arwates Liiwimaa maakondades üks werst teed maksma. Jurjewi maakonnas 96,44 rbl. Wõnnu „ 89,80 .. Wiljandi „ 79,91 „ Wolmari „ 68,23 „ Riia „ 60,77 „ Wõru „ 4486 „ Pärnu „ 39,96 „ Walga „ 31,70 „ Saaremaal „ 23,68 Igal talul maksab teestllutamine läbistikku aastas: Wolmari maakonnas 34,75 rbl. Riia „ 26,19 „ Wõnnu maak. 22,67 rbl. Pärnu .. 22.08 „ Tarin „ 20,90 „ Wiljandi „ 17.26 .. Walga' „ 11,50 „ Wõru „ 10,10 „ Saaremaal „ 4,30 „ Kõik ülemal nimetatud kulud käiwad ainult  posti- ja kirikuteede kohta. Pääle nende on aga, nagu eespool nimetatud, talupoegadel  meel era- ehk wallateed parandada, et neid niisuguses korras pidada, kus sõita mõib. Wõnnu maakonna maksude inspektor püüdis ka nmmassid kulusid wälja arwata. Tema teatete järele on Wõnnu maakonnas 6 korda enam erateesid, kui posti- ja kirikuteesid, nende parandamine maksab wersta kohta 10 korda wähem wiimaste teede juures. Sellel põhjusel leiab maksude inspektor, et talupojad Wõnnu maakonnas pääle ülemal nimetatud 155,000 rbl- meel 89,300 rbl. erateede parandamiseks  aastas kulutawad ehk ühtekokku tuleb teede sillutamine neile 244,300 rbl. maksma kuna mõisatel ja linnal kõige kõrgemalt  arwates, mis isegi landradi kollegiumi armudest üle täib, ainult 5000 rbl. Teiste maakondade kohta puuduwad sarnased teated, aga kui sääl posti- ja kirikuteede kohta wõrdlemifi  niisama palju era- s. o. walla (külade ja talude) teesid armame, siis saame järgmised armud, mis iga talu läbistikku aastas teefillutamise  pääle kulutab : Wolmari maak. 55,60 rbl. Riia „ 41,90 „ Wõnnu maak. 36,27 rbl. Pärnu „ 35,33 .. Tartu „ 33,44 „ Wiljandi „ 27,52 „ Walga „ 18,40 „ Wõru „ 16,17 „ Saaremaal „ 6,88 „ M ühetaolisuseta Leedeyrjuse ärajagamise esst on Liiwimaa Mõisnikud kiitust- ära tesninud,  et nad teesid hääs korras oskawat pidada, talupojad - on aga'oma waewa eest sagedasti etteheiteid Saksa ajalehtede poolt kuulma pidanud,  et nad teesid ei wntsida niisuguses korras pidada, nagu seda soowiba wõida. Teede sillutamise yalba jaotamist ei ole mitte üksi talupojad ära tundnud, waid Za mõisnikud ja walitsus. Nõnda leidis maapäew juba 1883. a., et talupoegadele teede orjusega ülekohut sünnib, aga parandamiseks midagi ei tehtud. 1895. a. foowitas LiiwiMaa kuberner kindralleitnant  Sinowjew maapäewale teeorjuste õigemat  jaotamist. Maaplew nimetas isegi kommissioni selle küsimuse harutamiseks, wttmane  leidis aga, et enne uut maahindamist teedeorjust wõimalik korraldada ei ole. Nüüd on kokku kutsmud põllutöö komiteede eeskawas  teedsküfimus üks harutamise alla wõetawatest  asjadest. Wõnnu maakonna komitee esimees v. Kreusch tähendas selle punkti kohta, et teed Wõnnu maakonnas hääs järjes olla. See kiitus on küll ära teenitud, aga selle läbi si saa talupoegade orjus mitte kergemaks. Wolmari maakonna komitee esimees v. Gersdorf ütelnud sellele komitee liikmele, kes teede orjuse õigemat jaotamist meelde tuletanud, et jätku see puutumata, sest siis olla waja palju koosolekuid  pidada. Nü tähtsa asja üle nõuupidamiseks  ei tohiks aeg kallis olla. On ju tõsi, et ainult walitsus, kes põllutöö tõstmise eest hoolt kannab, selle küsimuse üle lõpuotsust teha wõib, talupoegadel enestel sünniks aga siin walitsusele abiks olla, sellele oma arwamift  awaldades, kuda kõige paremini seda keerulist küsimust korraldada tuleks. Sünniks näidata, et teedeorjus mitte ühe seisuse kanda ei peaks olema, waid et see üleüldine kohustus  on, mida kõik liikumata Varanduste omanikud  ühewõrra kandma peaks. Wöiks wast ka selle küsimuse üle aru pidada, mis kohasem  oleks, kas teedeorjust rahaks muuta, wõi nagu siiamaale selle jaoks teatawat tööjõudu anda. Lähemalt ei taha meie selle küsimuse üle rääkida, lootes, st Väikepõllumehed ise kõige paremini teawad, mis neil sündsam on." Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaalt. Saksa riigipäew on wiimass! ajal õige ägedaks ja tujukaks muutunud, ja nagu näha, kisub tema tülikas seisukord üleüldist  tähelepanemist weel kaua aega oma poole, sest et pahanduste lõppu wssl keegi praegu ei suuda ette ära näha. Wiimass! koosolekul on sotsialdemokratlased küll rvähem kära teinud. (W 2 Testi j) osti me es. 580