lahkustwad rööwlid ja nõudsiwad surmaga ähwardades, et nad asjast enne hommikut kellegile ei tohi rääkida, mis nõudmise ema ja tütar ka täitfiwad. „Pwlht." Lätimaalt. Riiast. Ajutine sõjakohus hakkas suurt mässuprotsesfi harutama, millel 1905. aasta sügisel Riia maakonnas sündinud lood aluseks on. Pääsüüdistused on kaebtuseakti  järele järgmised: Riia krejsiülema noorema abi v, Henningi elumaja kallaletungimine,  selle mahapõletamine, v Henningi  ja ühe draguni tapmine. 2) Lindeni õpetaja Stolli ja Kirsteini ning Löwis of Menari wangiwõtmine ; Kokenhuseni kirikumõisa  laskmine ja põletamine; 9- dragunipolgu  rittmeistri v- Sterni, von Schnnwogeli,  tema abikaasa ja tütre, von Transehe  ja ta abikaasa, krejsiülema v- Peterseni wangiwõtmine; ühe draguni tapmine ja 20. draguni wangiwõtmine. 3) Lennewardeni  ümberpiiramine, dragunite ja mõisnikkude  wangiwõtmine, krejsiülema noorema abi von Peterseni, tema kirjutaja Maksimowitshi  ja kolme tsherkessi tapmine; 4) RömerShofi lossi laskmine ja maha põletamine  ning üratapetud von Henningi warandusele oksjoni pidamine. 5) Kahekordne  kippumine sõjamäe rongi kallale Stockmannshofi juures, kus 1 soldat surma ja 35 haawatudsaiwad. Paar kaebealust oliwad „Düna-Ztgi" teatel Preifimaale põgenenud, sääl aga Preisi politsei poolt kinni wõetud ja Wene malitsusele wälja antud. Nõrgameelne ema. 14, augustil läks Riias mööda Düüna kallast keegi naesterahwas,  wäikcne laps süles. Nahisilla ligidale  jõudes, wiskas naeSterahwaS lapse jõkke. Wiimase, wäikese paari aastase tüdruku, päästis üks sadamatööline ära, kuna naesterahwas politseisse wiidi, kus selgus, et ta wäikese tüdruku nõrgameelne ema on. Kaugemalt riigist. Peterburist. Kõigekõrgem telegramm. 12. augustil sai aaSta täis sest päewast, kus Apteki saarel pääministri Stolypini elu kallale kiputi; ministri õnneliku ürapääsmise  mälestuseks saatis Keisri Majesteet  temale kõigearmulisema telegrammi. Wiiburi üleskutsele allakirjutajate protses tuleb sügisel harutamisele. Kaebtusealuseid  süüdistatakse esiteks selles, et nad üleskutsele alla kirjutanud ja teiseks, et nad seda üleskutset rahwa sekka laiali laotanud. SüüdiStuseakt on kaebtusealustele kätte antud. „Now- Wremja" toob huwitawaid  teateid, mis kaebtusealused kohtuuurijale,  kes neid üle kuulas, seletanud. 124 liiget ei ole mingisugust seletust andnud, ehk nad küll üleskutsele allakirjutamist  ei salga. Hr. Tõnisson seletas, tema olla riigiwolikogu  lahtilaskmist 17. oktobril antud manifesti kallale kippumiseks ja seega walitsuse rewolutfioniliseks teoks uimanud; tema arwateS seisnud Kõigekõrgem käsk 8. julist mitmel põhjusel riigi põhjusseadustega  mastolus ja saadikud ei olla 10. julil sellepärast mitte oma saadikuwoli  kaotanud- Et riigiwolikogu saadikute üleskutse konStitutsioniline protest olnud, sellepärast kirjutanud ta sellele Soome piirides alla, ehk ta küll teadnud, et üleskutsel  mingisuguseid praktitalifi tagajärgesid ei wõinud olla; selleparast ei olla tal ka sugugi nõuu olnud, üleskutset laiali laotada. Üleskutse alkoholi wastu. 10. aug. oli Neewa wärawa taga „Joomise wastu mõitlemise ühenduse" poolt suurem rahwakoosolek  kokku kutsutud, millest umbes 700 wabrikutöölist, «ende seas hulk naesterahwaid,  osa mõtfiwad- Koosolek tegi järgmise  otsuse: „Joowastowate jookide salgamata  kahju ära tundes, mis töörahwa hulkade arusaamist tumeStawad, termist ja perekonna õnne hämitawad, awaldab koosolek  lootust, et kõik sihikindlad töölised ise alkoholil tarwitamise maha jätawad ja kõik teemad, et oma karske eeskuju läbi wähem sihikindlate ja nõrga tahtmisejõuuliste  selsimeeste pääle mõjuda. Ära tundes, et selle kurja wastu ainult kõikide seltskondiiste  jõudude ja kihtide tegelikul vsawõtmisel  wõimalik on möjuwalt wõidelda, awaldab koosolek oma lootust, et seltskond temale selles rvõitluses appi saab tulema." Politseinikud olgu mustikad. Peterburi  linnapäälik seletab oma 15. augusti päewakäsus politseinikkudele, et nemad korrarikkujaid kimbutadeS kunagi meelerahu laotada, ei ka inimestega jämedalt ja ülbelt ümber käia ei tohi. Sellest käsust üleastujaid ähwardab linnapäälik waljusti karistada. Krahw Mitte ei minewat, nagu „Slowo" kuuleb, mitte Wene wälimise kaupluse panga esimeheks. Nekrunde arm, mis sel aastal teenistusesse  wõetakse, on 463,056. Nendest tuleb Eestimaalt 1338 ja Liiwimaalt 37V6 meest. Üürnikud elumaja - omanikud. Peterburis Stshastlimaja uul. ehitatakse praegu maja, mille üürnikud 12 aasta pärast laulisteks korterite omanikkudeks saamad. Majale saab 16 kahetoalist korterit, pääle nende weel eestuba, weewärk ja kuurid. Korterite hinnad määratakse kaunis odawateks. Mööda Wiiburi kallast kõndisimad 14. augustil kodanik Wederkaw ja talupoeg  A. Siilin. WarSti tõufis nende wahel tüli ja tülist riid. Kanges wöitluse tuhinas  ei pannud riiukuked tähelegi, et nad kaldale liig lähedale oliwad jõudnud, kaotasiwad  tasakaalu ja kukkusiwad sulpsti I wette. Külm Nänn jahutas meeste tulist werd mõrkjalt ja mõlemad hakkasiwad ühel meelel appi hüüdma, mille pääle üks kalamees  nad kaldale tiris. Moskwast. Torm. 8. aug. möllas Mõskma linna kohal kange torm, mis palju kahju tegi. Mõnes linnajaos on ta katused ära kiskunud, aiad ümber lükanud ja puud maha murdnud. Raudteel on ta 14 wogunit nn kange hooga weerema pannud, et kokkupõrkamisel mitmed neist puruks läkfiwad. Tuulast. Toored kombed. Tuula kubermangus  on külades rumal kombe, et poisid  lõikuse ajal ühe noore tütarlapse, kelle pääle liisk langeb, kinni wõtawad ja wette wiskawad- Tütarlaps peab siis wälja hüppama  ja nii küreSti kui jõuab ära jooksma. Krjukowi külas langes liisk ühe 17. aastase  tütarlapse pääle, kelle isa hiljuti wanema  tütre ja ainsa poja kaotanud oli. Naerdes wõeti tütarlaps kõigest waStupanemisest  hoolimata kinni ja wisati jõkke, aga ta ei oSkanud ujuda ja uppus ära. Alles pika otsimise pääle tõmmati ta surnukeha  kaldale. Lodfift Tubaka suitsetamine poisikeste seas on Lodfis õige suur. Hiljuti sai üks 11 aastane poisikene suitsetamise tagajärjel surma. Ta oli päewal rohkesti suitsetanud, õhtul heitis ta südamehalwatuse käes hinge. Surnukeha lõhkilõikamisel leiti, et haiguse põhjus tubaka kihwtitus suitsetamise tagajärjel  oli- Olgu see kurb juhtumine kõigile hoiatuseks I Wäljamaalt. Saksamaalt. RahwaStewaheline sotsialistide  kongressi peetakse Stuttgardis. 6. aug. oli sää! sõjamäe ja rahwastewaheline tülide küsimus arutusel. Saksa saadikud paniwad ette, et sotsialistid-parlamendiliikmed  kohustatud oleks sõja asjanduse wastu wõitlema ja mitte sõjamäe pääle rahasummasid  lubama. Kui sõda karta on, siis peawad sotsialistid-rahwasaadikud kõik tegema  mis wõimalik, et sõda ära hoida. Kui aga sõda siisgi lahti läheb, siis peab seda ruttu lõpetada katsuma. Marokkosse on nüüd prantslased sugu sõjawäge ja hulk sõjamoona ligi saatnud, aga kas sce marokkolaste suurte hulkade wihatormi tagasi tõrjumiseks mõjub, on küsitaw küll. Sest Kasablanka ümbruses olewate suguharude meeste armu, kes nüüd «pühale sõjale" asunud, loetakse 300,000 püüle. Selle juurde tuleb, et sultani wend Mulei ennast sultaniks on teinud, ja see on „ristikoerte" weriwaenlane. Argentilliast. Poissmeeste mais ArgentiniaS.  Argentiina ma litsus on poissmeestele  maksu pääle pannud. Iga mees, kes juba 20 aastat wana on ja weel naesemees  ei ole, peab 5 pesot aastas pääraha maksma. 30—35 aastat wanad mehed maksawad poole rohkem. Ka lesed, kes kolm aastat pärast naese surma uuesti abielusse ei ole heitnud, peawad Mraha maksma hakkama- Hiinamaalt teatatakse, et Liankiangi asekuningas Tuan kõigile Hiina sadamawalitsustele  ette kirjutanud kõik Jaapanist tulewad surnukirstud, milles wõõral maal surnud hiinlaste surnukehad sees üteldakse olewat, lahti teha. Põhjuseks sarnasele käsule olewat awaliseks tulnud juhtumised, et „noor Hiina" sõjariistu ja lõhkeollustd surnu kirstudes oma kodumaale weab. Hiinlastel on pruugiks, et nad tingimata oma maa mullasse soowiwad maetud saada. Sellepärast tuuakse enamasti kõik wõõralmaal  surnud Hiina tagasi. Et surnute toomist õige sagedasti ette tuleb, armastwad  rewoluisionärid hääks puusärkides sõjariistu Hiina wedada. Uuemad sönumed. Kuresaarest Täna pühitseb Kuresaare  meremeeste koolide direktor hr. Prinz oma abikaasaga hõbepulmi. Et hr. Prinz Kuresaare seltskonnas wüga armastatud ifik on, fiis käifiwad wäga palju jubelaridele õnne soowimas. NeremeeStekoolide  kuratoriumi liikmed annetafiwad hr. Prinzile tähtsa sündmuse tõttu õnnesoowi adressi albumi näol. Hr. Prinzi tähendus, kui meremeeste koolide direktoril, ei ole wäikene. Tema osawa ja tubli hoolitsemise  läbi on Kuresaare meremeeste koolid hääl järjel ja palju Saaremaa poegi on nende koolide läbi käsulist elukutset leidnud. Soowime ka omalt poolt jubelaridele südamelikku õnne nende elu tähtsamal päewal. Kihelkonna meeste protses rahurikku  inise pärast Kihelkonna kiriku juures lõpetati  Ülemas talurahwa kohtus leppimise M 43, Saarlane. 1907