ted wõõdele pääle marjuks siduda. Weel õpetawad aiapidamise raamatud, et 2 naela lina õli, 1 nael terpentiini ja V 2 naela wankre määret segamini keedetud (külma liblika liim) wöödc wöidmiseks kõige sünd' sam olla. Saab asi sel kombel hoolega toimetatud, siis jääb rööwikute kahju mitme wörra wähemaks ja kaob mõnikord hoopis. Sellepärast siis, kes külmaliblikate rööwikutest  oma wilja puid päästa tahab, see astugu sügisel wälja; kewadel, kui nad juba puude kallal on, siis ei woi enam midagi teha. Wöäd jäetagu nowembri lõpuni ehk pehmel aegadel pooleni detsembrini  puude külge; üle seda pole enam tarwis. Sel kombel woime neist kurjategijatest  pääseda, aga ootus, et nad kolme aasia pärast ise kaowad, nagu keegi mõtet „SaarlaseS" awaldas, on täitsa tuulest wõetud. Weel palju teisi wiljapuude waenlafi  oleks siin nimetada, mille kahju wiimastel  aastatel silmapaistaw on ja wõib olla, et nendest ka mõnest weel edespidi „ Saarlases" kirjutame. Kõigepüält oleks aga soowida, et meis taluaednikud rohkem aiapidamise raamatuid lugema hakaksiwad, kuS koigi niisuguste pahategijate waStu wöitlemisest räägitakse. See raamat, mida mina niisugusel kohal kõige paremaks arwan ja julgesti igaühele soowitada wõin, on hra J. G. S p u h l - R 0 t a l i a „K 0 d riiu  aa marjad", kuZ paljude muude aianduse õpetuste kõrwal ka kõik tähtsamad wiljapuude waenlased ja nende wastu wõit- lemise õpetused sees on. See raamat on enamasti igast raamatukauplusest saadu, on üle 400 lehekülge paks ja maksab 1 rbl. 50 kop. - ' Igal aednikul ei- ole mitte ainult see ülesandeks, et ta -viljapuid ' korralikult kaSwatada ja hoolstseda - oskab,woid ta peab neid ka -vaenlaste eest kaitseda oskama, muidu ei tule mõnikord, ka kõige paremini  kaswatud, puudest mitte midagi wälja. päälne häda ei saa sinusse enam puutuda, kuna sul, kui sa teda mitte wastu ei wõta, terwe elutee täis risti ja wõitlust on. Woi, pead sina seda üsna kergeks asjaks terme eluaeg ühe lükata ja teise tõugata olla? Seda ei suuda sina ometi mitte enesele ära marjata, et sina siin kaua olla ei wõi. Mina wähemast ei wõiks seda mitte kauem päält waadata, kuda wacne tädi Rieke sinu tulemiku pärast ennast muredega waewama peab. Põlwili maas peaksid sina Jumalat selle eest tänama, et tema sulle mõimalikuks on teinud, sellele wacsele loomakesele sääl, tema näitas käega öe pääle, wähegi seda ära tasuda, mis tema teie kahele teie eluaeg teinud on. Kui sina asja korra sellest küljest üle waatad ja kaalud, küll sul siis selgeks saab, mida tegema pead! Mamsel Ilmaaegne oli kõik see aeg sõnaillusumalalt ;a lödmalt rippuwate käsiwartega  paält kuulnud, tema pääkene wajus kord korralt sügawamasse ja silmade ees hakkas kõik keerlema; temal oli, kui oleks üks külm käsi teda halastamatult päikse paiste za soojuse seest äratõugata püüdnud külma ja lilledeta talwe sisse; ja tema ei tahtnud ometi mitte kõigest soojusest ja ilust lahkuda. Mina tahan kõike teha, mida teie minult nõuate, et tädile abiks olla, ainult seda mitte! ütleS Julia hirmunult. Kõike teha? Need on ainult sõna kolksud,  milledel mingit tähendust ei ole! seletas tädi Minna. Mida sa siis teha tahad, et tädit aidata? Koha pääle minna? Sellest, mida sa teenid toidad sa waewalt iseennast. Ja milleks sina hakakfid kui teenima lähed, kas ehk haige talitajaks? siis oleks ometi hõlpsam, et ise oma haiget meest põetad, kui et sellepärast mõne wõõra teenistuse lähed? Aga, mina ei taha mitte temale minna, tädi! Kas sa ei saa aru, et mina temale ju minna ei taha! Ja miks siis mitte? Et mina teda mitte sugugi ei armasta! Noh, seda ei nõua ju ka keegi sinult. KaS see sull ainsaks põhjuseks on? Kas sa ka tead, et see sinu kohta naerurväüriline  halpuS on, kui sina armastusest abielusse  astumise juures räägid. Ilmaaegne pööris oma pilgu ablotsiwa!t  tädi Rieke poole. See pidi' ometi tema uõuZ olema, cli ometi tema ise kõigeks eluajaks oma armsamale truuwiks jäänud, tema pidi tema tundmustest aru saama. Aita sina mind! palusiwad Julia silmad. Aga ruttu lõi tema pilgud maha, sest tädi Rieke silmist wõis selgesti tema palwet  lugeda: Täida nende nõudmist! (Järg tuleb.) Inglise süüteod Genfi lepingu  wastu. Selle päälkirja all awaldab Wens arst Dr. van Ncnnenkampf, kes sõja algusest saadik buuride seas arstina tegewuses seisis ja nüüd kodumaale lagast on tulnud, „St. PeterSburger Heroldis" järgmise wciga tähtsa kirja, milles ta ainult seda kirjeldab, mis ta ise sõjawäljal näinud ja kuulnud: „Maad HKwitali plaaniiikult. Peaaegu ühtegi maja ci jäätud järele. Mitte ainult buuride majad ei põletatud maha, waid ka sakslaste ja -venelaste omad. Teede ääres olewad poed tehti maaga tasa, kaubad wõeti ehk häwitati ära. Paar näitust - Täiesti ära häwitati Maricos astuva sakslase Martsoni ja Korannafouteinis clawa Wene Juudi Brauni kauplused. Kord tuli salk Inglise soldatist ühte kauplusesse, kus mitmesuguseid kaupasid, toidukraami jne. tagaivaral seisis. Kõik häwitati ära. Üks noesterahwas seifis sääi juures ja naeris. Mikspärost sa naerad? küsiti tema käest. Sellepärast, et ma näen, kuda inglased oma tagawarafid häwitawad, ° -vastas naesterahwaS. See oli nimelt üks Inglise tagawarade ait! Siis on wona Seymouri lugu kõneleda. Ta oli inglane ja tema asundused seisiwad Wondcrfonteinis  Marko juures. Ta oli Transwaali kodanikuks saanud. Kui sõda algas, palusta luba, erapooletuks jääda, sest et ta wana olla. Transwaali walitsus 'jättis ta oma asundusesse ja ei tülitanud teda mingisugusel witj-l. Midagi tema -varandusest ei wõetud ära. Kui inglased tuliwad, heitis ta alla ja sai passi, milles temale ja ta asundusele kaitset lubati. Aga nüüd algas rööwimise põletamise ja häwitamisepolitika  ja weel kord tuiiwad inglased sinna. Manamees näitas passi, mille talle kindral annud. Nad kiskusiwad paberi puruks. Tema majad kõige kraamiga põletati ära ja loomad wiidi kaasa. Dr. von Nennenkampf on näinud, kuda jahud, mis Scymouril olnud, inglaste poolt kõlbmataks tehtud. Tn pidi kõik jahud ühe wankri pääle laduma. Kui Seymour seletas, et ta seda -vanaduse pärast teha ei suuta, siis tegiwad Inglise soldatid ise töö ära. Kui kõik kotid wankri pääle oliwad laotud, mindi teele. Pikkamisi wedasiwad loomad -vankrit liiwasel teel edasi. Nüüd lõigati kottidele augud sisse, nii et jahud pikkamisi wälja jooksiwad ja wankri rataste all liiwaga segatud saiwad. Kui härjad -väsimuse pärast natuke puhkasiwad, hoiti augud kinni, et mitte palju jahu ühe koha pääle hunnikusse ei jookseks. Sellest oleksiwad buurid -vahest ehk kasu saanud. Dr. von Rcnnenkampf on näinud, kuda kahwrid lord Methueni käsul põldudel poolküpse wilja maha niitnud, loomakarjade läbi puruks Möndasugust. üks keema merega naesterahwas seisis 2g. juulil Peterburis rahukohtuniku ees. Tema pääle oli kaebtuS tõstetud suudlemise- päras!. Wosnessenski prospektil. näinud -ta üht nöörimeest, kes temale nii'maga. meeldinud, et ta temale- omast ju karmis elatanud east hoolimata., kaela langenud ja teda suudlenud. Nooremehe ärapäästmiseks õrnatundelise püga käest olnud kojamehe abi tarwis. Armastuse wõimns aga olnud wägewam ja tugewam kui kojamees. Püga kiskunud enda kojamehe käest lahti ja „röLiv'inud" noorelt mehelt " kes ivististi punastas meel mõned musud. Rahukohtunik mõistis musutaja 25 rubla trahwi maksma ehk nädaüks kinni. -- Abi k a a p s a-u s s i d e w a s t u. Raiutagu wärskeid kalmuku-jlluresid ja lehta katki ja kütitagu seda puru kapsatele. Külimine sündigu õhtul. Hommikul on siis kõik kurjad söödikud kaapsaste all maas. Kui loomad wahest üleliiga  täis on, nii et häda karta, siis on selle wastu abinõuu: Wõta wärnitsat ja klopi sinna kana muna sekka, wõib ka wähe petroleumi sekka walada; anna seda segu loomale sisse, ja loom jääb warsfi jälle manasse olekusse. „L." Kõige raskemmees ilmas, Henry Morris Cannon, on. San FranciskoS hiljuti surnud. Ta oli linnas joomakoha pidaja. Wiimasel ajal oli ta raskuse poolest nii palju juurde saanud, et ta lühike aeg enne surina 306 kilogrammi (1 kilogr. ligl naela) kaalus, ümbert mõõtes oli la umbeS kaheksa jalga. Cannon' oli omal ajal wäga tngeiv mees olnud ja oli jõuumeeste etendustel mitu korda ette astunud. Wiimasel ajal oli ta aga rõõmus, kui ta omal jõuul paigast jasias lnkuda. Igaüks jäi uulitsal seisma kui paks Cannon lähenes. Sagedasti weeli kihla, kui rasked tema käed ehk jalad on. Joodiku naesterahwa järeltulejad  Amerika arstiteadusline ajakiri  „Medical News" tõi hiljuti huwitawaid  teateid ühe perekonna kohta, kelle esimeseks liikmeks keegi awalikkude tüdrukute  maja pidaja naesterahwas oli, kes pärast joomatõbesse langes. Tema suri 51 aasta wanaduses aastal 1827. Järeltulijad ei olnud temal mitte wähem kui 800 hinge, kelle hulgast 700 kuritegude eest trahwitud saiwad. Nende 700 hulgas oli 345 üleliia alkoholi tarwitajat, 127 naesterahwast elasiwad korratumat elu, kuna 37 tähendatud perekonna liikmetest tapmise pärast surmanuhtluse alla langesiwad. Kohtukulud  selle perekonna asjus tuliwad riigile umbes 3 miljoni dollarit (f. o. 6 miljoni rbl.) maksma. --- Kuu lu tuste s õ d a. Ühes Saksa lehes seisis hiljuti järgmine kuulutus: Hoiatuseks! Sellega hoiatan igaüht minu abikaasale midagi minu uime pääle mõlgu andmast, sest et ma oma abikaasa wolgade eest ei wastuta. Willem Hunstock, potsepp Bülkhaus. lehes seisis aga kuulutus: Wastus! Armas mees! Sina ei pruugi mitte sugugi karta, et keegi minule sinu nime pääle midagi laenaks, sest sinule ise ei laena ju ka keegi midagi. 34 S a a r la n e. 1902.