õnnelikuks saaks oma Kõrgete Wanemate rõõmuks, Wene riigi õnneks ja auuks." „Reo. Ztg." kirjutab: „See on kindel, et riigi rasketel aegadel rahwaS oma murede ja lootustega wecl kindlamine oma «valitseja trooni ümber kogub, kui muidu. Aga niisama ühendab rõõm meid kõiki meie Walitseja auujärje ümber, kelle onn ja kurbtus iga alama saatusega ligiStiku ühendatud on. Ja rõõmsal südamel pöörame  omad silmad Peterburi poole selle palama soowiga: Jumal kaitsegu KeisritlJumalkaitsegumeie KeiSri Prouat, Auujärjepärijat  ja kõik Keiserlikku perekonda! Kurwastaw teade tuli 7. julil Kuresaarde,  mis meile ühe isiku lahkumist surma läbi teatas, kellel Kuresaare kohta suur tähendus  oli. „Worobjew on surnud" see sõna lendas nimetatud päewa hommikul igale poole laiali, kui surma telegramm waewalt  Kuresaarde oli jõudnud. Esiti kaheldi selle teate üle, aga siisgi oli tõsi, et Kuresaare  linna rahukohtunik Nikolai Sergejewitsch  Worobjew tõesti Witebskis raudtee jaama Ml südame rabandusesse ära on surnud. Lühikene aeg enne seda oli ta alles siin «viibinud, kui ta siit oma ameti puhkusele  läks, ja see ameti puhkusele minek on teda ka nüüd igawesele puhkusele näinud. N. S. Worobjowi lahkumine on Kuresaare linna kohta hästi walus. Ta on walus, kui meie Worobjowi kui kohtuniku pääle waatame, ja ta on walus, kui meie tema, kui inimese pääle waatame. Kui kohtunikul oli temal südametunnistus  kõige pühamaks seaduseks ja ta ei pannud wormilikkude nõudmiste pääle mitte suurt rõhku. Tõde, õigus, erapooletus,  inimeselik isik, need juhtisiwad ikka tema sulge kohtu otsuse tegemise juures. Kõikide wastu oli ta hää ja lahke, isegi ka nende wastu, keda tema oma kohtu otsuste läbi hukka mõistis. Ja kui inimene  oli igal pool hää sõber, lahke nõuuandja ja awitaja, mille läbi igalt ühelt piiramata auustust ja armastust wõitis. Nüüd, kus teda enam ei ole, nüüd alles tunneme, kui kallis N. S. Worobjew meile on olnud ja et meie sellest ka tõesti aru saame, siis ehtigem tema mälestust eneses tänuliku meelega. Lahkunu on 72 aastat wanaks saanud ja oli 1889 a. saadik Kuresaare rahukohtunik. - Kuresaare linnakooli kooliõpetaja, koll.-ass. Bruttan on Kurcsaare kaheklassilise  meremeeste-kooli kooliõpetajaks nimetatud. Maalt tulewad mitmelt poolt soowisid,  et linna awalikkudele tajudele toobid ligi pandaks, et maa inimesed oma janu kustutamiseks mett kätte saaksiwad. Kruuside  kaewude juurde panek on pciäle selle ka linna korra pärast soowida, sest linna isadel pole wist küll mitte ilus waadata, kui talumees kõweras pumba all on ja enese wett suhu laseb. Ausekülast. Hiljuti oli meie magasiniwõlg kaalu pääl. Mõned isikud oliwad Saaremaa talurahwa asjade tammiksaari juures selle palwega käinud, et nende wana magasini wõlg saaks maha kustutatud. Kommissari herra pani selle kohase palme sisu -volikogule ette harutada, kas ei -võiks mitte -võlgnikkude selle kohast valwet täita ja neid wanasi mõlast, mis neile rängaks koormaks on, kui mitte täielt, siis ometigi ühest osast, -vabastada.  Jällegi oliwad palujad -võlgnikud -volikogu ette ilmunud, et ka siin oma paiwet korrata. Iseäranis  pani üks „wanataet" oma seletusega otse imestama. Ta rääkis umbeS järgmist: Ostsin oma koha manade waldade aegus oksjonilt, nii et kohal olsmad wõlad mitte si oleks pidanud mu kaela tulema. Mõni aasta hiljem hakati oga mu!t magasini wõlga sisse sundima, sest kohal olewat umbes -00 wakka mõlgu. Ei aitanud wastupunnimine, pidin maksma ja nii olengi juba 00 waka ümber ära seletanud ja wõin ka Jumala abiga oma 40 wakka meel ära tasuda. Raske on see küll, seda wõlgu maksta, millest mul endal aimugi pole, kust ja kuidas see wõlg saanud. Ainus pole ma niisugune. Peaaegu kõik praegused wõlgnikud on niisugused, kes oma wonemate wanematelt sarnase mõla on pärinud, millest ei teagi, kust ta tulnud on. Keegi seletas kord minewal aastal „Eesti Postimehes" sellest, kuis see wõlg on saanud, mis asja tõsist ja wäga kohutawat seisupaika meile näitis. Wölal oliwad kasud pää! ja nii kaswis see rultu suureks. Nii kaswis siis ta magasini wilja arw sellest, mis sääl sees peab olema, mitme kordseks. Ka on seda mõnele -võlgnikule ei tea, kuidas juure saanud.  Seega wõiks siis auulik wolikogu küll nii hää olla ja nimetatud wana magasini wõla maha kustutada. Päälegi, et see ju wallale mingisuguseks waraks ei ole, mis -võlgnikkude käes on. Kui rikas aaslo, siis saab igaüks muidugi oma -varaga läbi ja kui nälja aeg oleks, pole sest ometi misgi kasu, et see wõlg on, sest waese käest pole ju nälja ajal ammugi midagi -võtta. Ka seda pole loota, et seda wõlga ehk sisse sundida wõiks, sest enamisti on neil magasinis wõlga, kes igal aastal jällegi säält wilja laenawad, nii et õnn on, et nad sellegi igal sügisel tasuda -võiwad, mis kewadel laenatud. Pole ju see siis mitte wallale rikkuseks, kui tal palju waeseid on, waid palju enam see, kui tal jõukad mehed kohti peawad. Wõlast lahti saades tõuseb neil tükis uus igatsus haljale oksale saada. Päälegi on see just wallale kahjulik, kui tal palju waesid. Et siis sest -Mast kellegile' kasu ei" ole, siis wõiks nõukogu küll selle tänuwäärt löö ära teha ja wana magasini wõla maha tõmmata. Ka teised nooremad wõlgnikud wõiksiwad wolikogu paluda selles asjas- Iseäralist tänu teeniks küll wolikogu seega ära, aga kui ta selle -vastu on, siis näitab ta, et tal klanne süda rinnas on, kes töise -vaesuse üle rõõmustab. Nii umbes wanataadi seletus. Ja ime: otse rikkamate süda oligi see kiwine, kes mõstu rääkis. Waesamad mehed, kellel küll ka endal wõlga magasinis ei ole, tahtfiwad kõike wõlga maha kustutada, kunas jõukamad mitte sugugi ei tahtnud maha lubada. Läks päris tüli lahti. Hääle andmisel andsiwad 8 wolinikku oma hääle selleks, et pool mõlgu saaks ära kustutatud, 3 häält tabas ainult weerandi, üks hääl mitte ühte iwagi ja üks ei annudgi häält. Wiimased wiis olüvad kõik juba ammugi, kes teab kudas, jõukad mehed. Nii tehti siis otsus, et pool mõlast maha saab tõmbatud. Ka teistes waldades wöiks wanawõla maha kuStmamiss küsimus piiewakorrale tulla. Püha kirikus pandi 23. julil, nagu „Post." kirjutab, teine kell torni, mis suuremalt osalt endise Püha õpetaja poja, insener J- Gahlnbäcki kingitud rahaga on muretsetud. Kell on Gatschinas Lawrowi wabrikus walatud ja kaalub 17 puuda 4 naela. Tema küljel on kiri: „Auu olgu Jumalale kõrges ja rahu maa Ml, inimestest  hää meel. Endise Püha õpetaja  H, Gahlnübäcki mälestuseks 1904." Kes oleks poolteise aasta eest unesgi selle mõtte päüle tulnud, et Pihtla walla wolikogu kooliõpetajate palka suurendaks. Siis wastasimad mitmed wolimehed kooliõpetajatele  nende palme päüle palgakõrgendamise  asjus: „Wöi nendel toas istudes 26 rubla palgaks mähe; mingu mõisa ning katsugu, mis sääl 26. rubla teenimine tähendab." Nüüd on meestel hoopis teised arwamised selle asja kohta ning kooliõpetajad  wõirvad loota, et nad eestulewa kooliaasta püält 24 rubla rohkem palka saamad kui enne. Wolimehed kõrgendafiwad nimelt 30. julil Pihtla kogukonna 9 kooliõpetaja  palka 420 rubla pääle, igaühe kohta ühewörra 50 rubla arwates. Saab oga kooliõpetajaks mõni seminarist wõi linnakooli õpilane, siis kõrgendatakse sellel meel 80 rublani. «Post." Kõigekõrgemal käsul pandakse mõned tagawarawäe osad svjawalmis: Kiiewi sojawäeringkonnas; Moskwa sojawäeringkonnas  ; Kaasani svjawäerinkonnas; Peterburi  sõjawü, ringkonnas: Peterburi kubermangus  : Gdowi ja Luga maakondades; Pihtiva kubermangus: Pihkwa, Ostrowski ja Holmski maakondades; Liimi kubermangus:  Jurjewi maakonnas; Eesti kuberm.: Tallinna ja Paide maakondades. Meiewabrikud. Kuulujutud, nagu oleks sõda wabrikute tegewuse pääle takistawalt mõjunud, leiawad „Torg.-Pcom. Gaseta" poolt wabrikuinspektorite teatuste põhjusel wastuwaidlemift. Selle juures leiame ka armusid, mis näitawad, kuidas Liiwimaal mabrikutega lugu on. Liimi kubermangus olla 363 wabrikut 49,280 töölisega. Kinni olla jäänud wiis wabrikut  (2 nendest on maha põlenud) 615 töölisega; üks -vabrik olla tööliste armu 350 päält 75 pääle -vähendanud; 3 wabrikut,  kus kokku 2235 töölist, olla tööaega  nädalis 2—3 päewa mõrd lühendanud,  üks wabrik 90 töölisega ühe päewa ja kuus wabrikut 90 töölisega 2 tundi nädalis. „Uue Ajale" kirjutatakse Saaremaalt  : Et nüüd räime saak aeg ajalt Saaremaal wähemaks läheb, siis on ka räimed pea lihaga ühes hinnas. Siis oleks küll parem, et saarlased enda tarwis enam lihaloomi püüaks kaSwatada ja sellega räime aset täita. Olen suuremaal elades tähele pannud, et suuremaa moonamees endale palju rammusamat toitu muretseb kui Saaremaa kõige rikkam talumees. Ei tunta süül ka räimest nii suurt puudust kui Saaremaal. Saaremaal on mõneS kohas osalt meel see mood, et taimel paremad suupisted kõik üra tarwitatakse ja suil, siis kui töö tugewam, pea ainult räim ja leib toiduks on; õnnelik oled, kui kartulid on, aga kui need ka kasinad, siis Lee tööd otse luule waral. Meie Saare perenaene palju muud oma perele lauale kanda ja walmistada ei mõista, kui kört, pudru, koorega kartul, mõnikord ka kardulipudru,  see on pea kõik Saaremaa perenaese  köögi kunst. Piirnust. Wändra kurttummade koolimajas  juhtus 24. julil tulekahju, mida juurderuttajad  tuletõrjujad õnneks ära suutsiwad kustutada, enne kui maja täiesti tuleroaks  oleks saanud. Aga kahju on fiiSgi üle 2000 rbl. suur. Riiast. Liiwimaa kuberneri herra, kindral-leitenant Paschkow läks, nagu „Düna Zeit." teatab, 29. julil neljaks nädalaks sisemiste kubermangudesse oma mõifade pääle ameti puhkusele. Riia linnawalitsus on 100.000 rubla selle hääks ohwerdanud, et Riia ranna ääres Kemmernis haigemaja 50 woodiga asutada, kus ohwitserid ja soldatid,  kes Kaugel idas oma terwisest on ilma jäänud, puhkust ja kosutust leida wõiksiwad. Keiser on Riia linnawalitsust tänada käskinud ja luba andnud, et see haigemaja Nikolai 11. nime kannaks. Peterburist. Keisrinna Majesteedi  Aleksandra Feodorowna ja K- K. Suurwürst AlekseiNikolajewitshi  termis on 4. augusti  ametlikkude aruanete järelt täiesti rahuloldav?.  K. K. Auujärjepärija Aleksei Nikvlajewitshi  ristimine oli Kõigekõrgemalt awaldatnd  küsul kolmapäewal, 11. augustil, Peterhofis. Ristimise-jumalateeniStus algaS kell 10'/». Ristimisest wõtstwadkõige kõrgemad  sõjawäeülemad ja riigiametnikud osa, 33 Saarlane, 1904.