Ilma piirita truudus keisri wastu on ühe hirmsa pruugi „harakiri" wälja kutsunud, mis juba toiimase aja sääduste sees keelatud on. Truu alam kõiki seda, mis ta suutis, korda saates, arwas oma elu eesmärgi kätte saanud olewat ja lõpetas oma elu enese tapmisega. Soldatid, kui nad haawatud saiwad, ei ootanud arsti abi, waid lõpetasid ise oma elu, mis põhjusel iga auuwäärt sõjamees kahe mõõgaga  sõtta läks, ühte ta pruukis waenlase wastu wõitlemiseks, aga teist enese tapmise ehk harakiri tarwis.  Aja jooksul muutis harakir auusaks nuhtluseks ja seda toimetadi pidulikult templites, tunnistajate juures olekul. Wanal ajal oli Jaapani riik wäikesteks würsti riikideks jagatud, nii kui Wene riik 11 aastasajal oli, keda iseseiswad walitsejad, würstid, juhatasid. Sel ajal olid alalised isekeskised werised sõjad, miskisugust seadust riigis ja ühtemeelt rahwa keskel ei olnud. Rahwas langesid kahte liiki, ehk klassi: suurtsugu, ehk kõrgema rahwa klass ja alama rahwa klass. Kõrgema aadeli- rahwa klassis olid: 1) kuge-printsid,  keisri sugulased. 2) daimiod, walitsejad würstid ja 3) samuraid, würstide sõjawägi. Kõik muu rahwas nimetati heiminideks, need olid: Põllumehed, käsitöölised,  kaupmehed ja alamad waimulikud. Oma suure arwu Pääle waatamata olid heiminid ülematel täies sõna kuulmises; ülemad aga riidlesid isekeskis kõwasle Sel ajal tungisid mongolid ja korealased jaapanlaste pääle. Ehk kül rahwa keskes üks meel täiesti puudus, siiski kihutadi kutsumata wöõrad tagasi; ka see juhtumine  ei ühendanud neid: sisemised mässud ja alama rahwa piigistamine kestis oma soodu edasi. Mikado wõimus ja mõju langes silma nähtawalt, aga warandusline  seis kukkus nii alla, et 102 mikado keha raha puudusel, 40 päewa lossi wärawate ees matmata  seisis. 16. aastasaja lõpul astus Jaapani riigi trooni pääle kuulus Hideioschi; ta walitsuse Pää siht oli riiki ühe walitsuse alla wõtta. Suurema osa tähtsamatest  riigi töödest saatis ta ühe sõjawäe pää juhataja,  kristlase, kaastegewusel korda. Aga warsti hakkas ta kristlasi kangesti wihkama ja andis käsu, kõiki wäljamaalasi riigist wälja ajada. Hideioschi suri 1597 a. ja ta järeltuleja oli Jeijuasa; ka see mõistlik walitseja püüdis kõrgema rahwa klassi iseseiswust häwitada ja würsti riikisi ühendada, ta oli kange wäljamaalaste  wihkaja. Hitedati walitsuse ajal kuulutadi iga wäljamaalasele surma, kes Pidi julgema, oma jalga Mestöuswa Päikese riigi maapinnale tõsta; ainult Detsima saarel elawate hollandlastele anti iseäraline luba, sääl elada. Nende abinõuude mõjul, mis wäljamaalaste ja ristiusu wastu käsile wõeti, uinus Jaapani riik kauaaegse raske une sisse, missuguses Hiina riik juba ammu puhkas. Möödaläinud aasta sajal pööris üks Hollandi wolinik Jaapani walitseja tähelepanemist selle pääle, et 5 Jaapani sadamat olla tarwis wäljamaalastele  awada, sest muidu ehk teewad wiimased seda wägise. 1846 a. märtsi kuus lähenesid kaks Amerika sõjalaewa Jaapani rannale ja awaldasid põrutawat mõju Jeddo rahwa pääle. 1853 a. sõitsid neli sõjalaewa admiral Perri juhatusel Jaapani rannale.  Üks aasta pärast seda tõi see Amerika admiral enesega juba 7 sõjalaewa ühes ja pärast lühikesi läbirääkimisi awati ameriklastele Simoda ja Hakodate  sadamad. 1855 a. jaanuari kuus käis Wene admiral Putjatin Simodas ja 26-mal k.p. sai Wene- Jaapani leping alla kirjutatud, mille järele, Simoda, Hakodate ja Nagasaki sadamad wenelastele awati. Et riigi sissekäigu wärawad uuesti wäljamaalastele  awati, tõusis rahwa keskel mäss. Esimene minister Jinaoska tapeti ära ja ta Pää pandi Kioto linna kõrge koha pääle, järgmise allkirjaga üles: ~see on i,amaa äraandja pää, kes kõige pühamast Jaapani riigi seadusest, mis wäljamaalastele riiki sissetuleku ära keelab, üle astus." Pärast poole tõusis rahwas mikado wastu üles. Rahwas langes kahte parteisse, üks oli mikado ja wäljamaalaste poolt, teine endiste würstide wõimu ja riigi kinnise oleku poolt. Wiimaks ometi surus keisri sõjawägi lõpulikult fioguni (walitseja würsti) poole hoidjaid maha ja üks pää keisri nõuuandjatest pööris ta poole järgmiste tarkade sõnadega: „Siia ajani keiser elas sirmide taga ja ei puudutanud ennast maa külge. Kui jumalus, elas ta kuldse kirstu sees, ta ei hoolitsenud  maapääliste asjade eest ja wälimise ilma kära ei tunginud ta püha eluasemesse. Ainult mõned  koja teenijatest pääsesid ta juurde, aga see ei wõi taewa tahtmise järele olla. Riigi juhatajat auustada on hää asi, aga see auustamine ei tohi mitte rahwa ja juhataja wahel lähestikku sünnitada." Need targad sõnad leidsid tähelepanemist Endine walitsuse himuline würst läks Jeno linna ja asus ühe templi munga kambrisse elama, kus würstide esivanemate põrmud puhkasid. Kolm wägewat vürsti Satsoma, Nagato ja Tosa. ütlesid omast õigustest keisri kasuks lahti ja kuueteistkümne aastane mikado Mutsu Hito, 122 Jaapani valitseja, hakkas iseseisvalt  rahvast juhatama. Jaapani keisri võimuse tundemärgid on peegel, päikese naisjumala kuju, kristallist riigi õun. mõõk ja kuld lipp. Mutsu Hito on nende märkide kandja ja jaapanlaste isevalitseja 1868 a. saadik. (Järgneb.l Kodumaalt. Wiljaudist. „Sakala" 40 nr., maa ja mere lahingis, on kogemata eksitus juhtunud, ja ja nimelt selles, nagu rahvas räägib, et kui 16 aprillil linna vanema ja kreisi ülema aknad sisse löödi, et siiS kohe paäle selle sõjavägi Wiljandissd  telliti, see ei ole mitte õige, sest sõjavägi  tuli juba 15. aprillil, päev enne WlljandiSse,  ja kohe paäle selle löödi nende kahe ja ta rahva koolide inspektori aknid sisse. Kohalik linnakool lõpetas esimese! juunil oma selleaastase tegevuse. Lõputunnistused salvad järgmised  noored mehed: Hermann Hansson, Paul Hermann, Jaan Kada?, Arthur Karu, Jüri Koik, Eduard Kuvbo, Wiktor Meomuttel. Juhann Poni, Oskar Pull, Anton Päev, Hans Schönberg, Paul Tattar. Rahvale rõõmuks kodumaale tuluks võime teadustada, et augusti kuu algul s. a. saab Wiljandis, Kantremaal, hra Schnurbergi majas, uus kaheklaSsiline kool avatud, pois ja tütarlaste jaoks. Kooli avaja on linnakooli inspektori pr Röbalka. Õpetuse raha on 5 rubla lapse päält pooles aastas. WaStuwötm.ine algab 1. augustikuu päevast nimetatud kooli ruumides. Al. „Wabaduse" suwepidu 6. skp. segaS wihm, mis põllumeeste kauase ootamise järele warsi pääle kella 3 sadama hakkas. Pärast paari tunnilist ootamist mindi põllumeeste seltsi saali, kuhu wähahaawal rahwast  koguma hakkas, nii et terwe suwepidu programm alles kell 9 läbi oli wiidud. Ettekanded leidsiwad elawat wastuwõtmist. Näitemängu „Põrguwücsti tütar" hakati alles pääle kellu lv etendama. Juba mitu korda on seda mängu siin ettekantud, aga seegi kord oli ta terwe suure saali täie rahwast kokku tõmmanud.  Poiste ja tüdrukute osades oli kohati kohmetust  näha, mis üleüldise mängu käigu pääle ometi mõjuda ei wöinud. Kõige kindlamalt wiisid Klara Leberecht (neiu Jõggi) ja von Kostau (hra Putnik) omad osad läbi, keS iseäranis kolmandas waatuses, kus pää tegewus nende käes seisis, rahvast pisarateni liigutasid,  ka konditaat Weiland (hra Mõrd) niisama Lõpuks oli jalakeerutus, millest aga hilise aja ja palamuse  tõttu enam palju osa ei wöetud. Wirumaglt. Zöhwist. 23. kuni 31. maini peetl Jõhwi kaheklaSfilise ministeriumi kooli juures asuva pedagogika klassi õpilastele lõpueksamist. Eksami kommisjoni eesistujaks oli Rakwere jaoskonna rahwakoolide  inspektor N. Bölow Jõhwi pedagogika klassis oli sel aastal 13 õpilast, kes ka kõik eksami läbi tegiwa,  nimelt: H. Treifeld, W Sarv Helmest; K Oja, H. Utso, H. Mäeots, J. Onnapuu, M. Raämann TarwaStust; J. Rekand Paistust; E. Ermits Rõngust; A. Kool Palamuselt; H. Miheison Kawildast; J Kütsen Juurust ja A. Pääbus lisakust; sellega oli siis 11 õpilast Liimi- ja 2 Eestimaalt. Eksamide lõpul kogufiwad kõik kooliõpetajad kui ka kaSwanditud kooli saali, kus esiteks rahwakoolidc inspektor härra Bölom kaSwändikudele kuulutas, et nad kõik ilusaste eksami on ära teinud ning tunnistused saamad,  mis neile luba annab rahwa kooliõpetajateks saada. Soojal sõnal soowis hra Bölom noorte rahwa walgustajatele  rohkesti tõöjöuudu ja hoolsust, kus juures ta tahendas, et walla kooliõpetajad südiste püüaks rahwa mitte ainult lastele teadusi anda, maid seda rohkem nende maimu omadusi tarwitada ning nende silmaringi laiendada. Nimelt wõida ka Vallakoolides kooliõpetajad, pääle nöuetawate teaduSte lastele rohkesti teisi körwalisi ja kasulikust teadusi anda, iseäranis lugemiste  tundide pääl. Pääle inspektori kõneles koolijuhataja P. Talts sellest, kui suur tähenduS on igas ametis inimese meelekindlus.  „Elu ära elada, pole kaugeltki mi kerge, kui üle põllu adraga magu ära ajada." Palju, palju raskusi,  eksisammust, kurbtust, muret ja tagakiusamist tuleb  inimesele eluS ette, mille löökide all ühed langemad, aga teised töusewad. Elukool teeb inimese targaks ja kindlaks, ainult siis. kui inimene ikka rohkem ja rohkem selles koolis püüab ennast täiendada. Könelõpus juhtis kõneleja noorte meeSte tähelepanemist selle pääle, et nad ka ennast riigikeele tundmises ikka rohkem ja rohkem püüaks täiendada ning ka seda keelt vallakoolides laS- tele moistlikude õpewiifide järele püüaks kätte õpetada, sest riigi keele teadmine olla eestlastele praegu, k»i ka tulevikus, kus riigi walitsufes muudatust loodetakse, wäga kasulik. Tallinnast. Linna nõuukogu koosistumisel, kuS rohkesti rahwast osawõtmaS oli, tehti, pärast tinoapäi Hiatfintowi lühikest, südamlikku kõnet, miS üleüldist waimuStust ärataS. otsuseks, ministrite nõuukogu kaudu KeiSri Majesteedile nõuukogu ühehäälelist otsust teada avda, et «väljawalitawate rahvasaadikute kokkukutsumist wubimatalt waja on. „Balt. Olgoloski" ütleb ustawast hallikast kuulnud olevat, et „Russk. Wed." teate, nagu astuks endine Eestimaa kuberner Bellegarde ülema trükivalitsuse  esimehe ametist tagasi ja et tema asemele dotfent Gurland nimetatakse, ilma mingisuguse põhjuseta  on. Lätimaalt. Liibatvist. teatavad Saksa lehed et sääl uus üleüldine streik tööliste seas lahti laks. Pea kõik vabrikud  on töötamise seisma jätnud töölised marssivad suurte parvedena linnast läbi ja laulavad mässulisi laulusi. Isegi raudtee sõit on osalt ajuti seismas, sest et töölised, osalt vabatahtlikult, osalt sunnitult töökodadest ära läksid. Kohalik politsei on oma vähesuse  pärast täitsa jõuetu. Tähtjas on see, teatavad Saksa lehed edasi, et linn mujalt sisse tulnud kihutajatest  kubiseb; nad piawad mässulisi kõnest ja äritavad  töö rahwast nii kangesti üles. et kõige halvemat karta on Politsei meistri parun Vietinghos Scheeli elu kallale on mitmel korral kiputud, aga ilma järeldusteta.  Pastor Goldbergi kallale kippumise üle teatab „Lib Zeitung" pikemalt järgmist: 1. juuni õhtul kell 6, kui õp. Goldberg Uus-Lübawi palmemajas leerilastele  tundi andis, tormafiwad 11) meest tööliste riietes palwemajasse ja ähwardasiwad kiriku wöörmündri Landeri,  keS neile wastu astus ju paluS, laste õpetust mitte segada, rewolwriga. Wöörmündert körwole lükates, tormafiwad nad õp. Goldbergi kallale, keda nad keset palwemaja tooli jalgadega maha löiwad ja teda fiiS maas koledasie peksma hakkafiwad. Selle wägiwolla teo üle kohkunud leeripoisid jooksivad igasse külge laiali  Waheajal läks palwemajast wälja pääsenud Lander lähedal olewa pritsimaja juurest abi otsima, kus teda aga karmilt tagasi saadeti. Kui wiimati eemalt telefoni  teel kutsutud abi kohale jõudis, olid kurjategijad juba ammugi ära põgenenud ja pääst raskesti haawatud,  üleni werine pastor Goldberg. pool-möiStuseta olekus, tvöõraste abil troskaga palwemajast tema elukorterisse  toimetatud. Arstid loodawad Goldbergi terweks  saamist. Wenemaalt. Peterburgist. „NowoSti" teatab täitsa ustawast  hallikast, et Maksim Gorki süüdistuse asi muutluse  seaduse § 126 põhjal täitsa lõpetatud on, sest et tema tegewuses mingit kuritööd pole leitud. Maksim Gorki protsessi lõpetus on, Gorki adwokadi Grusenbergi üteluse järele, praegu weel hoopis kahtlane asi. Teatawyste tehakse meil tõik tähtsad seadused sügawa saladuse kate all malmis; niikaua liiguwad nende üle ainult kuulujutud, kuni nad kord ametlikult makswate seadustena wälja on kuulutatud. Nii teatab praegu „Slowo," et rahaministeriumil nöuu olla, Arhangelski  kaudu sisse meelamate heeringatele tolli pääle panna. Wäljarehkendused naitawad, et selle eest, et riigi kaSsale üksainus miljon rubla tolli sisse tuleks, põhja-Wenemaa rahwas odawast ja terwest toidust heeringatest ilma jääks. „Now. Wremja" teatab, et isikud, keS ülikooli Hiina jaoskonna läbi olid teinud, Pekingisse saadeti, et säälses ülikoolis endid Hiina keeles täiendada. Sinna e» jäetud neid aga kauaks, waid umbes poole aasta pärast olid nad pea kõik kuskile konsulite juurde asetäitjateks sekretärideks nimetatud. Edast õppimine ja H ina keel jäid muidugi finna samasse, kus nad olid. Selle pöhjuseks  oli see, et asetäitjad sekretärid täit palka ei saa lllejääw osa kõlbas aga wäga häSti ülemate sellekohaliSte ametnikude juurde. Juuni kuu esimesel poolel jätab riigi nöuukogu  omad istumised seisma. Ka kõik iseäralised komiteed.  keda 1904 aasta 12. detsembril antud Kõigekõrgema  käsu põhjal ametisse pandi, lähawad „suwe puhkusele".  Kõik need ametikohad algawad olles stis oma tõõd uuesti, kui loodus juba õige jahedaks on läinud, nimelt oktobri kuul. ISOS S a k a l a H 43. 341