see liig raske ja koguni wZlmata, sellepärast on korjamine pika aja pääle jäätud- Wolmistogu Kl» igaüks usinasti juba nüüd midagi näitemüiigi hääks, et sääl rohkesti asju saaks olema. Siis wõib ka hääd sissetulekut oodata. Nii moodi saaksime omale kerge waewoga uue oreli ja siis wõime ka loota, et meie koguduse laul pea paraneks.  Kaarma-Loonalt. Käesolewal aastal Mardi päewa öösel wõtsiwad awaliknlt Kaiswere külas P. talus neli lambakintsu liha ära. Liha olnud ahju suu kohal toa lae all kuiwamaS.  Sent kui ühed põrmandol tantsu keerutanud,  et seega pererahwa tähelepanemist oma pääle lõmbada, roninud üks julgematest ahju pääle ja lükkanud jäält lihad oma amctiwendode lätte põcmandale maha, mida need hõlma alla pannud ja siis uksest wäija putkanud, ilma et oleksiwod peremehe keelust hoolinud. „Mardikiill  naljaks, oga peremees waatas asja pääle teisiti ja laskis selle üle protokolli teha. Nüüd on see asi kohluuurija käes ja asja tagajärjed Tallinnast. Kinnitus. Ülemõpetaja Daniel Lemm on „Walits. Teataja" järel Eestimaa ewangeli Luteri usu konfistoriumi waimulikuks wlitseprcsidendikS ja EeSlimaa konfistoriumi ringkonna kindrolsuperintendcndiks  kinnitatud. Teised lehed. Wabameelne leht „Russkija WedomoSti" kirjutab Port-Arturi kohta: Port-Artur on mülestusesambaks, mis sellest lurba tunnistust annab, kuida riikide «võistluse pürost suured rahwahulgad õnnetumalt  surmasuhu on paisatud. Europlased andfiwad Hiinale nõuu Port» Arturisse kindlusi ehitada. Hiinlased kulu» tostwad nõuu teoks - tegemise päüle kümneid miljonist. Aga pea läks kindlus jaapanlaste  kätte, kes ta maatasa tegiwad. WarSti päüle sille watsiwod «venelased weel enam tulda Pott-Arturi uue kindlustamise püüle, tui hiinlased omal ajal. Ja wenelaSte töö on ka ära häwitatud. Kümneid tuhandeid  noori, elurõõmsaid hiinlaste, jaapanlaste,  wenelaSte elusid on Port-Artvr maksma  läinud. Ja kus on weel need sajad miljonid, mis ilmannimcsesoolc kasutoomata maha on wisatud? „ Port-Artur see ei ole mitte Wenemaa.  Wene rahwale on ta kauge, tundmata, arusaamata, «võõras. See on üks Hiina maariba, kuhu meie iseteadvalt fisse tungifime, et jalgupidi rabasse jääda. Oleme Port-Arturist ilma on muret ja kulu vähem. Aga Weuemaa ei või seda hirmust wcresauna, seda ettewoatamata politika kurba lõppu ja seda suurt inimeste ohwrit mitte ära unustada. See ohwer on ka õpetuseks. Ta peab meile aru pähe tooma, peab meile kõigile selgeks tegema, et meie mitte säül, wõõraS, kauges JdaS oma ülesandeid ei pea otsima ja maade pärast sõdima, mida meil sugugi tarwiö pole. Wcnemaal, oma keskel, oma maa pääl peame eneste Üle järele mõtlema. Selle üle mõtleme järele, et oma wiimaseid veeringid asjata maha ei wiskaks, et rahwa hääl otsekohe valitsuse  törwu kostaks, et maakogu asjade arutamisest ka maa-afemikud osa wõtakS, et meil wiimaks ometi õigusekord ja wabaduö walitsema saaks." Kuresaare kiriklikud sönumed. Neljapäeval, H jauuaril. (Kolmel, p.) Eestikeele jumalateenistust kellu V»l2 peab Waljala õpetaja Pundt. Pühapäeval, V javuaril. EeStikcele jumalateenistust kellu peab õpetaja Blossfeldt. 1 Saarlane- IWõ. --.4v«-°»M>t Swnu,l»oS r. .7, Teada d mised. „Saarlase" tellimise Vastuvõtmine 1905. a. pääle kestab edasi. S-sl6tliS, On. lop>ou3>o Uoporixssaoi» 0 lloxiosi. oöiiig-issic», no, oo uponassiioo LI7O oixio ?oxi-osuui, AlopoliXÄosoioiii. o Hoxia»s, vi. r>. Oxeeci, kociocb oa 0 ?»i"k ci. 7 xkna- Spo 1904 rvM 0010x100 saooiin Hoooocoik! M« oposipno » xeionooxkoio opasi. oa cxxoovXxeniv xxo xoai., oo ooiwiMXi. oxxoooxuioxi-ckoxi. xuuxonooi-. eeio ncb xooo, osoouswovooo soXXesiöui. uoxonoxi, loxiookixi. cxxooi-, oo oo ooiwilM xooxouooi,, 3UA3OOUXI. osi. uxsooiexkoioottnuxi. ocoixikiioxl.ollxi. kvuoocciö, oxomaoiswie» oxoxol2oxoll. oi. 7-co xesavp» 1904 roxa oi. 03000000010 kouoocclli oxomosiL, ei. nxuxoXönieui. Xv«:xAo»iogi, oa 000002010 000x1. oos ssososwics cxxoooXxeoieoi., xs« llpooixoo 0 oõuisa OXI. 00 oeoSuo 000X410X00102. Lu4vl4 CI. XokxoLol2oo XOXXOU öuil. oxexciasxeou choiorpachoioeiõo 00x10100 oi. xoxxi. 003000x0x0x1.. Oxxosoxsioxo, 00 oüoiooowio 0000X1. xooxilooiool, 00 MMeo3o2loooUii ocoöuo OO öxxxn. xooxeosoull, 00 000000010 300000 K 000 1902 10X2 o exxoovxsiexsxi. 10x100210 chxoia, 01. SOXXOMIO 00x000x1. loxwvllxi. cxxooi.. Uxieiii. oxoioeoiS s xooxneoiosX oxoo3ooxoloo OXVXOOOUV 011. 9 100001. xixa 01, «20x0x0x10x1. i>4Linuxi, oopsxoxuuxi,  xooüsuxi. saoexomS. 2 vättdtsli >S?s-on  Pihtla wallamaja juures müüa. Suures mäljWilikus! seid iluasju hõbedast ning kullast müüa: hääd liiki, ainult 2 ja 3 rbl. tükk; naesterahwa uurid 3 rbl. SO kop. tükk ja kallimad. Äuld sõrmuksed, ketid ja brelokid igasuguse hinna eest ; 10, 1ü ja 20 kopikalised asjad. W. Linöhotm, Ikka endise koha pääl Pilkas uulitsas 17 Salongi ja Klubb ligidal. ZGOZGOGOOHOGOOGH Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, KuresaareS hr- Timmase juu. rest, „S aarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa j ewi raamatukauplusest: Kirikukellad, Jutluse lendlehed. 1. Missugune peab uus aasta 1905 meile olema? Kirjutanud Karja õpetaja K. Wührmann. Saaremaa Eesti PõllttmeeSte SeltS. EsmasVäoival. tO. ja«»»arit IVOF Saaremaa Karskuse Seltsi ruumides Aask-koosslek. Päewakord: 1. Protokolli ettelugemine ja kinnitamine; 2. Uute liikmete, eestseisuse liikmete, esimehe ja kirjatoimetaja «valimine; 3. Rohuseemnete tellimisest ja kauba ostmisest ühisel teel; 4. Mesilaste pidamise kursuse toimepane» miscst tulewol suwel; 5. Herra Markuse kõne: „Loomade toitmisest"; k. Herra Schumanni ettepanek oStu- ja müümaühisuse asutamisest; 7. 1904 a. aruane ja 1905 a. eelarive. 8. Pidulik einelaud. Hakatus kellu 1 lõuna. Eestseisus. Pühapäeval, 23.januaril 1905 a. D UürgorkluHi fc»c»lis D Jö«lu-Pid« Saaremaa kurttummade kooli hääks Andeid pidu hääks ja kurttummadele lastele kinkinnseks wõtawad wastu Kure« saares prl. Alwine UljaS, C.Palk jä „Saarlase" trükikoda. Praegu ilmus . Kirjutanud Pöide õpetaja C- Sisska^ Hind 7 kop- võetakse toimewse hinnaga wastu Saarlase trükikojast wõib saada: Sirwilauad, Uus aastasada, Töunissoui kalender. Eesti edu kalender, Wene-Jaapani söjakaart. Vallakoolidele! aorlasc" trükikoda soowitab: Lw»«ll0S