külasid mööda ümber õrnemale soole witsu andmas, kus juures nad ise hanede „kee kaa kaa !" karjuwad. Pürvumaalt. Hallistest teatatakse „Teat.". Siin pool on mõni talupidaja oma teenritele ajalehti tellima hakanud, et need oma priiaega lugemisega wöikfiwad mööda saata. Eeskujulik tegu! Sellest tuleb nii hästi talupidajatele, kui ka teenritele kasu: esimestele, et töö kaine paaga hoopis puremine  ja korralikumalt tehtakse ja et tööaega wähem üra wiidetakse, mis muidu „peaparandamise"  ja wäljapuhkamise pääle ära kulub; teenrid aga saamad sel kombel kasu et nende raha raiskamata ja termis rikkumata  jääb. Soowitaw oleks, et ka mujal talupojad niisama tegema hakkaksiwad. Hurjewist. Kambja õpetaja walimise asjus kuuleb «Postimees" Riia kaudu, et maldade konwendisaadikute  kaebtuS sisemiste asjade ministeriumis  tShelpanemist on leidnud: õpetaja walimise konwent on seadusliku korra rikkumise pärast tühiseks tunnistatud, nagu koguduse asemikud oma kaebtustes nõudnud. Tallinnast. Palwekirjad Eesti keele õpetamise  pärast. Minema nädali jooksul on hulk lastewanemaid Nikolai gümnasiumi -valitsusele  palwekirjad sisse andnud, et nimetatud  õpeasutufes neile õpilastele, kes selleks soowi awaldawad, ka Eestikeelt lubataks õpetada. Oleks soowida, et see aja- ja asjakohane palme kooliwalitsuse poolt lah» tet tähelepanemist leiaks. Riias on wiimasel ajal wäga palju wägiwalla tegusid ette tulnud, ajalehtede  numbrid kubisewad aina rõöwimiste ja muudest sarnastest teadetest, umbes nagu aastat wiis tagasi, kui ka lood sellepoolest wäga kardetawad oliwad. Odessast, ülekohtuse töö eest palka ei makseta. Keegi Odessa mölder Schopiro oli kaks töölist, J. Haizini ja J. Schwarzmanni oma teenistusesse palganud, jahu jätiseid -veskiliste kottidesse panema ja maksnud neile 1 kopika koti päält. Siis käskinud neid kottidesse pääle jahujätiste ka muud puru, tolmu jne. panna ja lubanud siis iga koti päält 5 kopikat. Aga et ta ei maksnud, kaebasiivad töölised möldri kohtusse ja nvudstwad 1500 koti täitmise eest 75 rubla. Rahukohtunik mõistis aga nende nõudmise tühjaks,  järgmistel põhjustel: Kaebajad ei wõi tõeks teha, et nad töö ära toimetanud on, oga kuigi nad wõiksiwad, tunnistajate läbi jne., oma nõudmist tõendada, siisgi poleks neil õigust -vaewapalga  pääle, sest prügi ajamine jahu hulka on ülekohtune töö. Rahukogu kinnitas ka kohtuniku otsuse. Noese müümine. Keegi Odessa-voorimees Mihail Tihomirvw lahkus kolme aasta eest oma naesest Anastassiast ja jättis ta iseenda saatuse hooleks. Wiimane astus aga ühe Wladimir Bresgalukiga ühendusesse ja sõitis sellega Otshakowi. Kolme kuu eest tuliwad nad Odessasse tagasi. Tihomirvw kutsus siis naese enda juurde elama, tüdines oga warsii ära ja hakkas wiimaks, et temast lahti saada, Bresgalukiga kaupa sobitama. Pika tingimise järele ostis Bresgaluk Aaastassta rubla eest ära. Nad lõksuvad nüüd notariuse juurde, et wiimane kaubakirja -valmistaks. Suur oli aga meeste imestus, kui teada saiwad, et naist ei tohi müüa ega osta. Sellepääle laskfiwad nad ühel uurgaadwokaadil selle kohase tunnistuse kirjutada, et Tihomirvw on oma naese ära müünud ja ostuhinna täitsa kätte saanud. Jaapani pesunaiste sündikat (ühisus). Wladiwostokis elawad Jaapani pesunaesed  on ennast ühendanud ja järgmised eeskirjad kokku seadnud: 1) Kuu pääle «õlgu pesemist  ei woeta enam eite. 2) Wähem kui S kop. pesu tüki päält ei tohi «õetud saada. 3) Igast kokkupõrkamisest, mis pesntarwitajate  ja pesejate wahel juhtub, tuleb sündikadile  kohe teotus saata. 4) Maksuga wiiwitajatele  ja nendele, kes kaduma läinud pesu üle kaebawad, ei tohi ükski ühisuse liige enam peseda. 3) Liige, kes ühe nendest  ühisuse määrustest täitmata jätab, maksab  25—50 rubla trahwi. Warsawis wöttis üks 93. aastane lesk manamees, kes ennem rättseppa ametit oli pidanud, nõuuks weel abielusse astuda, ta teine naine ei tohtinud aga wanem olla kui lk aastane. Ta leidis ka niisuguse neiu, kes ennast temaga laulatada laskis. Mõne aja järele nägi „noor" abielumees, et ta naene, naesewend ja selle sõbrad wäga rõõmsat elu elasirvad ja kartes, et see tema kulul sünnib, hakkas ta oma waranduse kohta aru tegema ja leidis ligi 30,000 rbl. raha ja kuld ja muid wäärt asju puuduwat.  Nüüd nõuab mees naise wangipanemist,  kuna ta warguse asjus suure agarusega 20. aastase teenija tüdruku eest seisab. Oma naise kohta seletab mees, et see teda juba algusest saadik petnud, ta pidanud lk. aastane olema, olla aga tõepoolest  17 aastat ja kaks kuud wana. Soomest. Minema! laupäeival reWwad 368 Soome wäljarändajat aurulaewa „Capelle'ga" Hango kaudu Amerikasse. Ligi sada inimest jäänud ruumipuuduse pärast maha ja nad peawad niikaua ootama, kui teine laew nad oma pääle wõlab. Kindralkuberner on Soomemaa kõrgematele õpeasutuStele uue õpekawa eelplaani kätte saatnud ja nõudnud, et see nii ruttu kui wõimatik läbi waadataks. Selles õpekawas on Wene keele õpetusele nädalas 40 tundi määratud, kuna minema sügisel nendes koolides Wene keele tundifid ainult 30 oti. Kõik Soomemaa tolliametid on ringkirja saatnud, ülemale tolliwalitsusele teatada, kuipalju sõjariistastd sisse on weetud. Wäljamaalt. Partsis, 7. juunil. Fortde Francest teatati eila - Tulemägi ajas kahe ja poole sülla kõrguse mudasamba wälja, mis Basse-Pointe pääle langes. Kakskümmendkaks maja on täitsa ära häwitatud. Alcwiku alam jagu on täitsa rikutud. Londonis, 8. juunil. Kalkuttast teatati eila: Maawärisemine tegi terwes Himalaya maakonnas palju kahju. Sarnast lugu pole mitme aastasaja jooksul juhtunud. 20 (7.) juunil. Inglise kuningas, kes juba mitu päema sängis on, põeb kuulu järele südamechaigust. Jhutohter kutsuti öösel kuninga juurde, keS sügawasse minestusesse oli langenud. Kroonimise-ettewalmistused on juba täiel käigul. Wõerastemajade peremehed nõuawad korterite eest mitmekordset hinda. Austriast. Miinis on 13 aastane gümnastumi  õpilane Winkel ennast maha lasknud.  Kirjas, mis ta wanematele järele jätnud, seletab ta oma tapmist järgmiselt: „Pääle buuride kaotust ei wõi ma enam edasi elada. Jään truuks nende lippudele ja ühes nende kadumisega kaon ka mina." Wieuis, 17. (4.) juunil. Londoni leht „Daily Express teatis et Jtaiia anarhistid Austria keisri Franz Josefi elu wastu kurja plaaninud, mis ilmsile tulnud. Üks nende seltsimeestest, keegi WieniS elaw rätscpp. Pidanud keisri ära tapma. Keisri elu üle walwotawat rohkendatud abinõuude maral. Sofias, 18. (s.) juunil. Nagu kindlasti kuulub, tunnistatakse Bulgaria riik tema 25-a, kestuse inSlestuse-päewal kuningriigiks. Haagis, 18. (s) juunil. Lühikese külaskäigu järele Krügeri juures läheb Dewei Saksa ja Austria-Ungriamaale, Botha Belgiasse, Hollandisse ja Prantsusemaale, Delarey Wenemaale ja Reitz Amerikasse waestele Buuri perekondadele raha korjama. Kopenhageni politsei wõttis neil päewil  ühe petja kinni, kes omale abielusse astumise kaunis kasutoowaks äriks oli teinud.  Kümne aasta jooksul astus ta wähemalt  kolm korda abielusse, igakord jättis ta oma abikaasad maha. Wiimane naene oli üks Wiini naisterahwas, kellelt ta 8000 guldnat ära pettis ja siis ise ära põgenes. Naine sõitis talle Kopenhageni järele ja laskis ta kinni panna. Lõuna Ahwrika asjust. Kapmaa mässajate kohta on kuulutus awaldatud, mis nii käib, nagu Milner juba ette teatanud. Lihtmässajad (kes päälikud ega rahukohtunikud ei ole) kaotawad eluajaks hääleõiguse, kui nad enne 27. juuni (10. juuli) alla annawad. Päälikuid ja rahukohtunikka karistatakse muul wiisil, aga surma ei mõisteta neid. Ise lugu on nendega, kes tapnud wõi muidu sõjapruukide  wastu eksinud on. Neid mässajaid, keS 27. juuniks (10. juuliks) alla ci anna, karistatakse nii nagu seadus nõuab. Inglased imestawad, et buuride! meel üle 10 tuhande sõjamehi olnud. Nemad arwasiwad enne, et neid palju üle wiie tuhande ei olla. Deweti wägi, kes palju wahwaid tegusid teinud, on päris poisikeste wägi olnud; ta's oliwad pea ainult 11 kuni 16 aastased lapsed, teiste hulgas oli ka mõni 70 aastane manamees. Pretoriast teatati 2. (15.) juunil: Seni on 15177 buuri alla andnud, nende hulgas 835 Kapmaa mässajat. Kindralite Wiloneli ja Celliers's juhatusel olewad rahwuslised maakuulajad, keda 6000 meest, saadetakse 4. (17.) juunil laiali. Lihtenburi juures on 800 Delarey meest sõjariistad ära andnud. „Daily Mai!'is" oli sõnum, nagu läheksiwad Hollandis olewad buuride abiseltfld Lõuna-Ahwrikasse, et buurisid uuesti üles kihutada. Selle wastu seletab nüüd I)r. Müller, Oranje konsul Haagis, et see päris tühi jutt oiewat. Kellegil ei olewat sarnast mõtet. Küll olewat Hollandis ringkondasid olemas, kes majandus lisest ja ja rahwuslisest küljest buurisid aidata tahawad. Selleks tahetawat koolialu parandada, kauplemist edendada, põllupankasid jne asutada. Niisuguseid püüdeid tuleb rõõmuga terwitada. Aga selle juures ei pidawat ennast mitte Jnglisemaa küljest tulewikus lahtilöömise mõttest juhtida laskma. Just niisugune püüdmine  takistawat buurisid jälle tugemaks saamast. Ka olewat eksiarwamine, nagu ei peaks buuc praegust alanemist mitte tõsiseks. Ümberpöördult, buur waatawat praeguse seisukorra, kui jäädama pääle ning saawat sellepärast oma tubli iseloomu ja tegeliku meele tõttu seda seisukorda nii palju kui wõimalik tarwitada püüdma. Huwitaw on fiin ka Deweti kõne, mis ta ühes kogulaagris pidas. Ta tänas buuride naisi kõlbliku toetamise eest rahwuslikus asjas ning ütles, et nad oleksuvad pidanud ammu wõitlust jätma, kui naesed mitte Niisugust kodumaa  armastust üles ci oleks näidanud, mis nende wõitlemise julgust kinnitas. Nüüd oa aga meil, ütles Dewet uus walitsuS. Meie Võitlesime kuni lootust oli, kuni wimaks pidime kibeda häda sunnil alla andma. Ma palun teid uuele walitsuselc ustawad olla. Teil wöib küll raske olla minust seda kuulda, et meil uus walitsus on, oga nõnda tahtis Jumal ise. Pärast wõitlust, mis 2 aastat ja S kuud kestis, pidime oma rahwuslise iseseiswuse jätma. Nüüd käseb Jumal meid kui tõsiseid ristiinimest uuele Valitsusele ustawad olla. Tänan teid kõigest 24 Saarlane 1902