Saarlane maksab - V- . !„ LS „ V. .. -.. vs .. ««apoStiga: „ l . Sv „ V. .. -.S« .. Ilmub tikküs igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus Suresaar<» Piik»» «ui., Treffeni majaS 13. Kuulutuste wastuwötmine luni 7S. Laupäeval, 15. detsembril M?. XXIII. aastakiiik Riigiwolikogu. Koosolek 7. detsembril. Esimees teotab kaubanduse ja tööstuse ministri Filosofowi häkilisest surmast. Terme  wotlkogu tõuseb lahkunu mälestuse auuStamiseks üles. Päewalorral seisab sisemiste asjade mi° nisteriumi 7 milj. 732 tuhande rubla Nõudmine wiljaikalduse all kannatawatcle elanikkudele toidu ja seemnewilja muretsemise  tarwiS abiandmiseks. Wolikogu toidumoona  muretsemise küsimuse komisjon, kus see nim. nõudmine lübiwaatamise all oli, tunnistab tormiliseks nimetatud summat 19l)3 o. eelarwesse waStu matta. SelleS küsimuses annawad 39 saadikut endid kõnelejateks üles- Krõlow toetab komisjoni ettepanekut, kuid toonitab aga, et linna elanikka ära unustatud ei laaks, kus elu ülespidamine  waesematel rahwa kihtidel kole kalliks  on töpsnud. Tshelõjchow: Meie peatne neid tingimata awitama, kes kehwad on. Meie peame lapsi ja ""-esi toitma- Neile määratakse abi, aga nad ei saa seda kätte. Abi antakse maja-pää kätte, kes sagedasti aga joodik on ja saadud abi äraneetud lakke pääle raiskab ning tühja kätega kodu tagasi pöörab  Ma lisan järgmise paranduse: „Nen. des kreisides, kus toidumoona abi antakse, tuleb terweks abiandmise ajaks piiritusliSte  jookide müük ära keelata." SiiemiSte asjade miniSteriumi nimel kõneleb kohaliku ökonomia asjanduse pääwalitjuse  ülem Gerbel. Tema teatab woli- kogule, et 7 milj. 732 tuhandest""rublast näljahädaliSte tüielikukS awitamisekS ei jätku. See summa on esialgsete teadete järele umbes arwatud, kuna hiljem selgunud,  et wiletsus hoopis suurem on. Juba armatawaSti homme, 8- dets., kükib sitem, osj. min. wolikogult selle 7 milj. 732 tuh. rublale weel 7 milj. 450 tuh. rubla juurde. Aga tema peab ka selle juures weel tormiliseks, wolikogu hoiatada, et sillest jätkuks, sest taliwiljad on sügisel liig halwasti idencnud, mõnes kohas koguni  lülivamata jäetud, sest seeme puudunud.  Abi tarwitawad 14 kubermangu, nende seas on ka Pihkwa kub. Tschcidse seletab, et sotsialdemokratlased raha lubamisega nii kauaks nõuus olla ei wõi, kuni nemad selget teadust ei saa, et kusagil mõnda Lidwali. . . (kära. Esimehe helistamine ) „Kuni meil teadmine on, et laenude rahwa kätte andmine õiglaselt korraldatud  on." Waheaja järele algab koosolek kell 4,46 min- uuesti. Loetakse 2 päewakorrale ülemineku wormi ette. Wöetakse järgmine worm häälteenamusel, sots. dem. ja tõöerak- wastuseismisel waStu: »Riigiwolikogu läheb, 1) moonamuretsemise  komisjoni otsusega nõus olles, et 1908 a- eelarweS erakorralistes wäljaminekuteS  7,732,000 rbl- krediti toidu ja seemne wilja abiandmiseks alale jätta; 2) tähele pannes, et sisemiste asjade minister  nimetatud summa wiiwitamata määramiseks  enne 1908 a. riigi eelarwe kinnitamist  wiiwitamatalt sellekohase seaduse- eelnöuu riigiwolikogule ette paneb, mis selle särele riigi eelarwe komisjonile edasi antakse, ja 3) oodates, et rahaminiSterium nendel kohtadel, kuS toidu ja seemne wilja abi antakse, piiritusliSte jookide müümiseks kitsendusi tarwitusele wõtab,  päewakorrale  üle. Preester GapetSki paneb ette viinajoomise  waStn võitlemise küsimuse komisjoni valida. Tema arvamise järele on sellega võimata viivitada, sest et ta riiginõuukoguS juba karskusekuratoriumide ärakaotamise küsimus arutusele on wõetud. Ettepanek võetakse waötu. Baron Mcy?ndorff, riigiw. esimehe abi, tähendab, et „mcie peame selle eest tänulikud olema, et meie kestel inimene leidus (Tlhelõjchew), keS otsekoheselt ja õiglaselt mitte mööda ei läinud, waid tõsise  hädaohu pääle näitas. Ma mäletan wesl aega, millal igat sakslast, poolakat ja juuti hädaohuks peeti. (Pahempoolsetelt istmetelt: „ja ka meel praegu!") Nüüd näidatakse meil tõsise hädaohu pääle. Selle hädaohtude ümberhindamise pean ma ümberpöörmise  punktiks Wens elu ajaloos. Ma palun Teid kõige jõuuga seda esimest uuele teele pööret toetada. (Kiiduavaldused ja „brawoo" hüüded.) Baron Meyendorss astus täna esimest korda kõnelejana nälja. Tema on osaw kõneleja. Kossorotow (s-d.) kõneleb viinajoomise põhjustest. Need on rahva rumalus, harimatus,  väljakannatamatu elutingimised. Alaliselt nälgiv, õigusteta rahvas joob mure põhjusel. Joomist on ainult täieliku vab»' duse ja iseseisvuse juures võimalik hävitada. Kättemaksmine. Inglis kirjaniku Conon Doyle trimiNal- 28 jutustus kahes jaos. Ühel ilusal hommikul «valmistas John Ferrie end wälja minema, kui korraga jalgwäraw  kriiksus. Aknast wälja «vaadates nägi ta keskealise, pitka «valget werd mceSterahwa,  kes puiesteed mööda tema maja poole tuli. Ferrie ehmatas, sest tulija ei olnud keegi muu, kui suur Brighvm Jong ise. Kõigest kehast «värisedes ruttas Ferrie mormonlaSte esimehele wastu. Ta teadis, et see wöõruskälk wähe hääd tõotab. Jong «võttis ta terwitamise külmalt wastu ja aStuS kortsus kulmul «võõrastetuppa. Wend Ferrie, ütleõ ta istet wõtteS ja istandiku pääle oma uurima pilguga waadates.  Tõsised usklikud on sulle hääd teinud. Meie tõime sind kõrbest, kus sa näljast suremas olid, kahjutult siia orgu, jagasime sinuga toitu, andsime sulle hää maatüki kätte ja meie hulgas oled sa rikkaks meheks saanud. Eks ole õige? Jah. see on tõsi, ütles John Ferrie. Selle tasuks nõudsime ainult üht asja: et sa meie tõsist usku waLtu wõtaksid ja iga» aSjaS selle eeskirjade järel elaksid- Sa lubasid seda täita, aga kui kuulu jutud õiged on, oled sa oma sõna murdnud. Kuidas olen ma oma sõna murdnud? rääkis Ferrie wastu. Kas ei ole ma kassasse  omad maksud korra pärast maksnud? Kas ei ole ma templis käinud? Kas ei 01e.... Kus su naised on? küsis Jong ringi waadoies. Kutsu nad siia; ma tahan neid näha saada. Ma ei ole naest wõtnud, see on tõsi. wostaS Ferrie. Aga naesterahwaid oli mähe ja mitmel oli nende pääle suurem õigus, kui minul- Siisgi ei ole ma üksi! Mul on tütar, kes minu eest muretseb- Selle tütre pärast tahangi ma sinuga rääkida, ütles mormonlaste päämees. Ta on Utah õis ja meeldib mitmele auwäärt mehele- John Ferrie tundis torkawat walu rindaS- Räägitakse, et ta ühe wõõra usulise mõrsja olla, ehk ma küll seda loba ei usu. Mis on püha Joscpb Smithi seaduse 13. päätükis öeldud? „Neiu, keS õiget uSku tunnistab, saagu ühe ära walitu naefcks; wõõra usulisega abielusse astumine on raske patt." Selle järele on wõimata, et sina, püha usu järelkäija, lubad oma tütart seadusest üle astuda. John Ferrie wehkleS ägedalt piitsaga ja ei wastanud midagi. See on finn usu järele katsumiseks; nõnda on pühitsetud nelja nõukogu otsustanud.  Tüdruk on noor; sellepärast ei sunni meie teda hallile wanamehele minema, ega takista teda omale mehe wälja walimises. Meil, wanematel on palju mullikaid *), aga ka meie laste eest peab muretsetud saama. Stangersonil on poeg ja Drebberil  niisama ja kumbgi neist ihkaks finu tütart. Lase teda üht neist wälja walida. Nad on noored, rikkad ja tõsised usklikud. Mis sa selle pääle ütled? Ferrie waikis ja kortsutas kulmusid. Andke mulle aega, ütles ta wiimati. Mu tütar on weel wäga noor mehele minemiseks. Ma annan talle ühe kuu aega, waStaS Jong istmelt püSti tõuSteS- Kuu aja pärast  peab ta wastuse andma. Ta pööris weel ukse juures ümber ja müristas wälkuwate  silmadega: Parem oleks- sinul ja su tütrel Sierra Blanca mägedes pleetida, kui oma nõrka jõudu pühitsetud nelja nõukogu käskude waStu pruukidal Ja ähwordawa näoga läkS ta eema!e;Ferrie kuulis weel ta raskeid sammusid puiesteel. Ferrie istus ikka weel paigal ja mõtle» selle üle järele, kuida wiisi kurba sõnumit tütrele teadustada, kui ta korraga õrna *) Niisuguse suusanaga Ühendad Leier K. Kemboli jiheS ima jutlused enese sadat naist.