öösel waenlase tuleandmisest hoolimata sadamasuu poole sõitnud. Teine laewastik oli 6 Wene torpedolaewoga wöitluses, mille juures Wene laewad wiga saiwad. Jaapanlastel on 8 meest haawatud ja 7 surmatud. „Äkasaki" pääl oli aurutoru plahwatus. kus juures 4 kütjat surma saiwad. Üksgi Jaapani laew ei jäänud wõitlusele wöimetuks. Kaks Wene torpcdolaewa tuliwad merelt; üls peasis raskete wigastustega ära. Teine, „Steregushtshi", läks põhja. Torpedohäwitaja  „Sosanama", millel 2 surnut oli, wõttis mehed oma pääle. Selle wöitluse juures, mis tunni aega kestis, on torpedohäwitajal  „Akasuka" üks midshipman ja 3 madrust haawatud. Togo teatab weel, et üks Jaapani ristleja on Talicnwani saadetud, kus ta Sjanshantan saarele tuld annab. Berlinis. Kindlate sõnumite järele on Koreas siiamaani ainult kolm diwisioni Jaapani wäge maale läinud. Mägede ülemere wiimine ei lähe jaapanlastel mitte nii ruttu, kui arwata wõis. Isamaalt. Kuresaarest. Ke is ri Ma je ste et on sisemiste asjade ministrit Kõigekõrgemalt  käskinud Saaremaa mõisnikkude kogu truualamliku tundmust awawaldawa telegrammi eest Kauge Ida asjus südamlikult tänada—  Kesknädalal, 18- webruaril sai „Wälits. teat " järele, Saaremaa maamarschallile  O. v. Ekesparrele õnn osaks, ennast Kets ri Majesteedile esitleda. Tähtaeg walla omamalitsuse  ametnikkude walimiseks  Läänemere kubermangudes. Nagu „E. K. Lehest" näha, on 5. januaril s. a. uued määrused kinnitatud, mille järel Läänemere kubermangudes walla täiskogu poolt walla omawalitsuss ametnikkude  walimiseks alaline tähtaeg iga aasta kohta ära tuleb määrata. Astub wallawanem enne määratud tähtaega ametist  mingil põhjusel ära, siis ei kutsuta mitte kohe walla täiskogu kokku uue walimiseks,  waid wallawanema ametikohuste täitmine jääb talurahwa-asjade kommissari korralduse põhjal wallawanema abi hooleks, kuni lähema walimiSte tähtajani sel aastal. Talurahwa-asjade kommissari hooleks jääb üratähendada, missugune aasta-aeg teatud walla elanikkudele kõige sündsam on walimistele kokkutulemise ajaks määrata, nimelt, millal elanikkudel tööde poolest kõige wabam aeg on. See tähtaeg wöib terwel kubermangul wõi maakonnal ühine olla, oga wöib ka üksikutel waldadelgi isesugune olla, selle järele, kuidas kohalikud tingimised ja asjaolud seda tarwiliseks teewad. Kui walimiste tähtaeg aasta kohta ära on määratud, siis jaotab talurahwa-asjade kommissar kõik oma all olema jaoskonna wallad kolme walimise-järje piirkonda ära, nn et ühes walimise-järje piirkonnas ühel aastal, teises piirkonnas teisel ja kolmandas kolmandal aastal ametnikkude walimised tulewad. Nii on siis iga kommissari jaoskonnas  iga aasta walimised, kuid ikka ainult ühel kolmandikul waldade armust korraga. . Kolmeaastane teeniStuseaeg walitud ametnikkudele  algab pääle walimise 1. januaril. Kommisarid määrawad esimese walimisejärje  sellele osale oma all olewadest, kus ametnikud kõige kauemini ametis on olnud. Neil juhtumistel aga, kui walitud ametnikkudel  iseäraliste tingimiste läbi raskeks jääb kuni järgmise walimise-tähtajani ametit edasi pidada, määrab kubermangu talurahwa-asjade  kommisjon walimise tähtaja waremini kui järg selle jaoskonna kätte tuleb. Wallaametnikkudele, kes selle määruse maksma hakkamiseni mitte wähem kui kaks aastat ametis on olnud, loetakse ärateenitud  aeg täie kolme-aaStase teenistuse ette. Teedekapitalift on Sinowjewi silla ja jäämurdja „k ind ralSu r o wzewi"  ülewalpidamisekS 1904 aastal 6545 rbl. määratud. „ Punase Risti" hääks töötatakse Kuresaares üsna südisti. Mitmed ringkonnad  on selleks kokku heitnud, et ühist jõuudu hää asja tarwiZ ohwerdada.  Kohase Punase Risti komitee esimees  hr. O. Renne n k ampff kutsub kõiki üleS annete andmisele Punase Risti hääks. Neid, kes tahawad Punase Risti liikmeks hakata, palutakse ennast komitee esimehele mõisnikukojas neljal esimestel nädala päewadel üles anda-  KreiSpolitsei  walitsus teatab, et sääl raha ja asju sõjas haawatute ja haigete hääks wõetakse. Ka ..Saarlase" trükikoda on palwekirja ülemale poole andide korjamise luba saamiseks sisse annud ja on selleks luba saanud. Mitmed pidu õhtud pannakse siin Punase RiSti hääks toime. Kaarma lauljad ja mängijad tahta teisel Ülestõusmise pühal siin kontserti ja näitemängu korda seada, kuna Kuresaare näitemängu sõprad 18. aprillil suuremat näitemängu tahawad etendada. Puhas kasu mõlematest etendustest on ka Punase Risti hääks määratud. Hiljuti mõisteti Kuresaares üks mees rahukohtu kogu poolt warguse pärast kaheks aastaks wangi. Niisugust suurt nuhtlust pole enne siinsetes rahukohtuks  weel mitte warguste pärast mõistetud.  „Warjagi" pääl, mis Tshemulpo all põhja lasti, oli meil ka üks lugeja, hr- P. Puting. Üks tellimine oli meile „R?twisani" päält weel päew enne esimest Port Arthuri all ärapeetud lahingut tulema saadetud ja jõudis alles hiljuti siia. Lugeja on hr. Kärm. Ka Port Arthuris on meil lugejaid. Soowime suguwendadele kõige paremat terwift ja õnne isamaa eest wõideldes. Jurjewist. Liiwimaa linnade hüpotegiseltsi  esimeheks waliti 5 aasta pääle vr. H. Koppel, direktoriteks Kiwastik, Konst. Bokownew ja R. Pohlmann, asetäitjateks oanä. K. Prants ja K. Menning. Rcwidentideks waliti: K. v. Raupach, W. Lehnbaum, A. Jaakson, B. Stern, O. Rüi-.li, K. Pärn, vr. A. K. Hermann ja H. Rnus. Tallinna maakonnast. Nissist. Hiljuti  otsustanud, nagu ajalehed teatawad, Riisipere walla wolikogu ministeriumikooli asutada. Nüüd, 19. webruaril, aga olnud wallawolikogu uuesti koos; koosolekul jõutud otsusele, et ministeriumikooli ehitada  ei maksa, sest et ehitus wallamaksud liig kalliks ajaks. Selle asemel tahetakse Nurme walla külakoolimaja uuesti üles ehitada. Nagu Now. Wrem. teatab, on Tallinna, Liibawi ja Sweab  on: g i sadamaülemad (komandandid) Peterburisse reisinud. Kroonlittnas, 29. wcbr. Kõiki söjalaewu,  mis sõidu tarwis on määratud, hakatakse homme sõjawalmis seadma. Peterburist. Ristleja „Warjagi" ja suurtükilaewa „Korejetsi" ülematele ja meestele on 27. januaril Tshemülpo all lahingus ülesnäidatud wapruse eest Kõigekõrgemalt  auutähed annetatud. „Warjagi" kommandant Rudnew on 4. järgu Georgi risti ja tiiwadjutandi auunime, „Korejetst" kommandant Belajew 11. Georgi 4. järgu risti saanud. „Warjagi" ja „Korejetsi" ohwitserid on saanud 4. järgu Georgi ristisid ja Stanislause ja Anna ordu 3. järgu auumärkisid, niisama „Korejetst" ohwitserid, kelledest kaks Stanislause ordu 2. järgu auumärgi on saanud. Kõigile soldatitele mõlemal laewal on 4. järgu Georgi rist antud. Kõigekõrgemal käsul on hobuste wäljawedu Wene riigist ajutiseks ära keelatud. Endine sõjaminister P- S. WannowSki  on 17. skp. ära surnud. 28. webruaril. Mandshuria wägede ülemjuhataja kindr.-adj. Kuropatkin sõitis ära. Kindrali oliwad Suurwürstid saatmas. Mandshuria wäe ülemjuhataja kindral-adjutant  Kuropatkin on, nagu „Birshewõja  Wedomosti" teatawad, ühelt ratsawäe  ohwitserilt 600 rubla eest walge hobuse ostnud, mis ta sõjawäljal sõiduloomaks  tarwitada tahab. Tähendada olgu, et ka kindral Skobelewil walge ratsahobune  oli. 1. märtsil (Reuter). Wene walitsuS saatis Prantsuse saadiku läbi SöuliS LVOV jeni Jaapani Punasele Ristile, tänu täheks Wene meremeeste hoolika rawitsemise eest TshemulpoS. Moskwast. Hirmus surm. Keegi Maria Teofimow Moskwas, Pokrowi kirikumehe  naene, oli kauemat aega waimuhaigust põdenud. Oma mehe äraolekul oli ta korraks ahju kütnuv, ise sisse pugenud ja õhkurvaid süsa oma rinna pääle seadnud. Kui mees kodu tuli, oli õnnetu juba surnud. Tema silmad oliwad lõhkenud ja nägu oli ainult küpsenud lihatomp. Waimulikud mehed ja teised seisused lasewad kindral Kuropatkinile kirikulipu teha. Maalitöö on Wasnetsowi, metallitöö Owtshinnikowi kätte antud. Sarowost. Nagu „MoSk. Wed." teatawad, käia paljud Kaugele Idasse minewad sõjamehed, nende hulgas ka ohwitserid, Sarowos, et pühalt Serafimilt õnnistust paluda. Samaraft teatab „Sam. Gas.", et neil päiwil 50 buuri säült läbi Kauge Ida poole sõitnud; nad tahta wabatahtlikkudena  Wene mäes jaapanlaste waStu wõidelda. Saratowist. Nagu kohaline leht teatab, oliwad 16. webruaril kubermangu «vangimajas segadused. Ülewaaiuse ajal tormasiwad arestandid ülewaataja kallale, kiskusid tal rewolwri käest ära, kuStutasiwad tuled ära, puruStasiwad aknaid ja uksi, iasksiwad rewolwriga mitu pauku aknast läbi õuue ja püädsiwad wangimaja põlema panna. Kui soldatid sinna joudsiwad, oliwad arestandid naeSlerahwaste jaoskonda tunginud, kust nad aga pea wälja toimetati. Rahu seati warsi jalale. Mässu ajal läks ühel wahil järsku püss lahti, mille läbi üks kasak jalapäält tapetud sai. Wäljamaalt. Saksamaalt. Hererode mäss lõunalääne  Ahwrikas kestab edasi. Saksa kantsler Bülow pidaS riigipäewal tähtsa kõne, kuS ta seletab, et Saksamaa politik Wenemaa wastu muutmatalt Mesti sõbralt! saab olema. M 10, Saarlane 1904