Saarlane PolUika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. lk 4S. ' Teisipäewal, 17. oliovnl 1906. XXll.?aastat«iik maksab: - V- .. 1.. ss .. V. .. -.. ?S .. maapostiga: „ 1 „ SO „ '/2 .. ».. - .. v« .. ".so .. Üksik numbcr -4.-' Ilmub ükskord nSdsios, ig«l t«isipäewnl.  Toimetus Knresaarcs PitkaS uni. Kuulutuste waStutvõtmiue kuni Kuulutuste p-tit.rida S kop.. Põllumeeste ühistegewusest. Põllumeeste ühistegewuse algus Lääneeuroopas  ulatab wäga kaugetesse aegadesse tagasi. Juba wanaaegsete Anglosatsi rahwa keskel oliwad põllumeeste ühisused ühise tarjapidamise otstarbega ja Prantsusemaal Xli. aastasajal 20—100 liikmelised ühisused,  kes ühisel jõul põldu harisiwad. Pirenei orgudes õitsesiwad juustu walmistamise ühisused; iuba XVII. aastasajal omandasiwad  nad enesele meie aegsete piimatalituse  ühisuste ku;u- Ka oli wiina tegijate  ühisust. Jtalias on praegu meel ligi 600 juuStuwalmistajate ühisust, mis wäga manast ajast pärit. Teistes maades, iseäranis  Baieri ja Böömimaal, hakkasiwad ka mitmesugused põllumeeste ühisused wäga wara elusse tõusma. Orjapõlwe ajajärk, mis XVI. —XIX- aastasajani kestis, oli ühistegewuslisele liikumisele põllumeeste keskel  õnnetu. Sel ajal ei olnud sellel liikumisel  mir.mt edu, waid tema hakkas säül, kus ta õitses, koguni tagurpidi minema ja kaduma. Ainult XIX. aastasajal, mil üleüldine  wabaduse tuuleõhk üle Europa puhus, hakkab ka ühistegewus rahwa keskel uuesti kosuma ja kindlat kuju wõtma. Suurepäraliselt  hakkab ta aga edenema alles möödaläinud  aastasaja wiimase weerandi sees. Põhjused, mis ühistegewuse rahwa keskel  elule kutsusiwad, oliwad wäga mitmesugused,  majanduslised ja ühiselulised, millede põhjalikum seletamine !,liig pitkali wiiks. Pääpõhjus oli aga majandusline kitsikus, millest Väljapääsemine põllumeeste  ühisel tegewusel üks teise wastastiku awitamise läbiwöimalikuks wõis saada. Suure Prantsuse rewolutsioni wõi riigipöörde azal oli põllumeeste ühistegewuse ja wastastiku  üksteisele abiandmise aade koguni tagakiusatud. Tööliste katsed omaabi ühisust  asutada, ehk küll majanduslise otstarbega,  aeti sõjamäe wõimusega nurja. Edaspidi  hakatakse aga ühestegewuje asutusi walitsuse poolt just toetama. Nõnda tõustwad Prantsusemaal põllumeeste sindikatid  elusse 1864 a. seaduse tõttu, mille läbi nende asutamine wäga kergeks tehti. Selle seaduse järele ei ole muud tarwis, kui üks põhjuslirja eksemplaar ja eestseisuse liikmete nimekiri walitsusele sisse saata ja sindikat wöib oma tegewust algada. Niisuguseid põllumeeste sindikatisid on igas põllutöö tegewuse harus ja nii tihedalt,  et kõik maa nendega nagu üle külwatud  on. Oma wahel ühinewad sindikatid nõnda nimetatud maakonna stndikatide ühisustes, milledel ülesandeks on kohaliste stndikatide tegewust ühiselt organiseerite ja uusi asutada. 1897 a. oli prantslastel 1700 põllumeeste sindikati 680.000 liikmega  ja 20 stndikatide ühisusega. Pääle selle asub Pariisis üks suur keslühijus, milles kõik stndikatide ühisused ühendatud ja mis terwelt põllumeeste ühistegewuslist liikumist  juhib. üleüldine summa, mille eest sindikatid oma liikmete zaots tarbeasju sisse ostawad, ulatab uoo miljoni frankini aastas. Põllnproduktide müümise poolest olgu nimetada, et sindikatid linna elanikkudele  neid produktisid otse kohe ilma wahetäuplejateta  kätte toimetawad- Mõned sindikatid püüawad juba wahekaupleiaid mitte ülsi sisemisel, waid ka wälimisel turul, see on teiste maadega läbikäimises, wälja tõrjuda- Nõnda näituseks on Ülema Schoranti departemangu sindikatid kartulid  ja nisu otsekohe Londonisse wedama hakkanud ja müüwad sääl ainult neile, kes neid ise ära tarwitawad. Teised sindikatid  on otsekohese loomade wäljaweo wäljamaale  toime pannud, mille läbi neile ja wäliamaa tarwitajatele üheskoos 30—100 franki wõitu tuli, mis muidu Vahekauplejate  tasku oleks läinud. Kui 1898 a. lõpul kõik põllumeeste ühised juustuwabrikud  üle lugeda oleks olnud, siis oleksime  neid Prantsusemaalt leidnud mitte wähem kui 2000 tükki. Olemas on sääl weel kouserwi, worsti, tärklise ja makaroni ühisuste wabrikuid. Pääle sindikatide, millel kaubandusline ehk muu otsekohene majandusline  tegewuS otstarbeks, on Prantsusemaa  põllumeeste keskel weel sindikatisi, kes omale ülesandeks teinud on mitmesuguse eriteaduse ajakirjasid wälja anda, osawaid teenijaid ja töölisi ette walmistada, katsepõldusi  asutada ja muid põllumehele kasulikku  asutusi ja ettewötteid toime panna. (Järgneb.) Koolikirjandusest. „Kooli Lugemiseraamat." Kokkuseadnud M. Kampmann-I—III. kooli aaSta. 134 pildiga. Hind 60 kop. Nii on uue kooliraamatu päälkiri. Raamat  ilmus juba mincwal aastal Tallinnas A. Buschi kirjastusel. Lugemiseraamat on algkoolis üks kõige tähtsamatest õpsabinõudest. Lugemiseraamat  peab kõige päält eeskujulise keele poolest lastele keeleõpetajaks olema. Pääle selle peab lugemiseraamat algkoolis üleüldiseks  tcaduseraamaturs olema. Siit õpib laps oma lähemat ümbrust, loodust, inimeste elu, kõlblust, ajalugu, kodumaa ja ka wõõraste maade elu ja olu tundma jne. Nii peab lugemiseraamatu abil lapse waim ja mõistus kõikkülgselt haritud saama. Sisu ja kokkuseade poolest wõib M. Kampmanni „ Lugemiseraamatut" kõige paremaks ja otstarbekohasemaks praegustest lugemiseraamatutest tunnistada. Raamatus on rikas kogu lugemise tükkifi tuttawamate Eesti kirjanikkude poolt kodu, kooli ja kiriku üle ; kõlblisest elust; loodusest; inimeste elust, terwisest, tööst ja tarkusest; looduse mägedest ja taewa laotusest; kodumaa muinas- ja ajaloost; pildid kodu- ja wõõrastest maadest; walitsusest  ja seadusest; igawesest kodumaast jne. Nii on raamatu fisu õieti mitme- kefine. Iga lugemise tüki juures on selle kirjutaja üles tähendatud. See on kiita: nii öpiwad lugejad warakult oma rahwa kirjameeste nimest tundma, ja see on edaspidi  kirjanduse-100 õppimise juures suureks kasuks. Raamatu trükk on suur, selge ja kaunis mitmekesine; pildid suuremalt osalt hääd. See on lühidalt kõik, mis raamatu hääduscst  ütelda, Keele puhtuse ja grammatikaliste kujude poolest on raamatus kaunis palju wigasi. Nii kirjutab kokkuseadja juba raamatu eeskõnes  wigaselt ..iseäranes," „otstarwe", kuna õiged wormid „iseäranis" ja .otstarbe"  on. Lugemisetükkides ette tulewatest  roigastest kvnetäünudest ja sõnakujudest wõiks palju näitusi tuua. Olgu siin ainult mõne wea pääle tähendatud: Kui poiss esimese tiku toosi küljelt minema nipsuta s, põletas ta oma sõrme ära. Jäme kael kann ab ümmargust  p Sä d waikeste, kolmenurgalist  e kõrwadega ja roheliste silmadega. Wanad lambad käirvad pikkajaonalatitõsised.  Kaksteistkümmend  kuud sünnitawad aasta, mis harilikult 365 päewakeStab  (kaS aasta sünnitamine?)  Aastaaeg  on weerand aasta pikk. Seda tööd, mida meis puhkamise aj'al toimetab, kutsutakse mäletsemiseks. Ja kui meie kirbust ka midagi muud hüüd ei tea rääkida, siis taometimõnda laiska inimest enam puhtust sunnib taga nõudma, km seda muidu teeks, jnd. Ka nõrkasi tükkisid sisu kui ka kuju poolest on raamatus kaunis palju, nagu 31, 46, 50, 54, 64, 70, 02, 172, 283, 285, 294- Raamatu lisas on seletused sigestkirjutamiscks  jagrammatikalised harjutused ja lühikene  sõnade seletus. Kirjalikkude tööde kawad on tarwilised ja kaunis hääd, kuna grammatikalisicl  harjutustel niisuguses kujus suuremat  wäärtust ei ole. Sõnade seletuses on walcsti seletatud sõnu. Raamat on 3-kooliaasta pääle määratud. See on üks pahematest puudustest. Kirjastaja  oleks paremini teinud, kui ta I. ja 11. jao iseraamatuna wäljaandnud oleks; praeguses  kaustas on raamat liiga kallis ja mitte praktikalik: nõrk köide peab waewalt ühe aasta wastu. Kõikide puuduste ja wigade pääle waatamata,  mis raamatus ette tulewad, wõib M. Kampmanni.Lugemiseraamatut" meie koolidele häämeelega soowitada, sest ka praeguste  puudustega on raamat ometigi palju täielikum ja parem, kui ükSgi teine tänini ilmunud Eesti lugemiseraamat. Lootma peab, et kokkuseadja edaspidistes trükkides praegused  puudused äraparandada katsub, jaLiS su meie koolidel niisugune hää lugemise raamat  Ms, mida kooliõpetajad juba kaua ootanud on. Soowida jääb, et ka Saare»