WvEtu iröinud. Il põäie selle: kord oli ta kindlusi-ie siss? lastud, siis pidi üks meist kaduma; tcma ehk mina. Kui ta oleks põgenema  pSSknvd. õliks see warst awaliknkS tulnud;  wtnd vilks sõiokohlu poolt surmale mõisrttud  sa maha loswd, sest sel ojal ei tuntud halastust. AmvSwKt edsfi. tähendas HolmcS terawalt. Noh, meic iriinme Abdulla ja Nkbariga surnukeha äro, kuna Wobvmet-Sing wärawa juures seisis. Eääl stgilorras oli koht, mis fichw Nhweli surnukeha tarwiS oliwad malmis» tanud. Kõmer, kitsas käik wiiS ühe pool lagunenud  koopa juurde. Selle mullast põranda sees oli haua sarnane auk. Sinna sisse panime kaupmees Ahmeii !>ha ja katsime tellisliwi tülkidcga kinni. Siis läkstWe warandust waatawo.  Kost oli ikka meel säül kohas maaS, ludu Ahmet teda pillanud oli, kui ta surmahoobi  sai- Seesama tost, mis siin on- Siidi nööri otsas r>ppuS wõli. M.ie tegime kasti lahti ja nägime selle sees laterna waigmel nii» palju tollid kiivisid, nagu meie ülegi uneS ega ilwst ei olnud enne na-uud. Tahtis päriselt Msad üra pimeSta. Meie wõtstme nad mäija sa lugesime üles. Ülepäü oli jääl: 143 teemanti,  K 7 smaragdi, I7Y rubini, 40 karbun-210  suhwiri, Kl ogati, hulk tvpafid, rohelisi smaragd isid, turtoosifid ja teisi- Kasti xvdjaS leidsime veel ligi 300 üliilusat pärlit, milledest 12 kullase krooni sisse padnud oliwad. Wist on keegi kroom pärlitega kastist wülja wõtnud. sest paale selle ci ole ma seda enam võinud. Kui kollid asjad olime õles lugenud, panime  nad jälle lagast kasti ja nättasiwe seda Rvhsmet-Singile. SiiS mandusime wccl kord üksteisele truudust. Waraudns pidi niikaua pcadus seisma, kuni sõda lõpeb, siis sudime mast waranduse ära jagama- Sellepärast wusime kasu sinna tagasi, kus Ahmeti surnukeha puhkas,  tegime müüri sisse augu ja peitsime maranduse  sinna telliskiwi tükkide taha ära. Järgmisel  xäcwal waimisiasin mina sellest kohast neli plaani, igaühe tarvis ühe, millede pääie ma nelja märgi tegin, sest meie olime mandunud,  et keegi ei pea teise kahjust omale kasu püüdma. Seda waunrt ei ole mina kordagi murdnud, mida ma Teile, kätt südame pääle panncS, tõendan. Mässust enesest on mul Teile, herrad, mahe rääkida. Wilson wõttis Dslhr ära, fir Colin wsbaStaS Luknowi ja sellega oli osi lõpnud. Uusi mägesid tuli alati juurde ja Nena Sahib põgenes matjamaale. Poikowmk Grctheadsi lendan?  solk tuli AgraSse ja kihMaS rööwlid säält ümbrusist minema. Üleüldine rahu seati jalale ja meie neli arwafime, et nüüd see aeg pea katte tullb, mil mõime enda saagi ära jägada. Aga korraga langesiwod meie lootused rusukS: meid mõeti, kui Ahmeti mõrtsukad, mangi. Asi juhtus nii- Radsha oli kallid kiwid Ahmedi kätte annud, sest et ta teda usaldas. Aga idamaadel ei usaldata ühte-teist palju ja radsha saatis ühe teise oma truu Leendri Ahmetii  järele luurama. See ei tohtinud Ahmetit st im ost lasta, maid pidi tema järel nagu mari käima. Ta nägi, kui Ahmet meie müramast sisse tuli. ArwateS, et Ahmet kindluses waSlu mõeti, palus ta järgmise! paewal luba meie laagrisse tulla, oga Ahmetit ei olnud kusagil enam. See nüilis tolle arusaamata olema ja ka awaldas oma suguwcnna kadumist seersandile.  Seersant andis seda aSja komandandile teada, hakati järele otsima ja surnukeha leiti üles- Nõnda tuli siis, et sel ajal, kui meie arwafime, ct kõik afi juba hästi on läinud, meid korraga kinni wöeti ja kohtu kütte anii. Kolme süüdistati sellepärast tapmises, et meie wärawat oiimc wahtinud ja neljandat sellepärast, et ta Ahmetiga seltsis sisse tuli. Warandusest ei rääkinud keegi sõna, sest radsha oli Indiast mälja aetud. See tuli selgeks, et Ahmet ära oli tapetud ja põhjused meie waStu oliwad tõsised. Kolm fichi mõisteti eluksajaks sunnitööle ja mind surmale, aga minu surmaotsus sai pärast poole ka eluaegseks sunnitööks ümber muudetud. tJäranebl Riigiwolikogu. Õhtune koosolek 3. detsembril algab kell 8.50 m. Juhatab wücst Wolkonski. Koosolek on arupärimistele pühendatud. Kaks arupärimist raudtee obligatfionide kindlustuse  kohta maetakse waStu. Juhataja teatab, et 36 liikme allkirjaga soowiawalduS sisse on amud, et arupärimine prohw. Pogodini kõne üle waieluste ärakeelamise  kohta edasi lükatakse. Gegetshgori imestab lelle üle, et niisugust arupärimist tahetakse edasi lükata. Kas keskkoht mitte n karda, et see wsidlused wälise politika üle püeWakorrale toob? Kuid kõigis Europa parlamentides on j«b« Läheda Zda küsimuse üle läbirääkimist peetud. Meie rõõmustasime juba, et keskkoht meid nii tuliselt toetu», kui meie walitsust 4. märtsi seeduSte -.stigade olla tallamises  süüdistasime, oga nüüd näeme, kni ruttu see külmaks ISH-b- Meie tuleme selle küsimusega, kui sisemise politika küsimusega wülja ja paneme ette seda «võimalikult lähemal ajal läbi harutada. Krahw Bobrinski 11. tähendab, et tõesti kartus tekkib, kas mitte arupärimisega ühes selle hirmsa wägiwalla ja õnnetuse küsimust üleS ei mõeta, »is meile lähedat Serbia rahwast tabas. Seda küsimust peame me ülitähtsaks, ega soowi seda politsei küsimusega ära segada, sellepärast palume arupärimist seniks edafi lükata, kuni wälimiSte asjade minister oma aimamist on swaldsnud. Purijhkcnntsh lähcb kõnetooli ja tahab kõneleda. Woklakow (kadett) lährb riigiwolikvgu seadustega  juhataza juurde ja näuab sellekohase punkti ette, mille mõjul üle kahe kõneleja mõtteid awaldada ei saa. Purishkewitsh ei saa sõna. (Saalis naer.) Kaunis suure häälteenamusega wõetakse arupärimine  püewakorralt ära. Matjutin paneb parempoolsete arupärimise hirmuvalitsuse tegude kohta KaukasiaS ette. Kaukafia asevzalits-ja baron Nolde kõneleb mi taso, et saadikud poolringis kõnetooli lähe' dale asuwad. KaukafiaS elab milmet sellfi rahwaft. Oma majanduSlise edenemise poolest on nad mitmesugustel  astmetel, niis iseäranis kuru gcwusekS põhjust annab. Enne asewalitsuse uuesti sisseseadmist  walitseS maal mässuline käärimine, kuid lahkpüüdeid pole kunagi märgata olnud. Segadused oliwad sama laadi, nagu Europa Wene«aal. Mitte üksi muulased ei wötnud mässulisest liikumisest osa, maid ka wenelased. Wiimased etendasiwad isegi pääosa. Selle liikumise  maStu wõeti niisamasugused abinõuud tarwitusele, nagu mujal keisririigis. Taga- KsukafiaS tapeti ja haawati ilma rahwuse ja elukutsete wahel wahet tegemata 190 - a. 3,975, 190 ö, a. 2 370 ja ISO7. a- 2.772 inimest ära. Tiflifi kohtukoja teadete järele maheneb riikliste kuritööde arm. Muidugi on segaduste läbi rahulised elanikud KaukostsS kannatada saanud, kuid wenelased on wähem kannatanud kui teised rahmad, rahwusline waen ei ole kunagi ägedaks läinud, kurjategijad ja ohwrid on ühest ja sellestsamast rahwujest. Kolme aaSta jooksul on 571 ametnikku ära tapetud. See arm ei ole muidugi wäite, kuid et mujal Wenemaal sellekohased teated puuduwad,  siis ei saa mid wõrrclda; polltici tegewuje puudust tuleb raskete teenistuse oludega seletada. Kuulutatakse waheaeg. Purishkewitsh paneb ette, sellepärast, et baron Nolde iönet keegi ei kuulnud, arupärimist järgmise  koosolekuni edasi lükata, kuni saadikud teada saamad, millest siin räägiti. (Kiiduamaldused  kõikidel pinkidel.) Baron Nolde lõpetab oma kõnet- Ta kirjeldab  lühidalt uuenduste eelnöuu, mille ta wälMöötanud. Waielused selle küsimuse üle lükatakse järgmise  koosoleku pääle edasi. Koosolek lõpeb kell 11,20 min. „Post." Kodumaalt. Kuresaarep. Egiptuse pimedust wõib igaüks  näha, keZ pimedatel õhtutel Kellamäe ragatkist  wülja Suurefilla poole läheb: Köigeparemate silmadega inimene ei näe teist wastutulejat, olgu see sala wõi hobusega, enne kui päüd kolku põrkawad, nii et silmist tuli wälza täib. See kõik tuleb sellest, et fääl mitte ühtegi laternat ei põle. Praegusel porisel ajal ja pimedatel õhtutel ei ole mitte ainult Suurefilla elanikudel maid ka maa inimeste poolt, kes linnast õhtutel  kodu lähemad, õiglast nurinat linna walitsuse  waStu kuulda. Oinal ajal seati sinna ka paar laterna pesti üleS, sest parem olla ikka pool muna, kui tühi koor. Aga Suurcfilla elanikkudel  pole neist postidest wähematgi kasu niikaua,  kui nende külges laternaid ei ole. Suurefilla majaomanikud peawsd aga niisamati  linna maksusid maksma kui need, kes luxlampide  walgusel linnas kas wõi ajalehte wõiwad  lugeda. y> Laulupidu wimekonna poolt on meile järgmine kiri «maldamiseks saadetud: W, a. „Saarlase" toimetusele I Teie auuSlatud lehe paaris numbris nurisetakse  kellegi —s poolt selle üle, et kawatsetud laulupidu tulema! suwel ilma koralita omada tahetakse. Süüdistatakse laulupidu kesktoimekonda,  kes seda otsust tehes „kirikuwaStast sammu" olla astunud. Selle kohta on laulupidu kesktoimekonnal anu seletada, et tema poolt mingisugust otsust küsimuses, kas laulupidu koraliga ehk ilma selleta awada, siiamaani tehtud ei ole. See küsimus tuleb alles edaspidi otsustamise alla, kui pidu programm lõpulikult kindlaks määratakse. Igatahes on kksktoimekond selles arwamiscs, et laulupidu korraldus igasugustest erakondlistest ja usulistest wahedcst wälj a Spool  seistes kõiki Saaremaa maakonna lauluarmastajaid enese ümber koguma peab- Laulupidu kesktoimekonna nimel: Auupaklikult S- Talw i k. O. Kunstmann. Kuresaaret, 5. detsembril ISOB a. Karjast. Pammana küla rahwal oli küeSolewai  aaStal usu ja maimu elu asjades „pööri aeg". Januari kuul tuliwad Hiiumaalt mõned Baptisti usu õpetajad ja „wennad" Pammana küla rahwale „ka Jumala sõna tooma ja armuõpetust  kuulutama," nimelt wennad R« ja P. Leisberg. Hiiumaa Baptisti usuwennad arwafiwad Pammana  küla rahwa weel päris paganad olewat, kellele ristiusu walguft polegi ilmas weel paistnud. Nad aga ei tahmad seda mikSgikS panna, et Pammana küla juba 700. a. eest katuliki kiriku kombe järele ristitud ja 1524—1546. Ewang-- Seda ja teist. „Huligani" ajalugu. Mitmel ei ole weel teadupärast, kust sõna „huligan" on tulnud. Arwata XVII. aastasajal asutas keegi mister Huligen lirimaal ühe osawate margale salga, kelle asupaigaks Londoni alewid, laewade dokid jne. oliwad. Huligeni asutatud salk, kelle liikmeid huligenideks kutsuti, sai oma kordaläinud  warguSte eest marsi kuulsaks. Kui nende juhataja ära suri, kadufiwad huliganid pea ära, pea aga ilmufiwad nad jälle fiin ja sääl, nagu sõja -hk rahu aeg nendele saaki lubaS. Wenemaal  hakkas huligcnift muudetud sõna „huligan" Hiina sõjast saadik liikuma. Selle sõnaga nimetati  esiti ainult hiina rõöwlid, kuna nüüd selle sõnale palju laiem tähendus on antud. KeS..ci märka, et teda oma kasuks tarwitatakse,  seda kutsllwad enesearmastajad sõbraks. Suurlinnaelanik: .Teie kodulinn  on wist küll õige wäikene pesakene?^ Wäiks linna lane: .Lubage, meie linnas  on koguni koht, kust muud näha ei ole, km sina majast!" M SO, Saarlane, IYOB