Wäljamaalt. Jnglisemaalt. Inglise kuninganna matuste üle teatab „ Põhja tel. selts.": Windsori raudteejaamast wiidi puusärk St. Georgi kirikusse, kus kuninglik perekond, Jnglisemaa aadelimehed, kõik ministrid ja kõik tähtsad isikud koos oliwad. Leinateenistust  peeti Inglise kiriku usukombele järele.  Kuninganna puusärk jäi kuni esmaSpäewani  kiriku kabelisse, kust ta Frogmoresse  wiidi. Matusepidustuste puhul sai umbes 100 inimest rüsina sees wigaStatud. nendest kaks raskesti. Frogmores oli pidulik  matmine 4. webr. (20. jan.). Kuninganna matusetunnil, punkt kell V-3, piviwad kõrgemal käsul kõik rongid Inglise põhja-raudteel, ükskõik kus kohas nad sel ajal svitsiwad, äkitselt seisma jääma  ja leinamärgikS l 0 minutit peatama, kuna kõik rongi ametnikud selle aja palja pääga liikumata paigal pidiwad seisma. Uue Meremaa asumaal (Austrasias) pidiwad rongid tecdeministri käsul koguni terwe tunni peatama ning ametnikud ei tohtinud tund aega paigast liikuda. Londonis ei ilmunud matusepäewal ainust ajalehte õhtul. Kuninganna matusepidul on ühe „Rig. Rundschau" eratelcgrammi järele 1300 inimest haigeks jäänud wöi wigaStatud  saanud, cnamisli soldatid, kes öösel kella kahest kuni teise päewa pärastlõunani wahet pidamata püssi all oliwad olnud. Päältwaatajate hulka määratakse  miljoni  pääle. WõõraStemajad oliwad nii täis, et paljud uulitsal öö ära wiitsiwad. Surnu kirstu FrogmoreSse wiimisel helisesiwad kirikute kellad, suurtükid paukusiwad ja muusik mängis. Puusärk paigutati Frogmores  kuninglikusse matuscpaika. Lõuna-Ahwrika sõda. Transivaali endine president Pretorius,  kes rahusobitajana kindral Botha juures käis, tuli Pretoriasse tagasi. Rahusobitused  on täiesti luhta läinud, sest Botha seletas Pretoriuscls, tema tegewuS olla asjata, ning keelas talle ära. Schalk Bürger, TranSwaali abiprssident, on buridx  walitsuse asukoha Tasbunsse pannud; koht, miS ärawõitmata, on Middclburift põhja pool. Mõni tuhat buri on Portugali  piirist üle läinud. Selle käigu otstarbe  on teadmata, Portugali wastu aga -vististi waenulik. Inglased kuulutasiwad  wälja, nad tahta burisid nende naiste ja laste näljutamisega allaheitmisele sundida. Burid tahawad selle pääle Johannesburi linna ja säälsete kaewanduste ära hawitamisega  wastata. Pretoriast teatatakse ühe „Rig. Rundsch," cratelegrammi järele: Louis Botha on üleskutse awaldanud, milles ta teada annab, et kõik rahusobitajad, kes buride juurde tulewad, sõjaseadust mööda kui äraandjad maha lastakse. Lord Kitchener telegrahweerib 4. w.br. (22 ) jan., inglased kaotanud Wonderfonteini  juures, kus 1400 Buri nende kallale tikkunud, 4 ohwitseri ja 28 meest. Campbelli wäejagu wõidelnud 500 buri wastu ja löönud need tagasi.  Kleifonteini  juures olnud buridega lahing, mis 3 tundi kestnud ja kus burid jälle taganema  sunnitud; nad kaotanud 3 meest, inglased ei ühtegi. Umbes 2000 buri ooberst Bleaki juhatusel olla Portugali pinnal, wist sääl olewate buride -vabastamiseks.  Portugallased wõtnud nõuuls, Portugali pinna! olewaid burisid -vangi wötta ja Madeira saarele saata, kui nad inglastele alla ci heida. Kindral Fcench wõitnud buridelt ühe suure suurtüki. Dornriveri  silla juures löödud 100 buri tagasi, kes ühe surnu, hobuseid, koormaid ja sõjamoona  maha jätnud. WiimaStes -võitlustes  kaotanud inglased 16 surnut. Deweti abikaasa üle kirjutab ühe Saksa lehe teataja Johannesburist: Wiimaks  ometi on korda läinud, kindral Deweti  abikaasat kuue-kuulise püüdmise järele kätte saada. Waene naesterahwas, keda talust talusse kihutati, kaebas minu wastu ärdaSti selle üle, kuda inglased temaga ümber käinud; tema käia oma kafferlastega  paremini ümber kui inglased temaga. Ta käis isiklikult kindralkuberneri juures seeüle kaebamas, sellele tähendades, et ta mitte ei nõuda, et temaga kui kindrali prouaga ümber käidaks, küll aga kui auusa nasSterahwaga. Proua Dewetsi wseti, ehk ta küll täiesti suurlinna ja haritud inimese laadi on, hoopis karedalt waStu. Temalt nõuti truuduseseletust Inglise kuningannale. Kui ta seda ei andnud, saadeti ta teiste wangis olewate buri naeste juurde telgilaagrisse!  Kindral Dewet oli oma abikaasale  alatasa iseenese ja Inglise wäe liikumistest  salaja teatust andnud, olgu kas ukse ette pandud kirja, wõi akna külge kinnitatud sedeli läbi. Ainult nõnda oli proua Dewetil wõimalik, kuude kaupa inglaste  küüsist pääseda, kuna teised buride naesed mangi weeti. Nõnda on siis inglastel  Deweti naese pääle jahti pidades rohkem õnne olnud kui kindrali enese püüdmises. 5. webr. (23. jan.). Mitteametliku  teatuss järele ähwardawad burid ooberst Bleaki all, nende seas ka osakond iirlasi ja ameriklasi, Lourenco-Marquezi linna. Portugali walitsus palunud Inglise wäge appi. Lõuna-Afrikas seisaw Inglise sõja laewastik saanud käsu, kohe Lourenco-Marquezi  alla minna. Inglise wägi ruttab kürmarssimisel Portugali asumaa piiri poole. Kapilinnast, 5. -veb. (23. Jan). Piet Botha tungis 2000 mehega ja 7 suurtükiga Smithfieldist Kapimaa sisse. Hiina sõjast. Amerika Ühisriigid, Wenemaa ja Jaapan on selle wastu, et prints Tuanile, kindral Tungfufiangils ja hertsog Lausile surmanuhtlust nõutakse. Ka pole Hiina -valitsusel  wõimugi, surmanuhtlust täide saata. Kuulu järele pidada see Saksa wäe salk, kes Pekingist põhjalääne poole wälja saadeti, Hiina keisri Pekingisse tooma. Asja peetakse salajas. Kanadast. Montreali on ühisus asunud,  kes awalikult Kanada Inglismaa alt lahkumist ja oma Ühisriikide asutamist nõuab. JseseiSwal Kanadal on rohkem sõpru kui Pühja-Amerika Ühisriikidega ühendatul, aga neid on ikka -veel kõige rohkem, kes Jnglisemaale uStowaks jääda tahawad. Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, 11. webruaril Eestikeeli jumalateenistust kellu V 212 peab ülemõpetaja Lemm. Saarlane 1901 .N 5 W-Ml-iaja toimetaja Hartwig Sah, vAiiä. oso. poi. llsAnn. P5-BM. s KWP-L5 IWI .. SH-MSN> L -Zb .««-ka-ie Md-lol." ttükik.j.s «-B°>uul. )» 17 Teadaandmine. Linnaamet annab selleläbi teada, et linnakarjamaa  jaoks muretsctatud sõnn, sellest nädalast algadcs igal päewal enne lõunat 1 rubla maksu eest pruukimiseks Wene-külus . 3, Mclkerti majas seisab, mille lärmis igal korral linnaametist üks tunnistus peab lunastatud saama. KuresaareS, linnaametis, 29. januaril 1901. 79. Ssarsmaer rncrtrnifs-kassce otsustaw aasta-ko o s o l e k on pühapäewal, Il webruaril killu S p. l- Suures Põllu uu!. .1' 8. Eestseisus. Anname wallawalitsustele teada, et sel aastal uue Visinuii  NP070»0K1, trükime. Saarlase trükikoja walitsus. Teadaan d m i s e d. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate kaest saada, Kurcsaares kirikutecnri Tummase Murest,,, saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssa jewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Wäljaandjai Kihelkonna õp. L. Masing. 5. „JesuS kallis abimees!" Kirjutanud  Karja õp. A W ö h r m a n n. b. „Esimene ristiusu naene Europa maal-" Kirjul. Anseküla õp. A. Greinert. .ii" 7. „Kes sureb õndsaste?" Kirjutanud  Kerla õp. J. Kerg. 8. „Ristiinimene on ristikandja." Kirjutanud Mustjala õp. A. Eberhard. Üksiku lehe hind 1 kop. "WF Ühte WV" stömMW soowitakse osta. Lähemat teatust Saarlase trükikojast. Z Saarlase trükikojast wöib ö saada: I Uusi lauluraamatuid, I Jutluse raamat Elupuu, I Põllumehe Kalender. kes kirjutada ja rehkendada mõistawad, juustuwabrikusse,  kui ka põllutöö õpilasteks wastu. Ligemat teatust annab kirjalikult mõisawalitsus. Adreh: pr. Arenüburg, Jnjel Abro, J.Rutow. Kes walmistamist oma pääle wõtab, see andku ennast Theod. Lauge juures üles.