisiwad. Tal oie alatine ja ainuke soow seda Zvöhiwõõraft, kartlilku ja tagasi hoidwat tütarlast omale wõila, temaga oma löörikluft ja üksikut elu kaunistada.  Wida hurwem ta Hildat nagi, seda palawamaks laks ta armastus. H.lda mõtted lviibisimad sel aja! ainult oma i.eriõpetuse  tundide juureZ. Suure waimuStuscga  wõttis tema õhtuw süda kristlikku usuõpetust wastu ja prohwessor Stubbe ei olnud enne ialgi oma koolilast nii kena ja waimuStatud näinud, kui Palmipuude pühal,  kus Hilda, kes teiste seas kõige suurema kaswtiga oli, altari ette astus oma usku tunnistama- Enne kui pensioni kaswandikud lahti sairvad, oli eestseisjannal igal kcwadel kombeks,  oma koolilaste ja õpetajatega kuskile linnast wSlja sõita. Rohelises metsas leidis  prohwessor paraja silmapilgu Hildale ligineda. Jutustades jöuofiwao nad Mlurnije  kombel üksiku jalgtee pääle. Protzwesssr Mustas nüüd oma elust ja koolis käimisest ja näitas elamus wärwis, kudas ta ennast nüüd siin suuras ilmas üksiku ja maha jäetud tunneb olewat. lühikese sja eest ei tunnud mina maailmas  Midagi kõrgemat kui teadus. Km ma rahwasle mincwtkku järele uurisin, mis meis haridusele põhja rsjasiwad, tui ma siis Midagi Uss leidsin, mis rohkem tähele» panemist Kreeka jä Rooma mhwa paleusliku  kunsti edenemise pääle tõmbas, siis tundsin ma ennast täiesti õnneliku olewat ja ma oiin iseenesega rahul. Aga mõne aja eest nägm ma, et weet midagi kõrgemat on kui teadus. Ta waikis ja waatas Hilda pääle. Ta walukannatlikkudeft silmadest oli üks säde Hilda südamesse tunginud ja järsku arusaamata seda kihama pannud. Ta lapselikus hinges oli uus tundmine ärkanud. Ta armastas seda meest, kes ta körwal seifis. Sel samal silmapilgul tundis  ta enese üle lapselikku wiha wõimust wõtwad. Mis! Mina, kes ma siiamaale ennast nii waba ja õnneliku tundsin ja oma elu waikjcS wancmate mõisas ja sugulaste selesiZ, wacSie ja wiletsate wasta armastujelõõle,  kui Kristuse järelkäija, minema! pühapäcrval ksrgeauulise õpetaja hcrra ja püha altari ees pühandada lubasin nüüd ma peaksin siin sille nõidusliku wäe all kinni olema ja nende walukannataja silmadele  järele andma, kes nüüd mitte enam tõsiseu, waunuslawatl ega kurblikult ei maata, waid armastust nõudwalt. (Järg tuleb.) murdmise eest paisu sulgemad. Teised kunstpuud aga. nagu seinade sa plankide najal kasinamad «võre puud, ehk jälle küljeli kasivamad nöörpuud on juba pea ütelda ilu asjad. Nende ime ja raske ja nende tulu kaunis wähene. Ainukene hääduS vn see, et nendes kõige peenemaid,  õrnamaid ja kallimaid «väljamaade wilja sortist kaswatada wõib. Kui meie nüüd «väikese ringkäigu üle «viljapuu  sugude teeme, siis peame meie nagu iseenesestgi mõista paäasjolikuit õunapuude kaöwatuse pääie rõhku panema. See on õige. ja nende tarwituse piir kõige laialisem. Õuna sisu on kindlain, kui ühegi teisel pmnvilja! ja ta sellepärast siis igaüks iseäranis kindlat rõhku kindla sisuliste tali õunade kaSwatuse paale need on. mis oklodris ja nowcmbri algul «valmimad.  Teise ritta seatagu keskajul, s- o. septembris  «valmimad sügise õunu ja «viimase ritta augustis «valmimaid sume õunu. Igaüks, kes oinale õunapuu aeda asutab, see isiutagu iga rohkem Uimast, lubjäsegast saivi põhjaga maad, oga ta sigineb ka igas teises, «vähegi kõlblikus maas, kui tema eest aga tarwilikul korral hoolt pinna ligi seisab, ei ole õunapuude kaswatuseks mitte kõlblik. Kui meie oma õunapuu aiast täit kasu tahame, siis peame ka kindlasti selle pääle mõtlema, ja omale täiesti hääd ja oma maapinna ja kliima järele kohased sordid walima ja mitte niisuguseid sortiii kaswatusele wõtma, mis meie maas ega kliimas sigineda ci taha wõi ka jälle mitte kõiksugu  puru ränka kokku ajama, nagu seda mõnest aiast leida on. O Õunapuu lähem nobcr on pirnipuu.? El pirnipuu  aga paremat maad ja kliimal taimne ka mitte nü laiali lagunenud ja la pole ka mitte nii suurewüstliseks kaswatuseks soowitaw, kui õunapuu. Tema sortide arw ou ka palju wähem, kui õunapuul. Prantsuse maal kaswatatakse  pirnipuid peaaegu rohkem, kui õunapuid, sest et säälne kliima pirnivels wäga kohane on. Seesuguseid  kallid ja häämaiguiisi pirmsid kui jääl tüwipuuna  wabalt wäljas kaswawad, wõime meie oma kodumaal ainult pottides kaswalada! Hääde pirni sortide poolest oleme meie hoopis waesemad, kui õunadest, aga siisgi on ikka neid ka, mis keskelt läbi lähemad, sellepärast wõib igaüks pirnipuid julgesti istutada, kus maa selleks kõlblik on. Pirnipuu juured käiwad aga sügawait  ja siis tehtagu ka istutamise augud sügawad,  aga kus põhja west wäga ligi seisab, jää! ei maksa teda istutada. Ka pirni sortide walitemast  saab sääi wäga harwa Hääd wiljm Ta armastab niiskemat maad, kui õunapuu ja liig kuiwuS on talle kahjulik. Kus aga maapindas paras niiskus olemas on, saal wõib teda, kui tulusat wiljapuud, julgesti istutada, sest tema wili maksab hääd hinda ja kõlbab wäga hästi sisse teha. Meie rahwa juures on ainult kaks kõige lihtsamat ploomi sorti üleüldlikul kaSwalusel  ja need on Liiwimaa punane lihtploom ja kollane munaploom. Et need sordid küll kõige kergemad kaSwatada on, sest et nad ennast juurde wõsudest paljundawad ja ühtlasi ka kõige kulmakiudlamad  on ja kõige wähem hoolitsemist nõuawad,  siisgi peaks meie rahwas nende kahe kõige lihtsama sordi kõrwal ka teisi peenemaid sortisi kaswatusele wõtma, mis kaubanduse juures palju paremas hinnas on. Kõik peenemad ploomi sordid peawad lihtploomide ehk kreegipuu kändude pääle poogitud saama. Ka ploomipuud ei tohi hooletult istutada ega teda karge sees kiratseda lasta. Hästi haritud maas annab ta pool rohkem saaki ja palju paremat witja, kui lahjas maas ja hoolitsemata olekus. (Järg tuleb.) Töe-terad. Laotus sa kallis asi! Ilma sinuta oleks ilm kui haigemaja; ka sellel, kellel muud ei ole, tui mure ja jälle mure ka sillele paistad ja eemalt kui kaunis koidu täheke. Surm saad meid küllalt wara kätte, ka siis kui meie saja aastani elame. Selleparast et õndjasti surra tarwis õieti elada. Ma ei tea, kaS ilmas midagi on, mis mind rohkem kohutada  wõiks, kui see, et ma teaksin, missugune  mu tuleivik on. Õnnelik see, kelle peretonaS lahkus ja rõõm aset leiab Mis on õnn? ainult arukorral enam kui kerjuse umstaw ja luulerikas unenägu! Naljaks. Kaarlike kaebab emale' „Oi kui Valusasti ma laua nurga wasiu tõukasin!" „Wacne lapsuke", kaebab ema. .Kas nuefid ka palju?" „Ei/ Vastab laps, .polnud kedagi kambris." Isamaalt. Kuresaarest. Endla Seltsi Kuresaare külaskäigu üle lubati meile ühelt poolt pitkem kirjeldus «maldamiseks saata, Lubamini jäi aga lubamiseksja see takistirs meid õigel ajal selle üle oma lugejatele teatust tuua- Nüüd on aga külaskäigust hää hulk aega möödas, waimustus on minewiku wajunud, tundmused lahtunud ja meie ei wõigi enam külaskäigu kirjeldust nendes tundmuste piirides awaldada, mis selle külaskäigu kohane oleks. Teeme siis seda nüüd lühidelt. Sõnum pärnlaste siia tulekust leidis siin kaunist wastu kõla. Huwitusega oodeti külaliste tulekut. Teisel nelipühi päewal oli hää hulk Kuresaarlasi külalisi wastu wõtmas. Kuresaarde jõudes terwitas parkis Kuurhausi saalis külalisi Saaremaa Karskuse Seltsi laulukoor hr. Linnamäggi juhatusel, mille pääle Endla Seltsi laulukoor omalt poolt wastas. Külaskäigu pää punkt oli aga kaunis külaleib „Murueide tütar." Sellest osawõtmine  oli Kuresaare olude kohtu täiesti suurepäraline. Aga suurepäraline oli ka ettekanne ise. Sest näidend , Murueide tütar" ja selle tükki ettkanne Endla Sslrp poolt astuwad juba igapäisetest näidend: test ja ettekannetest kunsti,t.a..üma ja meil oli wõimalik kunstiga ehitud Eesti ettekannet, Eesti waimutööd näitelaw l näha- See oli suur samm siinse rahwuslise  isetundmise äratamiseks. Näitemängu kaunistas Pärnu Sindi muusikakoor, oreli ja klaweri kaasmängul. Meie lugupeetud muusika mees hr. Linnamäggi oli siin ka tegelikult osawõtmas-' Pärast etem duft sõitsiwad külalised ära- Hulk Kuresaarlasi  oli neid saatmas, Pärnlasi lahke külaskäigu ja tubli külakosti eest tänades soowime, et waimustus, mis pärnlaste külaskäik ja külaleib siin sünnitas, EsSti awaiiku  elu tegelasi waimustaks ka Eesti tööd siin kunsti kõrgusele wiia. Meil on siin jubagi hr. Linnamäggi tubli laulu kooriga hakatus tehtud siis südisti edasi! Kurttummade koolilaste  katsumine. 3. juni! peeti Saaremaa kurttummade koolikaswandiktude katsumist, mitte oga igaaastase pruugi järele Pühas, kurttummade toolis, maid Kuresaares kohase Ew. Lutheruse kihelkonna  koolimajas. Ruumi puuduse tõttu ei wõidud katsumist mitte awalikult toimetada,  millepärast mitte igal Ühel wöimalit ci olnud seda päält waadata. SiiSgi oli püült Vaatajad hää hulgake koos ja nad mõifiwad  eneses seda tundmist sisse istutada, et töö kurttummade laSte kallal rohket wilja on kannud. SügawaSti liigutan» oli näha ja kuulda, kudaS kurttummad lapsed, kes mõne aasta eest sõnagi ei wöinud  rääkida ja millegiftgi ei teadnud, uWd juba Mi MgtMd ja tühtsamaid Md' M 25 Saarlane. 1903.