mu h-rrad, et iga sisemine waenlane kardetawam on, kui wälimine. (Kiiduawaldused) Kui walitsuS  rewolutsionilise kihutusetöö söjawäkke laseks tungida, siis oleks see tema poolt kuritegu. Bobrinski leiab, et see seaduse-eclnõuu radikalse  nooresoo wastu on sihitud, kuid kõik meie noorsugu on radikalne- On aga tarwis riigiwalitsemist  oma kätte wõtta, siis kaob meie nooresoo radikalismus iseenesest. Aruandja Urful wõtab waieluSte sisu kokku. Punktide kaupa lugemisele üleminek wõetakse nähtama häälteenamusega wastu. Wastu hääletawad  edulased, kadetlid, muhamedi usulised, tööerakondlased, sotsialdemokratid- Kuulutatakse wahcoeg. Koosolek algab kell 2,13 min. uueüti- „PoSt." Kodumaalt. Kuresaarest. Praegu käimad igal laup. ligi 40 last Ew.-Lutheruse kiriku koolimajas töötundiS. Sääl walmiStatakse kõiksugu asju jõulukingituseks  waeitele lastele. Selle „LaSt«-ühcnduse" on baroneSse Buxhöwden elusse kutsunud. See ühendus töötab juba mitu aastat. Ei sääl maadeta selle pääle, mis rahwusest teegi on, maid igaühele, kes waene on, jägab armastus andisid wälja. Saksakooli Käiksid koolilapsed käisiwad 9- now. waestemajaS laulmas, mille läbi nimetatud  kooli juhatajanna baroneSse Buxhöwden  nendele manadele inimestele, kes waestemajaS  on, laSte lauluga rõõmu walmistas. 1. Kristuse tulemise pühal pidada jälle maeStemaja»  laultud saama. Nii kui teada, näris oktobri kuus marutõbine koer ühte tüdrukut ja ühte rncesterahwast. Mõlemad isikud saadeti Peterburisse Patteuri inStituli. Nüüd on nad lerwelt tagasi tulnud, prawad aga mõniaeg arstide poolt antud eelkirjade järele elama. Määrus kooliõpetajate kohta- Kõigi koolide juhatajatele on kooliülemuse poolt ringkiri saadetud,  et kooliõpetaja, kellel kuskil õpeasutvses kindel koht v". edaspidi ainult üheks aastaks luba wsib saada mõnes teises kroonu ehk eraõpeasutuses  tundisid anda. Tundide andmise wastu- „Rish. West." teatel on hariduseminiStcrium otsustanud, et see mitte sündlik ei ole, kui keskkoolide kooliõpetajad  nendesamade koolide kaswandikkudele eratundisid annawad, kus nad ametit peawad. Kuratoritele on ette kirjutatud selles asjas walju järelmaatuft pidada. Kooliõpilaste mallamaksudeft wabastamise aSjuS. Kõigekõrgemalt poolt õ. okt- 1806 a. wäljaantud käsu pääle, on nüüd Liiwimaa talurahwa  aSjade kommisjon mitmete kaebtuSte kohta otsustanud, et see wabaStamine ainult isiklikkude tööga ehk ainetega maksetawa kohustuste kohta käib, kohamaksust ei olla aga koolipoisid, kes maksualusesse wanadusesse jõudnud, mitte wabastatud  „PoSt." Karjast. Pühapäewa öösel wastu esmaspäewa  põlenud Ööriku theemaja ära. Muhust. Minema neljapäewa öösel wsSiu reedet kukkunud Kogumast, W. Schmuli hobune läbi jäe wäikseSse wäina. Tuldud Orisaarde abi järele. Kui tagasi mindud, ei leitud enam õnnetuse kohta üles, sest öö olnud pime- Hommikul  leitud koht, kuS õnnetus juhtunud küll üles, aga siis olnud hobune juba külma läbi ära surnud. Schmul ise on ennast õnnetuse korral ka nii ära külmetanud, et ta praegu raskesti haige on- Schmuliga sõitnud meel 3 isikut. Ehk ta ise tüll mähe «väsinud olnud, siisgi  vliwad ka teised nii ettewaatamata, et kõik õnnetuse kohast abi järele läksiwsd, ja üksgi sinna ei jäänud, mille läbi ka wõimata oli kohta üles leida- Sest oleks koht kohe üles leitud, siis oleks wsidud hobuse meel öösel ära päästa. Tartust. Endised linnawolinikud Tõnisson, Sööt, Kiwastik j« Lellep saatsirvad minewaSte linnawalimiste ajal kubernerile telegrammilise kaebtuse, et linnapäü «valimistel parteilik on ja EeSti ning Wens «valijaid wintsutab. Telegrammi saatjaid Mdistadi linnapää anu haawamifeS. Ringkonnakohus on nüüd i. nswembril " teatel kõik kaebtusealused süüdlaseks tunnistanud  ja mõistis Lellepi, Kiwastiku ja Sööti ZS rbl- trahwi maksma ehk ö päewaks aresti, J, Tõnissoni 50 rbl. trahwi maksma ehk 10 päewaks aresti. J. Tõnissonil kustutakse see trahw suurema trahwi pärast, mis ta Wiiburi üleskutse asjus kandis ja «vabastatakse teda trahwi maksmisest, J. Tõnisson ja teised tahowad edasi kaebada. 13 no«. hommiku sara k-,lla ühe ajal suri meie linnas kolera haigemajas Aleksander Pruuli, 31 aaStat wana, kolera haigusse ära ja pärast lõunat kella nelja ajal tema «vend Johannes  Pruuli, 28- wana. Üleüldse on Tartus 18 inimest koleraSse haigeks  jäänud. Nendest on 5 surnud, ning 12 jäewad meel rawitsemise alla. „Jsam." Tallinnast. Wecl üks rüüstajate protsess. 11. okt, f. a> tuli Tallinna ringkonnakohtu osakonna  istumisel Rakwcre Koogu mõisa «viinakeldri  rüüstajate protsess harutusele- Kaebeoluseid  oli ülepää 23 isikut. Süüdistusakti järele oli asi järgmine: 22. detsembril ISOS. a- tungis mojanduslistest kitfikuStest  wäljaarenenud rahwuSlise waenu kihutusel  salk mehi Koogu mõisa piiritusekeldri kallale, lõhkus keldri ukse eest maha, kust üks waat piiritust, umbe» 50 wedru, wälja toodi; siis wõeti mõisast hobused ja regi, pandi aam pätile ja wiidi Asserini tsemendiwabriku juurde. Kõik kaebealused pääle Ühe, kes wabaks sai, mõisteti mitmesugustes järkudes 4 kuust kui 1 aastani sängi, mõned õiguStekaotamisega. „Wir." Sõjakohtus tuli 12. now. Wõnnu maakonnast  Modena rewolutsionäride komitee protses  arutusele. Selle komitee käsu päSle tapeti ISOS aastal mitu isikut ära- 4 inimest oliwad kohtu ees, kellel kaitsjateks oliwadWannutatud  adwvkat Wrshosek Peterburist ja wan. adw. Bekker Riiast. Kaks kaebtusealust mõisteti wabaks  ja 2, Peeter Malt, 41 aastat wana, 8 aastaks ja Peeter Mölder, 19 aastat wana, 5 aastaks 4 kuuks sunnitööle. Et Peeter Malt juba waremalt ühe teise kuriteo pärast on surma mõistetud, mis nuhtluse kindralkuberner eluaegseks  sunnitööks ümber muutis, siis jääb ka wiimane trahwimõistmine maksmaks- „Pwl." Lätimaalt. Riisft. Kauba sadamast- Peterburis lõpetas neil päewil kaubaiaemastiku nõukogu oma istumisi.  See nõukogu harutas oma asju kaubanduse  ministri Schipowi juhatusel ning wiimascl koosolekul oli Riia kaubasadama uuendamine ja laiendamine päewakorral. Kaubanduscminister teatab, et 400,000 rbl. selleks otstarbeks tulewaaasta eelarweSse üles on wvetud. Et aga kõik uuendamise ja parandamise  ning kawatsetud laiendamise tööd üle 4 ja poole miljoni rubla maksma lähemad, pani Riia börsekomitee saadik ette, puuduwat summat laenuteel kokkuwõtta. Selle ettepaneku wastu waidleS Peterburi börsekommitce saadik, keZ Riia uuendatud kaubasadamast  Peterburi kaubandusele kahjusaamist kartiS- Mitmekülgse läbirääkimise järele otsustas  tähendatud nõnkogu siiSgi Riia sadama uuendamiseks ja laiendamiseks tarwismimwat laenu lubada. Selle eelnõu järele ehitatakse siis Riia kaubasadam  SOO sülda pikemaks ning wee süganms,  mis nüüd 24 jalga on, suurendatakse 28—bv jalani,, nõnda et ka suuremad laewad, mis nüüd Mühlgrabenis tühjendatakse ja täidetakse,  koormaga Riiga wõiwad sõita. Ka ehitatakse sadamasse tcrwe rida aitasid, kuhu fissetoodawat ja wäljawiidawut kaupa ajutiselt  Srapanna wõib. Iga aida lübistikune suurus peab niisugune olema, kuhu wühemalt 1 miljon puuda kaubaaineid paigutada saab. Wanad, nõndanimetatud aidad" heidetakse  tsrwituseft ära, sest et nad uueaja kaubanduse  nõudmisi ei täida, sadamast liig kaugel on ja ka muidu oma sisseseade ja ehitusewiifi poolest  wäga puudulikud on- ~Jsam." Baltimaade kooliolude kohta teatab „D.-- Z " oma Peterburi kirjasaatja sõnumi järele, et siin muudatust oodata olla- WiimaStel aastatel  emakeele tarwitamise kohta «väljaantud eesõigust  sallitawat ainult niipalju, kui nad Wene keele ära õppimisele takistuseks ei ole. Niisama korraldatawat kooli asja nii, et Wene rahmusest õpilastele takistamata nende emakeeles õpetust antaks. Need olla kais päänõudmist, mille pääle terwet koolisüstemi põhjendatawat. Siia wõib juurde tähendada, et Kõigekõrgemalt  poolt kinnitatud riiginõuukogu hääksarwamise  järele emakeeles algusõpetuse andmine maksma on pandud. Theodor Lemba klawerikontserdi kohta, mis 11. now. Riias oli, kirjutawad säälsed lehed wäga kiitwalt—  Monopoli pudelite tagasivõtmise hind muudetakse «Kaub- ja tööstuse ajalehe" teate järele 1- jan. ISOS. Wana hinnaga wõetakse tühje pudelid waStu weel kuni 1- webr. 1909, siis aga ainult kindlaksmääratud hinna eest, selle pääle waatamata, mis hind pudeli pääle kirjutatud  on. „PM." TasumääramisekS, mis omal ajal Balti kubermangudes karistuse salkadele waldade ja eraisikute poolt anti, määrati kommisjon, kes Peterburis kindral Moritz'e eesistumisel neid nõudmist läbi waatama pidi. Nagu Läti leht „Dsimt. Wehftn." teatab, on see kommisjon nüüd oma töõlõpetanud ja nende tööde ja annetuste eest, mis tõeks saiwad tehtud, sellekohane  tasu väljamaksu määratud. „Jsam." Tukkumist. Teine protsess ISOS. a. waStuhakkamise  asjas. Eeluurimine Tukkumi waituhakkamise  teises protsessis on Riia lehtede tea» tel nende päewade sees lõpule jõudnud. Kaebe» aluseid on 123. Nende seast on põgenenud ja üles leidmata 26 isikut- Teiste hulgas on mitmed  naeSterahwad. Kaebtus on kriminalseaduse § 100. pääle põhjendatud, mille järele süüdistatumaid  surmanuhtlus ähwardab. Asi tuleb armatawasti tulema aasta algul sõjakohtus ette. Arwatakse, et sellessamas asjas teisele protsessile  weel kolmas järgneb, sest et ühede kaebealuste  läbi ikka weel uusi osawõtjaid ilmsiks tuleb. .Wir." Kaugemalt riigist. Peterburist. Riigiwolikogu usu asjade kommisjon  wõttis pikkade waieluste järele 11. now. wiimaks ühest usust teise üleminemise küsimuse hääletamise olla- Eelnõu annab 21-aaStastele inimestele luba ilma mingisuguse takistuseta ühest usust teise üle minna- Waba usuwahetamise  põhjusmõte on ühel häälel wastu wõetud. Elawad waielused oliwad aga selle üle, kui manale inimesele wõib usu wahetamist lubada. Piiskop Jewlogi ettepaneku järele tehti otsuseks,  et meesterahwad 18-aastaselt ja naeZterahwad  16-aastaselt kuni täisealiseks saamiseni wanemate nõusolemisel usku wahetada wöiwad. Wene usust teise usku Üleminemise joomist teadaandmise  ja üleminemise enese wahel peab 40 päewans waheaeg olema. „Jsam." Baltimaa kubernerid päälinnaS. Peterburist  teadustatakse: Eestimaa kuberner wiibib siin, Kuramaa kuberneri oodatakse neil päiwil siia ja Balti kindralkuberner tulla ka kohe pääle 20. Ka Liiwimaa kuberner tuleb arwatawaSti päälinna- »Pwl" Kolcra-sruanne, mis 26. aug. kuni 1. now. Peterburi kohta kitib, on järgmine: Üleüldse  on selle aja sees Peterburis koleraSse haigeks jäänud 7.588 inimest. Nendest oli 6,122 meeSterahwast ja 2.BSS naeSLerahwast. Kõige rohkem haigeksjäämist tuli lihttöötegijate hulgas ette, üleüldse 1,889 inimest. Teises järgus haigeksjäämise hulga poolest on niisugused,  kellel kindlat kodukohta ei ole, ilma tööta isikud ja waesed inimesed, kes teiste juures korterite-nurkadel ja öömaja-kohtadeS peawad elama. Edasi tulewad siis järkjärgult «vähemaks minnes teenijad, kaupmehed, «voorimehed, maaldrid,  wabrikutöölised, pesupesijad, rätsepatöölised, kingsepad, kooliõpilased, laewatöölised, politseinikud  jne. Wangide ja «vaimulikkude juures on kolera üsna wähe ohwrid nõudnud, wiimaSte seast kõigest 2 inimest. Kõige suurem haigete hulk on perekonna korteritest pärit, kuna haigemajades haigeksjäämist  kõige wähem on ette tulnud- Kõige suurem on haigeksjäämiste hulk 20—30 ealises «vanaduses. „Pwl." enesetapmine. Kui wäga tüdimata «viisil inimene ka surmasse tungida 84, Saarlane ISOB