Amoist. Mõnes kohas Lõuna-Hiinamaal on katk lahti pääsenud, mis enesele palju ohwrist  nõuab. AmoiS langeb igapäew umbes kl) inimest katku ohwriks. «Wir." Uuemad sönumed. Kuresaarest. Esmaspäewal, 25. mall, Keisri Majesteedi Kõrge Keisri Proua Aleksandra F e odorowna  sündimisepäewal, oliwad meie linna majad lipuehtes, kirikutes peeti tänupalveid ja õhtul põlestwad ilutuled. Minewsl psthapaewal awati Eaaremaa õpetajate  sinvd. Saksakeele jutlust pidas Jamaja õpetaja praost Walter Ebrea r. 10, Z5-SS ja Eestikecle jutlust Karja õpetaja W ö hrmann Mat. 28, Kuresaare ülemõpetaja Blohfeldt ja Eesti altari jumalateenistust Muhu õpetaja Meeri. Esmaspäewa õhtul pidas Pöide õpetaja Sitzka Saksakeeles ja teisipäewa  õhtul Kihelkonna õpetaja Habich t EeStikecleS õhtujumalateenlstust. Pühapäewa õhtul pidas baron Üksküll kihelkonnakoolünajas sisemise missionitöö üle kõnet. Saaremaa lkohtuuurijaks on Tichon räni  õw nimetatud. Minewal pühapaewal oli Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi liikmete koosolekule nii palju liikmeid kokku tulnud, et koosoleku ära pidada mõis. Teadete büro küsimus anti kommisjoni harutada, kelleks eestseisus, õp. Reitag ja vet. arst Hainson woliti. Tehii meel otsuseks walitsusele palwekiri saata landrati mõisate talumaade krunti panemist Saaremaal korraldada. Sellekohase  palme oliwad seltsile Lodjala mõisa talurentnikud  saatnud. Järgmine koosolek on 15. junil. Meil on korda läinud austatud poolt kindlaid teateid selle üle saada, kui palju kroonu wiina Saaremaa kroonuwiinapoodidet 1908. a. ära on müüdud. Nende teadete järele on ostetud: I) Kuresaare I. wiinapoodis 5224 pange (wedru) 43,078 rbl. 90V- kop. eest, 2) Kuresaare  11. wiinapoodis 40K0 pange 34,833 rbl. 49 kop., 3) Mustjala wiinapoodis 1147 pange 8417 rbl. 03V« kop., 4) Uuelöwe wiinap. 612 pange 5476 rbl. 26 kop., b) Kihelkonna wiinapoodis  1783 pange 14,656 rbl. 87 kop., 6) Torgu wiinap. 1078 pange 8304 rbl. 97 kop., 7) Leisi wiinap. 1033 pange 3904 rbl. 45 k., 8) Ocisaare wiinap. 2364 pange 19,467 rbl. 32V« kop. Ühlekoktu 17351 pange 143,644 rubla 35V» kop. Selle juurde tuleb weel 37S rbl- 52 kop. mogusawuna ja 379 rbl 78 kop. puhastatud piirituse eest arwata, nii et iroouuwiinapoodide  sissetulek üleüldse 1908. aastal 144,903 rbl- 65V- kop. suur on olnud. Kui meie nimetatud summale weel selle raha juurde arwame, mille eest õllepoodides Saaremaal õlu ära müüakse, ja siis weel need kulud, mis koduse  õlle «valmistamine rahwale toob, siis peab küll selle suure rahasumma üle kohkuma, mis Saaremaal igal aastal alkoholi eest üra raisatakse. Saaremaa E. Põllumeeste Seltsi osutatama  hoiu- ja laenutaSsa tcgewuS pidi põhMkirja projekti järele terwe Saaremaa kohta käima. Nüüd on walitsuse poolt kalsa asutajate usaldusemehe  hra Warwasele küsimus tulnud, kas asutajad kaSsa tegewuse piiri mitte kitsendada ei taha, et selle läbi kassas niisugused liikmed oleksiwad, kei enam üksteisele tuntud on. Et asutataw kassa pääaSjalikult Saaremaa E. Põllumeeste  Seltsi liikmete tarwis asutatakse, seltsil  aga liikmeid üle terwe Saaremaa on, siis oleks soowitaw, et kassa tegewuS üle terwe Saaremaa kreisi jääks. Riigimaade pääwalitsus pani 1907 a. riigivolikogule ette kroonumetsahoidjate käekäiku parandada, mille üle keegi R. meie lehes 1908 a. pikema seletuse tõi. Nüüd on juba otsuseks tehtud wee! sel aastal neile 6V- deSsanni maad wälja mõõta ja neile üle paiga pruukimiseks kätte anda- Pärast seda saab siis kõrgem palgamäär  maksma pandud. Seega saab kroonumetsahoidjate  käekäik waremalt parandatud, kui melsaherra abidel ja ülematel metsakasmatuse ametnikkudel, kes palga kõrgendamist meel ootama  jääwad, Kurttummade basaari peetakse sel suwet Kuresaares,  linnapargis 28. junil. Täna on ilm jälle hästi wilu. Eiia on maal külmetanud. Teised lehed. «Hääl" ajab Koormal wagusid, laiu, suuri wagusid, iscgi Koorma seminaris! Kui siin wiimali mitte seminari  elatanud seinadele wiga ci tehta l Teatama Kaarma pidu üle on nüüd «Hääles" pikem kiri ilmunud  hr. Kirotari (seminari juhataja). J, Puika (seminari  abikooliõpetaja) ning teiste «Kaarma tegelaste" allkirjadega. - «Saarlases" awaldalud piduarwusluS olla „üibe", «jultunud rumal", „kurjatahtii»e ja ülekohtune",  «Saarlase" toimetus, kes «mitte ei mõista, mis lehes  awaldada", olla „pime" jne. «Hääle" nisu õlised! Kuid kõige selle pääle waatamata, on meie sõnum õige, sest et teatawat kaarmalaste pidu üleüldiselt tühiseks loetakse ja kui Kaarma tegelastele tantsu ajal käsi plaksutati, siis tehti seda ainult pilkamiseks. Et nad pilkest aru ei saanud, teeb asja weel Ülbemaks".  Ülekohtune ei wõi seega meie pidu arwustuS sugugi olla. Ka ci oie mitte üksi pidu «Saarlane" laitnud, maid seda tegi ka „Hääi." Ega siis muidu pidujuhataja hr. Kirolar meid kirjalikult ei oleks palunud,  mitte sarnast otsust pidu üle tuua, kui «Hääles" kirjutatud oli. Mis „isikiise sõpruse" kohta puutub, siis on seda «Kaarma tegelased" juba tarwilauud ja ci ole neil «niisuguse sõpruse pakkumise" eest midagi enam «tänada." Sest pidu juhataja palwo pääle soowitastme  oma lugejatele pidu, lootes, et Kaarma haritlased  ka tõesti midagi hääd pakkuma saamad. Ja et kaarmalascd «läbi kukkusiwad" nagu 'seda järgmisel  päewal harilikult öeldi, siis ei wõinud ju meie pidu mitte kiita. Oleksime kiitnud, siis „ei mõistaks meie mitte, mis lehte panna". Pidutegelased arwawad  wist, et õige arwustuS ainult nende kiitust ja teiste sõimamist täis peab olema kõik muu on sestsinatsest  kurjast! Kaarmalaste pidu arwustuse läbi olla «Saarlane"  oma meelsusest iseäralise tunnistuse aunud. «Kuid awalik arwamine ja Saaremaa rahwaS olla oma otsuse juba ammugi «Saarlase" kohta teinud." Missugusest  meelsusest siin räägitakse, pole öeldud, kuid muidugi «Hääle" seisukohast. Siia ajani oli Kaarma «tähtsam" tegelane «Saarlase" kaastööline, pidas «Saarlase" seisukoha õigeks, oli suur «Hääle" waSlane kirjas ja sõnas jne., kuid nüüd on ta «ammugi" juba «Saarlase" kohta tehtud teise otsuse poolt. Kas siis selle kirjutas, wõi ei tunnud tema «meelsus" seda mitte, mis ta suu meile pajatas? Tõesti, niisugusel otsusel on weel wähem tähendust, kui tema tegija «jultunud rumalatel" säradel. Sest mehel, keda sel kombel „tuulest  aetakse", ei ole otsusetegemise wõiwugi. M 36 Saarlane, 1909, ». S 7 «»» MS k. s» s«»«, «»,. Lr»xm.llc». L»x,»s«» s». -» Nid-l-l." MU, WW.«g. M A KooB o I e k Kttrsf«»«rrsS, 14. zunik 1909. ks.ö^?akorÄ: 1. Asimsv, alkowl M Sasrs radva wlsvik. 2. s limiidi M 8-ISIS inllivs, MsssilliUL. 3. L. ? slvik, sUioliol ja Lasis isliiva tkrll/i.L. 4. sllmiidl ja Lssrs islivs kool. õ. O. Lmskk maallikö. 6. IjAbirääkiviissä. KaKslttS ksil 1 zsääks lõust»l. Eesti Karskusestltslde Kesttomekovd. sõiwb 8. «ai k. p. kuni IS. suli k. p. igal kesknädalal ja lempaewal kell 8 yommtru fiu Rnga. WM' Prahti wõetakse päe« enite laewa wSljasõitu kuni õhtu kell 6 wastu. Aurulaev, kapteu A. Lähemat teatust annab Theod. Lange. Teadaaudmised. parkis ja ümber linnapüä on supe« luSajal kõwaSti keelatud. Supeluskommisjon. Koeri ilma köidikuta ei ole luba parki lasta. Supeluskommisjon. lm Vllemajil kuni kellu 12 lõunani lahti. Pääle kellu 12 kõrgendatud maks. Mnnttamst. K Lesti XirMNllusö Lelts. UUMGNMGGs KG. MÄ WGG. lk ? äeVakorä: 1. V. kLima 11, avamisekõns. 2. Xerx, Saaremaa arkäoioxia. 3. H. ?ii x, Kesti msrskeel. 4. (?. Sitaks, Laare rakva kariäusejärx. 5. I. li, sitax, käka õpetaja ?. H. ?ou Kre^. k. -sürxensteiii, Kõrvemaa laulik Uartia Llirlier. 7. Kädirääkimiseck ja uöupickawiseä. KLI.I. 10 LON. -MI Loosolekast vöivaä paale liikmete ka kiüslissä osa võtta. Lsstssisus. Aastaste sälgude näitus on v. juml kellu lv hommiku Teeuijalüdruk leiab Aia-uul. ? kohta; säälsamas on ka 2 hääd Pesurulli müüa. Euuresüllal olem Mihkel Kallase maja ühes Pagaritoaga on müäa. Lähemat  teatust säälsamas. Kuresaare kiriklikud sõn. Pühapäewal, »I. mait. Sestikeele jumalateenistust ühes lauarahwawastuwõtmisega  kellu peab ülemõpetaja Llohfeldt. Kirjutamine ja pihtilugemine laupäeyial  kellu 6 õhtul.