mõjuda, et need koolide eest suuremat hoolt kandma hakaksiwad. Õp. Kerg, kes ka meie muinasaja hää tundja on, rääkis huwitawalt Saaremaa ärchalogiast, seletades, missuguseid aSju Saaremaa haudadest ja maa seest on leitud. Hra Piip svowitaS oma kõnes meremeeste keele korraldamist. Kõnele järgnes elaw läbirääkimine.  Tuldi otsusele, et meremeeste tarwis tehnikalifi sõnu mitte EeSli keeles luua ei tuleks, waid üleüldiseid «võõrakeelseid sõnu peoks tarvitusele  võetama, mis mereasjanduses juba tarvitusel on. See kergendaks Eesti meremeeste  edasisaamist. Tunnistati tarwilikuks meremeeste sõnaraamat wälja anda. Püha õpetaja Reitag tutwustas kuuljaid endise Püha õpetaja Frcy'g a. kui ühe tähtsama Eesti «vanema oja kirjamehega, kes juba 100 eest EeSti keeles hästi kirjutanud ja luuletanud on- Pühakiriku kirikuraamatusse kirjutanud ta EeSti keeles tähtsamad sündmused „möödaläinud"  aastasajast üles, millest õp- Reitag mõned huwitawad tükid ette lug S. Muu seas on õp. Frey ka rohusedeli katku wastu ÜleSse tähendanud- Ka luges õp. Reitag mõned ta paremad laulud ette. Ajalehe toimetaja hra Jürgenftein rääkis sütitawalt meie » Sõrme laulikust", endisest Anseküla õpetajast Martin KSrb« ri st, kui tähtsast Eesti luuletajast, kelle lauludest paljud isegi Ülemaal päris rahwa lauludeks on saanud. Pärast kõnesid tuli küsimus  harutusele Saaremaale Eesti Kirjanduse Seltsile haruseltst asutada. Paljud oliwad haruseltst  asutamise wastu, sest et selle läbi töö jõudusid, mida Luresaares üleüldse mähe, kiiluSiataks.  Mõned karlfiwad, et haruselts rähmast  eraldatud inteligentfide seltsiks saaks, kuna mõni meeS seletada teadis, et tema Kuresaares EeSti inteligentsi oma kauaaegsel tegevuse ajal meel mitte näinud ei ole. Waliti komisjon, kes haruseltst asutamise küsimust Saaremaal ära otsustama peob. Meie arwateS oleks Kirjameeste  Seltsi haruseltst asutamist Kuresaarde hädasti  tarwis, mis terme Saaremaa EeSti maimlise  elu keskkohaks wõiks olla. Ehk suudaks see neile, keS. Saaremaal ja KuresaareS Eesti inteligentsi  meel mitte ei näe, seda walgufe ette tuua. Lõpuks tänaS koosoleku juhataja koosolijaid rohke osawõtmise eest, niisama ka Kihelkonna Kooliseltfi esimeest hra Dr. Talmikut ja Eesti Seltsi esimeest hra Piipu südi löö eest, mille pääle Dc. Talwik koosolijaid üleS kutsus õpetaja Reimanile ja hra Jürgenfteinile, nende haridusllst tööd ja waewa meelde tuletades, „Nad elagu!" laulda, mis ka waimustawalt sündis. Siin juures peame küll õp. hra Neimani  suurt löö jõudu üleüldiselt, ta tema jõudu  kirjanduse seltsi koosolekul Kuresaares imestama.  Terme päewa otsa koosolekut juhatades, oli tema maim ikka «värske ja südi, meel lahke ja lõbus. Kõige «viimaks lauldi meel „Mu isamaa mu õnn ja rõõm!" Möödaläinud laulupidu pääle meel kord pilku heites, peame tunnistama, et see pääle selle tõenduse, et eestlased oma jõuga ka midagi suurepäralist korda panna on suutnud, ka wäga palju elustust Saaremaale ja Kuresaarde on toonud, elustust tähtsate kõnede ja läbirääkimiste  läbi, elustust ka laulupidu enese läbi. Kui me selle pääle mõtleme, et see äratataw jõud, mis terme Saaremaa laulule üles kihutas, sadandeid lauljaid ja mängijaid kokku kogus, mitte tühjalt tagasi ei tule, siis on sellel laulupidul Saaremaa EeSti kultura ajaloos suur tähendus. Meile telegrahweritakse Tartust: Tartu muufikapäewale on põhja-lääne raudteedel sõidukergendus.  Üleüldine lauljatele; rahwale erarongid  neljanda klassi hindadega pool odawam  kui kolmas klass. Tallinnast, Narmast, Pihkwast, Malgast ja Wiljandi-Pärnu titsarõõ' paliselt sõidukergendus palutud. Muustkapäewa toimekond. Laewasõidu teated. Laupäewal,  13. junil sõitfiwad laewad „Alwine" ja ..LootuS" puudega Windawi, ..Benjamin" Riiga ja ..Oskar" tuli Windawist tühjalt lagast. ..Alati" sõitis Thaiiku ja säült elus sigadega Soome. „Waja" tuli Pärnust pühapäewa hommikul  fiia ja lüks öösel kellu 12 tagasi. 15. junii sõitis purjulaew ..Nikolai" Pärnu. Hra õp. Neiman, ajakirjanik Jürgenftein  ja teised sõitfiwad esmaspüewal Kihelkonnale,  säält Mustjalga ning Karja, kust nad jälle Kuresaarde tulewad ja siit kodnmaale tagasi sõidawad. Nende päewade sees kukkunud Uudes uulitsas W. majas wäikene laps päädpidi hoowil olcwasse weekatlaSse. Wiimasel silmapilgul juhtud õnnetust nägema. Laps tõmmatud weekatlast  eluta wälja. Õnneks kutsutud notariuse abikaasa pr.L. appi.keS mitmesuguste abinõude õõrumiste, liigutuste jnd. abil lopse elusse äratanud.  See juhtumine näitab jälle, kui ettewastlik  wäikeste lastega peab olema ja kui kasulik see teadmine vn. mil kombel uppujatele esimest abi peab andma. Pühapäewa õhtul kanti kohalise Eesti seltsi näitlejate poolt Knrhausi saalis drama .Tuulte pöörises" ette. .Tuulte pöörises" pa- kub kirjanik ISVS aaSta weristest päcwadest pilti, näitab kuidas sel ajal ajaga sammu astujad  inimesed (Karel) politika rttsclejate (Jaan) käes pidiwad kannatama. Ettekanne, kui ta mitmete puudustega, oli rahuloldaw. Jaan oli oma osa iseloomust õieti aru saanud ja wiis selle loomutruult läbi. Tema ema, Anu, unustas  aga wahetewahel oma aastate kohase tooni ära, niisama ei õnnestanud ka Leena küeS üritatud  toon, kui ta Soosaare koha 100 edasträäkimist nõudis. Nende mõlemate puudused on aga andeksantawad,  kui seda silmas pidada, et Leena hingeelu ja Anu mana hääle loomutruud ettekannet  ainult elukutselistelt näitlejatelt wõib nõuda. Esialgul katsus Kaarel Jaani püstoli otsa eeS hirmu tunda ja oma sõnadele sellesarnast  tooni anda, kuid pärastpoole läks ta külmemaks. Üleüldse ei olnud Kaarel mitte oma osa kohane. Wiimase waatuse kõige draagikalikumaS kohas, kuS oleks pidanud näitlejatele kaasa tundma,  hirwitaS meie austatud publikum. Selle järele wõib otsustada, et neil draamadest, kurbadest  elupiltidest, kõigewähematgi arusaamist ei ole. Kaastundmuse asemel elutseb neis toorus, mis teise õnnetuse korral hõiskab. Mis siin weel kaastundmusest rääkida: nad ei mõista ennast näitesaalis ülewalgi pidada, mis igakordne  nähtus meie pidusaalides on. Paljud ei ilmu korralikult saali, seisawad iSteplotside wahekohtadel  püsti, millega teistele Vaadata ja kuulda tülitawad. Meie damed, nagu näha, tahawad  ka näitesaalis piima püttidega" (nii kui õp. Kcrg ütles) uhkustada, millega tagapool istujatele ainult tüliks ees on. On ju ometi selle jaoks riietetuba olemas, kuhu kübaraid  wõib panna. Suurelmaal on cnamisti igäS näitesaalis sellekohased kuulutused mälja pandud,  kus püstiseiSmine ja kübarate kandmine keelatud on. Meil neid ci ole. Loodetakse wist publikumi wiisakuse pääle. Kuid see lootus näib petwat. Ports. Kärla walla kohtu kirjutaja hra Wõõbs on Kõigekõrgemalt poolt kuld auraha Anna paela otsas rinna  pääl kandmiseks südiduse eest saanud. Kaarma seminaris peeti 5. junil lõpueksamist!». Eksamid tegiwad: t Eduard Lepik. Lilbilt, Tahuiast,  M 2 JuliuS KruuS, Hageri kihelkonnast. Tallinna kreisist, >M g Jaan Õunpuu, Wõhmalt ja 4 Johannes Waher Leisist. oli rohke. Sissetulek L 2. junil peetakse linnawolikogu koosolekut. Mustjala mõisa piirides on kuberneri poolt lubatud turupäiwi pidada, nimelt neljapäewadel. 42 Saarlane, ISO9 WliSlutaw toimetaja ja «Ujaandja E. P«». StzUM» k. t 7 MS r- »tWl. NO»- AH»»»»»»». -- üßvttim»! Mitt," MM. HMMiÄ- W Kinnituse Selts crjrrtcrtuõ 1872 «». Põhjuskapital 2,51>1Z,1Z1)0 rubla. Tagawara kapital 1. januariks 1908 Ae B,SWMV rubla (sellest elukinnituste pääle 7,000,000 rubla, teiste kinnituste harude pääle 1500,000 rubla.) Tule- ja elu (kapitali)-» niisama ka mere-, jõe- ning maasaaÄetuste  (transportide) kinnitusi wõtawad wastu: Riias, pääagent Baltimaade jaoks G. von Schoepff, ja Kurejaares kohane agent Kuresaare linna ja Saaremaa jaoks päewapiltnit EdlMrd BuhgttN, Lossi nAitsas M 8, Wene kiriku kõrwal. Jaaulpaewal, l«nil ISVS kiriku parandamise hääks. Sisseastumise hiud priitahtlik. Hakatus kell t päeval. "WU on: Pilkas uul. olem Metsküla Maja, lahtine kalesh ia hobnseriistad. Lähemat teatust annab Eh. Mchtesberg  Teadaasdmised. A f. p. Pühapäewal, 28. juuil lvvv MäljWliO Me. Nõuukogu. jaulupiöu toimekond ajal leha. Wähepruugilud illlgmlas vn Suures-Tadama uul- 2 müüa. Kmchmst Aurulaew kapten A. KicHok, sõidab 8. mai k. p. kuni IS. jnli k. p. igal kesknädalal ja lanpäewal kell 8 hommiku siit Riiga. Lähemat teatust annab Theod. öaNAL. Oksjon Esmatpäewal 22. ja teisipäewal  23. junil kell 10 hom. müüakse  Kauba uulitsal, Rchschi majas, endises Zauniti poodis mitmesugused  poekaubad oksjoni wiifil Sra, nagu: riide kaubad, mütsid, kübarad,  kindad, sukad, korsettid, labidad,  wärwid, särgid, humalad, sigarid  jne. Liuna oksjonipidaja Kmesaare kiriklikud sön. Pühopäewal Sl. junil. EeStikeele jumalateenistust kell V»l2 peab ülemõpetaja Blohfeldt,