Lätimaalt. Riiast. Läänemeremaade kindral kuberner  on minewal laupäewal Segewoldist Riiga tagasi tulnud. Kindralkuberner on „Rishki Westniku" toimetajale Wõssotskile pääle pandud trahwi, 500 rubla ehk 3 kuud aresti, tagasi wõtnud, sest et WõssotSki ennast õiendada suutis. Tükk, mille pärast karistus  määratud, ci ole algupäraline olnud. Kuritegude arwustik. Juli-kuu jooksul on RiiaS 21 tulekahju olnud. Korda saadetud on 2 tapmist, 2 lapsetapmist, 2 tapmise katset, 8 enesetapmist,  1 enesetapmise katse, 12 sõjariistus kallaletungimist, 1 inimest haawati, 11 isikult rööwiti kokku 758 rbl. 84 kop. ära, 32 murdwargust pandi toime, mille juures 5384 rbl. 84 kop. ära wiidi. Suuremaid wargusi on 89,270 rbl. 50 k. suuruses korda saadetud. Politsei on kurjategijat kinni wõtnud. Eeskujulik tegu. Endine Walga kodanik Aleksander Rosenthal, kes kauemat aega Riias elas ja säal hiljuti ära suri, on testamendi järele pea terwe oma wara, 48,000 rubla ümber, hääkStegewaks otstarbeks  määranud. Ühe kolmandiku sellest summast on kadunu Walga linnale, kui oma sündimise paigale, kinkinud, selle tingimisega, et see raha linna alghariduse edendamise pääle tarwitataks, nimelt algkoolide  asutamiseks, kus linna waesemate elanikkude lapsed ilma maksuta õpetust saakfiwad. Walga linn ei saa aga seda enne kätte, kui ta 50,000 rublani on kaswanud. Ülejäänud kaks kolmandikku warandusest pärib Riia linn omale, kus kadunu töötanud  ja oma waranduse korjanud on. See summa on Riia linnas loomads-aia asutamiseks määratud waesemate rahwakihtide  maksuta tarwitamiseks. Ka seda osa warandust ei saa linn enne kütte, kui ta 100,000 rublani kaswanud on. 12. augustil, kellu V-6 p- l. läkfiwad  4 isikut, 30. aastane Martin Uschem, 18. aastane Natalie Kamol, 45. aastane Thomas Thomson ja 17- aastane Maris Schilling paadiga merele sõitma, paat läks ümber ja kõik uppusiwad ära. Kõrwalopsupärastsurma j ooksnud. gßigaer Tageblatt" teatab Riiast: Juut läks teise juudiga õues tülisse ja andis sellele sõnawahetuss jooksul kõrwalopsu,  mille pääle la ise plehku pani. Juut pistis „wägiwald Z" ja «rööwlid I rõöwlid!" karjuma, mille pääle silmapilk hulk juulisid kokku kogus, kes põgenejat Shisinit suure käraga taga ajama hakkafiwad. Shisin juhtus  uulitsa nurgal seisma lirmawahiga kokku, kes teda seisma jääda käskis, sest et ta teda kurjategijaks armas. Et Shisin käsku ei täitnud, tabas linnawaht teda mõõgaga. Shisin langes, küljest haawatud, maha ja pidi haigemajasse wiidama, kus ta teisipäewal enne lõunat suri. Kergemeelse juudi wastu, kes tühja kõrwalopsu pärast nii suurt kisa tõstis ja mehe õnnetuse sisse kihutas, wöetawat kaelakohtult!  uurimine ette. Ajalehtede kinnipanemise asjas kirjutab  „Rigas Awise": «Meie oleme juba maremalt seletanud, et walitsus kinni pandud lehtede asemele uusi wälja anda et luba, olgugi, et nad teise nime all ilmuwad. St walitsus sellest põhjusmõttest kindlasti kinni pidada tahab, tunnistab ametlikus ajalehes Mossiss" ilmunud seletus kinnipandud „Rishskija Wedomosti" asjus. Selle seletuse järele wõib igaüks aru saada, et kinnipandud Läti lehtede asemele ka teise nime all enam uusi anda ei saa. Wõib olla, et kuberner kahe kuu pärast palutud uue lehe luba ei anna, arwates, et see kmdralkuberneri poolt kinni pandud lehe aset saab täitma, wõi aga kuberner annab luba ja kindralkuber-- ner paneb ta eespool awaldatud põhjustel jällegi kinni. Ei ole lootust, et meie politikalised olud niipea muutuksiwad. Ja pärast uue riigiwolikogu  kokkuastumist on arwata, et ohjad weel pingumale tõmmatakse." Kaugemalt riigist. Peterburist. 13. augusti hommikul listis keegi tundmata noormees, mitme rewolwri pauguga, Wiiburi poolt olema üksik-wangi maja ülema, polkownik Jwanoroi  maha, km see hommikusel jalutuskäigul  oli. Laskja Lahtis ära põgeneda ja haawas linnawahti, aga wõeti kinni. Wiiburi üleskutse allakirjutajatele hakati 7. augustil süüdistuseaktisi kätte andma. Neid süüdistatakse nuhtluses-aduse Sl. ja 129- paragrahwi põhjal. Kacbtuse all seisab 169 isikut. Surmanuhtluste arw suli kuul- KäeSolewa aasta juli-luu! on sõjariugkonnakohtute  poolt ISI inimest surma mõistetud. Nendest on 139 ära surmatud, 7-le on surmanuhtlus sunnitööks määramata  aja pääle ümber muudetud, 4—le sunnitööks määratud aja pääle (ühtekokku 75 aastaks) ja 2-le kuueaastaseks mangiroodus  olemiseks ümber muudetud. Surma mõistmise põhjused on järgmised: 15 inimest on surma mõistetud hulgana «väljaastumisest osawõimise pärast, 56 hirmutegude pärast kodanikkude ja sõjamäe ametnikkude wastu ja sõjariistus waStupanemise  pärast, 18 rewolutsionilistest ühisustest osamõimise pärast, 2  põllumajandusliste  hirmutegude pärast, 24 eroinimeste waranduse rööivimise pärast; 9 surma mõistetu kohta on surma mõistmise  põhjus teadmata. „Towar>" Kooliõpetajate kursuste kohta leiame „Walitsuss Teatajas" järgmise seletuse. Kooliõpetajate kursused on kahesugused pädagogikalised ja üleüldishariduslised. Esimest wõib ainult 5. augusti 1875 a. seaduse põhjal amada. Nende omamiseks annab õpekonna kurator luba. Üleüldisharidusliste  kursuste omamiseks andis senini  hariduseministerium luba. Nüüd aga wõib alguskooliõpctajate kursusi, kui neid mitte kooliruumides toime ei panda, 4. märtsi 1906 aasta seltsiseaduse järele awada. Kui need kursused aga kooliruumides  toime pandakse, siis jääb nende kohta 5- augusti 1875 aasta seadus maksmaks. („Wal. Teat." nr. 169, 2. aug. 1307.) Automobilide Lced. Nagu „Peterb. Gas." teatab, olla endine teedeminister würst M- J. Hilkow automobilide teede tarwis Wenemaal eelnõuu walmistanud. Selles eelnõuus soowib würst, et automobilide  teed laudadest wõi palkidest «valmistatud  põrandaga tehtaks. Metsawaestes kohtades tulla niisuguse tee werst 4—5000 rubla maksma, metsarikastes kohtades aga kõige enam 500 rbl- St raudtee werst läbistikku 20,000 rubla makswat, siis olemat würsti arwates autsimobilids kasu silmaga näha, seda enam, et automobilid kaupa ja inimesi palju kiiremini edasi suutwat wedada. Oma mõisas olla würst niisugused teed juba katseks sisse seadnud ja selle juures otsusele jõudnud, et automobil  ka suurpõllumeoste majapidamises ülihää asi olla. Mosktvast 24-tunniline ajaarwamine tahetawat sügisel Moskwa ligidal mõnel raudteel katsewiisil maksma panna. Läheb katse korda, siis seatawat see ka Peterburisse tulcwatel raudteedel sisse. Selle asemel, et päerv ja öö, nagu siiamaani, 12 tunniks jagatakse, loetakse tunnid järgemööda, nii et näituseks kell 1 öösel tulewikus kell l 3 kirjutatakse. Selle juures arwatakse tunnid kella I—l 2 raudteel päewaks ja kella 13—24 ööks. Wilnast. Elusalt maetud. See hirmus  juhtumine on Wilna lähedal Butriwuwi  külas ette tulnud. Koleda müristamise  ajal on mälk A. Hruschkewitfit trehwanud,  mille tõttu see surnuna maha jäi. Kõigi katsete pääle waatamata, teda elusse äratada, jäi ta ikka surnuks ja seega ei jäänud enam muud üle, kui teda maha matta, mis ka kolmondamal päewal sündis. Selsamal päewal juhtus sellest märskest hauast keegi tööline mööda minema,  kus ta siis nörkafi hääli hauast kuuldiS  wälja koftwad. Tööline kutsus rahwa kokku, kes kohe surnud üleskaewama halkastwad.  Kui kirst wälja oli kaewatud, siis leiti, et abi juba hiljaks oli jäänud: wärskeS wcre lombis, nägu alla poole pöörtult, lames surnud HruschkewitS. Soomemaalt Soome naissaadikud on maapäewale praegu makswa seaduse kohta, milles abielusse astujate wanadus ära on määratud, märgukirja fisse annud. Praeguse Soome seaduse järele wõiwad seaduslikku abielusse astuda mcesterahwad, kes 21 aastat manaks on saanud ja naestcrahwad,  kes 15 aastat manaks on saanud. Erandid on ainult iseäraliku luba läbi wõimalikud. Naessaadikud nõuawad selle seaduse Muutmist ja nimelt järgmiselt: «Keelatakse ära abielusse astuda meesterahwastel,  kes meel 21 aastat wans ei ole, ja naesterahwastel, kes weel 13 aastat  wanad ei ole. Ainult Keisri Majesteedi  nõusolemisel on erandid lubatud." Märgukirjas on seletatud, kui kahjulik see on, kui tütarlapsed, kes weel alla 13 aastat wanaks ei ole saanud, abielusse astuwad. „Meie naesterawas," on märgukirjas üteldud, „sn 15 aastaselt weel täiesti lapS, nii hästi kehaliselt kui aaimliselt; emaks ja naejeks on ta selles wanaduseS weel täiesti kõibmata, maha arwatud iseäralised  juhtumised." „Õ." Wäljamaalt. Marokkost. „Pühasoda" kestab ägedasti  edasi. Nagu telegrahw teatab, tungis 8. aug. tugew arablaste salk Kasablanka linna kallale, piiras selle ümber ja hakkas prantslaste pääle tuld andma. Prantslased laskfiwad merelt ja maalt wastu ja «ende wüesalk tõrjus waenlase tagasi. Tüki aja pärast kogusiwad oga arablased uuesti kokku, tuliwad imestamise wäärt julgusega üle lagendiku ja tungisirvad prantslaste kallale. Häwitawa suurtüki-tule läbi löödi arablased tagasi. Mõne aja pärast tungifiwad  arablased kolmat korda tihedate ridadena Prantsuse jalawäs kallale. Umbes M 42^ Saarlane, 1907,