nefiwad. Jaapanlased, kes püsfi ja suurtüki  tule ja ratsawäe pääletormamiste läbi tagasi samad löödud, põgenesiwad korratumalt,  tapetuid, haawatuid, sõjariistu, sõjakraa» mi ja moonawankrid maha jättes. Üks meie wäesalt wõttiS üle 30 inimest wangi; Tshitaidsõi ja Mamõikai külade ürawötmise juures langefiwad 20 inimest meie kätte wangi. Idapoolsel wäerinnal surus Üks meie wäeosa waenlast Ernandjapuse poole, «varemalt mahajäetud kõrgustikku oma kätte wõttes. Huaischenjanist 30 werSta lõunapool  oli meie ratsawäe salkadel waenlasega trgemist. WladiwoStoki piiramise algust oodatatakse.  Formosa saarele on sõjamäed maale saadetud; kindlust tehtakse tugewamaks. Üks IH. järgu ristleja sai hukka. UueSti kokku seataw Jaapani V. sõjawägi saab kindral Kamimura juhatuse alla. Kõik Nõgi sõjawägi ühendatakse selle kuu lõpuks Ojama sõjamäega. Nõgi wägi on lühikese puhkeaja järele jälle toredas seisukorras. SaSseboSse ehitatakse haigemajasid. TokioS on 30,000 haawatud, suuremalt osalt tõik Port-Arturi mehed. Nõgi staabiülem teatab, et jaapanlased Kõrgemäe wõtmise juureö 26 tuhat meest surwatult ja haawatult  kaotanud. Berlinis, 14. jaan. Mukdenift tulnud teadete järele algas eila üleüldine wõitlus. Kaotused on tähtsad. Iseäranis kange wõitlus on keskpaigas. Isamaalt. Kuresaareft. Kuresaare kroonu posti aSjuS on jälle muudatust tehtud ja nimelt on poSti tulemise ja ärasaatmise päewad teisiti seatud. Uue korra järele läheb post Pärnu: eSmaSpäcwal (raske post), teisipäeval  (kerge post), kesknädalal (raske post), reedel (raSke post), laupäewal (kerge post). Tuleb Pärnust: pühapäewal (raske post), teifipäewal (kerge post,) kesknädalal (raske post), neljapäewal (kerge post), reedel (raske post). Ülemal tähendatud päewadel läheb post hommikul kellu 8 ja tuleb kellu 2, 40 minuti pärast lõunat. Kihelkonnale läheb post pühapäewal  ja kesknädalal õhtu kellu 6 ja tuleb rSmaSpäewal ja neljapäewal hommikul kellu 6. Kaarmalt. Kaarma kihelkonda käifiwad Rriku postiga 1904 a. järgmised ajalehed: I Teataja, 1 Postimees, 1 LtAouoor», 1 LeooSma» bla.isui.nan ssra L. 116., 3 Uut Aega, 2 Uudist, L Eeöti Postimeest, 1 WalguS, 2 Olewikku, 1 Liuda, 10 Ristir. pühap. l- ja 5 Saarlast,  kokku 12 lehte. Pääle seda weel kaunis hulk walla postiga. AaStat kümme tagasi ei käinud ajalehti pooltgi niipalju. Saarlaseso kirjutatakse, et Kaarmakihelkonna  kool ähwardab koolipoiStest tühjaks  jääda; seminar olla juba Kaarma kihelkonna  kaSwanbikkudest tühi. Minu arwates  tuleb toolide tühjaksjäämine rahwa «vaesusest. Olen ise kuulnud, kudaS isa rõõmustab, et poeg nii suureks on sirgunud,  et juba mõisas rendi ära seletab. WaesuS tuleb aga pääaSjalikult sellest, et wäga palju maata inimest on, kes halwa palgaga oma ülespidamist peawad teenima. Nendel oleks küll tahtmist haridusele sammuda,  aga neil ei ole wöimalik oma tahtmist  täita. Aga et jälle waesuse põhjuseks hariduse wähene taganõudmise on, siis 5As enam kui torwilik soowida, et rahwas oma «vaesuse pääle «vaatamata, haridust taga nõuaks. Karjast. Karja kihelkonnas on 1904. a. sündinud 69 last, 31 p. ja 38 tütarlast, nendest 10 abieluta, leeritud 26 p. ja 31 t. kokku 57 last, laulatud 12 paari, surnud 26 m. ja 30 n. kokku 56 hinge; nendest sai 1 õnetut surma kaewuS. Surnutest  on .üle 80 aaSta wanakS saanud; kõige wanem 85 a. 2 kuud. Usust on 6 inimest ära langenud. Tallinnast. Tööliste streikimine. Eila (12. skp.) jääti pea kõigis Tallinna «vabrikutes  ja töökodades töö seisma. Streikimine algaS kell 8 hom. laialises „Dwigatel'i" «vagunite  wobrikus: selle järele hakati tööd seisma  panema ja lükfiwad töölised laiali: Tselluloidi «vabrikust, Lutheri keemialiscst puu ümbertöötamise «vabrikust, Johansoni paberi «vabrikust. Kell 1 lõuna ajal jäeti töö seisma Balti raudtee töökodades, Richard Maieri keemia wabrikuS, „Bolta" elektri wabrikuS, gaasi wabrikuS (mille tõttu terme linn õhtul ilma uulitsa «valgustuseta  jäi) puuwilla kedruse wabrikuS, sadamas,  metalli tööstuse wabrikuS, gilfi wabrikuS,  Wiegondti masinate ehitamise wabrikuS,  Rotermani masinate wabrikuS, Makarowi  jahu weSkeS ja lõpuks hoburaudteedel, mille tõttu hoburaudtee «vagunite sõit seisma  jäi. Ühtekokku loeti streikijaid töölisi 15,000 meest olewat. Terwe päewa jooksul  kogufiwad töölised uulitsatel salkadena kokku ja käifiwad HõiSkadeS mööda linna, aga ilma korratust ja wägiwalda tegemata. Lõuna ajal hakkasiwad nad wägiwaldselt töökodafi kinni panema, töölisi wüewõimuga ära ajades. Trükikodadest sunniti ladujaid ära minema; ka kontorid pandi kinni. Täna hommikul ei wõinud EeSti lehed ilmuda, ja õhtu eel Saksa lehed. Eila kellu neljast saadik käiwad rahwa parwed HõiSkadeS, «vilistades ja laulust lauldes, mööda uulitsaid. Magasinid pandi kinni; kõikide majade wärawad ja uksed on kõwaSte kinni pandud. Öösel tekkis tulekahju. Tööliste nõudmiste sisu an senini teadmata. Tööliste tõrkumise üle kirjutatakse Postimehele: Tallinnas, 14. januaril 1905. Tööliste saadikute õhtuse nõuupidamise järele käifiwad saatkonnad reede, 14. jan. hommikul, wabrikute walitiuste juures. Üleüldse kuuldus arwamist, et kui wabrikuherrade  poolt wühegi järele antakse, siis töömehed ennem tööle hakkawad kui edasi tõrguwad Pääkoosolek Laust heinamaal  ootas saatkondade tahafitulekut- Need tuliwodgi warSti, oga ei toonud töölistele kõige paremaid sõnumid. Mõned wabrikud oliwad lubanud pisut järele ja mõnda kergendust teha. Teised jälle ei olla midagi lubada wõinud ja mõned ei olla jutulegi wõtnud. Kõik need sõnumid mõjuwad kooSolejate  pääle halwaSti. Mõned wabrikutöölised  olekfiwad oma töötingimistega rahul olnud ja tööle hakanud, aga kuna kõigil töölistel nii häid tingimisi ei ole, siis ei tahta nemadgi tööle hakata. Linna gaasiwabriku  kohta olewad töölised waheajal awaldanud, et see wõikS edasi töötada, nüüd aga wõitfiwad need, kes keelata tahtsiwad. Sääl tahetawat fiiSgi soldatite kaitsel tööd teha. Weel labuneS jutt laiali, et neil «viimast korda luba olla heinamaal koosolekut pidada. Töölised ütlefiwad linna korrapidamise kohuse oma päält ära, omalt poolt aga lubafiwad rahu pidada. Koosolekul  laotati hektogapheritud lehta laiali, milles töölistele suuremat «vabadust ja õigusi nõutud. Olnud nendes ka nõudmisi riigikorra seadmise kohta jne. Päewal käifiwad soldatite salgad kiirmarsil läbi linna. Tööliste salgad laskfiwad mõnes wabrikuS «viimasegi auru wälja. Rahu- rikkumisi ci juhtunud. Õhtuks saadi linnale pisut gaafiwalgust. osa uulitsalaternatest südalinnas pölestwad. Teiselt poolt kirjutatakse sellefamale lehele: Õö waStu 14. skp. läks rahuliselt mööda. Kuid päewal on, kuulu järel, mõnes paigas rahutust ette tulnud- Nii kõneldakse kokkupõrkamistest tööliste ja soldatite wahel ajutise Saksa teatri ja sadamas elewatori juures. Mõlemas paigas olla soldatid püssipärad sadamas isegi tikud tarwitufele wõtnud. GaasiwabrikuS  asuS üks salk kella 3 ajal p. I. tööle, kuid oli pea teiste tööliste läbi sunnitud tööd seisma jätma. Kauplused oliwad enne lõunat awatud, kella 5 ümber aga hakati neid kiiresti kinni panema. Lehed, pääle „Rew. JSw.", ei ilmu. Siin walitseb endist wiifi pimedus. Öösel waStu 15. skp. oodatakse rahutust. Tallinnas, 15. jaan. 1905 a. Telegrahwi-teel  tuleb Postimehe teada: RahwaS on rahuline. Ajalehtedest ilmub „UuS Aeg." Riiast. Riia tööliste tõrkumine. 13. jan. k. 6 õhtu: Wabrikud on seismas. Töölised küiwad suurtes salkades mööda uulitsaid. Peetakse kõnesid ja lauldakse praeguse walitsuse waStaseid laulusid. Sõjamägi  on korda pidamas. Mitmel poole on meriseid kokkupõrkamist ette tulnud. Kauplused  on kinni. Kohalt on aknad laudadega kinninaelutatud. Ajalehed ei ilmu. Riias, 14. jaan. Nagu uStawast suust kuulen, tahtnud salk töölisi eila õhtu kella 6 ajal üle raudtee-filla Thorenbergi minna. Silla juures wõtnud neid salk soldatid waStu. Tulnud äge wõitluS. Langenute seas olnud ka üliõpilasi, keS märatseiate ees käinud. Kaks üliõpilast wiidud politseisse. Täna hommiku näikse uulitsal rahulikku olekut. 15 jaan. MceleawalduSte juures on üks üliõplane surnud, mitmed haavatud; töölistest on umbes 60 haigemajadesse wiidud, surmatuid loetakse wähemalt 40. Kõik õpeasutused on kinnipandud, pääle muude ka politehnikum. Uulitsatel liiguvad alatasa kasakate patrulli-salgad. Uulitsaraudtee  (tramwai) wagunifi katsuti täna jälle käima panna. Ka mõnes wabrikuS on jälle tööle hakatud. Peterburist. Tõrkumine. linnapääliku ajalchest" loeme: „12. januaril pole päälinnas korda rikutud. Mõnes wabrikUS on töölised juba tööle asunud." Tööliste tõrkumine Peterburis. Postimehele  kirjutatakse püälinnast: Huwitaw on päälinn praegusel silmapilgul.  Iseäranis rohkesti uudishimulifi on NewSki-proSpektil jalutamas. Loodetakse, et 13. januaril juba ajalehtede trükikojad töötama hakkawad. Senini peetakse iga päew küll ajalehtede wäljaandjate kui ka ladujate wahel koosolekuid. Kokkuleppimisele ei ole jõutud. Wäga wõimalik, et siin ka tõrkumisest  midagi wälja ei tule. 14. jan. 13 januaril asus osa päälinna töölisi wabrikuteS ja tööstusekotadeS  jälle tööle. Korra rikkumisi ei tulnud päewa jooksul ette. 12. jaan. (W. a) Endine Mdskwa ülem politseimeister Trepow nimetadi Peterburgi kindral kuberneriks. Helsingist. Soome maapäev tuli 11. januaril jälle kokku, aga ei wõtnud midagi muud ette, kui et nüüdset olukorda harutati. AadeliseisuS otsusta», mitte enne uurSti kokku tulla, kui maapäeva pääle waStuS antud. Waimukk ja kodanikuseisuS  pidafiwad järgmise koosoleku 14. jan., talupoja-seisus peab alles 13. jan. 4, Saarl a n e. IVOS