Walitsewa Senati hooleks jääb selle täidesaatmiseks tarwilikku määrust teha. HäätegewakS otstarbeks sõjas on ohwerdanud: Jurjew 1000 rbl- Sewastopol  5000 rbl. Astrahani börseselts 15.000 rbl. Rostow D. ä. 50,000 rbl. Nashitschewan 20,000 rbl. Orenburg 5000 rbl. Tambow 10,000 rbl. Semipalatinisk 2900 rbl. Kaluga 5000 rbl. Astrahan 50,000 rbl. Shitomir raha 50. haigewoõdi  sisseseadmiseks, Borissoglebsk 1000 rbl. Saratowi kub. semstwo 30,000 rbl. Busuluk 2000 rbl. Bjelostok 5000 rbl. Kursk 25,000 rbl. Kiiewi kloostrist korjatud 50,000 rbl. Alesandrowsk 10,000 rbl. Jwanowo-WoSnessensk 100,000 rbl. ja Jelers 5000 rbl. Telegramm kindral - major Flugilt Päästaabile 7. webruaril: Port-Arturis ci ole muudatusi. Üleminek  üle Jalu jää allpool Shahedsi on wöimata. Kasakate salk ehk sotnja on Õitshufi läbi minnes Jaapani major Tannsaro 5 sõjariistus alamwäeliscga ja 2 erariides inimesega kinni wõtnud. Üleüldse  on teated waenlase kohta segased ja puudulikud. I. järgu ristleja „Warjagi" pääl on surma saanud midshipman krahw Nirod ja 33 madrust, pähe kerge haawa sai laewa komander, haawatud saiwad midshipman  Gubonin raskesti, Laboda ja Balk kergesti, 70 madrust raskesti ja paljud kergesti. „Korejetfi" meestest ei saanud üksgi wiga. 4 webr. Pärast lahingut Port- Rrturi all taganes Jaapani laewastik lõunapoole. Sõjawäge tuleb ühtelugu juurde. Sõjawägede walmisseadmine läheb hästi. Port-Arturi kindlus on waeinis Wemmaad mahwaSti kaitsema. Maawalitseja käsukiri sõjamäele ja laewastikule:  „Wahwa maa- ja merewägi, keda Kõigekõrgemalt  minu kätt on usaldatud! Praegusel  silmapilgul, kus meie jumaldatawa Keisri ja terwe Wcnemaa, koguni kõige ilma pilgud meie poole on pööratud, peame meie meeles pidama, et meie pääl püha kohus on Keisri ja isamaa eest seista. Wenemaa on suur ja wägcw ja kui ka meie «vaenlane tugew on, siis peab see «eile weel uut jõudu andma temaga «võitlemiseks.  Wene soldati ja madruse waim on suur. Meie maa- ja merewägi tunneb palju nimesid, mis meile praegusel suurel silmapilgul eeskujuks peawad olem. Wenemaa  Issand Jumal on ikka õige asja eest seisnud, Ta seisab ka nüüd. Ühineme edaspidise «võitluse wastu. Hoidku igaüks teie seast hingerahu alles, et kõige paremini oma kohust täita ja toimetage igaüks Kõigekõrgema pääle lootes oma tööd, meeles pidades, et Jumala palumine ja Keisri teenimine tasuta ei jää. Elagu Keisri Majesteet! Elagu Wenemaa! Zumal meiega! Hurraa!" Riigisekretär Kokowtsew on rahaministeriumi  juhatajaks ja senine rahaminister  PleSke on riiginõukogu liikmeks nimetatud. Sõjaministri Kuropatkim Mandshuria mägede ülemjuhatajaks nimetamise puhul on Keisri Majesteet hüäks arwanud sõjamimsteriumi  juhatamist ajutiselt päästabi ülema, kindral-adjudandi Saharowi kütte unda- Keisrinna Aleksandra Feodorvwna soowil awatud ladu Kauge Ida haigetele ja haawatud sõjameestele  abiandmiseks, annab teada, et wäga tarvilikud olekfiwad: lühikesed kasukad, mundri-mütsid, soojad mütsid, bashlikid, shokolad, suhkur, tubak, seep. Niisama tarwilikud oleksiwad kokkupandawad telgid ja woodid laatsarettide tarwis. Warschawist. Elaw surnu. Peterburi-Warschawi  raudteewalitsus kuulutas 1. mail s. a. et nim. raudteel teeniw konduktor Kükin, kes surnud olla, raudteeteenijate  hulgast maha kustutatakse, kuna see aga raudteel edasi teenis ja tal weel meeldegi ei tulnud ära surra. Kui Kükin seda kuulis, läks ta söiduülema juurde asja õiendama, aga see wastas, et ta midagi ei wõida parata, sest et Kükin raudteewalitsuse poolt surnute nimekirja  olla üles wöetud. ' Kükin käis raudteeülema  jutul, aga ka see ei wõinud aidata. Wiimaks palus Kükin, kes teenistusest  muidugi ilma oli, et raudteewalitsus talle abiraha annaks, kuid see wastas, et surnutele abiraha ei anta. Õnneks sai elaw surnu selsamal raudteel poes koha, nii et tal tarwis ei olnud tõesti ära surra. Wäljamaalt. Jnglise-Jaapam lepingu pääpunktid on järgmised: 1. Lepinguosalised riigid tunnistawad tormiliseks kõiki sammusid astuda, mis nende kasude kaitsemine tarwitab, kui neid mõne riigi wägiwaldne tegewuS wõi segadused Hiinas ja Koreas ähwardawad. 2. Kui Suurbrittania wõi Jaapan nende kasude kaitsemiseks kolmanda riigiga sõdima saab sunnitud, siis jääb teine pool täiesti erapooletuks ja püüab korda saata, et ükski muu riik waenulistest tegewustest tema lepinglase wastu osa ei wõtaks. 3. Kui juhtub, et teised riigid sõjast kummagi lepinglase waStu osa wõtawad, tuleb teine lepinguosaline teisele appi ja nad södiwad üheskoos ja teemad ühelmeelel rahu. -- Wene saadik Pawlow, kes ühes „Warjagi" ja „KorejetS'i" meestega Koreast lahkunud ja neljapäewal Shanghaisse jõudnud,  on nüüd ka omalt poolt Tshemulpo sündmuste kohta seletuse saatnud. Selle järel on Pawlow 26. jan. „Korejets'ile" käsu andnud, Port-Arturisse ära sõita. Kui laew selle päewa õhtupoole sadamast minema sõitis, puutus ta 6 Jaapani ristleja  ja 8 miinilaewaga kokku. Jaapanlased tungisiwad talle kallale, ilma et „Korejets" tuld oleks andud. (Jaapanlaste seletuse järel on „Korejets" neid enne lasknud.) Meie laew sõitis siis sadamasse tagasi. Teisel hommikul, 27. januaril, teatasiwad jaapanlased, et sõda alanud on ja käsksiwad Wene laewu wõitluse tarwiS malmis seada. See peeti siis pääle lõunat wäljaspool sadamat ära. Kui Wene laewad wigaseks oliwad lastud, pöörsiwad nad sadamasse tagasi, kus neid parandada taheti. Et see enam wöimalit ei olnud, siis lasksiwad wenelased ist omad laewad põhja ja nimelt ühes sõjalaevadega ka aurulaewa ~Sungari", mis päew enne seda TshemulpoSse oli jäänud. Mehed wiidi ära erapooletute riikide laewadele. Pawlow lisab juurde, et hilisemate teadete järel üks Jaapani ristleja ja üks miinilaew põhja läinud, üks ristleja aga raskesti wiga saanud. Surnuid ja haawatuid olla jaapanlastel 80 meest olnud. Tshemulpo wõitluse kohta on ka „Nowoe Wremja" ühe aruande awaldanud, mille ta Shanghaist saanud on. Selle järel on kõigi wõöraste laewade kaptenid selle wastu protesteerinud, et jaapanlased Wene laewa» dele sadamast ära sõita on käskinud, ainult Amerika kapten ei ole seda teinud. Ka ei ole tema pärast Wene meremehi pääle wõtnud. Jaapanlased on nõudnud, et Wene meremehed nende kätte antaks, aga wõõrad kaptenid ei ole seda teinud. Seda, et esimese kuuli Jaapan on saatnud,  ütleb ka Inglise lehe „Daily Mail'i" sõnum. See sõnum jutustab pääle muu, wenelased palunud wõõraid kaptenist, et nad neid sadamast wäljasõitmise juures kaitseksiwad, mille aga kaptenid tagasi lükanud. Wõõrad meremehed jäänud aga laewalaele ja hüüdnud Srasõitjatele wenelaslele  hurraa. Wenelased wastanud jaapanlaste  tuleandmise pääle alles seitsme minuti järel. Enne seda saatnud sõjalaewa  „Talbot" kapten Jaapani admirali juurde lootsiku, et niisuguse sõjapidamise wiisi wastu protesteerida. ~Warjag" wöidelnud  wahwasti, aga mitu korda pidanud ta mehed suurtükkide juurest ära tuld kustutamas käima. Ristleja olnud hirmsasti puruks lastud ja ta seinad olnud tulipunased.  Mürin olnud nii suur, et see kõrwad huugama pannud. Aga sellegipärast olla wenelased wõidelnud,  nagu oleksiwad nad manööwris olnud. Üks Wene ohwitser ütelnud pärast, et laewalael kõigil pool werd ja purustatud inimeseihu olnud. Kui Wene laewad wiimaks  sadamasse tagasi sõitnud, seadnud wõõrad laewad wõitluse tarwis malmis, aga jaapanlased jätnud laskmise järele. Wäga raske olnud haawatuid Wene laewadelt  erapooletutele laewadele wiia. Möndasugust. Miinid (torpedod.) Mitmed kuulukse  küsima: mis on miinid? Selle küsimise  püäle püüame siin kohal lähekordset waStust anda. Sõna miin on Ladina keelest pärit ja on Prantsuse keele kaudu praegustes Europa keeltes pruugitamaks saanud. Tema otsekohene tähendus on niipalju kui maa-alune õõnsus, plahwatuse-,  purustamise koobas. Sõjaasjanduses mõistetakse aga sõna miiniga üht iseäraliselt  walmistatud sõjariista, mis plahwatawa  ja purustama ollusega (dünamidiga) täidetud on ja mis seatud ajal lahti lööb ning kõik ümber olewad asjad mitme ruutsülla kaugusel ära purustab. Miinid on kahte tõugu: ühed on maamiinid, teised  weemiinid. Esimesi tarwitatakse sildade, kindlustuste jne. purustamise juures, kuna wiimased laewade purustamise juures ametisse pandakse. Wiimasel ajal on weemiinid  sedawõrt täiendatud, et nad kui wäikesed wee-alused isetöötawad paadid on. Nad sihitakse miinilaewa juurest waenlase laewa poole minema. Miini sees on lugemaste kokkupreSsitud õhk, mis iseäralise  masinawärgi abil miini määratuma kiirusega wee-aluft mööda edasi paneb liikuma. Et aga miin oma sihitud teest kõrwale ei kalduks, selleks on tal tüürid küljes. Niisamuti on ta nii sisse seatud,  et ta mitte mee pääle ei tõuse, nii et ta nägematalt waenlase laewale läheneb  .. . Niisuguse hirmutama sõjariistaga wõib wersta maa päält waenlase laewa ära purustada, kuna ta poole werõta maa tagant tingimata iga kord märki jookseb ja laewale hukatust toob. Ta on iseäranis sellepärast kardetaw, et ta wee alt laewa ära purustab, nii et uppumine kohe purustuse kannul käib. Ka on niisuguse miini purustamisejõud mitu korda suurem, kui kõige suuremal suurtüki-kuulil. Kui kõige selle sisseseade Ml tähelpanemist pöörata, siis selgub peagi, mis tähendab miinipaatidega tegemist teha. Saarlane, 1904, Mzwkv kimikj» H«rtwi> SaK, AwS. ««. vii,