Peterburis pandakse kohaliste lehtede teatel 2000 uut politseinikku ametisse, mis otstarbeks  000,000 rbl. on määratud- Wäljamaalt. Saksamaal on üleskutsed ilmunud rahakorjanduset  ettewõtta hädakannaiajate Saksa alamate  hääksWencmaal. Wene walitsuse tcadaandmine,  et kuulutatud uuenduste teoks tegemiseks, kui waja, maisuse abinõud torwitusele wõetakse, on Berlinis rõõmulikku wastukaja äratanud. WalitsuS  peab nöu selle üle, kuidas Saksa alamatele, kes Läänemere kubermangudes elawad, abi anda, et selle läbi Wene walitsuse wastutust kergemaks teha. Ühes sellega on Saksa walitsus kõik nõuandmisel?  wahele astumise üle tagasi lükkanud. Saksa walitsus usub, et Wene «valitsusel korda läheb oma jõuuga riikis rahu jalale seada ja arwab, et teated Baltimaa sündmuSle üle liialdatud on. Saksa riigilt olla meel nõutud, et tema sõjalaevad Läänemere sadamatesse saadaks, aga ka selle nõudmise on walitsus tagasi lükkanud. Saksa walitsus ei taha midagi ette mätta, mis Wene walitsuse autoriteedile kuhju võiks teha. Ainult üks aurulaew on saadetud, millega Saksa alamad «venemaalt  ära. sõita wõiwad. Inglismaa on ka ühe sõjalaewa  Wenemaa poole wälja saatnud, aga see laew on Kieli seisma jäänud. WenelaSte arw Berlinis ulatab praegu 60.000-ni. Kõik wõõrastenmjad ja korterid on täis. Austria-llngrias on 6. detsembril s. a> wolitsuse poolt üleüldise walimise- õiguse eelplaan wälja kuulutatud. Selle eriplaani järele on iga! kirjamõistjal Ungria kodanikul, kes L 4 aastat manaks, saanud, walimise õigus. Walimiji toimetatakse,  kogukondade kaupa, salajase ja otsekohese hääleandmise teel. Otsekohene on see walimise- wiis sellepärast, et igaüks walija oma hääle otsekohe  sellele annab, keda tema parlamendi saadikuks soowib, ja salajane - et üksgi teada ei wvi saada, kellele keegi oma hääle annab. PäämõtteS nõuutakse niisugust walimisewiisi praegu ka meil, Wenemaal. Inglismaal peetakse Euroopa politikaseisukohalt Wcnemaa korratust maga kardetawaks, sest et teised riigid wahele astuda wõiwad. Wenemaa olla oma nõrkuse läbi riikide tasakaalu rikkunud. „Daily News" annab Wenewalitsusele nõu riigi wotikogu kokku kutsumisega rutata, sest et see ainukene abinõu rahma «vaigistamiseks ja korra jaluleseadmiseks on. Schanghais oli 5. detsembril mäss Mässajate  Hiina tööliste poolt on 2l) surma saanud, eurooplaste poolt palju hoomata. Politseimaja on osalt ära põletatud, üks trahter purustatud ja jalgrataste kauplus paljaks niisutud. Jaapan, Amerika, Inglis- ja Sakjainaa on sinna sõjalaewu saatnud. Uuemad sönumed. Uued täiendawad riigiwoiikogu waiimise seadused on 13. detsembril Keisri poolt kinnitatud. Kuida „Now. Wrem." teatab, omatakse riigiwolikogu  19. weebrüarii. Selle lehe trükikoda' sai järgmise sisuga telegrammi: Tallinnas, lk. detsembril, kellu 2, 3 min. pär. l. 10. detsembri k. p. on Tallinna  linn ja Harju maakond sõjaseaduse alla kuulutatud. Kindral-kubernerikS on kindral» leitcnant Woronow nimetatud. Palju isikuid on kinniwõetud, muude seas ka kõrgemad raudtee, linnuwalitsuse ja muud ametnikud. Asetäitja linnapää PütZ ja linnasekretär  Pung (Teotaja wastutajad toimetajad) on ära jooksnud ja sõjakuberneri poolt ajutiselt lahti lastud. Kõik wabrikud streikiwad.  Wabriku Volta keldri ruumidesse salaja kokkukogunud talurahwa wallasaadikud wõeti kinni ja mässulised tegewuseplaanid pandi pitseri alla. Mitmed pahatahtlised raudteeõnnetused on ette tulnud; raudteerööpad  on lahti kistud. Rongid käiwad korraldamata sõjamäe kaitsel. Üleüldse on linnas rahu. Maal on segadused. Lääne- Harjumaal on palju mõisaid häwitatud ja põletatud. Segadused lähemad suuremaks. Mõisaomanikud päästwad endid Tallinnasse. Haapsalusse on sõlawägi läinud. Oodetakse abt juurde. Tallinna ümbruses on mässajate  salgad mitukorda meriselt tagasi löödud. Kirikumõisad on fiiaajoni rikkumata jäätud. Kuberner Bünting on eila Tallinna jõudnud.  Moskwag peetakse juba 8. päewa jooksul kindlustatud wõitlust. Peeterburia on rahu. Telegraf on rikutud. Möndasugust. MikSpärast kannawad ruhnlased ha liisid riideid? Üks muinasjut räägib, et esialgsed Ruhnu saare elanikud nimetatud saare pääle süüteo pärast wangidena elama saadetud, kus juure» nad ja nende järeltulijad kohustatud saanud  selle sündmuse tähenduseks ka edaspidi  hallisid riideid kanda. See kohustus saanud aga pärast rahwa kombeks, mida fiiaajani weel täidetakse- 51 Saa r l a n e 2905 pM»SS!S r. 20 Aeiiskx- I«s r. 5tH». V»e«-bSL2, V«Pt,S WfMi»k I». Teadaan d m i s e d. .LmlchPMM IBStMötMIU IM. a. piilllt M matkd. Kmttmwadc jiiiliiMii peetakse 3S. jauuarit I9VK Bürgerklubi saalis. Tähtis uudis iuiilMsWe omiMKMe! Kui Teie need uued wäijaarwatud liikuwad  luugid oma tuuleweske tiiwade külg? panete, siis saab temal nii ühesugune jooks vlcma, kui igal wesiwcSkcl. Seesinane uus lciduS on tõesti haä, kasulik ning ka odaw. Ligemat teatust annab A. Benjamin  Grass, Kuresaare linnas, Kiriku uulitsas, Reinseldti majaSlüripäewaft  1906 on Püha kihelkonnas Z tlllllkojjtli. Möldri ja Saariku, wälja rentida. Kaupa teeb kohtade omanik O- Soonsein Pihtla mõisas. Äks suur on wälja rentida- Järel küsida selle lehe toimetusest. TSicSti uus ömblliBömsBin on odawasti müüa- Kauba uulitsas 4, teise korra pM- !! Unustatud ostjatele!! 2S lop. luk!. Kirikupiltistd ja -lampisid lop. jo wuimsd hõbcst! Kõik kaubad on ühest jõukast kaubamajast. Lindholm. „Saarlase" trükikoda soowitab: Ecsiikttli ramatliid, Eestikeeli laulu-ramMd. WM" Kõiksugu -WU saapM ja kaloW müüb alandatud hindadega G. Wagga Kauba-uul- 11, Lindholmi majas. «Saarlase" trükikojas wõetalse tellimiji Eesti «jalkhltdt VNle wsstu. "MS Praegus ilmus „Saarlaste" Kalender MU- 1906 aasta pääle. "WG Ilmunud ja on maal kirikuõpetajate käest ja Kuresaarcs „Saarlase" trükikojas  saada: Kirikukellad, Jutluse lendlehed. tk. Waata su Õnnistegija tuleb! Kirjutanud Muhu õpetaja J. Meeri. 18. Õnnistegija on sündinud! Kirjutanud Jakubi õpetaja A. Hosfmann. Kuresaare kiriklikud sõnumeid. Laupäeval, S 4. detsembril. (Jõuluõhtu). EeStikeele wastulouludega jumalateenistust kell '/»6 peab õpetaja Drechsler. Trükitud lauluiehed on kirikuukste juures saada. Pühapäeval, 25. detsembril. (1 Jõulupüha.) Eestikesle jumalateenistust kell '/»t2 peab ülemõpetaja Blohfeldt. ' Esmaspäeval, S 6. detsembril. (2. Jõulupüha.) EeStikeele jumalateenistust kell peab õpetaja Drechsler Laululehed kurttummade kooli häõkS on kiriku ukste juure» saada. -