Uiga vett põlbudett ffrtr stchttda, ütlevad osavad ktaamlkttVajad ja Msde pavuÄlchck saarlased: See on niisugune keeb põklll koht, ei muu nõuu ei atta, kai peab ta maha jätma  selle eest, et ta waema ära ei tasu. Nii mõistaksiwad ja teaksin? ad mitmedgi, fiiöas põldu parandada võiks, aga nad ei tee parandnfeks  fannnugi, ainult sellepärast, et keegi neile tööwaema sularaha näul välja ei maksa. Kõige suurem põllutöö edenemise takistaja on halvab weiKpSkkupidajate tingimised', niinelt praeglme renbibchtade pidamine. Aiilult omal pällul töötab põllumees kindlate uuenduste jarele,  llma põllu fautantife kartuseta. Praegune Saaremaapöllmnees rentnik on ainult kui põll?ltöõkine oina isanda juures, kes oma ajw tisest seisukohast igat ajak Võib ilma jääda. Enne põllmneeste põlv ei parane, fiil nad kohaomnnikkudM ei ale saanud. EiiS on- tee lahti. Pällu töö tähtsamad harud amndiG ja seed»t-?viljade kasvatamine on h kohati ena»nwähem edenenud. Teadusega viljapuude kasvatamist leidud fitfl üsna wähe, aga nii looduse käe harimisel kasivamad mitmelgi wiijapnnd ja marjapõesad aias. Puud kasvatavad  sammalt ja vilja ühet hoobil. Õnnistatnd  aastatel woiffiwad mitmed talunikud oma aedadest mönedgi head rndkad Fafu saada,  oleks aga ajafaalntSte javks kasulik müügikoht  okenmt, aga just kanba-tnrn pimdilS lakistad  palju aiapidtimift. Kchalik»» kuma elanikud ei jõ??a kangeltgi kõiki puuvilja ära tarvitada. Ostjatest on pnndnS ja sellest knleioadgi Kullmata  odawad hinnad, mis müüja teereifigi ära ei tasu. Seda häda parandaks ühisel ettevõttel suuremal hulgal pmmntja wäljasaatmine  awaramate ja kasulikumale turule. Keeduviljast  kasvatakse talu aedades suuremalt janlt ainult kapsaid ja kaalikaid ja neidgi ainult oma tarvituse janks. Muid keednwiljasi, suureMrl  hetkgal kauba tarvis kasvatatakse üsna vahe. Peale selle oa peaaegu igal talumehel oma humala-aid, kus koduõlle jauts vihad tasvawad.  Aiapidamifega on ka mefilaste-kaswatus  ühendatud. Ja mesilaste pidamine on Saaremaal üsna feugelc edenenud. Ei kibu külakest, kus aicqumde vahelt ta mesilaste elukorterid  filma ei paistaks; mänel on ka nSiea suured mefipnu-aiad, mis peremehele sadaadeid  sisse toovad. Hiljuti asutati ka siia meemüügi  ühisus, kes kasuliku kaubaturu eest muret  pidama kahad hakata. Niisugust kasulikku ettevõtet tervitavad vesinikud rõemuga. jooksis. „M»t on kahju, et asi nii läks, sest nüüd olen käik ta manad haawad Me tahti kiskunud. Ma ei saanud temake üteldi?, et ma teda kahetsen, sest temal näitas päris tuju ole ma t, etteheidete nuiikt olla. WiStrSti ei teinud ta seda mitte pirha mõttega. Ma ei tea, mis ma mõtlesin, km talle selle koha andsin.  See oli jõledus!" „Teie kuulsite ainult oma hea südame healt, herra," tähendas kassameister meelitawal  toonil. „Mma taitsin oma kohust ja maksin anusall  mZkga, peremehe kohust teenija wastir, kes tema teenistuses sirnua sai. Ma nturetsen temale nüüd oma öe juures hea koha. Sellega faan ma juba toime." „€f) herra, ärge andke oma südame pehmematele  liigutustele nutte nii kergesti jarele,"  sõnas kassameister, „wähemalt fee kord mitte." „MikS?" „See naine on Teid praegu meel ähwardanud."  „Oli see siis tõesti ähmarduS?" „Muidugi. Minule ei meeldinud tema kõne ega olek. Mõtelge selle peate, et Teie onra auusat tegu jn mitu korda olete pidanud kahetsema. See Johanna Fortker näitab Teid, oma heategijat, ja seda maja, kus ta mees lse oina süü läbi siirma sai, põlgmvat. Waadake  ette, herra, õige sagedasti toidetakse ma duši ise oma rinna najal?" 9 ..Madnsi rinna najal?" kordas Labron naeratades. „Teie liialdate, Atikuu, Teie näete asjir liig musta prilli läbi. See loacito naine on lesk ja pcrefomiacma; tema mees on minu teenistuses surnud, muidugi ainult oma hooletuse  läbi, sellegi parast ikka miim leenis- Itiscs. Mina pean tema heaks nudagi tegema ja saan ka tegema. Kui ma teda oina 3e juurde wiia ei saa, annan tale summa raha, millest ta woib elada, kuni tööd leiab." Siis wõttis herra Labron teise jutuaine ja sõnas: «Olete arwed kokku uwtnud?" „Jah, herra, siin ta on," f&tftS Rikuv. Ja ta ulatas Labronile arme. Herra Labron ivaatas selle peale str sõnas: ~7123 franki 30 fentimeft." „Jah, herra. Vla toon selle summa siia." „Ohoo, mit armas Riknu, siis peaksin mina kas sa hoidja kassahoidjaks hakkama! Miks ei pane Teie raha oma kappi?" „Seda oli mul anu juba ütelda, herra; inina kardan wastntamist. Et ma ümbrikus ei maga, ei taha ma ka wastukada. Noomitaks  kapp öössel tühjaks, oleksin ma trööstimata,  aga mina ci wöiks eneseta midagi, ette heila ja Teie ei nwiks minult midagi nõuda. Sellest ei tõuse ka midagi pahandust, tniTeie kord ootamatult peaksite ära minema, sest minul  on ka Teie kassa jauts wöti ja feia wöikfin  ma hädakorral tanvitada." „Jmclik mees!" „Aga see rahustad mind wähemast." siia!" Rikun toi 7,12;> franki ja 30 fenthm ning andis r,crra katte, fcs selle raha oma erakappi pani, nagu fee harilikult iga öhtll tema wiiS oli. Kuuldi fcllalöötr. See tähendas, et töö töökodades loppis. Kassahoidja soomis peremehele head ood ja lahkus. Kantselei teener ilmus, et kastust wastu wötta. „Mul pole täna ühtgi käsku anda, Tawid," sõuaS Labrau; ~ -Se Ic wöiie nunna/' Tawid lahtus, wottis eeskojast kübara ja santntus üle öuc wärawa poote. Töölised olüvad sealt juba läbi läinud; praegu lahkusiwad wmnased nendeg. Wäraw jäi seni _ lahti, kui tööjllhatajad, kes eune weel ringi pidiwad waatama, tuliivad  ja omad kaardid tööliste ja uks homuukuseks  sissetulemiseks Ernst Garoo kätte ära andjilvad, kes nad sellesse tuppa wiis, kus töölised eudid tulles pidiwad teatama. Kantseleiteener Dawid jäi jtuakese ette seisma. „Noh, weike Georg," hüüdis ta lustilikult, „kas sa siis seltsimeestele head ööd ei soowigi?" Georg ilmus „Mis fui su?" küsis Dawid edasi. „Sil mad hoopis punaseks nutetud! Miks fa nutad?" „Ema on kurb," ivastas weike mees. „K»rrb?" kordas teener. Ta pistis pea ukse waijett sisse ja küsis: „MiS Teil on, Fortieri emand?" Johanna nuuksus. „Raäkige? Mis on.sundinud? Ml süda lõhkeb, kui näen, et Teie nutate." „OH, mu armas T arvid," kogekdas Johanna  nuuksudes, „mina olen õnnetu, «äga õnnetu saatus kiusab mind!" „ Saatus! Mis on sündinud?" „Miud aetakse siit ära." „Siik ära ? Ja aetakse ? Ja Teid?" hüüdis  kantseleiteeuer. „See on woimata!" tõsi." „T»li fee siis herra Labroui poolt?" „Mnkdngi." Tõesti? M see on lugu! Ja miks? Mis süü ta Teile andis?" Johanna seletas luksidelt asjaloo ära. ~Oh," sõnas Damid nüüd, „nüüd ei pane ma seda enam imeks. Peremees on õrna eeskirjadega  fui hull. Teie olete tenra käskude wastn eksinud, sellepärast see tuli. Aga sellegipärast  ärge muretsege ühtigi, külap saab kõik jälle heaks. Teie tunnete meie herrat; ta on mõnikord küll natuke äkiline ja kare, aga siiSgi on tal hea süda. Tenra ei woi Teid ära saata. Teid, Peter Fortieri leske, ja ta ei saagi Teid ära saatma." „Aga miila lähen siisgi ära, Tamid. Juba kaheksa päewa pärast," sõnas Johanna. „Aga ma ütlesin herra Labrouite, et see temale  õnne ei saa tooma." „See on paljas jutt, Fortieri emand! Paljad sõnakõlksud! Mina olen kindel, peremees  muudab asja jälle heaks. Woib olla juba nüüd kahetseb ta oma ägedast." „Kahetseyu wõi mitte, mis mina sellest küsin? Mina ei unusta seda ometi ei saa iial unustama!" „Sils teete ülekohut. Inimene et pea mitte nii trotslik olema. Kõik saab meel hästi minema sa Teie jääte nia. Jällenägemiseni,  Fortieri emand l Head ööd, laps; anna seltsimehele suud!" Ja Damid andis Georgile enne lahkumist kaks tnblit mnsnmatsu. 'Johanna ootas wärawa kinnipanekuga, kuni lale sisselaskmise kaardid toodaks. Kümne miuuti pärast ilmns Ernst (Bavoo. „Siin ou kaardid," sõnas ta kaarta aknalauale  pannes. „On midagi uudist?" Georg tuli, haaras ta kaest kinni ja ivastas: „Meie oleme kltrivad, sõber Ernst, ja lahkume  siit wahnkust." Töõjnhataja wärises. „Teie lahkute wabriknsi ?" - hüüdis ta emandale  otsa waadates, kes silmi pühkis. Johanna nikutas pead. Töösirlptsia rääkis edasi: „Nõnda on see siis tõesti sündinud, mida mina kartsin! Peremees heitis Teile ette. Teie wasiasite, tema sai nii lm seks ja —" „Ütles üles/' lõpetas Johanna. ,/Teie olete teda ,vististi üritanud?' „Tema oli kole. Ma wihastasin, et ta minuga nii rääkis, fusisi tal õigus oli, aga ta oleks seda õrnemini teha wömuo. ühiöe tt, kaheksa päewa pärast lahkmr ma siit. „Kahe?m päewa pärast!" „Jah. Herra Ladron tahtis mnlle kuu lõpuni aega anda, aga mina ei mötnnd seda kerjakanikat wastn." „Ja kuhu Teie kaheksa päewa pärast lähete?"  küsis Ernst elamalt. „Mis Te' peale hakkate?" „Kuhu ma lähen? Sew ma ei tea. tMis ma peale hakkan? Tööd tegema. Mina oten sunnikud tööd tegema, tublisti tööd tegema, sest mul on taritus kolm hinge üles pidada." „Waadake, Johanna, inimene ei tohi oma elu mitte raskemaks teha, kui ta juba on. Peremees nüsib oma läbemata otsust weel muuta." „Aga mina ei jää siia." „Tõesü?" „Mina lähen ära." „Aga Teil on siin rahulik, peaaaegu mureta  eln." Noh, selle ma kautan, aga see on ka kõik Selle asemel tahan ma lõod teha." „Ja mina ei näe Teid enant, Johanna!' „See on parem. Mõtelge selle peale, mis ma Teile ennist ütlesin. Kui Teie 'mind enam ei näe, saate mu ära unustama/' „On Teil alles meeles, mis ma Teile selle peale olen kostnud: minu armastus on minu elu! Niisama mähe, kui ma hingamist wo.in järele jätta, ei wõi ma ka Teid armas tarnast jätta. Ma palun Teid, Johanna, kannatage. Homme tahan ma peremehega rääkida ja teda paluda, et ta Teid siia jätaks/' „Herra Garoo, seda ei tohi Teie teha; ma keela il seda!" „Aga Teid ootab ju wiletsus!" „Kes julge on, harjub ka wiletsusega ära; teenin ma niipalju kui teenin, elada saan ometi." „Aga selle juures häwitate oma termile, walmistate omale warajase surma! Johat-.r.a, Teie teate, mis ma Teie wasw tunnen. Ma kordan seda täna õhtu jälle, mis ma ennist ju ütlesin: Ma armastan Teid armastage ka Teie luind elame üheskoos!" Lesk ajas end wihaselt sirgeks. „Teiega üheskoos elada?" hüüdis ta. „Teje armuke olla! Et Teil julgust on, mi imte seda ütelda, siis pean arwama, et mind põlgate. Millal olen ma Teile seks oigan aimub'/' „lumala eest, Johanna, kõige stu.res. mis mulle püha on, wannun ma Te-le et Teil sel päewal, mil Teie lemaavg maa a, minu abikaasaks saate." „Teie olele narr, mu waene Evast? Ikan ma Teile ühes wiletsusega ka kaks last taaia waraks tooma/' ~Teie körwal, Johanna, saab mul kahekordne  jõud ja julgus olema. Teie kõrmai, tean ma, saan ma rikkaks, ruttu rikkaks." „Emakene," hüüdis äkitselt weite Georg. „ära tee minu sõbrale Ernstile haige». Tema lubab rikkaks saada, ja kui ta rikas on, saab ta mulle ühe teise hobuse andma suure puuhobuse, ilusama km s« siin. Eks ole, ErnD" (Järgned.) Wene riigist. -1- Rakverest. Toores na tk. Pühapöewa  hommikut 21. skp. toonud keegi tmtfc mata naisterahivas õpetaja Pallonite kirja, milles teadustatud, et kaupmees ErnaimKaartis  on raskesti hageks jäänud, palutud haiget liritupafoesse panna ja wõimalikult ruttu õpetajat haigele jumala-armil andma tulla. Et nimetawd puhapäewal õpetaja Pallon jlttkvst  tegi, siis sõitis abiõpetaja Masing haige juurde, aga tui suur olnud õpetaja imestus, kui ta siuna jõudes leidnud kõues olema haige täiesti terme olema ja ta ei ole teadnud fetleft asjast midagi. Sellest mAb arwata, et siin Üks kolmas isik kuntahttist ja kõlbmata nalja on teinud. 27. ja 28. ffp. peeti siin küünla laata. Endiste lautadega wörreldes oli see laat oige «eikene, mille põhjus «ist tüll praeguses rõhumas  ajas on, sest et need, kellel laadal suuremat tegemist ei olnud, jäiwad täiesti Ara. Kauplemine oti ka nii kerge, et teisel päeval Ifluffeeesfel mm siliiremat tegemist ei olnud, PaKtsei oli laada ajaks kuulutused mälja pammd, et õhtu kella 7 aeg peab kõik kauplus lõpetatud olema ja kgaiiks aut* fortevisse  minema. Rsemuska» legu ok politsei pooli fee, et mõlematel laadapäevadel kroonu viinapoed kinni oliwad, selle kiki oli kord eeskujulik. Et innneste käest Ml sõjariistad ära korjati, siis m margad oina iiri ajama halb uud. Nagu kuulda, peawad maal iuimesed oma wara üle simrt hirmu tundina; margad olevat sõjariistus ja omaniku silnur alt wudakse hobune ehk lõhutakse ait ära, aga sõjariistade  puudusel ei ole neile kudagi võimalik tõket teha. -1- Wirnmaalt. Suue jänkut käifivad Rakverest kol?n tuntud uuenduse nõudjat K. wallas täiskogule seletamas, mis nad tegema peawad ja sellepärast otsustati kirjutajat sellepõhjusel  lahti lasta, et ta politika voolust osa võtnud ega ?valda selles asjas juhtinud ei ole ja kirjutajat süüdistatud ka selle üte, et vallamajasse telefon on pandud, mille käbi mõisnikkudega hea ühenduses olla olnud. Suuremalt jaukt stiwad selle otsuse tegijad ilma maata inimesed. Praegu m nimetatud vallas kõik jälle manades roobastes ja kõik on oma wanaaegse kirjutajaga rahul, mabaw dadeS, et need tema lahtilaskmiseks ükeS äSsikatud,  kuna nad ässitajaid igatepidi siunavad Kõigel sõjaseaduse ajal OB RakwereS seltsielu lonkamas, nii et misgit tegevust ei avalda. „Õöpiku" seltsi puWillide koor kaukas oma tüdimata juhataja, M Peterburisse  teenistusesse saadeti. Mõödakäkmld aaStal  asutati pkthkpillide kõrnm ka wiiukikoor, aga peale paarikordist etteaStumist läks ta kahjuks, hinMele. Sellest on näha, et ratvereiased ei oska veel kakku hoida, vaid mis täna hakatud,  see homme lõpeb. Snnne ttnuaivakitsus seab juba lmte linnavolinikkude valijate nimekirja koiku, mis arvatavasti kubermangu ajalehes awaldattckfe. Ehk küll valimine mai-kuul oq, stisgi peaA iga ühe valija kohus olema juba varakult ette valmistama hakata, keda valida ja kellest meie arvame oma asjade juhti saama, NÜ et meie teistest mitte maha ei jääks. t. Türi-Allrknlk Sõjastadus kuulutati meile 26. dets. 1905 aastal wälja. Kohe peale selle hakati kohtlast isikuid, keda Mäeküla mõisa põletamises ja Oisu mõisa rsõmüniseS süüdkasteks  peett, kinni viima. Kir kaadttsüd, kes Tartus ja Tallinnas koosolekul käistvad, otsiti taga ja keda kätte saadi, viidi Paide lumi. Se l ojal oli ka kindral Besodrasow oma jalaja  ratsaväe salgaga Paides, kes neid föakohtat põhjal surma mõistis. 31. dets. 1905. a. sõitis  kindral Besobrafow Särevere vallamaja juurde. Seal lastt soldatite pooli Sk mees, ameti poolest rätsep, maha ja 10—15 meest saiwad 100 —200 vitsa hoopi. Järgmisel päeval 1. jan. 1906. a. oli sõjakohtu otsuse täitmine Alliku wallamasir juures. sfs mees, Wegk ameti poolest rätsep, kaStt maha. Teda süüdistati selles, et ta Tarkus sa Tallinnas koosolekul käinud ja mittngutel rahvale kõnet pidanud. Peale selle saiwad veel 9 meest urnb«S  100 vitsa hoopi. 2. skp. anti käsk üle terve valla, et koik sõjariistad võija anda ja vallamajasse ttraa. Rahvas täitis muidugi käsku ja sõjariistu kogus Ae Miku valla umbes 100 püssi ja 30 revolvrit. Vallamajast  viidi püssid Paide. 30. skp. tulla jälle kindral Besobrasow oma vae salgaga tagasi ja mõista neile sõjakohut, kes peake tema araminemist  on finni võetud. -lis. Tartumaalt. Ropkast. Kui sõjakohus  Tartusse tilli, siis otdä meie pool õige hirmul. Oodati iga päev põnevusega, mis tulema pidi. Meie pool küll nu&sit ei olnud, aga selle järele otsustades, kmda mõnel pool mässust aru oli saadud ja kkda sagedasti isiklkkud  sekeldused isanda ja teenija vahel sõjaväe  kohale saatmise põhjused olnud, oldi hirmul.  Aga midagi ei tulnud; pea kuuldus, et sõjavägi Tartust lõuna poole oli läinud. Plaanitfete  küll Ropka mõisas nelja kandimeest peksta, et nad sügisel rendi alandamist oliwad  jnlenud nõuda, aga „armnliSte" poolt ti waadatud selle asja peale mitte nagu mõne «kwamlpvlli wõi riigist lahti-lõõmise katse peale ja inimesed jaiwaö uHSC A. L.-t. Lains-Tähtwerest. Leedist. Uiust aastast saadik walitses sõjamäe ootamise Sle rusmv meeleolu rahwa hulgas. Jgapaew Mwad ajalehed sonmmd koledate sündmuste Ae mujal. Põltsamaa koledused smmitasiwad iseäranis suurt hirmu, sest et ta ainult 40 Versta meilt kaugel on. Jutud liikusiwad, et igaüks, kes kudagi koosolekutest osa on wõtnud,  sõjamäe poolt armuta nuhelda saab; siis kartsiwad kõik oma naha eest. Kõiksugused uskumatud kuulujutud oliwad rahwa hulgas liikumas. Sõjariistade ärakorjamise käsk suurendas  meel rohkem rahwa hirmu. Wiimaks, kui kolmapäewal 18 jan. fürnutkud käsu saimab  õhtu kell 6 wallamaja juures olla, siis oli igakühek selge, et öössel kinniwõtmised pidiwad  tulema. Rii oli ka. Kuid, kes enam kartis, läks tvarakult plehku, mi et neist, keda kiuni pidi moetama (neid oli tükki 6) ainult üks kätte saadi. See mõisteti aga sõjakohtu herwde poolt mõisnikkude ja kirilherra palme peale lahti. Neljapäewal oli kõik wallarahwas Torma ««isas, sõjakohtu ees. 7 meest saiwad igaüks 25 lööki. Nüüd on siis sõjakohus mööda ja kõik hingawad nagu kergemalt. Nõnda on siis meie silmad seda näinud, millest ainult juttude ja Vanaaegsete raamatute järele teadsime.  Walgaft kirjutatakse 25. jan. „Postiuuhele":  Ella ja täna oliwad meil wöitlusepäewad.  Wõülesiwad eestlased muulastega, mäemehed alameestega uute linnawolmikkirde  walinnses. Maksmisele ollwad ilmunud: ella 326, täna 207 walijat. Kandidatifi oli üles autud ella: 32, täna 43. Walida oli 38 wolmikku ja 8 asemikku. Eila waliti 37 Volinikku, jäi tänaseks walida 1 wolinik ja kõik asemikud. Eita waliti I. J. Märtson 305 heakega (endine), 2. Aleksander Schmidt 247 h. (mis), 3. J. Brann 225 h. (nvs), 4. Tõnis Grünterg 223 h. (uus), 5. Otto Rüütel 222 h. (uus), 6. Karl Taklaja 211 h. (uus), 7. K. Suija 207 h. (endine), 8. Jaan Klosmanu 108 h. (uus), 9. Ed. Tomberg 197 h. (endine), 10. Märt Gross 195 h. (uus), 11. Jaan Loit 192 h. (uus), 12. Martin Alwer  191 h. (endine), 13. Hans Einer 190 h. (endine), 14. Josep Hlopotoiv 184 h. (endine), 15. Joh. Põder 186 h. (endine), 16. Zile RäStas  182 h. (uus), 17. Zünm Ainson 181 h. (Mrs), 18. Peter Einer 180 h. (endine), 13. Ada Lehes ISI h. (uus), 20. Rein Ermus 179 h. (uus), 21. Peter Konz 178 h. 22. Leo Saarmann 179 h. (uus) 23. Aleksander Enilane 179 h. (uus), 24. Jakob Horn 177 h. (uus). 25. Achn Bredis 177 h. (endine), 26. Eduard Schmidt 173 healt (uus), 27. M. Edenberg 170 healt (uus), 28. Karl Massil 173 h. (endine), 29. Karl Rehdel 170 h. (uus), 30. Ed. Kartau 170 h. (uus), 31. Willem Sepp 169 h. (uus), 32. Hans Sulzenberg 169 h. (uus), 33. Gustaw Dällit  168 h. (endine), 24. Peter Parts 169 h. (endine), 35. Peter Podegrat 165 h. (endme),  36. Alfred Seedin 164 h. (endine), 37. Karl Zehsnek 164 h. (uus). Täna walllu 38. Adolf Trett. Asemikkudeks waliti: 1. Andreas Kersken, 2. Jahu Medris,  3. Jaan Tamm, 4. Andreas Rlwer, 5. Hendrik 6. Jaan Miljan, 7. Märt Lõhmus, 8. Joh. Kihno. Praeguses wslikoguS  on 29 Volinikku, unes aga 38, seega on Volinikkude ärw uues 9 suurem kui praeguses. Manadest wokinikkudest uuesti makitud 15. Rahwuse järele on uue wolikogu  liikmest: 30 eestlast, 5 lätlast, 2 sakslast ja 1 wenelane. Asemikkudest on: 6 eestlast ja 2 lätlast. Mäe- ja alani  eeSteks jagunemine tuleb küll alles siis ilmsiks, kui jälle turgu hakatakse tegema. Praegu on armatawasti: 18 mäemeest, 14 akameest ja 6 ida poolist meest, kes aga kiudlasti  on tõukutud alameestega ühineda, kai tMitfüsiinus jälle päewakorrale peaks tulema. - Et mäemehed ligemat turu ihkawad, selle wastu pole midagi ütelda. Saagu nad sellepärast  ka ise turu, aga jäägu teine turu ikka allalinna jauks ja ärgu püüdku mäemehed mitte terwet turgu linnast «älja wiia. Kui sellega lepikfiwad, siis kauks kõik wahe mäe- ja alameeste wahelt ning erutus lõpeks. Täna keskpäewa ajal muudeti molemate  Walga Eesti seltside. Karskuse ja Säde ruumid, ilma mingisuguse etteteatamiseta,  kasarmuteks. Karskuse seltsi einelauapidaja  pidi wälja kolima ning kõik seltsi wad ja saal on soldatid kubinal täis. Niisama  äkitselt ja ootamata Võeti ka karskuse seltsi kõrwal olem elukorter sõsawäe tarwituseks  ära. Säde seltsi ruumides asuwad Laenu ja Hoiuühisus, niisama ka Kreditühisus. Need peawad nii kaua kinni jääma, kuni uut ulualust leiawad! Säde seltsi õues seisew ajutine tsirkuse  hoone on täis sõjahobuseid ning Karskuse seltsi õues seisawad sõjawankrid, wäljaköögid ja muud sõjarväetarwituste ladud. Läti ja Saksa seltside ruumid on sõjamäest puutümata.  4~ Pärnust. Elu siin Pärnus lippab ikka wana moodi edasi, ei ärewust, ei koosolekuid,  ega põnewamaid päewaküsimusi ole siin märgata, ehk küll ajalehed rahwast püüawad riigiwolikogusse Valimisteks üles andma erutada. Siin on palju üürnikka, ka - majasmamkka,  muidu tublid asjast arusaajad inimesed,  aga lahed sa ta käest küsima: Oled sa, sõber, ka ennast juba üles annud Valimisteks; wastab ta sulle rahulikul kniwal toonil: Ah, mis mina nüüd lähen ennast üles andma, mis sealt ikka tuleb, ega meii sellest ikka kedagi  kasu ei ole, ei maksa ennast sellega muidu waewata. Katsud sa taie seda ligemalt ära seletada ja seda tähtsust silma ette maalida, et ühendus teeb tugemaks, seal ütleb ta kõige su jutu peale, nagu sinust lahti saada katsudes,rahuliknlt: Ju ta ikka oige on küll mõnes tükis, aga kes minusugusest palju tähele paneb wõi hoolib, eks neid ole paremaidgi, kes seda asja wöiwad toimetada, ilma et minusugune ennast sinna üles annabgi. Nii on enam jagu kõigel nende kostus finn küsimise peale. Kallis Jumal, kui meie nüüd kõik sedasi peaksime ütlema ja mõtlema hakkama, ja sedagi weikest õiguse natukest omast eemale tõrjuma, mis meist siis wiimati wälja tuleb? Kangele jõuame meie siis oma edu poole püüetega? Kõik nchwad ühendawad ennast kindlasti selles sihis, et ka mõne asemiku riigiwolikogusse saada, kes nende kasude eest hädakorral wõimscllt  wälja astuks ja kaitseks, kuna meie laisalt laseme käed rüppes olla, tuimalt seda asja pealt waatame, üeldes: Tehku teised,  mis nemad tahawad, see ei puutu minusse.  Ei, wennad, sõbrad, seda wiisi asi just ei ole ega lähe, just seeläbi, et meie nii tuimalt  kõik seda laseme edasi minna, ilma ärawõimata,  just selleläbi tunneme meie kõige rohkem puutumist oma kulges, just see on see kõige suurem hoolimatus ja tuimus oma edasipüüdmiSteS  paremuse poole; seda wiisi peame meel sada aastat rahulikult pimeduse katte all edasi uinuma. Muidu läheb elu meil siin koguni waikselt,  ei ole ühtegi pidu, ei lõbu, sestsaadik kui meil sõjaseadus maksma pandi. Ka ihtmuhtlust  on siin juba wiis hinge saanud. sstaamai anti käsk, et igal üürnikul peab tingimata pass olema, kellel seda ei ole, peab majaperemees teda 24 tunni jooksul majast wälja saatma, wastafel korral langeb peremees 25 rbl. trahwi alla. Passide muretsemiseks anti tähtaeg kuni 1. webruarini. 25. s. k. p. tuli wad kassakad lõunase rottgiga  siia, 32 meest ja ülem. Nagu kuulda, peawad need Saaremaale, muist Kihno, muist siia Pärnu, 6 meest kohate jääma, korter olla selleks juba malmis. Saaremaalt. Karjalt. Meie pool läheb elu jällegi pea wanat moodi edasi, aituilt  see teeb mõnes kohas liikumist, et nüüd wõlgasi, mis möödaläinud aastal üteldi mitte tcmvis maksta olewat, ometi õige käredalt sisse nõudma hakatakse, olgu tralla wüi rendi mõlad;  neile, kes maksta ei taha, lubatakse soldatid  kaela toimetada. Kuni 20. webruarini oti aega weel prütahtlikuU maksta, peale selle saadetakse igaühele tema wola suuruse järele soldatid, keda wõlglane ise dma kulul peab linnast ära tooma ja niikaua söötma, tui ta oma wõla ära on maksnud, siiö wiigu ta nad jälle sinna, kust ta nad toonud on. Noh, eks nüüd ole mitmelgi meel paha, et ei ole oma kergemeelele õigel ajal oskanud piiri panna, aga mis nüüd enam parata, sest walitsus  peab enda kohust täitma. Sõjariistad on meie pool igast kohast rahwa seast ära kor jatud; meie pool neid palju korjata ei olnudgi: mõnel oli mõni wanamoodi eestlaetaw jahipüss, millega jänekseid noorte puude ja oraste kallalt  ära hirmutada mõis. Rewolwrisi ei ole meie pool rahwal wist olnudgi. Soldatid on siit juba ammugi läinud; meilt wiidi nad linna, kuhu nad sealt läinud, ei ole teada. Waljalas, lööri mõisas on ka üks noormees maha lastud, kelle süü see olnud, et ta nime tatud mõisas punast lippu kandes oli ähvardanud  mõisa aitadest wlla wilja ära'minna. Peale Triigi meeste ei ole Leisi wallast enam kedagi kinni wõetud. See on siis Leisi wa! last kolm, Persama wallast neli, talitaja, kirjutaja ja kaks Karja Pammu kula mecu, keda esimesi mässukirjade laialilauramises ja wiimaseid Karja mõisaherra peksmises süüdis tatakse. Persama wallaö on üks fõjaiohiu trahw ära täidetud, see on Karja ntõisa rehe põletamise trahw 2000 rubla, mis hea osa rublakesi hinge peale wälja teeb. Kahjuks ei tulnud põletaja ilmsiks, siis oleks ilmasüiua rahwas wabaks saanud, kuna nüüd ka õiged ülekohtustega ühes kannatama peawad, mis iseäranis weel selle poolest raske on, et tal wise! ajal meie pool tööd ja teenistusi nalja! leida ei ole, liiatigi weel nüüdsel ajal, kiis paljud teiste süü läbi pidiwad ilma tööta ko duü seisma, kuna mõisates töölistest kibe pu>i dus oli. Olgu küll, et seda mähe oli. mis sealt said, aga pika aja veale korjas «tr. nõnda ütelda näljaraha ära. KarjaKtn karjalt. Tänawnne talt on tütstie? fui sula sügise, sest üks päew on paar fi ao . külma, sealsamas jälle sula tuul, -uis uni kohad mesiseks ja poriseks lõõtsub. Aasta 0' gul oli ilus talwekülm, nii et inimesed olci - wöinud oma asju toimetada, sest paljudel . põhll ja puude tagawara pänS lõpulikult o' sas; igal pool teede peal oli elu ja liikumin kuulda, aga see ei kestnud kuigi kaua, seü peagi tuli sula tuul ja tubli wihm, see ; ,'i lume suntumakS maast ära, nii et reega ena,-' tüsgile saada ei woi, kas wõi sööda kawkt loomadele ja põleta aiad tua soojenduseks - supikeetmiseks ara, aga metsast karte mu».u;; ei saa, liiatigi meel need, kellel ycinam. o soode taga peale 29 wersta kaugel on. SarlakihaiguS on juba ammugi m> < pool ja ka meie naabruses Mustjala tiheiU nao laste seas liikumas; ta palju noori iu> mest peale laste on ta omale saagiks nõ'.'> nud. Laste haiguse parast on ka koolitöö ' ■ kistuses, sest et pea pooled lapsed on igapäo 1 kodus. Wiljahinnad on wnmasel ajal oi ic joonega tõusnud, nii et rukkid ja odrad lo mest rublast üle kipuwad tõusma; ka tarduia lähemad kallimaks. Karjalau<*. Sõrwest. Kare sõjaseadus walitseb ptacon meie weiksel kodumaal. Söjawägi käib ringi ja otsid mõisate põletamises süüdlasi isikuid ülesse. Küki oli enne idjnwäe -IM mitmelt poolt kuulda: „Ah mis see käputno, 200 meest meile teeb," aga maata, mis unud ära jõuab teha! 2—3 nädalat tagasi põles mõisa peaaegu täitsa maha. Kütt uuriti, pandi wallale 3000 rubla trahwi peale, mida mono pae maga ära pidi makstama, aga ikkagi ei leitud süüdlasi. Mõne päewa eest läks aga söjawägi õnnetuse kohale asja kuulama ja ära tulles toi 4 wangi: 2 süüdlast ja 2 tunnista-<v. ühes. Ilmad praegu pehmed, ilma lumeta, külmata talw. Küünla päew tuled juba kali . , ikra sõida weel wankriga. -u- ÄKnhumaakt. Rahwa elu tneie sr.a rel on see kord waikne, mässulisest titfittr:hcir ei ole siin midagi märgata olnud, põletaimü. viisumift ja muub selle sarnast, mis mujal toetades  toime pandi, ei ole siin midagi ette n: ; mid, sellepärast ei ole siin ka ülemuse hirmu karta olnud. Inimestest on siin, peale foja seaduse maksma panemist, üks ainumas finni maetud, see on Muhu-Snurewalla kirjutaja Rr. »». P» ew «l - »t. 1900.