ametist lahkunud tõsise riiginõuunik Alexis von Beltegarde nimetatud, kes mõnest aastast  saadik Ülema trükiwalitsuse nõuukogu liige olnud. Liiwi kuberneri eeskirja põhjusel, mis linna- ja maakonna politsei walitsuSte läbi kõigile raamatukauplustele kuulutakse, peawad  raamatukauplused kõigile neile isikutele,  keda nad omalt poolt raamatuid müüma  saadawad, sellekohase tunnistuse kaasa andma. Lahkuwad niisugused isikud tähendatud  ametist, siis on raamatukauplused kohustatud,  seda kohatisele politseile teada andma. Läti V. üleüldist laulupidu otsustas Riia Läti Seltsi muusika-kommission 1904. aastal toime panna, nagu waremalt teatatud.  „Peterburgas Awises" arwab, et see aasta laulupidu jaoks kõigiti sünnis olla, sest esiteks jõuda 1904. aastal aastakümme  mööda, kus Keisri Majesteet Nikolai  11. kõigearmulisemalt meie üle walitseda.  Oma rahuarmastaja eelkäja Aleksander  lil. jälgedes käies olla praegune Riigi-Jsa Oma walitsuse ajal nii tihti näidanud,  kui wäga Ta Oma alamate hääd käekäiku südames kanda. Teine tähtis põhjuS olla see, et 1904 a. 100 aastat sest ajast täis saada, kus Lätlastele ja Eestlastele  esimest korda priius koitnud. 1804- aasta 20. web. ja 27. oktobri seaduste määruste läbi antud Liiwi- ja Eestimaal talupoegadele mittetagasiwõetaw ja järeletulijatele  pärandataw maa tarwitamise õigus. Kas ei sünniks neid tähtsaid sündmusi ka Eesti rahwa poolt üleüldise laulu- ja muusikapiduga nimetatud aastal mälestada? ütleb EeSti Postimees. Liigutan? häätegu. Keegi waene manamees tuli hiljaaegu õunte müüja juurde ja tahtis kahte õuna osta, kuid temal oli ainult 2 kopikat, pool nõuetawat hinda. Ta hakkab paluma, et müüja ometi selle raha eest kaks õuna annaks, tema tahlwat oma haigele naesele ka wiia, aga müüja ei andnud järele. Seda nägi wäike, umbes kuue aastane tütarlaps, ruttas ema juurde ja palus temalt oma jaoks kaks kopikut. Laps sai raha ja wiis selle kähku wanakese kätte, kes pisarsilmil teda tänas. Talwewiljade seisukorra üle Balti kubermangudes kirjutab „Torg. Prom. Gaseta" järgmiselt: Talwewiljad on üleüldse  hästi, kohati rahuloldawalt ülestõusnud.  Kõigeparemal järjel on sellepoolest Kuuramaa, selle järele Eestimaa. Liiwimaal  wõidi enamates kreisides talwewilja oraseid rahuloldawateks pidada. Kuuramaal  külwati talwewili önamiste hääde kliima tingimiste all ja õigel ajal maha. Eestimaal wiiwitas Paide kreisis põud talwewilja külmi; Liiwimaal wõeti külm õigel ujal ette, kuna aga, näit. Jurjewi kreisis, põud ülestärkamist takistas. Paljudes  kreisides oli sügisel wihma puudus, sellegipärast oliwad orased pea igal pool õige tugewad; ainult Wõnnu kreisis laisimad orased nõrgapoolselt lume alla- Mahakülwatud  seemne häädus oli rahuloldaw. Peterburist. Loomakaitse asjus on senat hiljuti seletanud, et loomakaitse seltside eestseisustel õigus on loomakaitse seaduste wastu eksijaid ilma politsei wahetegewuseta  kohtulikule wastutamisele wõtta. Warssawist. Mõisnik krahw Sobanskij  on Warssawi põllumeeste seltsile 100 tuhat rbl. põllutöölistele abiandmise kassa tarwis kinkinud. Odessast. Nagu „Od.-List." teatab, ostetakse Wenemaal wäga palju hobuseid Inglise wäe tarwis Lõuna-Ahwrikas kokku. PääüleSostja on Wieni äri „Schlesinger ja Gaufer", kellelt pääle endise 32,000 hobuse tellimise hiljuti jälle 20,000 tellitud  ja kes selle juures umbes 1,200,000 kuldnat (kulden on 78 kop ) puhast kasu saab. Selle äri asjaajajaid on Lääne- Wenemaa igaS linnas ja külas olnud; iga päew olla Jelisawetgradi, Jekaterinaslawi,  Mariupoli jne jaamades 70 kuni 80 kaupa hobuseid, keda Wolotshiski, Radsiwilowi,  Granitsa ja Nowoselitsa kaudu matjamaale  saadetakse. Siberist. „Russk. Wedom." kirjutatakse  Omskist, et tagasirändamine Siberist Wenemaale tänawu aasta, nii suurel möedul  sünnib, nagu seda enne millalgi pole tähele pandud. Wäljarändamise komitee teadete järele on kaheksa esimise kuu jooksul  105,000 hinge Siberisse ja sellesama aja sees 86,000 hinge Wenemaale tagasi rännanud. On päiwi ette tulnud, kus tagasirändamine Siberist suurem oli, kui sinna rändamine. Tagasirändamist tuli niihästi Ida- kui ka Kesk-Siberi kubermangudest  ette. Suuremalt jaolt pöörawad  wäljarändajad sellepärast Wenemaale tagasi, et neil mitmel põhjusel sootumaks wõimata on seal elama asuda, siis kui nemad oma wiimase waranduse kaotanud on. Tagasirändajad on kerjajad sõna täies mõttes. Nende seisukord on otse meeleäraheitlik: enamaste ei ole nemad mitte üksi oma waranduse ja terwise kaotanud,  maid ka naese ja lapsed, kcS puuduse  ja teeraskuste ohwriks on langenud. Õnnetumad rändawad kodumaale tagasi, et kodumaa mullasse maha maetud saada. See suurel mõõdul tagasirändamine kinnitab  Siberi olude tundjhte tõendust, et meel wara on suurte hulkadena Siberisse elama asuda. Helsingist. Mööda läinud aasta jooksul  on Soomemaal 13 ajalehte (4 Rootsi ja 0 Soomekeelset) jäädawaSti kinni pandud.  Et jäädawasti kinnipandud ajalehtede arm 1899. a. 4 ja 1900. a. 6 oli, siis on kolme wiimase aasta jooksul 23 ajalehte ära jäänud. Ajutiselt pandi läinud aastal 18 ajalehte kinni kokku 46 Vs kuuks. Kõige pikem kinnipanemise aeg oli 5 kuud ja kõige lühem 15 päewa. 1900. a. pandi 14 lehte 34 kuu pääle ja 1899. a. 17 lehte 43 kuu pääle kinni. Hoiatusi  anti 1901. a. 9 lehele. Umbes 30 uute ajalehtede wäljaandmise lubapalwet on sisse antud, nendest on 5 täitmata jäetud,  kuna teiste kohta meel otsust ei ole antud. Wäljamaalt. Prantsuse sõjaminister pidas neil päiwil Dijonis kõne, milles ta tunnistas, et Prantsuse sõjawägi kõige parem mägi maailmas olema t. Londonist. Walitsuse ametlik leht awaldab kuulutuse, mille järele jälle 9 Kov priitahtlikku Lõuna-Ahwrika sõja tarbeks teenistusesse kutsutakse. Saksamaalt. Neil päiwil pandi BerliniS ühte haruldast looduse ilmutust tähele. „Kell seitse õhtu", jutustab üks juuresoleja, „paksu lumesaju ajal ilmusiwad  wihmawarju terasest otstele hiilgawad punktid, mis elektri lambikeste laadi näitasiwad.  Warsti muutafiwad nad sentimetrit  2 pikaks ja pool sentimetrit laiaks hiilguseks. Waewalt puudutasin seda käega, kui maigus kadus ja peale käe äratõmbamist jälle ilmus. Kella 8 ajal, kui heledaste wälku lõi. kadus huwitaw näitus korraga." Meie maades on sääraseid õhtu ilmumist ainult kõrgete mägede otsas märgatud. Pääle pühasid hakkas Saksa riigi» päew 3. januaril (26. dets.) uuesti riigimajanduse  eelarwet arutama. Rahaminister  Thielmann seletas, et riigi rahaasjade seisukord halb on, mispärast uusi sissetulekuid  pidada otsitama. Selle pääle pidas riigikantsler krahw Bülow kõne, milles ta muu seas kahte tähtsat asja puudutas. Esmalt laitis ta kaunis käredate sõnadega Inglise asumaade ministri Chamberlaini tuntud kõnet, milles see Saksa sõjamäe teguwiisi Prantsusemaal Inglise sõjameeste tegudega Lõuna-Ahwrikas oli mõrrelnud. Bülowi terwest kõnest paistis wälja, et ta sarnast wõrdlust Saksa sõjamäe kohta laimuks ja haawamiseks peab) ta luges Chamberlainile kui koolipoisile häid õpetusi riigimehelise wiisakuse üle ette, andis temale nõuu, et ta oma õnnetu politika kaitsmise juures wõõrad riigid puutumata jätaks, ja lõpetas sõnadega: „Saksa sõjawägi seisab liig kõrgel, tema kilp on liig puhas, et walejutud teda wõiksimad mustata. Siin wõime Friedrich Suure sõnu meelde tuletada, kes selle pääle kui temale öeldi, et keegi temast ja Preisi sõjamäest halba rääkinud, wastas: „ärge pange seda tähele ega muretsege selle pärast, see mees tahab raudkiwi hammustada." Saksa riigipäewal 10. jan. nimetas rahwasaadik Licbermann von Sonnenburg Inglise asumaade ministrit Chamberlaini igal pool tuntud wõrukaelaks. Australia tahab Jnglisem. Lõuna- Ahwrika asjus küsi-käes käia. Pääminister Barton pani ühisriikide parlamendis ettepaneku  ette, kui Briti rahwa ja sõjamäe haawamise wastu proteSteeritakse ja seletatakse,  et Australia malmis on, Jnglisemaad Lõuna Ahwrika sõja lõpetamises, nii palju kui tarwis, aitama. Ettepaneku esimene osa wõeti ühel häälel, teine osa kõigi häältega, pääle wiie tööliste asemiku hääle, wastu. Uus Meremaa rahwas ei osta enam Saksa kaupa, selle pärast et Saksamaal inglast haawatud on. Lõuna-Ahwrika sõjast. Bloemfonteinist tulnud sõnumi järele on Dewet ühtelugu inglastega wiimastel päewadel wõidelnud ja inglasi mitu korda walusaste löönud. AmetliSte aruannete järele on Inglismaa  sõja algusest kuni siiaajani 81 750 meest kaotanud, kuna 14 000 meest hospidalites  põewad. Inglased kiitlesimad, et burid Inglise mäkke astuwad ja oma suguwendade waStu wõitlewad. Kuidas nüüd teatakse, on need burid puhast merd inglased, kes buride wabariikides enne sõja algust elasimad ja sõja ajal esiti inglaste wastu wõitlefiwad. Buride rahutingimised. Kuidas Haagist teatatakse, on esimees Krüger buride wäeülematelt lasknud küsida, missugustel tingimistel nad soowiwad rahu teha, ja wäeülemad on ühel healel wastanud: „Jnglismaa jätku buride riigid täitsa wabaks. Kui ta seda ei taha teha, siis sõdime kas wõi nugadega edasi." Lõuna Afrikast teatatakse: Dewet, kellel nüüd suur wäejägu on, wõitleb Deslilega. Wiimane annab waenlasele ägedaste suurtükkidega tuld. Rahakorjandused buuride hääks lähemad  maailmas jälle elamaks. Nii on president Krüger mitmetest riikidest hiljuti umbes 400,000 franki saanud, et seda M 1 S aa r la n e> 1902