tud kujust, mis kõik inetuma hirwituscga maha wahtisiwad, nagu tahaksid öelda: Sa oled wang; sa ei pääse siit enam wälja  waid pead oma elu siia ohwerdama, et sa meie püha auumaja oled teotanud ja siit warastoda julgenud! Hirmu higi tikkus Willemann'il otsa ette ja ta püüdis ruttu edasi tungida. Teises lähemas ruumis pidi ta aga jälle ehmatades  seislim jääma sest ta arwas eemalt imelikku kaebawat laulu häält kuulwat, mis ikka lähemale näis tulewat. Ehmatades jäi Willemann uuesti seisma, sest ta arwas,  et need brumiincd on, kes oma jumalateenistust  pidama tulewat. Ta seisis praegu, nagu ta kumdcft ar.vata wõis, brainiiuidc  kõige suuremas pühaduse p-aigaS ja see pani teda kohkuma sest ta oli kuulnud, et need oma pühakoda õige hoolega hoiawad. Pääle selle tuliwad Willemann'ilc weel tema dcmantid meele, mis taskudeft selgesti wälja paiftsiwad. Ta püüdis ruttu teise ruumi tagasi minna, aga sce oli juba hilja, sest eemal läks kitsas rongi alune malgaks ja neli bramiinet astusiwad ecs ja kandsimad suuri lampisi, mis üleüldse kullatud oliwc-d ja kus sees k.uast haisem kookuse õli põles. Selle järele tuliwad jälle neli nmest, kes suuri ebajumalate kuusid k ndsiwad, mis ka üleni kullatud oliwad. Selle pääle tuliwad ilmatu hulk pika mantlitega Hindo poisikesi, kes mägi inetuma häälega igaivat  leina laulu laulfiwad. Wiimaks tuliwad  järele weel kaks bramiinet, kes wäitese  raami pääl ühte kiwi nõu kaudsiwad, mis vhuk.se musra looriga kinni kaetud oli. Ruttu sai Willemann ennast ühe suure kuju taha ära peita, mis ka just wiimane aeg oli. sest praegu jöudsiwad neli bramiinet  lampidega kõige pühama paiga ette, kujud saiwad püsti seatud, kus kesket ruumi  selle tormis mähe kõrgem koht oli. Neli bramnnet hakkasiwad lampidega ringi käima,  kaks bramiinet oma kiwi poti raamiga asusiwad nüüd nende kannule, kuna poisikeste  kari neil järele lomberdas, kes oma lauguga ikka ägedamaks läksiwad. Ikka kiiremalt käisiwad bramiined ringi ja poiste kari hakkas juba hüppama, laul läks ägedamaks,  aga seda mööda ka inetumaks. Wiimaks läks see rongi käik päris kargamiseks;  poisikesed jooksiwad, mis jäksasiwad, mõni komistas, kukkus maha, aga sellest ei waadetud waid tallati üle ja nõnda kestis see ime hullustus tükk aega edasi. (Järg tuleb.) tõttu oli suur hulk palwetajaid Põduse jõe ääres koos palwetamas. Hr. Trcuholdi saiapoe eeskojassc oli ncil pSiwil õlgi pandud ja need põlema süüdatud. Lnneks ei ole sellest ühtegi õnnetust sündinud. Linnast kuni Kellamäe kõrtsini läheb läbi linna piiri Kihelkonna süld. Enne hariti seda sülda waldade poolt. Kubermangu walitsuS teinud  aga otsuseks, et see süld linna poolt peab tehtama. Liunawalitsus ei jäänud selle otsusega mitte rahule, ivaid kaebas edasi. Asi on praegu meel otsustamata ja süld seisab harimata, mis teekäijatele wäga tülikas on. Siin tuleks küll korda seada, et sülda nende poolt edasi haritaks, kes seda enne on teinud, kuni asja üle selge otsus on tulnud. —s— Kihelkonnalt. Wiimase tormi ajal on Kihelkonna meres 2 kalameest ära uppunud.  Ühe surnukeha on ülesse leitud, kuna teise oma alles leidmata on. Mööda läinud kewadel kadus siin üks piiriwahe soldat jäljeta ära. Neil päiwil leiti ta surnukeha Tagamõisa kroonumetsast üles, aga täisti mädanenult- Kihelkonna lubjawabrik olla oma töö seisma jätnud- Oli selleks tööliste ivõi raha puudus, seda meie küll ei tea. Kuid tööliste ja wabriku juhatuse wahel on segadusi ette tulnud, sest paljud töölised ei olla oma palka mitte kätte saanud,  mille kättesaamiseks juba kohtu abi on nõutud. Lubja ja tsemendi wabriku asi on Kihelkonnal kaunis suurepäraliselt ja nagu näha, kindla põhjaga ja nõuga ette wõetud, ja meis ci arwa seda küll mitte, et wabrik nüüd juba täieSti seisma jääks. See oleks ka wäga kahju olewat, sest wabriku  läbi wõiks ju kohane rahwas hääd teenistust leida- SiiSgi ei ole praegused sündmused Kihelkonna wabriku elus mitte ilusad asjad. On ju wabrik allcs nagu elule ärkaja ja need sündmused wõiksiwad tema elu alust nõrgendada, kui tal uõuu on weel edaspidi elutseda, ja sellepärast tuleksiwad sarnased nähtused nii pea kui wõimalik ära korraldada ja kõrwale saata. Jurjewist. Dr. K- A. Hermanni terwise  seisukord on wiimsel ajal kaunis nõrgaks  läinud kirjutab „Postimccs." Wiimase aasta jooksul on hra Dr. Hermann  Eesti üleüldise teaduse raamatu wäljaandmise  mõtte kordasaatmise pärast wäga palju tööd pidanud tegema, mille tagajärjel  tema end ülearu on wäsitanud, nii et rabanduse löök teda arwata kuupäewade eest ootamata kombel tabas. Rabanduse hoog oli õnneks kerget laadi, nii et haige termis warSti paranes, ilma et rabanduse löögist jälgi järele oleks jäänud. Arstid on aga vr. Hermann'il igasuguse waimutöötegemise  poole aasta jooksul kangesti ära keelanud. Teaduse raamatut, millest teine wihk neil päiwil ilmus, ci taha Or. Hermann mitte ilmumata jätta, maid saab tööd seeläbi edasi ajama, et ta üksikute osade kirjutamise kaaSiööliste keskel ära katsub jaotada, kuna ta raamatu esimesed wihud pea täiesti üksi kokku on seadnud. Lootuse järele saab vr. Hermann puhkamise  järele endise terwise jälle täiesti kätte, mida meie südamest soowiksime. - Kohtukojast. Et pandiwõtmise juures  wäga etüivaatlik peab olema, näitab järgmine lugu, mis Jurjewi rahukogus lõ. Sept. harutamisel oli. Üks hra von Walter oli kellegilt Kimbergilt, kes tema ristikheinast  läbi läinud, mütsi pandiks wõtnud. See oli aga alles siis sündinud, kui Kimberg  põllult juba ära tulnud ning maan- tee pääl oli. Kimberg oli hra von Walteri pääle omawoli tarwitamise pärast kaebtuse tõstnud ja rahukohtunik oli wiimase ka 4 päcwaks arresti mõistnud, sest et pantimist ainult siis wõidawat ette wõtta, kui panditaw  weel kahjukannatanud maa pääl seisab. Kimbergile oli rahukohtunik ristikheinapõllule  astumise pärast 8 rbl. trahwi ehk 2 päewa arresti mõistnud. Rahukogu kinnitas  rahukohtuniku otsuse mõlema kaebealuse kohta. Weel üks juut on, nagu „Nordlivl. Ztg." teatab, Jurjewis Ülikoolis Lutheruse usuteaduse õpeosakonda sisse astunud. Esimene,  kellest hiljuti teatasime, on Peterburist  pärit, teine Minskist. Kursi õpetaja Gustaw Punga karistust on, nagu „Postimecs" teatab, tähtsal mõõdul  kergendatud. Õp. Punga pidi Peterburi  kohtupalati otsust mööda, mida senat mitte tühjaks ei teinud, 3 aastaks õpetajaametist  ara jääma. Rüüd on aga seda karistust Kõigekörgemaltpoolt sellekohase palme pääle nii palju kergitatud, et õpetaja Punga ainult 1 aastaks õpetaja-koha päält ära peab jääma 1 aasta suSpensioni. Sellel Kõigekõrgemal armuteol on õp. Punga ja Kursi koguduse kohta suur tähtsus.  Sest kuna õpetaja Punga kohtuotsuse mõjul oma senise koha oleks kaotanud, ei jää Kursi kogudus oma õpetajast nüüd mitte enam ilma. Sest kui õpetajale 1 aasta suspensioni ehk kohalt ärajäämist pääle pandakse, siis on seni ajani ikka nõnda olnud, et lähemate kihelkondade õpetajad oma ametiwenna äraoleku ajal tema kohusid  täitsiwad, kuna tema aasta pärast oma kohal jälle tööle wõis hakata. Nõnda saab see kah lemata ka Kursis olema, kus kogu- Möndasugust. Rohutirtsud on Lõunamaadel suureks nuhtluseks. Nad lendawad nii suurtes salkades,  et need otsegu paksud pilwed taeiva all mustawad- Kuhu nad maha langemad, Ml söömad nad kõik ära, mis iales haljas on, põlluwiljad ja puulehed. Pühast kirjast,  nimelt prohweti Joeli raamatust leiame rohutirsude parivede kirjeldusi. Lõuna-Wenemaalegi  ulatawad mõnikord need söödikud. Minewal aastal kannatas Palästinamaa jällegi nende all. Walitsus saatis igast külast hulga inimesi wälja, kes nädalate laupa rohutirtsude mune ja poegi tapsiwad. Ehk küll ida-tuul ühe suure parme Wahemerde  puhus ja ka kured neid kewadel sõimad,  siisgi on nad nimelt hommiku pool Jordanit palju wiljapõldusid paljaks söönud. Ka Lõuna- ja Jda-Afrikas teemad rohutirtsude  parwed oma häwituse-tööd, ilma et siit saadik nende waslu abi oleks leitud, ehk küll mõndagi on katsutud Nüüd tuleb Löuna-Afrikast see rösmumaw sõnum, et Ml üks keemia-teaduse mees ühe rohu olla walmistanud, mis neid ära häwitab. Mõni rohutirts kastetakse selle wedeliku sisse ja lastakse parme sisse lennata ning paari päewa pärast on terme rohutirtsude parm ära surnud. Seda katsed on mmewal aastal  paar korda tehtud, saab näha, kas see rohi edespidi ka aidab. 70 aastat «voorimeheks. Niisuguse „rekordi" ou keegi «voorimees Galahow Peterburis saanud, keS praegu 85 aastal mana on. Ametiwennad tahawad munakese auuks pidu teha ja panemad kingituse tarwis  raha kokku. Naljaks. Haruldased ajalehe sõnumid. Keegi wanapoiss oli haige, nii et woodist ei «võinud  üles tõusta. Ta käskis toatüdrukut hakata omale ajalehest ette lugema. See polnud selle talitusega harjunud, waid luges  riad üle lehekülje ilma weerukriipsudeft hoolimata. Sündisiwad niisugused sõnumid: Noor koolitatud neiu, hääde tunnistustega  soowib tallipoiss wõi postiljoni kohta. Suur wäljawalik meeste «villaseid sukke on siinsest wangihooneft ära karanud. Keegi woorimehe naene sünnitas minema!  pühapäewal kolm last jõuluks ilmub  teine wäljaanne. Selle kuu 20. päewal tappis wälk lehma ja sõitis Berliin kaudu Parisi. PortorikoS suri teise kuu 3. päewal ko« lerasse —> suur waskkatel ja muud pandimaja  kraami. Keegi rinnatõbine soowib warSti piima tulewat lehma osta keS wiiulimänguS õpetust annab. selle kuu 10 päewal müüakse enampakkumise  teel köstri tütar Lüna Lillemets- M 40 Saarlane 1900.