järele ei küsi, kas nad ka meie oludega wähegi kokku sünniwad? Ja kahju, et „ Teatajal"  meie kodumaa kohtuasjadest mingit teadmist ei näi olewat, sest muidu oleks ta teadnud, et meie kohtute praktikas weel ühtegi kuritööd ette ei ole tulnud, mis rahwuslisel põhjusel oli tehtud, kuna aga suurema osa kuritööde juures just majanduslised põhjused kihutajateks oliwad. Ka kohtuasju, mis kirikutülide  pärast on tõusnud, ei wõi rahwuslise meele süüks lugeda, waid nendelgi oliwad majanduslised põhjused. „ Õpetaja Valimine on Võimuküsimus" (ist eine Machtfrage), tunnistas kord Liiwimaa kirikuülem, ning ka kogudused ei pannud nii wäga õpetaja isiku Vastu, kui patronadi õiguse wastu. - Eestlase  pikaldane iseloom ei wõi ialgi niisugusesse rahwuse hullustuse tujusse minna, et ta selle mõjul mõnda kuritööd hakkaks tegema, ja „pääletungiw  okas" on „ Teatajas" eneses, aga mitte Eesti rahwa rahwusetundmuses. 5 Oleks „Teataja" toimetusel üks kibemeke adwokadi-andi olewat, siis oleks La järgmiselt kirjutanud: „Meie majanduslised olud on nii sandis korras, et nad inimesi kuritöödele sünniwad, sest suurem osa kõigist kuritöödest, mis kohtutel iga aasta harutada, on warantuslistel  põhjustel tehtud, sellepärast tahame meie majandusliste küsimuste harutamise omaks esimeseks ülesandeks teha. Rahwuslise küsimuse  pääle paneme wähem rõhku, sest et selles asjas mingit hädaohtu ähwardamas ei ole." Siis oleks hundid söönud olnud ja lambad terwed. Aga ennast rahwuse Vaenlaseks tunnistada  selle pärast, et rahwuslik iseteadwus kuritööle saadab on lihtsalt naeru Väärt. (Lõpp tuleb.) RsNsetor. Üleskutse. Liiwimaa arstide päewal, mis 1900. a. Wõnnu linnas peeti, wõeti nõuuks päris kindla plaani järele tWkusehaiguse wastu wõitlema hakata. Tiiskus on külgchakkaw haigus, millel niihästi  linna- kui ka maarahwa kohta kõige kahjulikum  mõjudus on. Määratu suur on nende inimeste arw, keda tiiskus juba nende kõige õrnemal noorusel wõi ka hiljemalt, kui nende tööjõud ja tegewus kõige õitswamal järjel on, endale ohwriks pärib, nii et waewalt küll mõnda perekonda leida on, kelle hulgast tiiskus mitte ühte wõi teist liiget ei oleks ilma halastamata  surmanud. Msgi teine haigus ei ole nii salalik, nii kardetaw, kui Liistus. Jäädawalt rikutud termis, ära kurnatud kehaga kiratsemine ja surma halastamata käe läbi wastupanemata mäel maha murtud inimeste kogud ja kalmukünkad  tunnistawad neid kohtasid, kust Liistus omal laastawal käigul üle on läinud. Niisugusel puhu! on siis hädasti tarwis kõigest mäest ja kõigi abinõuudega ja sõjariistadega,  mida teadus meile pakub, selle salaliku tõbe wastu, mis lugemata tuhandaid inimesesoo  tublimatest liikmetest ühte soodu maha murrab ja ialgi iseenesest ära ei kustu, wahwasti  wõitlusele astuda. Et selle suure, ülitähtsa,  aga ka wäga raske ettemõttega, mis kõige kallimeelsemateft püüetest tunnistust annab, soowitawal wiisil toime saada, tehti siis otsuseks  ühendatud jõuul töötama hakata ja asutati „Tiis?use wastu wõitlew selts Läänemereumil." Selle pääle, kui seltsi põhjuskirjade plaan ministeriunn poolt kinnitatud oli, astusiwad selle uue ühisuse asutajad liikmed 14. oktobril 1901 meie ülikooli linnas täielikuks, seltsi sisemiste  asjade kohta otsustama wõimuga koosolekuks  kokku. Selts on endale ülesandeks teinud  igal musil ja kõigi abinõuudega, mis ta seks otstarbeks sündsaks arwab, selle kardetawa haiguse laialilagunemisele tõkkeid teha. Tema tahab sellekohaste lendlehtede laililaotamise,  hõlpsasti arusaadamats kõnede ja awaliku õpetuse läbi tsrwele inimesele juhatust pakkuda, kudas ta ennast tiiskusehaiguse wastu peab kaitsma; ta tahab haigeks jäänud inimestele  rawitsemisekohta walmistada ja waranduse  poolest maestele tiiskusepõdejatele, nii kaugele, kui see sündsaks armata tuleb ja jõud jätkub, praegustesse terwiseramitjemise-asutustesse  astumist kergitada, kus nende inimeste elu alal hoitakse, keda meel mõimalik on päästa, kus haige õppida wõib, kudas ta oma eluwiisi peab korraldama, et ta mõjuwalt mõiks haigusele wastu panna, ja, mis ülitähtis, kudas ta ka selle eest peab hoidma, et ta oma haigusega  oma ümbruskonnale kardetawaks ja hädaohtlikuks  ei saaks. Aegade jooksul kogutud teaduste maral on selgunud, et mitte üksnes oma pehme ja päewapaistelise  kliima poolest tuttawad lõunapoolsed  maad, nagu Jtalia, Tirol ja Shweits, tiiskusehaigete  rawitsemisel hääd mõjudust ei awalda, maid ka meie kitsamal kodumaal niisuguseid  kohtasid olemas on. Sellekohaste Soome asutuste tegewus on selgesti tõendanud, et kamsie kodumaal niisuguste tiiskuse- M 2. Testi Postimees 79