N!. Nõuda, et 17. oktobril s. a. awaldatud manifestis lubatud wabadused ka tegelikult otsekohe maksma pandaks. 14. Et praegu paljudes kohtades maksmas olew sõja seadus ja kangem walwufe kord wiibimata ära kaotataks. 15. Ülemal ära määratud punktide Põhjal ühinewad  kõik koosolejad Wiljandi maakonna kooliõpetajate  ühisuseks ja kohustawad endid nende täitmiseks  üksteist iga Pidi tuetama. Piaks keegi kooliõpetajatest  ühisuse liikmetest sellepärast midagi kannatama,  nagu koha päält lahti lastama, siis ei wöta keegi seeläbi wabaks saanud kohta wastu; teeb aga keegi seda, siis tuleb seesugust isikut boikoteerida. !6. Praegu asutatud Wiljandi maakonna kooli" õpetajate ühisus astub ülewcnemaatise kooliõpetajate ühisuse liikmeks ja mötab toitmast pöhjuskirja wastu. Märkus punkt 4 kohta: Alama järgu rahwakooli  haridus olgu ümmargune, lõpulik ülewaade kõikide õpeasjade kohta. Wiljandis, 14. nowembril 1905 a. (allkirjad.) Pärnust. Kohattcu Elisabethi tirttus pidas 6 skp. õhtul kell 7 pastor Hohn, Tallinnast, jutlust. Jutluse  ajal tungisid umbes 4999—5999 meest Waldhosi wabrikust kirikusse ja hakkasiwad nõudma, el õpetaja ära lähakS, sää! juures karjudes: „Maha mustasaja korraldaja!" mõned tahtsiwad õpetajat kotti toppida, mis neit ligi oli wõetud. Õpetajal läks korda, tagumise ukse kaudu wälja pääseda ja üle kiwi aia naabri hoowi ronida. Taie pilluti weel pudelitega järele,  aga ei trehwatud. Pääletungimise põhjuseks olnud see asjaolu, et õpetaja Hahn oma pikkade jutlustega,  mis lerwed õhtud läbi kestsiwad, tööliste naesi kodust wälja meelitas. Harjumaalt. Rapla wallawalitsus saatis kõikidele Eestimaa kubermangu wallawalitsustele ringkirja,  kus ta ette paneb, et nad üleüldiseks kongressiks, mis nowembri lõpul ehk detsembri algul kokku tutsutud saab, saadikuid matiks, et ühes koos omawnlitsufe uuendamise  üle aru pidada. Kongressist osawötma kutsutakse  pääle selle kõik asjatundjad awalikud tegelased, nagu seadusetundjad, ajakirjanikud jne. Kongressi päew, koht ja programm saawad cdespidi ajalehtedes teada antud. Lätimaalt. Uue - Peebalgist. Läti lehed toowad kirjeldusi  metsikutest tegudest, mis 4. skp. Uue - Peebalgis sündinud. 4. nowembri pääle oli walla täiskogu koosolek  määratud. Juba wara hommikul hakkas rahwast wallamaja juurde kokku woolama, nii et kellu kümneks wallamaja suured ruumid inimesi tungil täis ollid. Kell pool 11. ilmus wallamajasse kreisiülema abiline Wital nelja kasaka saadetuset. Witol seletas wallawanemale,  et ta kellegile luba ei anna, koosolekul kõnet  pidada, sest see olewat seaduse waStaliselt kokku kutsutud. Wallawanem seletas, et koosolek manifesti põhjusel kokku on kutsutud ja käskis küsimusi arutuse alla wötta. Selleks ajaks jõudis ka kreisi ülem Jwanow  mitmete tsherkesside ja kasakate saadetusel kohale. Jwanowil oli esimeseks tööks, ühele tsherkessile käsku anda, wallawanemat ja selle abilisi kantseleist wälja ajada. Seda kangelase - tegu korda saates, läks Jwanow  kantseleist walja, kutsus kasakad kokku ja käskis rahwast laiali minna. Rahwas hakkas igasse külgi laiali jooksma. Need talupojad, kellede hobused wallamaja juures kuuris olid, ei läinud laiali, waid ootafiwad juhtumist, kus nad oma hobuseid wälja tuua oleks, wöinud Nähes, et mitte kõik talupojad laiali ei jookse, käskis Jwanow kasakaid, et nad .sõnakuulmataid" õpetaks.  Kasakad hakkafiwad kõikidele pääle tormama, nuutidega, püssi pärasega ja paljaste mõõkadega pekstes. Iseäranis kannatasiwad wanad inimesed, kes kiiresti ära jooksta ei suutnud. Wallamajast läks Jwanow Uue-Peebalgi mõisa, kus ta niisamasuguseid metsikuid iegufi tegema hakkas. Tema käsu pääle peksid kasakad kõiki inimesi, kes neile tee! ette juhrufiwad. Iseäranis raskesti said need inimesed peksa, kes mõisa kõrtsi warjule  minna püüdsid. Sääl peksid kasakad kõiki weriseks. Wallawalitsus saatis järgmisel päewal krahw Wittele telegrammi, kus ülemal tähendatud sündmusi kirjeldad! ja paluti, et see asi walju järeluurimise alla wöetud ja kõik süüdlased isikud vastutamise alla tõmmatud saaks. Marienburgi kitsarõõpalisel tee! oa streik juba tükk aega käimas. Raudtee ametnikud lubawad alles siis töösse hakata, kui nende nõudmised täidetud on. Soomemaalt. UuS valitsus on puhastamise tööga jalamaid paale haktanud. Näituseks wöeti kriminal-kommissar Pekonen mangi, niisama salapolitsei ülem L. von Gross mõlemad olid wiimastel kuuel aastal kõigis tumedates  tegewustes tuttawad. Nende wangiwötmine tuli selpöhjusel elte, et ilmsiks oli tulnud, et nad 1206 marka reisiraha liig palju olid wõtnud Wangid seletasid  ülekuulamisel, et nad seda politseimeistri Karlstedi nõuu pääle teinud; see olla selleks kuberneri Kaigorodowi  poolt käsu saanud, kes jälle omalt poolt selle asja üle ühe oma ülemaga, kelle nime ta ei nimetanud, läbirääkinud on. Waewalt jääb asi selle juures seisma, waid arwatawaste saab meel palju seesuguseid kelmusi awalikuks tulema. Soomemaal algab nii juba tegelikult  uus aeg, annaks Jumal, et see õnnelik aeg saaks olema! Wenemaalt. Peterburgist- „Loc. Anzeiger" sai Peterburgist telegrammi, et politsei neil päiwil suure hulga inimesi wangi wöttis, kelledest mitmed kõrgetes ametites seisivad.  Tõendatakse, et see suurte hulkade wangiwötmine anarhistilise salaplaani awalikuks tulemisega ühenduses seisab. Ära wõetud dokumentidest ja kirjadest selgub, et salaplaan Keisri ja paljude Keisri perekonna liikmete wastu oli sihitud. Palju ohwitserisi on süüdlaste seas. Peterburgi Eesti käsitööliste seltsil ei ole enam õnne pidude toime panemiseks. 15. okt pidu jäi sellepärast  pidamata, et „Estonia" näitlejatel wöimata oli Tallinnast Peterburgi sõita, sel ajal oli üleüldine streik ja Balti raudtee tegewus oli seismas, seltsi eestseisus määras pidupaewa 6. now. pääle, sellesama eelkawaga, näitemäng „Tond«d", jällegi oli streik, seega oli päälinna eestlastel wöimata .Tontisi" näha saada. Eestseisus oli hääks arwanud. mitte pidu pidamata jätta, sest kulud on õite suured, mis seltsi kassast wälja antud, pidamata jäänud pitude päalt. Nimetatud õhtul mängiti Kooli seltsi näitlejate poolt nelja järguline kurbmäng „Armastus  ja kadedus", rahwale näis see näitemäng wäga meeldima Näitlejatele awaldati suurt kiitust. Pidust osawötjaid oli wäha psole, sest sel õhtul oli uulitsa pääl käimine õige kardetaw, kauplused oliwad kinni, vea aegu mingisugust «valgustust ei olnud, arwa mõne laterna  seeS hiilgas tuluke. Paljudes Peterburgi «vabrikutes kestis 8 tunniline  tõöpäew ainult mõned päewad, wabriku peremeestele  oli see päris surm ja nende hädo-kisa oli hirmus  päält kuulda; mitmed on omad wabrikud kinni pannud ja töölistele lõpuarwed kätte annud. Ka Noblr wabriku wärawaS oli kuulutus üles pandud, et kui töölised mitte rahulikult tööle ei hakka, saab wabrik kinni pandud; seda kuulutust tähele pannes, teewad nüüd 8. now. pääle, töölised iga päew 10 tundi päewas tööd, s. o. wana seaduse järele. Niisamasugune tööaeg on ka Lessneri vabrikus. Semännikowi wabriku töölised ei wõtnud 10 tunnilist tööaega tagast, jäiwad 8 tunnilise tööpäewa juurde kindlaks,  wabrik pandi seisma, töölised saamad löpearwed. Millal kõik töölised rahulikult tööle haktawad. on wöimata üteloa. Tööliste kohtu otsus. Wiiburi poole pääl Sampsonowski tänawal on palju puuwilla riide kudumise  wabrituid. .Sampsonowski" riidekudumise wabrikus  töötas juba mõnda aastat üks ema oma tütrega. Ema ei töötanud mitte ainult oma kahe käega, waid ka oma libeda keelega. Kõik, mis tõõrahwa käest kuulis,  seda andis wabriku walitsnsele teada, sellepärast oli wabriku walitsuse ja tõõrahwa wahel alalõpmata tüli ja riid IZ. now. õhtul kella pool 7 ajal, s. o. töö lõpu ajal, mõisteti keele emakesele" kohus ära. Wöeti käru ja sunniti ilma wastu pmidlenvta vääle istuma. Kül näiS see waStutahtmist olema. Tütre trõöstiwad sõnad: .Mamma, mamma, ära puikle wastu, kui nemad täna ei saa wälja wiia, fiis homme ikka." aitasiwad, ja mõne minutiga oli käru mammaga uulitsal. .Eestlane." 6. nowembr. kella 9-aegse rongiga sõitis üks Schlüsselburgi koobastest wabastatud politika vang, endine fotsial - demokratis partei liige 8. A. Lopatin, Wilna poole. See auus wabaduse wõitleja toodi shandarmide  ja salapolitseinikude vahe! waksali ühte kõrvalijesse  tuppa, et keegi teda ei näeks, aga rahvas tungis  sisse ja wiistwad temale lillekimpufid punaste paeltega.  Iseäranis silmapaistvad olid kaks lillekimpu: esimene sotfial-demokratia partei poolt: repvN L»poMoS LyA»-, teine sotfial-demokratia ajalehe  „Natshalo* toimetuse poolt: 3» VOÄIO s SAPOASOV onue-rbH.- 8. A. Lopatin on üle 29 aasta ülemal nimetatud  koopaS istunud. Mikspärast? on igal lugejal arusaadav.  „Jsa«aa Poeg.' Trüki seaduse projekt olla valmis ja tuulutatavat  sel nädalal välja. (Ootame ära, taS tõeSti.) Raudtee teenijatele ehitatakse uued korterid,  milleks 2 miljoni rbl. on määratud. WarSfawist. „Lo!air" Praegusel ajal ulatab Poolamaa pöneaius Wenemaa liikumise piiridest wälja, niisama, kui poolakate nõudmised Wene rahwa nõudmistest  kaugemale ulatawad. Sellepärast kujunes jaokaupaline  streik Warssawis üleüldisemaks, kui kunagi enne. PoSti- ja telegrahwi abil läbikäik löpetadi ära, kohtud ja linna wolikogu on kinni, apteegid ei anna 'segi surejatele rohtu, kõik teenijad on oma peremeeste juurest ara läinud. Liht rahwas wötab kutsaritel ja «voorimeestel, kes meel uulitsatel sõita julgemad, riided seljast ära ja peksab siis läbi. Wiina poodides plahwatawad  pommid. Magasinide peremehi, kes kaubelda soowiwad, ähwardatakse surmaga. Kõige hirmsam on aga see, et kõik need strekijad enne tööle ei taha hakata, kui sõjaseadus ära on kaotatud, kõik politika süüdlased wabaks lastud ja Poolamaale omawalitsus antud. Aga see üksi pole meel kõik: uulitsatel laotatakse lendlehti, mis Poola ja jnudi keeltes kirjutatud vn. Need lendlehed, mida Poola sotsialistide, iseäranis aga juudi anarhistide partei „Bund'i" poolt wälja on antud, nöuawad waranduse ära jaotamist, walitsusc kukutamist ja demokratlise vabariigi sisseseadmist- Uulitsatel mässab wara hommikust kuni hilja ööni päris rahwa torm. Lahtise taewa all peetakse meetinguid, milledest wahest kuni 10,000 inimest osa wõtawad. Naesterahwad, üliõpilased  ja töölised piawad sääl waimustatud konesi. Eh? kül mägedele käsku on antud, kõige ettewaatlikumalt toimetada, ei wõida ometigi meriseid kokkupõrkamist ära hoida. Esialgu püüti soldatist meelitada ja see läks kohati ka korda. Siis tormasid aga juutide „Bund'i" partei päamehed umbes 30,000 inimestega «vangimaja pääle tormi, kus juures kasakad umbes 100 inimest tapetud ja haawatud said. Siis kaswas ärewuS mölemil  pool. hulk soldatist on nurga tagast maha lastud ja nüüd kihulamad soldatid rahwast kõige maisusega laiali. Ükski polk pole senini meel wastu pannud, nagu mõnes ajalehes ekslikult teadustad!. Sewastopolis tuleb neil põimil soomuslaewa „Würst Potjomkin'i" meeste asi arutusele, kaebtuse all on 69 meest Sellekohaliste seaduse paragrahwide järele on neil surmanuhtlust oodata. See protsess on iseäranis selle voolest huwitaw. et ta sedasama laadi on, kui hiljutised  Kroonlinna sündmused. Sellepärast awaldame selle sündmuse täielist asjakäiku, nagu see tõepoolest oli. 12. juunil 1905 sõitsid soomuslaew .Würst Potjomtin  Tawritscheski," kes I. järgu kapteni Gulikowi juhatuse all seisis, ja miinilaew M 267 Odessa sadamast,  et laskmise harjutusi teha. 13. juunil sõitis,m'inilaew  Odessasse, et liha osta. Ostmist toimetasiwad 6 meest, midshipman Makarowi juhatusel Wiimane ostis, pärast kauba läbiwaatamist, 28 puuda liha, mida ta wärskeks seletas. Järgmisel päewal keedeti sellest lihast .Würst Potjom?in'i" vääl suppi, kus juures kokk liha kulles hulk walgeid ussikest leidis. Asjast anti loewaarsti Sw.irnowile teada, kes aga seletas, et see liha tükk, mille küljes tõepoolest ussa leiti, ainult kogemata muu liha hulka on sattunud. Muud liha käskis ta ära pesta ja fiiS keeta. Umbes kell 12, kui lõuna söögi aeg jõudis, tuli üks madrus laewakomanderi juurde ja teatas, et madrused suppi süüa ei taha. Selle pääle laskis 11. järgu kapten GiljarowSki kõik mehed laewa laele tulla, pani neid ritta ja käskis neid, kelledel mingit kaebtust ei ole, ette astuda. Kõik astusiwad ette, ainult 25 meest mitte, ja need 25 kästi jalamaid kinni siduda. Siis tormafiwad kõik madrused, .huraa" kisendades, sõjariistade  ruumisse ja haarosiwad püssid kätte. Niiwiifi tekkis sõjariistus wastu hakkamine. Kapten Giljarowski täks mässawate madruste juurde ja püüdis noomiwatc sõnadega  neid rahustada, sai oga kortermeistri Maluschenw poolt püssiga hoobi waStu rindu. Ohwitser Neupokojew, kes niisamati madruseid noomida püüdis, löödi maha. Siis hüppasiwad ohwitserid merde, selles lootuses, et oma ujumise kunsti läbi endid päästa, saiwao oga ometi madrustest ära tapetud. Laewa pääl salwad surma: Grigorjew, Liwontsow, preester Parmen, Dr. Smirnow, Waktin ja teised. Kapten Golikvw püüdis madruseid «vaigistada, ometi ei lasknud kortermeister Matuschenko teda rääkimagi hakata. Siis laskis Golikow ühe madruse surnuks. See äritaS nende wiha meel rohkem ja nad tormafiwad nüüd kajutitesse, kuhu ohwitserid endid lukku taha olid pannud. Sellepääle walisiwad nad leitenant Aleksejewi oma laewa komandandiks. Kõige nende sündmuste  ajal oli miinilaew U 267, midshipman parun Claude v. Zürgensburgi juhatusel, ankrud üles tömbanud  ja kõrgele merele sõitnud Kui aga soomuslaewa paalt fignali paugud kostfiwad, pidi miinilaew käsku kuulma. Parun Claudele pandi ette, soomuslaewa pääl wanemakS ohvitseriks hakata, mida see aga tagast lükkas. .Potjomkin" otsuStas, OdeSsaSse minna ja andis miiniloewale  kaSku, järele tulla. MadruSte seast waliti kommiSjon,  keS laewa juhatas ja laewa kassat, üle 21,000 rubla, oma alla wöttiS. 15. juunil hommikul kell 6 tuli .Potjomkin" Odessasse. Madrused kandfiwad oma mahalastud  seltsimehe maale ja jätfiwad tema juurde ühe sedeli, päälkirjaga: .Odessa kodanikud! See on selle KB6 S a k a l a .H 86 190 S