läbi Inglise walitsufele ette ja saiwad neil päiwil Saksa saadiku läbi Londonist ametliku ivaStuse, et Inglise walitsus raha ega arstisid läbi ci lase, toidukraami ja ihukatct aga kogumise-laagrite tarbeks armulikult wastu wõtia lubab. Saksa walitsuse eest kostmine ei ole siin suuremat aidanud. Amerira buriiõbrad lähemad seda ägedamaks, mida suuremat külmust president Roosevelt ja Ühisriikide mõjukad ringkonnad Afrika wabariikide kurwa saatuse wastu näitawad. Buuri sõprade ccswedaja Pcarson oli kõik teinud, niis iganes wõimalik, et Amerika hobuste saatmist Löuna-Afrikasse takistada. Wiimati audis ta presidendile kirjalikult teada, tema tahta buurifõpradest wäcosa kokku seada ja sellega Nem-Orleans'is Inglise hobuselaagri kallale kippuda. Pearson lisab juurde, et see tema wiimne manitsus olla, ja kui see wastamata jääb, siis tulla sellest järeldada, et president Roosevelt plaanitud päälckippumist hääks kiidab. „Times'i" teatel olla üks osa buurisid Kapimaa mägedes, 150 wersta laäncpool Kimberley linnast uue wabariigi asutanud, kus nad rahuga wilja külwawad ja lõikawad. Nende Väljakihutamine saada Inglise sõjawäelt palju macwa nõudma. Suurem pool Kapimaast olla ikka weel „wäga rahutu" Inglased seisawad jälle mõistatuse eeS: kuS on Dewet? Londoni „Standare" teatab Pretoriast: Arwatakse, et suures lõksus, mida inglased Oranje wabariigi põhjahommikupoolses nurgas 55000 mehega Dcweti salgale walmistasiwad, ainult weel 600 buuri järel oli, kuna 1400 buuri juba waremalt Inglise ridadest läbi tunginud oliwad ja praegu Rcitzi linna ümber seisawad. Deweti enese seisupaik on weel teadmata. Wõitude kannul tulewad nüüd Kitcheneri käest ka mõned sõnumid inglaste poolt saadud löökide kohta: 15. (2.) webruaril sattus üks jalaratsawäe pataljon, kes Zuikerboschrandi juures maad kuulamas oli, suurema Buuri wäeosaga wõitlusesse? inglased kaotasiwad 11 surnut 40 haawatut, enne kui nad kindlusmajade liini taha taganeda jöudsiwad. 10. webruaril (28. jan.) löiwad buurid Vantandcrhocki juures ühe salga Lõuna-Afrika politseiwäge kahjuga tagasi. Kitcheneri poolt waremalt teatatud wõitluseS Klipi jõe ääres saiwad 150 Inglise ratsa-jalawäe meest lüüa ning kaotasiwad 12 surnut ja 48 haawatut. Kitcheneri wiimns nädali-aruanne teeb buuride üleüldised kahjud wäga suureks: 09 surmatud, 17 haawatud, 574 wangi wõetud, 57 priitahtlikult alla andnud kokku 717 meest! ühe nädali kohta see natukene liig olla. Paari nädali eest seletas Inglise sõjaminister, et buuridel wecl 6000 sõjameest olla; nüüd on neid siis meel umbes 5000 järel, kes 250,000 inglase wastu wöitlewad, see on üks wiiekümne wastu. Londoni wabameelne leht Daily News" ütleb selle kohta: „Meie tüdime ära neid toredaid sõjaplaanisid  lugedes, mida niisuguse waenlase häwitamiseks ja wangiwõtmiseks ühte puhku tehtakse. Meie ei wõi siin armudega rehkendada. Meie wõitleme waimu mida Kserkses eest leidis, kui ta Thermopylide juures oma miljonid kolmesaja spartalase wastu tormata laskis. Meie wõitleme oma enese rahwuslise waimu wastu. Meie olime wabaduse eeswõitlejad, nüüd aga oleme tema waenlased; sarnases wõitluses ei wõi meie hiilgust loota ega soowida." Kuresaare kiriklikud sönumed. Pühapäewal, S 4. webruaril. Eestikeele jumalateenistusi kellu Vel2 peab Püha õpetaja Grohmann. Jumalaarmu jagab Wälja ülemõpetaja Lemm. Kirjutamine ja pihtilugemine on laupäewal kellu 2 pärast lõunat. 7 Saarlane 1902 Künnla kuu Ä4 P. kellu 3 Pääle lõunat Thkcimjas laulu ja tuusika kont lert otfnstaw RStS-liWWlel! on pühapäewal, A 4. webruaril kellu V p. l. Suures Pgllu-uul. M 8. Eestseisus. z Naa nüüd Treffeui majas Pitkas MlmaS Kõnetunnid: cnne lõunat N—RO pärast lõunat 4—S Adwokat C. Palk. Ltstlskse ühte tublit Mjai ehk mfijat Adrsftd tähtede K. S. all palutakse „Ofilia" hotelli ära anda. 'ZI Xiinsicss?t.iLiä. Zi il> LLdwsskasrUslü, Zsi jj D lW WKU ?3 kop. js !j jzz sosvitsl» svvres - D Zssrlsss tl-MKsüs. is> jjä ii! Teadaandmised. Kwiitungi s-sZmstuiä mis kaupmehed uute eeskirjade põhjal peawad sisse seadma, or. trükkitud sa müüb Saarlase trükikoda. Meedia Metsa MkmMchad on müüa. Uustalu ja Melsi kohad on ka rendi pSSte anda ehk ära müüa. Lähemat teatust annab Nieodla mõisawalitfus. Pidnla willakraasimise wabrik vtrosc»ares willu mastu endises wanas linnahoSpidalis Pilkas uul. .R SS. Hind ? kop. nael. Krause. lö. ircbrnorii on Uue-Lõwe postijaama päält kaks mustjas kõrbi ruuna ära jooksnud. Kes nende hobuste üle ligemaid teateid teab anda, ehk need Uue-Lõwels toob, saab kohase tasumise. Hoiatakse kõiki nende hobuste ostmise eest. Mhe..Saarlch" teltimink 1902 a. Mle kestab weel edasi. Selle läbi antakse teada, et sel suwel saamad järgmistes mõisates olema: Uue-Löwe mõisas kõrb täkk „Mirags", „ mõik täkk „Prinz", „ kõrb täkk „Figaro", Uudes mõisas hall täkk „Hans" ja Randwere mõisas mõik täkk „Lambert". Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri Timmas s juurest,„ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. 7. Töö ja palk Issanda munamäel.  Kirjutanud lisaku õp. A. Jntelmann. 8. Oh, Jumala inimene, wõitle head usu wõitlemist! Kirjutanud Walga linna õpetaja R. Wühner. -/A ?. Ära karda I Kirjutanud Kihelkonna  õpetaja L. Masing. M 10. Hinge toit on Jumala sõna. Kirjutanud õpetaja Nolcken. 11. Anna aru! Kirjutanud Poide õpetaja C. Sitzka. 12. Jumal ei ole meid mitte kutsunud  roojuseks. maid pühitsemiseks. Kirjutanud  Karja õpetaja K. Wõhrmana. Laimjala waldas, Kahtla mõisa psllal os wabanitu koht ühes kahe majaga üks maja on kaubakoht 800 rubla eest ära müüa. Lähemat teatust Ml» samas- Jüri Kuusik.