Knuut ISO4 rubla eest,' Loodcfilla parandamise,  hinnatud IVO rubla, Aleksei Tasa 57 rbl. eest! tee parandamise, hinnatud ISO rbl-, August Preiler St) rbl. eest. Lemmala mõisa katuse parandamise, hinnatud 200 rbl., Karl Jüts Orikülvst. Teised lööd jäiwad wälja  pakkumata. Audaku pidalitõbiste asutuses ou 1908. a. S 6 haiget. Rahwa seas on praegu ainult  3 kardctawat haiget vlemaS. Pidalitõbiste asutuse kcflwuse 6- aastal oli pidalitõbiste arw Saaremaal 20°/° wähemnud. Wist tuleb peagi aeg, et Saaremaal enam pidalitõbisid ei olegi. Nagu ajalehelugejatel teada, suri möödaläinud aastal januari kuus WändraS tummade kooliõpetaja Johannes Eglon ära. Tema endised kaSwondikud on nõuks võtnud, oma all korjandust toime panna ja temale tänu täheks paar tahwlit graniti kiwist, poleeritud  ja kuid tähtedega, mälestuseks Üles seada, ühe Wändra kiriku seinale, teise tema hauale. Nüüd teatati mulle kirja teel, et see nõu nüüd teoks tehakse. Tahwlite wolmiStamine  antud Tallinnas ühe kiviraiuja kätte 160. rubla eest ja saamad tulemaks suweks waimiS. Nende suurus on: esimene Sl sentim. pitk, S 6 sentim. lai, teine 80 sentim. pitk, 46 sentim. lai ja mõlemad üks werSsok paksud. Tahwlitkl on sõnadeks: Wändra kurttummade kooli endiste raswandikkude poolt oma unustamata kooliõpetaja Johannes Egloni mälestuseks. Sund. 29. mail 1335. Õnnistatud Wändra kurttummade kooliõpetaja ameti pääle 11. dets. 1863. Surn. 24 jan. 1908. Matt. S. lk. Ed- St. Regatta wvi paatide wõidusõit  saab tulewol suwel 19. julil olema—  .PoStim." kirjutab: „Wirulase" 27 nris kirjutab keegi H., et Saaremaa omale warSti mireasjanduse seltsi saada, ja küsib, kas ei suudaks Tallinn mitte mereasjanduse l-hte elule kutsuda. «Postimees" pidanud omal ojal aSja üles «võtma, aga asi jäänud soiku. Olgu siin tähendatud, et mereasjanduse ajakirja esimene nummcr juba kokku on seatud ja warsti «Postimehe" trükikojas ilmub. Ala. liseks meremeeste waimuelu keskkohas ei wõi Tartu, kui maalinn, muidugi jääda, waid jätaks häämeclcga selle ülesande mõne mereäärse linna hooleks. KLrlalt Pasunakoori plaanitakse siin elule kutsuda. Selleks otstarbeks tahetakse ceStulcwal suwel mõned pidud toime panna. Juba Ülestõusmise pühade teisel päewal tahetakse  kontserti näitemänguga anda. Laulusid kontserdi tarwiS on juba õppima hakatud. Pidumuusikast on siin suur puudus. Pasunakooriga  oleks see kõrwole saadetud. Poidelt. Ksigustest. Kuidas meie waiksel Saaremaal mõned isikud Amerika kiirusega  toimetawad, näitab järgmine lookene KviguStest.  Elab sSSI 19. aastane noormees, kes eluseltsilist hakkas nõudma. Pruut oli aga teist uSku. Noormees wõttis tema usu wastu. Enne laulatust warostaS ta aga naabri mehelt tapetud sea ära. Siis tuli pulm. Pääle pulma tuli aga politseiametnik ja leidis sea pööningult. Aga kurjast sünnib kuri. Ilmalikuks tulnud warguse tagajärje! tuli noorepoari õrnalt Litsemale  õnnele järsk lõpp. Noor noorik läinud tekkinud sekelduste ja tülide pärast minema. Nii lookene noorest Köiguste Amerika kange, kasest, keS mõne päewaga usu wahetaõ, sea «varastas, naese wõttis, Wlsamas aga ka seast ja naesest ilma jäi. Tartust. Mattieseni trükikoja streik on „Post." järele lõppenud. EsmaSpäewa hom miku on kõik töölised jälle tööle ilmunud. Ülesseatud nõudmised lähemad kokkuseatawa wahekahtu  kütte. Eduerakonna üleüldine koosolek Tartus  „Wancmuise" ruumides L. webruaril. Kcsktoimekonna juhataja oauck. j nr. Tõnisson  awab koosoleku. Ta juhib koosolijate tähelepanemist  selle päüle, et koosolekust kesktoimekonna liikmed, osakonna asemikud ja üksikud liikmed osa rvõtowad. Heidab pilku möödaläinud aja pääle tagasi, mis rusuwalt Eduerakonna tegemuse  pääle mõjunud ja awaldab soowi erakonna jõudusid korraldada, mille põhjal wõimali! on kulturalist elu edendada, et neid püüdeid kätte saada, mis rahwa nõuetest «välja kaSwanud on. Edasi sell tab kõneleja kitsenduste st, mis praegu meel erakonnal ees on, ja soowitab erakonna püüdeid edendada, kuigi kõiksugused takistused ja kitsendused ees on. Siis peatab kõneleja lühcdalt päewakorra juures, mis järgmine oli: 1. Praeguse seisukorra ülewaade. 2. Erakonna  eeskawa läbiwaotamine. 3 Maapidamise demokratiscrimine põllutöö põhjalikukStegemise alusel. 4. Wäljarändamise korraldamine. 5 ülemaaline  «öökuulamise korraldus, k. Rahwahariduse  tõstmine : a) Õpe- ja kooliaja pikendamine rahwakoolis d) Rahwakoolimajade ehitusewiist parandamine, e) Rahwakooliõpetajate palgaolude parandamine, ä) Kooliseadust eelnõu, s) SeSti keele professorid. 7. Rahwaterwisehoiu küsimus. 8. Maoomawalitsuse seaduse eelnõu. 9. Rahwasaadikute  kantselei ülcwalpidamine. 10. Üleinaaline teadetekorjamine. 11. Ülewaade erakonna tegewuse  kohta, aruanded, «valimised ja läbirääkimifed.  „Jsam.« Wiljandist. Peipsi äärsed kalamehed püüdfimad  meie linna järwest kalu. Saak oli haruldane rohke: ühe loomusega tuli korra ligi 1300 rbl. eest latikaid «välja. Paremad kalad saadeti ära Peterburisse. «Post." Haapsalust. Sup-lsõõraid tulla «Post." teatel loodetawaSti rohkesti, majasid on juba palju üüritud, mõned perekonnad soowiwad aprilli algul kolera kartuse pärast siia tulla. St. Jermen'iS nii uhked ja lõbusad pidustused  tegi. Muidugi! hüüdis wäike Wargarete käsa koiku lüües. Waadakel Elisabet punastab. Hlspanlane  oi', ka tõ-Sti wüga ilus. Tõsi see on ju, ütles Diana de Castro emaliku õrnusega, aga see ei ole ilus, retc. wanema õe üle naerda.. Reed Mli tütarlast, keS oma iseloomude poolest nii lohku lüifiwad, jvnnitcfiwad ilusa pildi, mida ojaw käsi oleks nõinud lõuendi pSAe maalida. Diana tasandus ja puhtus, Elisobct õrnus za otsekohesus, Maria Stuort nõrkus; Margarete rõõm ja wellaius. Heinrich ei saanud oma silmi sille ilusa etenduse paalt ara pöörata. siiegi pidi ta tuppa fisje aStu«o. Kuningas > HWdfiwad kõik ühest suust ja Mk jookstwad oma kuninga ja isa juurde. Ainult  Maria Stuart jäi teiste taha ja nikutas tasakesti riiwi ukse eest Sm, mille taga aujärjepärija  ikka meel oli. Franz adtus Ust ja nüüd sü kõik Perekond  kood. Olge tcrnntatud, lapsed! ütled kuningas. Ma rõõmusta» maga, et teie kõik terwed ja rõõmsad olete. Ja find peeti süül ukse taga, mu waene poist? Warfi tuleb aeg, mil sa oma pruuti alati näed- Teie armadtate teine teist wüga? Jah, kõrgus, »a armastan Mariat! ja kirglik noormees surud palama musu selle käe püäls, kes marsi pidi tema abikaasaks saa«a- Kõrgus, ütles lady Lennrx maljult, kõikide  juuresolekul ei suude idata niiwüfi neidude kätt, iseäranis meel mitte kuningliku kõrguse ees- Mis peab kuningas sel musil printsess Mariast ja tema kooliprcilist orwama? Kas ci ole see käsi minu päralt J küsis aujärjepärija. W«I sitke, kõrgus, ütles koolipreili, ja mws tehon kuni lõpuni oma kohuseid karwa- Mt tüita, PäMch.) Lätimaalt. Riiast. Rahaasjade ministri korralduse järele on stempelmarkide ja paberite müümine, nagu teada, ka kroonuwiinapoodides fiSse seatud,  mille eest wiinapoodide müüjad 2 prots. Wartburgi loss Eisenachis. Reisikirjeldus. N. Brostrõm'i järele S Pääle kabeli waatamift minnakse „ laulikute" saali- Selles saaks oli 7. julil 1207 aastal kuulus laulikute wõidu-pidu, millest ka muinasjutuline  Tamchäuser osa mõtus. Saal on wmkene ja jaguneb kaheks jaoks. Esimene suurem madalam ja teine wZhem, neli astet kõrgemal. Keskpaigas on koks laia wõlwi, mis posnds pääl ülcw-l seilawod Seinad on paljad,  ilma mähemcgi ilustuseta. Ainult ühes kohas seinal ripub pilt, mis kuulust wõidupidu kujutab. Pilt on ühe Saksa professori maalitud  ja on sillcpoolt tähtis, et siin kõik Saksamaa  kuulsu'ed laulikute kujul on ära tähendatud.  Kõige paremini on Goethe ja Schilleri näod tehtud. Selle saali ivaatamisega lõpeb kõik, mis lossis nägemise iväärilist on. Jääb meel kaks kolm wüga huwitawat tuba waatamata, mida aga nende liig armastuse iha äratama wäljanägemise  pärast wõörastelc ei näidata. Kõik lühemad lossist wSlja ja seesama juht wiib nad nüüd museumisie. Siin on wanaa.gseid sõjariistu ja rauriideid otsata palju,  mida oga igal pool museumides näha wõib saada. Tähtsamateks asjadeks on siin waljanikertatud  jala ja ratsa rüütlite kujud raudriietes  ja sõjariistus. Nüüd jääb wcel Lutheruse maja waadata, kus ta rüütel Martini nime all terws aasta oma tagakiusajate eest marjul oli. Maja st isad lossi paähoonest natuke eemal ja on oma ehituse  poolest wiimasele just maStand. Siin on kõik, trepist Ml? õlgades, puust. Js> äranis uks wiib pahemale poole kuuekandilise balkom pääle, kuid sinna keelatakse minemast, kartes, et ta sisse langeb. Paremalt poolt wiib uks Lutheruse tuppa. Sclle sisseseade ei ole kuigi suur. Vanaaegne woodi eesriidega, suur laegas,  kirjutuslaud, sohwa ja üks «ammuli kont, mids istmeks- pruugitud. Seinte Ml on niy. pildid ja lahtine kapp raamatutega. Kirjutuslaua  pääl klaasi all seisab kuulus Püha kirja tõlge. Nurkas on pottahi, mille ülemine jaga mana on, kuna alumine uuesti on tehtud. Ahja potid on rohelist karma. Ahju kõrwal oli endisel  ajal uks, mis kõrwalolewasse tuppa wiiS, aga see on juba enne Luthcrust kinni tehtud ja üle krohwitud. Sellesama koha pääl nägi Luiherus kuradi seina pääl ja wiSkaS talle tindi potiga järele. Praegu ei ole seina püül enam tindi plekkifid näha: usklikud reisijad on kõik seina paljaks kaapinud ja tindiga määritud krohwi tükid enesega kaasa wõtnud, mis neid kurja waimu eest pidada hoidma. Kui kõik waikstlt tuba waatawad, seletab juht korraga, et waatamim lõpetatud on, tänab südamest wõõraid lahke osawõtmise eest ja awaldab lootust, et publikum omalt poolt ka teda tänamata ei jäta. See on lõpp. Lossist lähemad kõik laiali, muist otse alla, muist jälle wõõrastemaja juurde, et meel kord lossi ümbrust silmitseda. Lossi ümbrus on ka terwes ThüringiS kõige ilusam, aga keS juba enne mõnda mägist maad on näinud, sellele ei paku lossi ümbrus enam liig suurt huwituft. (L õ p p.) Ülesanne. Ma olen kõige kunstide ja teaduste kand» ja. kõige walitsejate ja ametnikkude käskjalg. Kauplustes on mul wäga suur tähtsus. Inimestele  olen ma mälestuse wõimukS. Nendele nimedele, keda kalliks ja kuulsaks peetakse, olen ma kõige kindlamaks mälestuse sambaks. Hääbus  ja kasu, mis ma maailmale olen toonud, on wäga suur. SiiSgi tarwitatakse mind ka kurjasti ja ma olen mitmesugustele tülidele, riidudele, wihawm nudele, isegi sõdade algamiseks  põhjust andnud. Ehk ma juba hästi mana olen, ei ole fiiSgi mu näol ühtegi kortsu. Iseäranis osaw olen «a kMjskaupade sobitamises.  Neid mõistan ma Usti ajada. Sage» daSti toob «mv silmavett, kariStsst M lS Saarlane 1909