meistrit, direktorit wöi amewikku ei seisnud  hr. Scheibleri ja tööliste wahel. Oma teada andmist lõpetas hr. Scheiblcr järgmiste  sõnadega: „Need parandused wöin ma teile lubada. KaS teie nüüd omad nõudmised ikka alles ülemal peate ja tahate, et ma mõne kuuga pankrotti jääma pean, wöi lähete teie rahulikult tööle ja olete sellega rohul, miS ma teile lubada wõisin?" WaimuStatud huraa-hllüdcd oliwad waStusekS  kõne pääle. Siis makscti töölistele täis nädolopalk wäija. Karl Scheibleri akstasellsiS algab eSmuSpäew töö jälle täiel jöuul pääle. Et kõik Lodsi wabcikuoma- Nikud hr. Scheibleriga ühes arwamists on, fiis oa Lõdfi tõrkumine lõppenuks lugeda, sest teiste töölimele tehakse needsamad kergitused ja kindlas» on nad nendega rohul. Meie wõime õnnelikud olla, ütleb „St. Pelcrb. Zeit." tiriasaatja, et meie linnaS nii suuremeelsed ja targad mehed on. Ka töölised on end enamasti rahulikult  ülesse pidanud ja ka see on hääd mõju awaldanud- Wäljamaalt. Saksamaalt. Kange maru käis minema!  nädalal üle Saksamaa ja Põhjamere. Maal on telegrohwtraadid lõhutud, merel seifis laewakäik ja wististi on ta mõncdgi laewad hutta läinud. Maru läbi figitatud kahju on suur: pääle muu on maru mõjul tõusnud wtfi Põhjamere rannatommifid lõhkunud ja läbimurd» ähwardanud. GeeStemündeö  pandud 2l)l) töölist mallide parandamiseks tööle. Hirm oli suur, sest murraks wcfi tammidest läbi, siis ujutaks see wäga laialt haritud maad üle ja sigitaks  hirmust häwitust. Berlinist „Berli»cr Tagcblatt" awaldab  ül>skulsc, ei Saklamaa teadule- ja kunsü-ilm Wene kirjaniku Matfim Gorki pniksiaskmileks oma häält tõstaks. Üleskutse leiab Saksamaa kuulsamate  kirjanikkude, teadusemeeste, kunstnikkude  ja rahwasaadikute poolt suurt waStukõla.  Rahwosaadik Brö-nel annab ka prantslastele nõu, oma meelt selles aSjaS awaldada- Washingtonist. 27 jan. Parlament» line ühisus pööriS ennast selle palwega president Rooseweiti poole et see selleks abinõuufi ette wütakS, et Wene Jaapani sõda lõpetatud saoks. Roosewelr waStaS, et ta seda lubada ei wõi, aga et ta selle küsimuse üle sekretär Hay'ga läbirääkima saab. Haagisse eise konwcrentst kokkukutsumine  seisab Ha sõja lõpetamises. Selsamal  ühisuse koosistumisel seletas Bart» hold, et praegu leSki nõuuS ei ole mingi» sugust sammu sõjä lõpetamiseks tegema. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapüewal, l». webruaril. EeStikeele kellu peab ülemõpetaja Blohselllt. Saarlane- 1905 ««>»«» MNI»». r. s»-»-». Teadaandmised. „Saarlase" tellimise mstuwötmine 1905. a. pääle kestab edasi. Piihapiietval, 13 webrnaril 19VS a kellu E pärast lõunat rcreksz«s, maksuwolitsuse ruumivcS, Scr«re»»<»« »n«t»v»iss-kasfcr Wk-koosM. Päewakord: 1. Eestseisuse aruanne; 2. Rewifioni kommisjoni aruanne; 3. Eestseisuse liikmete walimine; 4. Eestseisuse asemikkude walimine; 5. Rewifioni kommisjoni liikmete walimine  ; K. PõhjuSkirja muutmise läbirääkimine. 7. Asjatoimetusesse puutuwad küsimised. TähenduS: S-maS punktis tähendatud  küsimise otsustamised peab '/» kõigist  häüleõiguSliStest liikmetest koos olema. Eftseisus. Saaremaa Muufika ja Laulu Selts „Lyra" Laupäewal, IS webruaril f. a. Üleüldine !likAete-kllliSll!eji. PSewakord: 1. Mnewa aastase üleüldise koosoleku protokolli ettelugemine; 2. Revidentide aruanne kassa üle 3. AaSta aruanne 4. Eelarwe kinnitamine 1905 o. pääle. Ü. Eestseisuse walimine 6. Ette panek seltside ühendamise üle 7. Mitmesugused muud läbirääkimised seltsi asjus. Eestseisus. Kkszon. Kesknädalal, lk webruaril, kellu 10 hommikul peetakse Krause majaS mööbli ja maja asjade. Kurksaare laeau-la hoillkassa. Pühapäewal, tS. webruaril t»«s a. k-llu K õhtul. KRIOM^ZM Kköta-wsolek. Päewakord: 1. Eestseisuse aruanne: 2. 1904 aasta aruanne; 3. Rewidentide aruanne; 4. Protsentide ära määramine hoiusum» made ja laenude päält. 5. Diwideudi ära määramine 1904 a. eest. 6. Orjuse tegemine mõne küsimuse üle, mis eestseisuse poolt ette pandud. 7. Otsuse tegemine awalduSte üle, mis õigel ajal fisseantud. 8. Ühe direktori walimine. 9. Rewifioni kommisfioni liikmete walimine.  Kui koosolek wähese kokku tulnud liikmete  armu pärast pidamata jääb, siis on järgmine vtsusraw koosolek pühapäewal 27. webruaril selsamal ajal Salongi ruumides- Eestseisus. Zõörl mõisa walit>uje poolt anlatje teada, el krunlipandud Madise talukoht  müüa on. Tingimised wõib teada saada Pitkas uulitsas 25. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares hr- Ti mm ase juurest,  „Saarlase" trükikojast ja proua Marie Assajewi raamatukauplusest: Kirikukellad, Jutluse lendlehed. 1. Missugune peab uuSaaSta 1905 n. ike olema? Kirjutanud Karja õpetaja K. Wöhcmann. Tänase postiga saime; Eesti edu kalender, Wene-Jaapani söjakaart. Teadaandmine. Kuresaare linnaamet annab teada, et 22 webruaril s. a kellu 12 enne lõunat pakutakse linnaametis linna majade parandamise  töö oksjoni wiisil wälja. Tööd on üleüldse IKOS rbl. 95 kop. päale arwatud. Oksjonist osawõtjad peawad 100 rbl. salogiks  fisse maksma. Kuulutus. Sellega annan teada, et mina tooreSte MKsVm «KhKude eest 23 kop. nõelast, ja hobuste ning Sigi teiste loomade nahkade eest hääd hind maksan- R. Wildenberg Rahaümbrik. Neljapäewal, 10. webruaril st a. kellu 11 enne lõunat müüaksed endises Tänawa majaS, Möldri uulitsas ürasurnud Margaretha Tüuawa liikuw warandus ära ja nimelt mitmesugune majakraam, mõõ! l jnd. varanduse eestseisja. l J Etruk. ZH MakraaliM uadrik annab maa- ja linnarahwale teada, et willade waStuwõtmise kohad on: Kuresaares, Losfi-uulitsas K. hr. Fr. Allika pöodis. rahukohtukogu maja wastus. Orrisaares,. kaupmehe J. Ratturi poodis. Tööd tehakse korralikult ja ruttu. Trükist ilmuS: ' Lühikkne Eesti uäitemäugu ajalugu. (piltldcza) loik» seadnud sa kirjnianud S. ?. Panni.