Saarlane Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus on KnrcfaarcS, Pikas nulitsaö, Treffeni majaS nr. 13 Kuulutuste pciit-rida L k,, lehe ecSotsaS TK k. Adresst muutmise eest llv kop. Tellimisehind: kroonupoStiga! aastas . . s rbl. kop. V- » . . I„LS „ » . . - . 7S „ maapostiga: „ . . I„Sv „ V- . . . ii . V. .. . .-. so . üksik number maksab 3 kop. itz 78. Laupäewal, 34. oktobril 1909. XXV. aastakiiik Haridus ja ühistegewus. 11. oktobril, Waljala põllumeeste Seltsis ivaaStase seltsi kestuse päewal peetud G. Tamme kõne. Tunnen küllalt mehi, kes rahuga 10, 20 ja ka rohkem rubla aaSius ära joomad ja ise selle juures üliõnnelikud on, aga siis, kui nad kooli häüks paarkümmend kopikat peawad andma, otse wihasluse krampidesse langemad ja suu küllalt sõnu ei leia, et oma lugupidamatust koolide wastu kuulda lasta. Kool olla ainult rikaste jaoks. Seda ammugi ei wõi meie rahwa juures haridusetündemärgikS pidada, et külades ja maanteede pääl nugadega toorelt kaaselanikkude kallale tikutakse ja nagu otse omaks iõbuks „ armsaid suguwendi" surnuks pistetakse, wõörast warandust rikutakse ja loomi migaSiatakse, mis nüüd otse igapäewasekS asjaks hakkab saama. Näitab, et need teise warandust häämeelega häwitawad, kes ise selleks kõlbmatad on, et omale warandust luua ja kaswatada. Kui meil paari aaöta eest Kuresaares põllutöökursus ära peeti, siis soowitati tungimast, et iga wäikepõllumees  omale hää «viljapuuaia asutaks. Kõik oliwad asjaga muidugi wäga nõus, aga leiti see takistus ees olemat, et külades kaswaw, aga juba raisku läinud noorsugu, sagedasti aiad ära häwitakS ja sellega asutajatele raskemat piina walmistaks. Otsiti niisuguse nähtuse waStu abinõu, aga ei leitud. Awaldati ainult soowi, et lapsi maal paremini kaSwatada. Niisugused  asjad on enam kui kahetsemisewääriliscd, nad on meile häbistawad. ÜhiStegewusest meie rahwa juures ei tea ma ka midagi, ainult niipalju olen kuulnud, et külades sagedasti „ühisel jõul" õlut joodawat. Aga mikSpäraft täna just niisuguseid kurbi asju ette tuua! Kas niisugused mõtted on tänase  päewa kohased? Jah, mina arwan otsekohe,  et meil mitte õigust ei ole tänast päewa iseenesega rahul olles, ehk koguni rõõmutunnetes  mööda saata, kui rahwa elu warjuküljcd mi kurba keest räägiwad. Just täna, kus meie mööda läinud 10 aastase tcgswuse pääle tagasi waatame ja ühtlase enestele tulewiku paremaid lootusi ette kujutame, on meil tarwis waljult iseenese üle kohut mõista, on tarwis selgele arusaamisele jõuda selle üle, mis meile parema tulewiku kättesaamises takistuseks ja komistusekiwideks  olla wõiwad. Oleme küllalt juba oma „wäliseid «vaen» lasi ja rahwa waStaseid" siunanud; peame ka seda tähele panema hakkama, kas meil wahest oma kodus waenlasi ja «vastaseid ei ole, kes meie paremaid tulewiku püüdeid weel enam wõiwad nurja ajada, kui palju kardetawad «vastased  «väljastpoolt? Asi on sellest küljest wäga tõsine. Isegi mõned Eesti ajalehed on wiimasel ajal kahetsedes tähelepanemist selle pääle pöörnud, et meie rahwa seas sagedasti parematest  ettewõtstest midagi wälja ei tule, sest et sisse juurdunud üleüldine umbusaldus, kadedus ja isiklik jõnniajamine kõik ära lämmatab, nii kui umbrohi wilja. Need tähendatud Eesti rahwa kuulsad iseloomu  taimed kaswawod hästi rahwahariduse madalal pinnal, niisama kui kihwtitaimed mäda soomaa pääl kosuwad. Raskest minewikust päritud ebawoorused ei tohi oga kenemaks meie külge jääda. Kui iseenestest «vähegi lugu tahame  pidada, siis peame tuimuse ja ifikluse ükskord  ära heitma; peame ükskord arusaama hakkama,  et haridus see ainukene tee ja abinõu on, mis meid nii kaugele wöiks wiia, et meil tarwis ei oleks teiste haritud rahwaSts ees silmi maha lüüa. (Järgneb.) Kaks Dianat. 78 Prantsuse kirjaniku Aleksander Dumas ajaloolik roman kolmes jaos. EM keelde J. Piklep. Waesele poisile õnnetuseks, aga minule õnneks, vlcomte, ütles lord Wcntworth. Teie olete wäga lahke, nn/lord, wastas Gabriele kurwa naeratusega. Siin ei ole mingit iseäralist lahkust, päris wiisakus nõuaks seda, et ma Teid kohe Teie ausõna pääle Parifi laseksin minna. Aga ma olen liig suur omakasupüüdja ja mul on wäga igaw, sellepärast lubasin ma oma naese wennale kindla sõnaga, et ma Teile mitte enne wabadust ei anna, kui raha siin on. Mis teha! Ühesugused wangid oleme kõik, sellepärast peame püüdma oma wangipõlwe igawaid päiwi wõimalikult  lõbusaks teha. Gabriele kumardas. Muidugi oleks see tale rohkem meele järele  olrmd, km lord Wentworth teda au sõna pääk oleks vabaks lasknud, fiis oleks ta oma asja wõinud edast ajada- Aga kas wvis ta tundmata kubernerile seda avaldada? Ta trööstis ennast sellega, et Col-gne praegu Heinrich 11. juures su. Ses annab kuningale kõik teada, mis La St. QuentiniS teinud on. Muidugi teada ei jäta ta sõber tema palwet täitmata ja Heinrich, kes oma kuninglik! sõna juurde jääb, tasub oma tänuvõlga  kangelase isale, ilma et ta poja tagasi tulemist ära ostaks. Siisgi jäi Gabriele kor- PM rahutumaks. St, õuentinist ära tulles ci näinud ta teist olemust, kes tale niisama kallis oli. Ta sajatas omas südames seda etteäranägemata  juhtumist, mis selle parandamata joodikuga, Martin Sõdijaga oli juhtunud, kuna Jean Pecois selle sündmuse üle salaja rõõmustas,  et Gabriele selle läbi kauemaks ajaks Calsis'e  jääb. Lord Wentworth rääkis edasi: Pääle selle ei taha ma mitte paha wangiwaht  olla, vicomte d'Ex,naise, ja selle tõenduseks,  et ma Teid usaldan, luban ma Teid wabalt  linna mõõda käia ja jalutada, kui Teie mulle ausõna ausate, et Teis mitte ära põgeneda  ei püüa. Nüüd ei wõinud Jean Pecois oma rõõmu enam tagasi hoida ja tõmbas nöörimeest kuue hõlmast, et fee mylordi ette panekuga rahul oleks. Ma wõtan südameliku tänuga Teie lahkuse  wastu, mylord, waStaS Gabriele kuberneri wiisaka ettepaneku pääle, ja annan selle pääle oma ausõna, et ma ühegi põgenemise katse pääle ei mõtle. Sest s« küllalt, vicomte, ütles lord Went» worth, ja sellepärast luban ma Teid Calais selles majas korterit wötta, mis Teile kõige rohkem meeldib. Oh hcrra, ütles Jean Pecois Gabrielsle paluwal toonil, kas ei soowiks Teie minu pooleweusa  Pierre Pccois'e majaS kõige paremas ja ruumikamas tsaS elada? Teie teeksite sellega temale ja minule sssP meelehSSd l See sama salalik pilk, mis wiimasel ajal nii tihti oli nähtawale tulnud, wälkuS jällegi ta filmist. Tänan wäga, sõber, ütles Gabriele, aga mis ütleb mylord- Jah, wastas lord Wentworth ruttu, Teie wõite koguni takistamata Pierre Pecois'e majas aset wõtta. Ta on rikas, töökas ja oma ametis  osaw, pääle selle weel wäga aus mees. Ma tunnen teda wäga hästi, sest ma olen mitu korda tema käest sõjariistu ostnud; tal on ka üks armas naeSterahwas majas, tütar wõi naene, ma ei tea selgesti. Ta õde, mylord, ütles Jean Pecois, m« poolõde, ta nimi on Babette, Ja, ei ole wiga, ja kui ma noorem oleksin. Aga Picois'ete sugu ei lõpe weel otsal Pierre abikaasa on surnud, aga ta jättis kaks prisket poisikest järele, kes praegu weel eluS on; need lõbuStawad meid wähe, vicomte, kui Teie aga minu poolwenna pakkumise wastu wötate. Ma ei luba seda ainult, waid ma foowitan ka seda maja Teile, lisas lord Wentworth juurde. Gabrielele näis, nagu soowiks ilus ja uhke Calais'e kuberner mingi tähtsa põhjuse pärast teda loSstst eemale elama saata. Siis põöriS Gabriele ennast naeratades Jean Picois'e poole ja ütles: Et lord Wentworth mulk luba annab, sõber, siis lähen ma Teie poolwenna junrde elama. Jean PccoiS pidi rõõmu põrast peaaegu hüppama. Riigiwolikogu. Koosolek 19. oktobril Maakorralduse seaduseprojekti harutatakse ja jõutakse sellega päewasel koosolekul kuni 61 paragrahwini. Huwituft pakub neis waielustes Kutleri kõne põllupanga ja maakorralduse komisjonide kohta. Põllupank o« oma laenusaajate waStu wäga wali, ütleb kõneleja. MaakorraldusekomiSjonide  töö on wäga kallis, umbes 20 r. deSsa« tini mõõtmise eest, nende komisjonide töö on aga wäga madal. See tuleb sellest, et maakorraldus  pinnaks on, millel ametnikud enesele ülemuse lugupidamist püüawad wõita, sel kombel  tekkiwad „maakorralduse kindralid." Selle halbtuse eemaletõrjumiseks peakfiwad maakorraldusekomisjonide  esimeesteks kohtuministeriumi ametnikud nimetatama, pääle selle peakfiwad aga komisjonidest weel «valitud talupojad osa wõtma. Põllupanga togewuse tõttu on maahind  wäga kõrgele tõusnud. (Paremal pool awalbatakse kiitust). Kutllrile wastab maakorralduse pääwalitsuse  direktor ja mõned parempoolsed. „Wir." Ruhnu saar ja tema rahwas. 7 Siis olla nad mehikesed hirmus hädas. Mitmed olla selle hirmuga saarest punuma pistnud  ja oma ilusa isamaa igawesti jumalaga jätnud. Aga wõi on see äraputkamins igakord nii kerge l Jahti peetakse ju ikka sügise aeguS, estmeSte külmadega, kus sula wefi alles ümber saare loksub. Wahest olla kikk-kõrwamehed surma  hirmus nõrga kirre püält wee «voogudes wiimse otsa leidnud. Siisgi on jänefid saarel ikka küllalt weel ja teemad saarerahwale «võimalikuks  sagedasti maias-mokka mängida- Siilid toodud 18K7. a- Osmussaarelt rottide häwitamiseks Ruhnu. Nüüd on neid aga wäga palju Ml siginenud ja teemad kasu asemel ainult kahju söömad ära kana- ja linnumunad ning häwitawad ära maamefilaSts pesad. Manast olla ka ü!s hunt ja ilweS Ruhnu saarel wõõraks käinud. Kuidas ilwes säält ära pääfis, wõi kuhu ta sai, sellest ei teata rahwa seas midagi ainult RuSwnrm räägib sellest oma raamatus „E ibof o l k e." Hundi lugu on weel selgesti rahwale teada,