Saarlane 5K t. Kesknädalal, 3. januaril 1907. XXI», aastakäik maksab: troouupoStigai,«»-» s r. - k°p. V- .. SL .. Vt .. -7S „ V- .. 1 Vt » -..5« .. Üksik number S kop. Ilmub ükskord nädala», igal teifipü-wal.  ToimetuS Kuresaari», Pilka» uuk, Trcffkni majaS iii- lz. Kuulutuste wastuwõtmiue keni Kuulutuste p-til-rida 3 kop., lchc eisotsai All kop. Politika, majanduse ja kirjanduse aja leht. Uueks aastaks! Raske on praegusel ajal uuest aastast juttu teha. Sest tulcwik on tume. Missugune suur etteteadmatus seab siin ennast waatajale silmade ette. Sest praegu, kus juures Wenerügis tapmised ja rööwimised  igapäewased asjad on, ei wõi ju tõesti mitte rahulise pilguga tulewikku waadata. Ja et meie, wäikje Saare elanikud,  ka üks osa suurest Wencrügift olcme,  siis mõjub sarnane nähtus ka rusuwalt  meie pääle, ehk küll meie juures, Jumal tänatud, praegu kõik waikne ja rahuline on. Aga ka meie ei ole sellest liikumisest, mis suurel Wenemaal maad wõtab, täiesti wabad. Meie mäletame weel wäga hästi möödaläinud sündmusi. Need oliwad kurwad, ja nende tagajärgede tõttu tuleb weel nii mõnelgi meie seast kannatada. Mis asi tõi aga neid sündn rsi ilmale? Seda tõi osalt püüe wabaduse järele, osalt unistamine uus ilmamaale maksmapanemiseks.  Wabaduse püüet on kiita, kuid km sageli rikutakse oga wabadust seega, et wabaduse all ka seda kätte saada ihaldatakse  ja tehakse, mis mitte wabadus ei ole. Karjutakse: maha! maha! ja arwatakse Ml juures: see olla mabaduS! Mis aga uue ilmawaate unistamisesse puutub, siis on seda täiesti laita. Sest uus ilmamaade põhjendab ennast sotfialismuse õpetuse pääle, mille lõpu-eeSmärk eraomanduse kaotamine,  perekonna- ja usuelu häivitamine on. Et sellele eesmärgile jõuda, on sõda kapitaliSmuse wastu wälja kuulutatud ja tööliste küsimus elule tõstetud. Töölistele ja waesematele rahwa klassidele puistatakse puru silma, lubatakse kuldmägesid, kõike rikkust ja mäge, kus juures niisugustel tegelastel sugugi tõsine waesemate kihtide kasu silmas ei ole, maid oma unistuste kättesaamise katse. Sest kui niisugustel tegelastel waesemate rahwakihtide tõsine kasu südame pääl oleks, siis käiksiwad nad ise oma teenijatega ja töölistega paremini ümber, nad wõikstwad siis ka ise oma «varanduse  teistele jagada ja sellega hääd eeskuju anda. Aga et seda ei sünni, siis on nende jmud tühi, paljas sõnade kõla. Kuid fiisgi, rahmaS usub niisugused juttusid ja hüüab nendele «Hosianna!" wastu, kuna ta siin juures ise omale aga „Poo risti!" taela tahab tuua. Lugeja ehk küsib, mikspärast meie uueks aastaks sarnaseid mõtteid awaldame ? Ka selleks on oma põhjus. Ehk küll Saaremaal praegu waikne elu on, siisgi on ka stin rah> ma sekka nende uute soolude seemet külwatud  ja külwatakse meelgi edasi, ning rahwaS  ei saa isegi aru, et kui sellele seemnele häüd põllumaad pakutakse, et siis ainult umbrohu taswomiscls, mis rahwa elu HM käekäiku hävitab, maad antakse. Nähtuste järele tuleb arwata, et uuel, öiStulewal aastal nende uute woolude hääks Saaremaal sihikindlalt tööd tegema hakata tahetakse, ning sellepärast tahame meie sel aastal rahwale selgeks teha kõigi uute aadete õpetajate, uute woolude kihutajate unistust ja käremeelsete sõnade tühjust, et seega sotsialismuse mõtete laialilaotamisele Saaremaal tõket teha. Zseenesestgi on mõista, et meie mitte ainult uute «voolude mahasurumise HääkS uuel aastal töötama ei saa. Meie pgä. tööta-, mise wäli on rahmaharidu duses seisab rahwa hää käekäik ning tubli tulewik, tema õige issteadwuse tunne. Kui rahwas haridusele sammub, siis hakkab ka tema uute «voolude tühjusest ning unistamisest  aru saama, ning astub seda rada, mida mööda tõsisele õnnele minnakse, mida mööda tõsisele «vabadusele, kristlikule «vabadusele  jõutakse. Seega oma eesmärgiks tulewal aastal töötamist rahwa hariduse, uute woolude selgitamise ning õige «vabaduse mõiste arusaamise  hääks pannes, soowime kõigile uuels aastaks selle tee pääl käimist, mis tõsisele õnnele wiib- Riigiwolikogu walijameeste «valimiste üle, mis lähemates päewadeS ette tillemad, tahaksime siin paar sõna rääkida. Meil on kahesugust? «valimistega  tegemist maa- ja linna walimiStega. Mõlemate juures on ettewaatust tarwis. MinewaaaStastcl «valimistel niisugust suurt ettewaatust tarwis ei olnud, sest siis oli rahwas enamwähem ühe partei poole hoidja. Sel ojal oli küll ka teine käremeelsete partei asumas, kuid see ei saanud ennast palju korraldada ega enese üle «valimiste ajal suuremat häält tõStagi- Praegu on lugu aga teine. Käremeelsed,  need uute woolude kandjad, kes sotsialiSmuse õpetusest wälja lähemad, on ennast sel aastal rohkem korraldanud, rohkem kisa teinud ja püljufidgi rahwa seast oma wõcku püüdnud- Ja sellepärast  tuleb meil walimistel woitlus käremeelsete ja paraSjuSmeelsete wahel ette. Meie kõik, kellel rahwa tulewik ja hää käekäik kallis, kõik, kes cestulcwasest riigiwolikogust  õiget, tõsist tõõd rahwa elu parandamiseks ootame, peame selleks töötama,  et parajusmcelsed mehed riigiwolikogusse  pääseksiwad- Sest jääb käremeelsete  kätte wõit, siis ei saa ka uus wolikogu endisest parem olema. TiiS tullakse sääl niisama sotsialiSmuse unistustega wälja, hakatakse eraomanduse ära kaotamist nõudma,  mida aga riigiwalitsuS talgi lubama ei saa. peetakse ainult käremeelseid kõnesid jne. Ühe sõnaga: tuleb endise riigiwolikogu  tegewuS nühtawale: palju kisa, Mähe karwu! Ja ms oleks selle taga- järg? On uus wolikogu jälle käremeelne, aetakse laiali, kutsutakse jälle uus kokku ja kui see jälle käremeelne on aetakse jälle laiali. Aga mis siis? Grahw Witte on mõtet awaldanud, et kui ette peaks tulema, et ka kolmas riigi wolikogu käremeelne on ning see ka laiali aetakse, siis Wenemaale sugugi parlamentlikku «valitsust  sisse ei seata. Seega ei kutsutaks siis wolikogu sugugi enam mitte kokku. Kas nüüd asjaolud niisugusteks muutuksiwad,  kui grahw Witte ütelnud olla, seda küll kinnitada ei wõi, fiisgi ei ole rahwale mingisugust kasu, kui wolikogusse käremeelsed  pääseksiwad- Nad takistaksiwad ainult tõsist tööd ning wõiksiwad oma unistawate nõudmistega asja nii kaugele wiia, et uus wolikogu jälle laiali aetakse. On ju «valitsusel  see iga! ajal wõimalik. Sellepärast peawad «valijad  nii hästi linnas kui maal niisuguseid mehi wa lijameet telswalima, kes mitte käre in eelsed ei ole, ja neio kohustama oma häält edasi,andma mittekäremeelsete  kandidadile, waidparajusmeelfetele,  kelledeks juba riigiwolikogusse eanä. Põld ja adwolat Lõo eestlaste poolt üles on seatud. Et Kuresaare  linnas eestlaste poolt kandidat linna«valijameheks  juba üles on seatud, siis tuleks siin linna Eesti «valijate  uus koosolek kokku kutsuda ning walijameest kohustada, et taomahäült mitte käremeelsete hääkS anda ei tohi. Üht asja käremeelsete tegewusest ei wõi meie mitte tähelepanemata jätta. See on: nad ei sea muts omalt poolt kohe kandidati üles, kes wolikogusse peaks minema, waid annawad kandidadi walimise täiesti walijamehe  hooleks ning jätawad rahwa selles asjas täiesti teadmatusesse. Nii ei wõi walijad—õigem rahwaS —sugugi teada, keda tema riigiwolikogu liikmeks walib. Seega wõib kergesti ette tulla, et wolikogusse mees saab, kelle waads rahwa tõsisest waatcst  ja püüdest täiesti kõrwale läheb, nagu ses minewafes rügiwolikogus eestlaste saadikuga  Hsllatiga sündis, kes rahwa niinel tõendas, et Eesti rahwas maad eraomandusena mitte ei soowida. Wabameelsetel nõudmistel on see eesmärgiks,  et walimine otsekohesel teel sünniks,  s. 0., et «valimist mitte astmete kaupa ei toimetataks, nagu meil, waid igaüks walija andku oma hääle kohe sellele,  keda ta wolikogusse saata tahab. Kandidatide «varemalt ülesseadmise läbi wõib oga siin rahwale seda wõimalikuks teha, et igaüks alguswalija juba teada wõib, kellele ta oma hääle annab. Seda ei taha aga käremeelsed rahwale mitte lubada.  Ise nöudwad nad otsekohest