mise raamatu suurune. Kahjuks ei ole seda raamatut mitte enam saada ta on täitsa otsas. Saare asumist loetakse Dewonia ajajärku. Greeka kirjanik Timeus kirjutab 320 a. enne Kristuse sündimist ühest Raunani saarest põhja mereS, Basilia ehk Balti saare (s. t. Saaremaa) ligidal, mille kallastele meri elektroni  s. o. merewaiku wälja uhub. See Raunani  lvõiks ehk Ruhnu saar olla (?). Maapinna järele wõib arwata, et Ruhnu saar niisama, nagu Saaremaagi, mitmest wäilesest  saarest on kokku kaSwanud. Praegu wõib weel kolme suurema saare jälgi ta pinnal märgata,  mis ridamisi põhjast lõnna poole seisawad. Iseäranis on põhjapoolne saare otS, nimega „Kuns", weel iseäralise saare moodi, nõnda et weel hiljuti, õige suure meretõusu ajal, suurema  jao Ruhnumaa ja Kunfi wahelt olla meretõusu  wefi läbi woolanud. Keskmine jagu ja lõunapoolne on juba rohkem ühte kaswanud ja nende üksildase põlwe märkisid on wühem tunda. Kõige selgemaks selle asja tunnistajaks seisab kesket maad kõige kõrgema „Gauberi" mäe õhtupoolse külje all järw alal. Sellest järwest käib mõlemast küljest meresse idast lääne  poole madal soonekoht läbi. Wanad mehed  teadwad rääkida, et selle koha paält enne laewa sõidutee olla läbi käinud. Nõnda olla hiljuti weel üks wõõras laew seda wana teed kaudu tahtnud läbi tungida ja olla ennast Gauberi  mäe ääre olla järwe kinni ajanud ja sinna ka jäänud. Aastat kv tagasi on ruhnlased selle laewa ära lõhkunud. Waua Sbfsinsi Hans, kes mõne aasta eest 75 aastases wanaduseS  suri, jutustas, et ta ise poisikese põlwes sille laewa juures oli käinud- Sellest wõib uskuda, et sääl laew tõesti on olnud, sest nimetatud  wanake rääkis ikka ainult tõe juttu. Saar on piklik Ümmargune, nii tfilroni taoline, põhjast lõnna poole 6 wersta pikk, idast lääne poole 4 werSta lai ja ülepää 1lV« ruut wersta suur, kus praegu 275 inimest  elab. Sellest maast on 282, k dess. kroonu  metsa all ja 337,28 dess. talurahwa ja õpetaja käeS pidada, seega kokku 1169,88 deSs khk rohkesti 11 Vt ruut werSta. kui linna kaitsjate südamed. Ehk küll pääletungimist  ei olnud, stisgi mürisefiwad suuredtükid  wahet pidamata. Admiral ja vicomte d'Exmaise püüdsiwad mahalangenud müürisid üles kohendada, aga töölistest oli puudus. 26. augustil keskpäewa ajal langes wiimane müüri jagu «vaenlase kuulide ees ja terwe linn jäi paljaks nagu peopesa pääl. Inimesi oli wühe ja kõik «vastupanek oli asjata. Waewalt oli tormijooksuks märku antud, kui linn juba waenlaste käes oli. Ometi ei tulnud «vaenlane jäält kohalt sisse, kus Gabriele  oli. Tema seltsis oliwad weel de Bnyle ja Jean Pecois. Kõik kolm wõitlefiwad nii suure südidusega, ct nad ümb-rpiirojaid säält kohalt kolm korda tagasi lõiwad. Iseäranis tundis Gabriele wõitlusest lõbu ja Jean Peeois pani imeks, kui «võimsaid ta paremale za pahemale külge jagas. Gabrielet waodates ja imestades pidi Jean Pecois peaaegu surma saama ja vicomte päästis teda mähe aja sees kaks korda surma suust. Ehk küll linna uulitsad juba waenlaStega täidetud oliwad, wõitlefiwad Gabriele, de Breyle ja Jean Pecois ikka weel, kuna nende selja taga waenlaSte wõiduhõiskamine kajas. Linn oli kaheksateistkümne päewa ja üheksateistkümne  kordse tormijooksu järele wõidetud. Gabriele tulemisest oli 12 päewa möödas, seega oli ta mli päewa kauem linna kaitsta jõudnud, kui ta kuningale oli lubanud. XXXV. Arnold dn Tille toimetab oma tviiikefi asju edasi. Esimesel silmapilgul pääfis linnas riisumine  ja Mustamine lahti. Aga Filidert andis kohe «valju käsu wälja riisumist seisma jätta. Kui Coligne ta ette wiidi, andis ta talle kätt ja terwitaS teda kõikide näheS südamlikult. Ma ei Ma wahwust nuhelda ja St. Quen-' tini linnale saab niisama armu antud, kui oleks ta ennast Ma esimesel päewal alla aunud(N-gmb.)  Tengel ehk stengal. («Põllulöölehest".) Missugusel hobusepidajal ei oleks küll see paha nähtus ette tulnud, et tema hobune mõnikord  ka kõige kibedamal tööajal lonkama on hakkanud! Üks üsna tihti ettetulew lonkamise põhjus on tengel ehk stengal. Tenglid on kolme seltsi: kuiwad, mädad ja wanad tenglid. Tuntakse suuremalt jaolt ainult kuiwa tenglit, mis hobuse rautamise juures  kabja talla nurkades, harwa ka mujal talla  sees, punaka, sinika ehk kollaka plekina ette tuleb. Kuiwa tengli korral lonkab loom wähe ehk mitte sugugi, seda enam aga mäda ja wana  tengli korral. Tengel sünnib seeläbi, et kabja lihajaod mitmesugustel põhjustel, nagu seda allpool näeme, ära rikutakse. Selle rikkumise  läbi katkemad wäikesed weresooned, millest weri end kabja liha ja sarwekorra wahele kogub. On see weresoonts katkemine ehk, ühe sõnaga,  rike wäike, siis kogub weri end edasi kabja sarwekorraSse ja tarretab siin kõmaks. See weretarretus ongi meie Llemalnimetatud plekk. Kuidawiifi weri sarwekorraSse saab, ei ole raske mõista, sest et kabja sarwekord mikroskopliselt wäikestest sarwetorukestest koos seisab- Seesugust  wäikest riket nimetataksegi kuiwaks tengliks. On aga weresoonte katkemine suurem kui esimesel  korral, siis -ei jõua tõik weri ära sarwekorraSse  minna, waid jääb sarwekorra ja lihakorra  wahele; sinna juurde poewad wäljastpoolt weel mädapifielukad ja sünnitawad mädanemist, mille tagajärjel loom suurt walu tunneb ja lonkab. Kabi on niisugusel korral ja seistes tõstab loom tihti jala walu pärast üles. On mäda juba teatama paljuseni kogunud, siis hakkab ta omale teed wälja otsima. Ta tõuseb kuni kabja piirdeni, ajab naha selle küljest lahti  ja tuleb wälja. See on siis mäda tengel. Kui tsngli sünnitajad põhjused ühtesoodu endid kordawad, siis wiimaks sünnib nõndanimetatud  wana tengel, kuS mitte ainult kabja lihajaod rikutud ei ole, waid osalt ka kabja luu. Mitmesugustel põhjustel on walu siin kord suurem, kord jälle wähem, mi et seda mööda ka loom, kord wähem, kord rohkem lonkab. Wana tengel tuleb suuremalt jaolt harwa ette. Tengli põhjused on mitmesugused. Wäga sagedasti näeme teda loomu poolest kõwerate jalgadega hobuste juures. Siis on weel halb kabja lõikamine  ja rautamine põhjuseks. Kõik need põhjused  mõjuwad niiwiisi, et kobi wäga kergesti wiga saab. Näituseks, kui kabja tald liig õhukeseks  on lõigatud ehk kui raud ilma sisemise serwa õõnsuseta on. mis läbi ta kabja talla pääle majutab. Wiimaks weel on põhjuseks kapjade liig kuiwamine ja looma ülemäära paigal seismine. Tengli all kannatawad enamasti  esimesed jalad. (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaareft. Kuresaare EeSti Selts l>n oma talwise pidude plaani kindlaks määranud.  Selle järele on seltsil weel sel aastal 2 suuremat näitemängu endises Bilrgermusse saalis, nim.: 25. oktobril Georg Engeli drama „SadamaS" ja teisel Jõulu pühal,  26. dets. naljamäng „Ronga isa", ning 4 perekonna õhtut: homme 4. okt., seltsi aaStapidul,  siis 8. ja 29. nowembril ja 13. detsembril.  Perekonnaõhtute sisseminekumaks on määratud: wõõrastele mee St. 40 kop., naeSt. 25 k., seltsi liikmetele ja tegelastele priitahtlik maks hõberahas. Pääle selle mõeldakse nowembris  ühte suuremat kontserti toime panna ja ettelugemistega warsti algust teha. Hariduse osakond paneb ka ühe suurema Ülesaarelise kirjanduslise  koosoleku toime, arwatawasti oktobri kuu teisel poolel. Ka pannakse talwel seltsimaja  muretsemise hääks basaar toime. Nagu näha, tõotab meie talwine seltsielu kaunis elaw Kasu pärast. Conan Doyle järele a II Nüüd oli mulle selge, mis krõbin tähendas.  Hääl tuli riistast, millega akna riim eest ära lükati- Siis oli kõik mõni aeg waikne. WäljaS seisja tahtis wististi teada saada, kas kära mind mitte üleS ei äratanud. Selle järele  kuuldus nägin ja aken tõmmati tasatcsti lahti. Ma ei wõinud seda enam wälja kannatada,  mu närwid oliwad wiimase maarani pingul.  Ma kargasin woodift wälja ja tegin akna lahti. Üks riiete sisse mässitud mchekogu seisis  akna taga. Ma jõudsin teda wacwalt waadata,  kui ta kiiresti Sra põgenes. Seda sain ma fiisgi silmata, et tal üks lüikiw tapariist, wististi nuga, käes oli. See on kõik wäga huwitaw, sõnas HolmeS.  Aga mis teis pääle selle tegite? Oleks »a mitte nii wäga nõrk olnud, ma oleksin taie läbi akna järele karganud. Aga «mu praeguses seisukorras ei wõinud ma muud teha, kui teist inimesi appi kutsuda. Kaua aega läks mõõda, enne kui inimesed unest ärkafiwad.  Joosep tsli minu appihüüdmise pääle tuppa ja Ms ühes tallipoisiga akna all olewaid lillepeenraid läbiwaatama. Säält leidsiwad nad palju segaseid jälgesid, kuna neid aga rohu pääl sugugi naha ei olnud, sest et mitu päewa järgimööda kuiw ilm oli olnud. Plankaia pääl, mis minN aknaalust aeda piirab, wõiS tundemärkisid näha, et säält keegi üle on ro« ninud. Politseile jätsin ma meelega selle asja teadaandmata, sest et teie arwamist selle kohta teada tahtsin saada. Felpst jutustus awaldaS Holmest pääle suurt mõju. Ta tõusis üles ja hakkas äritatult  toas edasi tagasi sammuma. ÕnvetuS ei tule ilmaSgi üksi, rääkis Felps naeratades. SiiSgi ssis näha, et öösine juh» tumine temast ilma mõjuta mööda polnud läinud. Ms te tunnete eneses niipalju jõudu ole- wat, et minuga kord maja ümber käia? küsis Holmes. Küll. Päikese paiste mõjub palju paremini.  Joosep tuleb meiega kaasa. Kas ma ka wõin tulla? küsis neiu Harrison. Olge nii hääd ja jääge siia istuma, wastas  Holmes. Noor naesterahwos istus pisut pahase näoga oma koha pääle. Ta wend tuli meiega ühes ja meie läksime noore riigimehe toaakna alla. Jäljed oliwad tõesti segased, nagu FelpS oli rääkinud. Holmes waataS neid terawasti, aga tõusis kohe õlasi kehitades LleS. Sellest ei saa põrmugi targemaks, sõnaS ta kuiwalt. Waatame maja kord ka teisest küljest, et aru saada, miks kurjategija siia kambri kippus. Minu arwates oleks ta elu- ja söögitoa  akendest palju hõlpsamalt sisse pääsenud. Need on uulitsa poolses küljes, ütles Joosep  Harrison. Tõsi küll. Aga ta oleks wõinud selle ukse lahti murda. Kus tuppa see uks wiib? Säält käiwad teenrid läbi. KaS margad enne mõnikord fiin majas on käinud? Ei ole, mastaS Felps. Kas teil palju wäärtaSju on? Meil ei ole sugugi wäärtaSju. Holmes waatas hooletult igale poole. Teie olla selle koha üles leidnud, kust waraS üle aia ronis, pööris ta Joosep Harrisoni  poole. Wõime seda kohta ka kord waadata. Meie läksime nooremehe juhatusel aia juurde, kus ühe aia warwa teraw otS katki oli murtud. Holmes waataS nürimalt ära murtud tükki. Kas te arwate, et see minewal öösel katki on murtud? Minu arwates on ta wist waremalt. See wõib küll olla. Pääle selle ei ole siin ühtegi muud märki ega jälge näha- (Järgneb.) 72, Saarlane 1909