Saarlane Us IH. Teisipyetpal, 23. aprillil 1902. XVlll aastakäik. maksab: Ilmub igaltsrstpso»V«»r. Karesaares Kaub^a-uulttsas^nrÄ?! Kirjad kSiwad: Saarlase toimewfele.Kuresaarde. Kuulutuste pstit rida maksab F k. UM Uleiildine poiitika ajaleht Naa- ja linnarahlvate UU Kas tubaka tarwitamine on kasulik wõi kahjulik? Nikotin langeb nende kihwtide sekka, mis ka südame pääle mõjuwad. Sellepärast töötab suitsetajatel  ka süda korrawastaliselt, mille tõttu südame kambrikeste seinad hõlpsasti rasma lähemad, kambrid  ise aga suurema õõnsus, saamad kui loomulik seisukord seda nõuab. Niisugune olek'on kardetum  : tihti lööb selle tagajärjel südame sisemise ilanaha sisse põletik, mille läbi südame awandused ja südame luugid korrawastalisele tegewusele sunuitaffe,  merejääks».kiirus takistatakse, iuWsve higistama  hakkab, weetõbi ilmub, tusk, rahutus ja pii- naw rõhumine ja litsumine rinnus. Ülepää on niisugused südame haigused parandamata ja elukardctawad.  Kopsu ja südame haiguste hakatusel aitawad pääle nikotiin ka meel mitmed teised kihwtiollused suurel mõõdul kaasa, mis mitte tubakas eneses ei ole, mida aga tubaka põlemise läbi (tubaka suitsus) sünnitatakse. Need jaod (kreosot, fenol, põlenud paberi liim, föehapu (karm), määwlihapu, sinihapu, sipelgahapu, äädika piiritus ja palju teist) tulewad ka kangete kihwtide sekta arwota. Nad äritawad hõrna kopsuwõrku ja kihwtitawad merd, mis sääli sell AiW otse südamesse läheb sellele nende mõju tunda annab. Et nikotinil nii hästi ka teistel nimetatud kihwtidel surmaw mõju pääaju ja närwide kohta on, siis ei ole selle wastn mingisugust kahtlust. Need kihwtid muudawad pääaju ja nälwide loomuliku  oleku aja jooksul koguni ümber ja on wiimaied teatama kraadini ära kihmtitatud, siis sünnitawad nad mitmesuguseid närwi- ja waimuhaigusid,  nagu käte ja jalgade wärisemist ja wabisemist,  sagedat kangel pääwalu, langetõbe, osalist ja üleüldist keharabandusi, meele waimuannete nõrkust ja korratust j. n. e. Pääaju on see abiriist, mille läbi meie hing ennast nähtawates ja tundelistes asjades meile ilmutab, ta on meele ja maimu tagawara kassa, ja tema meelewalla all on kõik meie keha tegewus. Arusaadaw on, et mida terwem ja rikkumata pääaju, seda korralikumalt saamad kõik hinge käsud wälja saadetud, seda korralikumalt saab siis ka kõik keha tcgewuS läidetud, mille pääl meie elu põhjeneb. Kui meie seda tähele paneme, kui hõrnast  kiukeste wõrkus! meie pääaju kokku on pandud  ja et tema kõige wähemat kõrwaleastet omas edenemises ja toitmises ei luba, siis saab meil selgeks, kuida meie oma pääaju, kui terwise alust, hinge ja ihu wahemeest, maimu ja mõistuse tagawara  aita ja kõige meie maapäälse õnne alust hoidma peaksime. Kas oleme seda kõik täitnud, kui endid tubaka orjaks anname? Koguni mitte. Meie uimastame oma pääaju ja teeme ta kõlbmatuks maimu ja ihu tööle. Närwide äritatnd olekust tabatakse kõige sagedamine  nägemise närw ehk rikutakse ta ära. Teda muudetakse palju, nimelt muutub selle närwi üksikute  jagude (pudusoonekeste) ehitus.- nad lähemad Mamsel Ilmaaegne. 16 Noh, tänu Jumalale! Wähe seda nüüd küll on! urises tema, summat waadates. Kirjad jättis tema esialgul lugemata, need ei huwitanud teda sugugi. Tema ei sallinud  ülepää nõndanimetatud perekonna kirjasid.  Wana tädi armuawaldused oliwad temal igatahes «vastumeelsed ja tema õde heldene taewas missugune paks kiri! mis temal seekord soowiks oli? Tema mõtles oma õe pääle ikka pooltced hirmu ja poolteed kaastundmusega. Kaastundmusega  selle pärast, et temal «vaesekesel nõnda rõõmuta lapsepõli olnud oli ja hirmuga  jälle sellepärast, et kui õde mehele ei peaks saama, et tema teda siis wiimaks toitma peab. MiStarwis see tüdruk ülepää maailma tulnud oli? Juba algusest saadik oli tema ilmaaegne olnud! Tema meeles oli see päew üsna selgesti, mil wäikene Julia sündinud oli ja sellel päewal weel suurem puudus isamajas walitses, kui kunagi  enne. Ja nüüd oli wanamoor just sellepärast nii kitsiks tema waStu jäänud, et temal õe eest ka muretseda oli. Noh, nelipühiks pidi tema see kord juba koju minema, igawesti see ju ka ei läinud, ikka etteluifata, et aeg koju tulemiseks kasin olla. Ring, ülepea ei ole ju nelipühid Reini ääres ka sugugi igawad ja ega naesterahwad seda ka nõuda ei wõi, et tema päewade kaupa sinult nende juures aedas istuma peab. Kuni aurulaewa seisukohani oli nendelt ainult  mõni sada sammu ja ega sääl igawust pole. Nõnda arutades lõpetas tema oma homiku sööki, siis kirjutas tema ühe seltsimehele, et tema täna õhtu pääle teatrit enneräägitud  lustiliku õhtusöögile wististi tulla, andis  poisile käsku ühte teatud seltsi maiusasjaga  kui ka lillekimpu täna õhtuks ühe teatud naesterahwa juure muretseda ja ühte teist liiki lillesid jälle ühe teisele. Siis tõmbas tema omale ühe uue, toreda, üsna praegu rätsepa juurest toodud ülikonna selga ja läks ühte toredasse söögimajasse, kus wäga head aga ka niisama kallid toidud walmiStatud saiwad. Preili Rieke aga surus nelipühi laupäewa õhtul oma südamepoissi rõõmupisaraid waladeS  oma rinna wastu ja arwas, et selle tuhnid silmad ja kahwatanud pale palju ja wäsitawa töö ja Berlini paha õhu süü olema pidi. Tema oli täna õhtuks kõige paremaid toitusid walmistada lasknud, mida Fieder kõigeenam armastas ja oli oma wiimse tagawara, mis temal wiinadest weel järel oli, lauale tuua käskinud. Julia oli laua aeda katnud ja keset lauda suure, õitswa lillekimbu seadnud. Julia oli õnnelik! Wend silmitses teda ka üsna imestanult, kui ta temale wastu lendas kergesti pnnastatud põskede ja hiilgamata  silmadega; wend ei olnud enne ial märkanud, et temal nii ilus punane suukene  ja pärlite sarnased läikiwad hambad oliwad. See ei olnud aga ka sugugi mitte ime, et ta seda waremalt ei olnud näinud, sest nii kaua kui tema mäletas, ei olnud õde ialgi naeratanud, kui praegu just, kus tema täiesti õnneliku inimese kombel waatas, kellel midagi iseäralikku õnne osaks on saanud. Tere, Frieder! kõlas nii elawalt ja wärskelt  õe suust, kui ei oleks ses mamsel Ilma- aegne olnudgi, kes tänini ometi ikka aralt ja rusult tema maimu silma ees oli ja keda tema, kui nemad lapsed oliwad, mööda minnes igakord näpistanud ehk wähemasti pilkanud. Et Juulia seda mitte enam ei mäletanud, näitaS tema hooltkandaw armastus. Tema andis wennale kõike tema külmust ja kalkust  andeks, sellepärast, et tema praegu õnnelik oli. Ja õnnelik inimene ei wõi teisiti, ta peab hää olema. Ja kui wähega oli tema rahul! Kui waesed oliwad tema rõõmud! Keegi ei tea arwatagi kui wähescga  üks neiulik armastus lepib. Kui tema  homikul tube koristama läks, oli see juba temale õnneks, kui armastatud mehe kölawad sammud kuni trepi pääle tema kõrwu kajasiwad. Ja, ilus oli ka see, kui nemad paar tundi hiljem all aedas kokku saiwad, kus noormees teda ilma käe andmata  tõsiselt terwitas. Aga käeandmist ei olnud ju wajagi. Juulia mõistis ära, et tema, kui ametita noormees, weel naesewõtmisest rääkida ei tohtinud. Juhtumise korral oli tema päält kuulnud, kui proua Minna sellest asjast pojaga rääkinud oli, et wiimane kõige tõsidusega  wastas: Seda pead sina isegi õigeks  tunnistama, ema, et mina enne omale juuri pean alla kaswatama. Niisuguste asjadega jäta mind praegu üsna rahule. Ja nõnda hää km tädi Minna sel kewadel  temaga oli, ei olnud tema kõigel eluajal weel olnud. Õhtutel tuli tema nende akna alla ja hüüdis Juliat, et ka tema nende juure pidi istuma tulema ja korra oli terwet kimpu suki, mida Juulia nõeluma pidi, «uimase kääst ära wõtnud G Tubaka wabrik "WU K. W. Kitssetv. Miicrs. (asutatud aastal 1852) annab selleläbi auupakliknlt teada, et tema tubaka-sordid, nii kui Bakuu naela kaupa, lõigatud Bakuu, paki pääl „laew >,v. 8" ja iseäranis EhkvitleUt, paki pääl ..ratsanik" juba kõigeparemast wärskest tubakast, mis sell aastal kõrge hääduse sa hää lõhna läbi ennast iseäranis soowilab, walmistatud on, ja palub sellepärast auustatud tubaka soowijaid selle -vabriku kaupade iseäralist häädust ise järele proowida. »««««»««»S»SSSS!SIKS«SS«SSS««SSSS t