duse keskel senisest õpetajast wäga suure armastusega kinni hoiti, nagu selgesti teada. Lindeni õpetaja Karl Stolli karistust ta oli 3 aastaks ametist ära mõistetu  — on ka Kõigekõrgemalt poolt pehmendatud,  nii et õp. Stoll ainult 1 aastaks  ametist ära jääb. Riiast. Kõrtsid, mis pääle monopoli sisseseadmist  alale jäiwad, wõiwad aktsiisi-walitsuse  uuemat käsku mööda ainult selsamal ajal lahti olla, nagu kroonu monopolipoedgi. Pihklvast. Pühapäcwal, 24. Sept. oli Nikandrowi kloostris pidu, millest SOOO ufurändajat  osa wõtsiwad. Õöl enne seda langes kahekordses kloostri-wõõrastcmajas, kus suurem osa rahwast korteris oli, ülem sängide-kord all magajate pääle. Tekkis ehmatanud põgenemine, mida kloostri õue kuuldi. Kutsuti tuletõrjujad, keegi tömmas hädakella. Magajad tungisiwad rüsinal ainumast uksest wälja. Trepi pääl oli tungimine nii suur, et 4 meest ja 36 naeSterahwast surma ning 16 wigastatud faiwad, nende seast 4 raskesti. Peterburist. Wene talupoegade priikslaskmise  40-aastast juubelit tahetakse tuleival aastal mitmes paigas riigis suurepäraliselt mälestada. Plaanitakse mitmete häätegewate asutuste asutamist, mis õndsa keisri Aleksander  11. nime kammivad. Weeuputus oli Peterburis 22. Sept. West tõusis 5 jalga üle harilise seisu ja mattis sadama lähedased uulitsad oma alla. Uus õllep.e? llimise seadus, mis 1900. a. 10. Juunil awaldatud, hakkab 1902, a. 1. Jaanuarist ma'sma. Ta toob palju muutust Wenemaa õlletegemises. Uus seadus  on selle poolest iseäraline, et ta mitte üksi kroonu kasu ei kaitse, maid ka ülletarwitaja  kasu- Ta paneb õlle hääduse kohta kindlad eeskirjad maksma- Ka praegune aktsiisi-seadlus keelab õlle sekka mett walamast,  aga et selle kohta kindlad eeskirjad puuduwad, siis mõjub see keeld wabrikuomanikkude  pääle mahe. Uue seaduse järele peab õlles kindel protsent „ekstrakti," fee on toiduolluseid, mis wirre sees, olema. Aga õlle kangus ei tohi üle 6° ja kõrgemates  sortides üle 9° olla- Ka on ära keelatud humalate hulka kõrwalisi olluseid segamast ja müümise juures mitme wabriku  õlut ära wahetamast. Reisi-pääpatjafid hakatakse kroanu raudteede jaamades müüma, milleks ülemalt  poolt ühele ero-ettewõtjale luba on antud. Padjad on pehmete puukiududega täidetud ja maksawad 20 kop. Sellest hinnast läheb 2 kop- teedeministcriumi häätcgelistele  asutustele. Aktsiisi-walitsuses on „Birfh- Wed." järele küsimus harutusel, et trahterid pühapäewadcl  ja pühadel päris kinni jätta. Küsimus puutub ainult Peterburisse ja tema eeslinnadesse, ja ainult nendesse trahteritesse,  mis kolmanda järgu järele neis kohtades kauplewad, kus töölised elawad. Ka mõeldawat kõige wäiksema mõõduga kroonu wiina müümist wedru) ära kaotada. Kujunikerdaja Adamsoni töödest pandakse  Oktobri kuu keskel Peterburis „Kunslide  edendamise seltsi" saalides näitus toime. Jekaterinoslatvist. Öösel wastu 23. Septembril riisuti Nowno Jwanowa wallawalitsuse  laegas tühjaks. Kirjutaja, tema 3 abilist, wahimecs, kordnik ja selle naene tapeti ära. Lõuna-Afrika söjawäljalt. Inglastel pole ikka meel korda läitwd,  Buride kuulsat Väejuhatajat Deiveti kinni püüda. Inglise kindralid Rundle ja Huntcr on seda kolm nädalit asjata katsunud.  Nad tcadsiwad, et Dewet Lindcy linna lähedal Oranje riigis seisis ning läkfiwad teda Seuekali linnast, mis 60 wersta lõuna pool, suure wäewõimuga püüdma,  arwates, et ta nüüd enam nende käest ei pääse. Inglased jõudsiwad 56. (13.) Sept. Lindl.ysse, aga nii pea, kui nende ecssalgad Lindleysse jõudsiwad, lahkusiwad burid suure rahuga pääliku Swimmeri all linnast ja Dcweti all linna ümbrusest ning pöörasiwad arwatawasti põhja ning ida poole. Mõlemasse külge ajas neid Inglise wägi taga, ilma et neile kahju oleks saadud  teha. Ka Rustenburi juures, umbes  100 kilomeetrit lääne pool Pretoriast, tülitawad burid kindral Delarcy all Inglasi  ühte soodu. Juba ncljat wõi wiiet korda on inglased seda wäejagu siit pidanud  ära ajama. Praegu on seda Inglise  kindral Broadwood tegemas. Ühe Reuteri  traadisõnumi järele olla kindral Delarey praegu wäga suures kitsikuses. Ühtelugu wõtamad burid inglise moonawoorisid ära wõi saadawad nende wäewedamise-rongid rööbastelt kõrwale. Wäike-söda kestab seega Lõuna Afrikas wanal wöinrul edasi. Läinud nädali traadisõnumitest olgu järgmised  üles tähendada: Burid wötsiwad, 6 penikoormat Dejagcrsdriftift, ühe Inglise moonawoori ära, kus juures nad Inglise kaoswäcst wiit meest haawasiwad, kaks surmasiwed  ja mõned mangi wötsiwad. Pommi jaama juures ajasiwad burid ühe Inglise sõjawäe-rongi rööbastelt maha. 5 Inglast saiwad surma, 13 haawatud. President Krügeri abikaas olla raskesti haigeks jäänud. Krüger ise näikse ikka weel Lourcnco Marquczsis wiibiwat; wähemast  pole mingit sõnumit tulnud, et ta teekonna Europasse vleks ette wõtnud. > — Buttfonteini juures oli, nagu inglise  kindral Kelly-Kenny teatab, Inglaste ja buride wahel neil püiwil 3 tunnine lahing, kus inglased taganesiwad, sest et burid arwu poolest tugcwamad oliwad. inglased kaotasiwad 6 haawatut, buride kahju olnud raske. Europasse põgenewate buride arw kaSwab ühte lugu. Praegu olewat pääle 1000 põgeneja teel Ashatttide mäss kestab ikka edasi, ehk küll inglased nende püälinna Kumassi ära wöitsiwad. Inglise leht „Morning Post" teatab mässu üle järgmist: Ooberst Willcocks  puutus hiljuti suure ashantide wäejaoga  kokku, kellel wäga kindel seisupaik ühe õõnestce juures metsas oli. Inglased tikkusiwad kaks korda asjata waenlase kallale, alles kolmandamal korral saiwad nad Vaenlast  ära ajada. Mitu küla põletati ära. Ooberst Willcocks kaotas 36 meest, nende seas 5 ohwitseri, kes haawatud saiwad. Hiina sõjast. Hiina segaduste üle toob „Wene tel. selts" muu seas järgmised traadisõnumid:  Tientsini kaudu teatakse, et Hiina lesk keisrinna ühe kõrge ametniku ära saatnud  ülesandega, et Ketteleri surnukehale kõige suuremaid auustufi üles näidataks. Ka laseb keisrinna ära tapetud saadiku mälestuseks Pekingisse kabeli ehitada. Prints Tuan, Lanü ja kolm teist printsi, kui ka Kangy on ametist lahti lastud. Tungfuhsiani  ja kõiki mässu toetajaid alandati auukraadi  poolest. Tientsinift teatatakse, 2vvl> poksijat tikkunud Saksa mere-jalawöe kallale, kaotanud aga ise 400 meest, kuna sakslaste kahju wähene olnud. Shan- tungi maakonnas alganud kristlaste tapmine uuesti. „Dailp Chronicle" teatab Washingtonist  23. Sept. (5. Okt.): Amerika Ühisriikide walitsus pani riikidele, ette, Hiina keisrilt nõuda, et ta Pekingisse tagasi  pööraks ja omale ministeriumi waliks, mille liikmed uuenduse ja edenemise sõbrad on. Keiser pidada siis käsukirja awaldama,  mis läbi lesk keisrinna kõik oma auud kaotab. Lese keisrinna kiusude eest pidada keisrit haritud riikide püssid kaitsma.  Amerika walitsuS nõuab, et prints Tuan surmanuhtluse alla antaks.  Ühisriikide  walitsuS on Prantsuse wälimiste asjade ministri Delcasse ettepanekute pääle wastuse andnud, millest selgub, et Ühisriigid  kolme ette pandud punkti mitte wastu ei wõi wötta. Ticntsinist, 25. Sept. (8- Okt.): Üks Saksa wäesalk põrkas Tientsinist  mõni penikoorm lõuna pool 8000 hiinlasega kokku, keda poksijateks peeti, sakslased saiwad lüüa ja tagancsiwad Tient» sini tagasi. Arwatakse, et see wäesalk mitte poksijate oma polnud, waid Li-Hung-Tshangi kaitsewägi, üllel käsk oli siin oodata, kas wäljamaalased Li-Hung-Tshangi teekonda Pekingisse püüawad eksitada. Mukdeni linna Mandshurias wõitis Wene wägi 18. Sept. lühikese wõitluse järele ära. Hiina soldatid oliwad linna enne põgenemist tühjaks riisunud ja põlema pistnud, kuid wenelased kustutasiwad tule ära. Hulk häid suurtükka ja palju sõjamoona  saadi saagiks. Mukden on Hiinlaste  püha linn, kus Hiina keisrite hauad warjul. Selle linna langemisel saab hiinlaste  kohta wististi suur mõju olema. Parisist. Kuna terwe Hollandimaa president  Krügeri pidulikuks wastuwõtmiseks end ette walmistab ja iseäranis Amsterdami linna suurepäraliselt tahetakse ehtida, tõendatakse Parisis, Krüger olla oma nõuu, Europasse reisida, katki jätnud. Portugali kuningas püüda marshall Robcrts'i, Krügeri ja Steijni wahel kokkutulekut toime panna, et nad rahu üle aru peaksiwad. Sellest olla loota, et Jngliscmaa buridele kergemaid tingimist lubaks, mida aga siis mitte loota ei olewat,  kui Krüger ise Europa walitsustega otsekohesesse ühendusesse astuks. Räägitakse,  Portugali kuninganna olewat kuninganna  Viktoriale selle asja pärast kirjutanud  ja Viimane wastanud täh. mõttel. President Krüger saatis Portugali kuningale  tema sünnipäewaks (15. Sept.) õnnesoowi-telcgrammi,  milles ta ka selle lahkuse  eest tänas, et teda Lourenco Marquez'is kuberneri majas elada lastakse. Roomast. Nagu teada, kuulutas paawst LeoXAl.tänawuse kui aastasaja wiimase aasta pühaks aastaks wälja. Aastat pühitsetakse iseäranis raha annetustega katoliku kirikliku walitsuse hääks. Sissetulek on siiamaani päris hiilgaw olnud: terwelt 600 miljoni franki on püha isa kassasse woolanud, kuna jesuitid ainult 200 miljoni ette kuulutasiwad.  Esimise püha aasta kuulutas paawst Bonifacius VIA. aastal 1300 wälja; wiimaft  korda pühitses paawst Leo XII. seda aastat 1325. Kuresaare kiriklikud sönumed. Ptthapäcwal, tS. Oktobril. Eestikeeli jumalateenistust kellu V-12 peab ülemõpetaja Lemm. 40 Saarlane 1900 Wastutaja Wimelaja Hartwig Safj, esuä, OSS. poi