Waadake, need on need põhjused, millede pärast meie ainu-maksu määramist maa pääle päästmaks abinõuuks piame. Meie ei mõtle siin juures mitte, et seesugune määrus inimesesuo iseloomu  muudaks. See ei ole mitte inimese wöimuses.  aga ta loob niisugust tingimisi, ei ini. mese loomus ikka paremaks kujuneda wõib, kuna ta praeguste tingimiste juures ikka halwemaks kujuneb. Ta teeb nii suurt saaduste rikkuse kaswamist  Võimalikuks, millest meil praegu aimugi ei ole. Ta kindlustab ärajaotamises õiglust. Ta teeb ärateenimata waesuft täitsa wöimataks. Ta häwitab räpastawat jahti rikkuse järele. Ta teeb inimestele wöimalikuks, wähemalt nii auusad, õiglased, järelmõtlejad ja kõrgemeelsed olla, nagu nad seda soowiwad. Ta walmistab selle õigluse ja tõe. wõib olla ka külluse, rahu ja õnne riigi tulekut ette, mida JeesuS oma jüngritel käskis paluda ja loota " Seda projekti wõib kitsal kujul endile niiwiisi  ettekujutada: Arwame nii, et kuSkilgi kohas kõik maa kahe mõisniku käes oleks, üks neist on maga rikas ja elab wäljamaal, kuna teine aga mitte rikas ei ole ja kodumaal elab, oma majapidamist juhtides; pääle selle on söäl meel sada talupoega,  kelledel wäha maad on. Siis elawad sääl meel mitmed kümned ilma maata inimesed, käsitöölised,  kauplejad ja ametnikud. Ütleme nüüd nii, et kõik selle maakoha elanikud selle otsusele on jõudnud, et kõik maa üleüldine omandus on ja selle oma otsuse järele maad pruukima tahaksiwad  hakata. Kuidas piaksiwad nad seda tegema? (Järgneb.) Üleskutse. „Wanemuise" selts on terwel kestuse ajal Eesti näitemängu edendamist oma tähtsamaks ülesandeks pidanud. Wäikese jöuu, kitsaste olude ja röhuwate Välimiste mõjude pääle waatamata on selts sellest sihist ikka kinni pidanud. Kül ei ole tal wöimalik olnud ikka seda, mis ju kätte saadud, järjekindlalt edasi kaswatada. ja tihti neelasiwad  raskemad aastad paremate aegade sünnitused  ära; aga seltsi tahtmine ei wajunud mitte tema jöuu vähenemisega. Nüüd seisab selts uue aja järgu algusel, ta loob omale täiesti uued eeltingimised  selle ülesande jaoks, mille kallal ta ju aastakümnete kaupa töös on. „Wanemuine" ehitab omale ruumid, mis kaugelt harilikudest seltsi-elu tarvitustest üle käiwad, ja ta teeb seda täies teadmises ja usus, et see seltsi elu ja töö laiendamine meie rahwa edenemise ajaluos tähtsat  osa wöib mängida. Kui Eesti rahwas oma näitekunstis edasi tahab saada, kiis piab sellele põhi antama, mis kõiksuguste kogemata juhtumiste wastu mitte nii õrn ei oleks, kui praegune. Selle töö tähtsus, mis siiamaani näitekunsti põllul tehtud, on rohkem  selles, et ta meie rahwa feaS armastust ja arusaamist näitemängu wastu on kaswatanud, kui selles, et ta meie näitekirjandust ja näitemängu  etendamist ajakohasele kõrgusele oleks tõstnud. Praegu on nõudmine wöimisest ette jõudnud ja selle tagajärjeks on ühelt poolt, et arusaajad ringkonnad wöörakeelsetesse teatritesse omale äratust lähawad otsima, teiselt poolt, et meie praegused näitemängu olud mitte niisugused  ei ole, et eestlasi laiemalt näitekunstist lugu pidama kaswatada. Siin näeb „Wanemuise" selts oma tulewiku ülesannet. Ta loob omale näitelava ja teised ruumid, mis ajanõudmiste kõrgusel seisawad ja kohustab ennast neid uusi ruumifid uue eluga täitma, selle pöhjusmötte järele, et ka kõige parem tema jaoks mitte liiga hää ei tohi olla ja et wöimalikult kõrge mõõdupuuga  oma tööd tahab mõõta. Tulewa aaSta sügisel tahab selts oma tööd alata ja juba ruumide õnnistamise pidul pilti oma tegewuse pöhjuSmöttest anda. Selleks püüab selts ühte häad algupäralist Eesti näitemängu  saada ja saadab wõistluse üleskutse  wälja, looteS, et see elustawalt ja julgustawalt  mõjub ja osavõtmist Eesti kirjanikud? seas leiab. Wõistluse tingimised on järgmised: 1) SiSsesaadetawad näidendid piawad  algupäralised olema, mitte teistest keeltest ümber pandud ehk ümber tehtud. Aine (üleüldine ehk Eesti elust) ja kuju (proosa ehk wärsid) on täitsa wabad niisama tüki iseloom  (kurbmäng ehk lustmäng) ja pikkuS. 2) Kõige hiljem tähtaeg sissesaatmisekS  on 1. mai 1906. Saata tulevad tükid järgmise adressi all: Z. Sisask, Jurjewi postkontoris. 3) SiSsesaadetud käsikirjad piawad selgesti  kirjutatud olema. Nad ei tohi nime kanda, waid üht märgusöna.  Seesama märgusõna seisku kinnise ümbriku pääl, kus kirjaniku täielik nimi jaadress sees on. Need ümbrikud awatakse alles pääle hinna mõistmist. 4) AuuhinnakS määrab selts ühe hinna 100 rbl. Ei leia hindajad tükki, mis üksi esimese  hinna Vääriline oleks, siis on neil õigus seda hinda jagada. Pääle selle on selts walmis niisuguseid käsikirju ära ostma, mis ta etendamiseks kohaseks arwab. 5) Kõik õigused auuhinnaga kroonitud tüki kohta, pääle tema esimese ühekordse etendamise  „Wanemuises," jääwad kirjanikule. Soowib  selts teisi näitemängusid etendada, mis mitte hinda ei ole saanud, siis sünnib see kirjanikuga hinna kohta kokkuleppimise teel. 6) Otsus antakse 1. maist 1906 pääle arvatud 2 kuu jooksul kõigis Eesti ajalehtedes teada, kus praegune  üleskutse ilmub. 7) Käsikirjad saadetakse kirjanikudele seltsi kulul tagasi. 8) Auuhinna mõistmise on seltsi kutsel oma pääle wötnud härrad: A. Jürgenstein WändraS, K. Koppel JurjewiS, K. Menning  Jurjewis. A. Simm JurjewiS, J. WeSki Tallinnas. Jurjewis, juulil 190 S. „Wanemuise" seltfi eestseisus. Üleskutse. Wõru Kandle Selts on otsuseks teinud tulema!  suwel oma 25 aastase kestwuse puhul 2 päewalist maakonna laulupidu toime panna. Ettekannetawad  laulud kui ka muusika tükid on tuntud  helikunstnik» härra Sprenk-Läte juhatusel wäljawalitud. Sellepärast palub pidu toimekond kõiki auulisi Wõru maakonna laulu- ja muusika kooride juhatajaid, kes nimetatud pidust soowiwad tegelikult osa wõtta, seda Kandle Seltsi eestseisusele  kuni 1. nowembrini s. a. teada anda, mille järele neile noodid ja lähemad teated kätte saadetakse.  Kõige auustusega Pidu toimekond. Hugo Treffner'i I. järgu erakool Jurjewis (Tartus), tarwiliku ettevalmistamise-klassi ja koolikostiga töötab 1883. aastast saadik. 1890. aastal awati kõik gynmafiumi-klassid ja 1891. aastast pääle on sellest koolist iga aasta kaswandikud  Pääle teiste eksamide studenti-eksami ära teinud, praeguse ajani 80 isikut. Pääle Balti kubermangude käivad selles koolis lapsed mitmest teisest riigi sisemisest kubermangust. Wanadus ei takista kooli astumist. Wanema-ialised kooliõpilased võetakse võimalikult  kõrgesse vastu. Kooli sisse astuda wõib ka kooli poolaasta jooksul igal ajal. Kaswandikud, kes koolikostis elawad, maksavad korteri, kosti ja õppimise eest 110 rubla kooli poolaastas  (Jõulu-, Lihavõtte ja suve vaheaeg mahaarvatud).  Kui vennad ühel ajal koolis käivad, võib hinda kokkuleppimise järele alandada. Riided, pesu, raamatud ja teised neile tarvlikud kooliasjad piavad kasvandikud oma vanemate käest saama; kui see aga raskust teeks ja, kui vanemad seda soovivad, siis võib ka koolijuhatus kõik need asjad odava hinna eest neile muretseda. Kaswandikud, kes koolikostis ei ela, maksavad koolis õppimise eest klasside kõrguse järele. Koolis käib umbes 300 kasvandikku. Koolis õpetavad umbes 30 kooliõpetajat, nende seas kohaliste kroonukoolide kooliõpetajad ning ülikooli  dotzendid. Kool algab ja lõpeb sel ajal, kui kroonu-keskkoolid.  Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumed. Sõda. Jaapani rahutingimised on siis ometi kord Wene wolinikudele kätte antud, mida need Peterburgisse  telegrahwi teel teada andsid. Muidugi  mõiSta, et mõni päew aega wõib minna, enne kui Wenemaa kindel wastuS Jaapani wolinikudele  kätte antakse, kas Wenemaa neid tingimisi wõimataks piab, wõi kas need rahu läbirääkimisteks sündsad on. Et siin määratu suure tähtsusega küsimused päevakorral on, fiiS on arusaadav?, et siin midagi üle pää kaela tehtud ei wõi saada; igatahes toowad juba lähemad  päewad meile aSja üle selgust. .Morning Posti" sõnumesaatja Portsmouthis  awaldab huwitawaid teateid nende soowide  üle, milledega Jaapani wolinikud Amerikasse  tulnud. Mitte selleks ei olla nad tulnud, seletab kirjasaatja, et mõnda miljoni naelsterlingi saada, mitte ka miskisuguse saare wõi muude kõrwaliste küsimuste pärast. Jaapani pää-ihalduS  on, suurele Jaapani keisrile-riigile Asta mannermaal alust panna. Tahetakse suurt Jaapani  keisririiki luua, mille keskpaigaks Jaapani meri oleks, kuna kõik selle mere rannas Jaapani päralt oleks, nii et see meri, sõna tõsises tes. Jaapani järwek.S muutuneks. Kõik sellest merest väljasõidu kohad oleks jaapanlaste käeS, kui nad Koreat oma ülemwõimu all piawad ja Sahalini omale saatvad. Jaapan ei soowi mitte üksi Mandshuria randa omale saada, waid ka wenelafi sundida sellelt maalt hoopis ära kolida, mille üle siis Jaapan nii kaua täielist kontrolli omas käes piakS, kuni Hiinal wõimu on, sääl täielist korda jalal hoidma,ehk liht Eesti keeleS ütelda: kuni Hiina nii tugew on, et Jaapanit säält välja peksta jõuab. Jaapan soovib pääle selle veel seda, Wenemaad sundida, osa ida Siberi rannast tema kätte anda, mida Jaapani meri uhub, ehk Wladiwostokki erapooletumaks teha. Kahtlemata on nüüd, et Jaapan edeS. pidi iga suurriigi pääle kõõrdi vaatama hakkab, kes Jaapani merekallastel ehk sääl ligilähedal midagi ette piakS wõtma. KuidaS on aga praegu luod sõjaplatsil? „Petit Parisien'i" sõnumesaatja PeterburgiS teatas oma lehele selle kohta, et päästabiS sõjaplatsi  olude üle järgmisi teateid on saadud: Ehk meie seda kül, ühelt poolt, wäha usume, et jaapanlased lähemas tulevikus jällegi üleüldist  pääletungimist Mandshurias algada, aga teiselt poolt, on meil oodata, et jaapanlased lähemal ajal tähtsaid sõja jõuudusi WladiwoStokist  umbeS õ0 werSta põhja pool maale toowad.  kuna sellega ühteaegu aga jaapanlaste edasi tungimine põhja-Koreas algab, et nnwiifi maa poolt Wladiwostoki fissepiiramist toime panna, mis mere poolt juba mõne kuu eest sündinud on. 458 S a k a l a H 58. 1905.