kasuks töötada. Ja waba töö ise enese kasuks on just see, mis neid kõige rutem edasi aitab. Selle armu pärast laskis esimees  Riigipääd Keisri Majesteeti elada, mis pääle kõik koosolejad waimustusega  riigilaulu laulsiwad. Selle järele tuli rcwidentide walimine. Rewidentiks waliti kohalise kroonu metsaherra  abiline hr. Ermus ja hr. Fr. Sild. Siis loeti möödaläinud aasta aruanne ette. Sisse oli tulnud: 1899 a. järele jäänud 10 rub. 61 kop., liikme» maksusid 39 rub. 25 kop, trahwiraha 55 kop., kingitusi 12 rub. 27 kop., pidudest 213 rub. 84 kop., müüdud lendlehtede ja raamatute eest 3 rub. 70 kop-, puhwetirenti  32 rub. 50 kop-, ruumide ja mööbli üüri 12 rub- 25 kop., kaSsapuuduse tasumiseks  endiselt kassapidajalt 9 rub., laenatud  17 rub- ja Saaremaa karskuse komite poolt abiraha 125 rub- kokku 475 rub. 97 kop. Wälja oli läinud: raamatute ja lendlehtede ostmiseks 2 rub. 80 kop., raamatukogu  asutamiseks 1 rub- 88 kop., pidude toimepanemiseks 142 rub- 95 kop., korteri üüri 210 rub- 52 kop-, mööbli parandamiseks ja muretsemiseks 34 rub. 44 kop., kantselei kulusid 6 rub- 83 kop-, linna trahterimaksu 10 rub-, mööbli üüri 8 rubla ja wõlgade tasumiseks 53 rub. 83 kop- kokku 471 rub- 31 kop- Seega jäi 1- januariks 1901 a- kassasse, 4 rub- 66 kop- Varandust on seltsil praegu 110 rub. 70 kop- eest- Wölgasi 90 rubl-, nõudmisi 30 rub- 40 kop- Liikmeid oli 1900 a- 39-, neist 1 auuliige. Seltsi juures on rahwa theemaja ja raamatukogu. 1900 aastal on selts toime pandud: 5 näitemängu õhtut, 1 näitemüük, 12 perekonna  õhtut ja 1 näokatte pidu. Eestseisus oli ühe liikme seltsist wälja heitnud, sest et ta ülespidamine seltsi eesmärgiga kokku ei sündinud. Eestseisuse otsuse pääle toonud wälja heidetud liige üleüldisele koosolekule kaebtuse- Koosolek jättis kaebtuse tähelepanemata, kuid andis kaebajale luba, tulewal aastal jälle uuesti seltsi liikmeks astuda, kui ta oma edeSpidise ülespidamisega seltsi eesmärgile wastu ei käi. Uue korteri üürimise üle tehti otsuseks Suuremõisa ragatkis hra Fõrsteri majas M 6.a. kuue aasta pääle ära üürida 180 rub- eest aastas ja kauba kinnitamine eestseisuse hooleks jätta- Praegu on seltsil 61 liiget. luurasin selleks parajat silmapilku, aga Ml langcsiwad malaielascd hirmsa kisaga maja kallale ja mis minuga hiljemini sündis,  seda nägi minu armas Wlllemann oma silmaga ise. Täna Jumalat isa, ütles Willemann, st ?a selle inimesega kokkn ei saanud, sest temast oleks sinul tõesti meel palju hirmsamat  oota olnud, kui sellest hullumeelsest Nülaielasest, kes pracgu lõhutud pääga juures maas seisab! Aga mis püsside pragin ja kisa see on, mis ma asutuse poolt kuulen? Need ei ole tõesti mitte malaielased? Töö rohivas on wist üleSse Srkanud, kokka kogunud ja panemad nüüd wist malaielastele  wastu, ütles grahw. See ei saa wist kaua kestma, sest nende wõim ei ulata selle malaielaste hulga wastu midagi. Oh, kus peaks minu armas kallis sõber lord Hildcbert nüüd olema! hüüdis Willemann  ohates. Kas ta sureb löö rahwa kuulide wõi malaielaste wiha hoopide all, kui mind kadunud lciawad. Oh et ta minu järele mitte fiia ei jooksnud! Kes on lord Hildebcrt? küsis grahw. Tee on seesama mees, kelle tegewuse läbi meie oma seaduslikud õigused ja meie waenlased oma teenitud nuhtluse kätte saamad.  Ühesõnaga ütelda, kes seda Mk toimetanud,  millest sulle enne lühidelt jutustasin.  Aa ühe teise mehega olen ma palju tänu mõlgu, keda Mr. Duulmannsiks nimetakse,  kes selle asja tcgewuses köigesuuremat  waewa näinud ja selleks kõige kangemat  kamalust pruukinud. Weel mitu teist tublit meest on selles asjas abiks olnud,  aga ometi on lord kõige selle asja alustaja ja ka kulude kandja olnud. Sa saad wäga imestada isa, kui kuuled, mida see kallis mees meis hääks kõik teinud on ja mis kulud ta kõik kannud, et kõige pimedamas  nurkas suikujad kuritööd walge ette tuua. Ka sinugi ülesleidmise hääks on ta palju töötanud, palju uurida lasknud ja palju raha kulutanud. Ja seegi töö ei ole hoopis wiljata jäänud ja sa saad imeks panema, kui kuuled, et meil sinu elu juhtumised mitte puhtalt tundmata ei ole. Alles hilja aja eest kuulsime, kuda sa Jaama saarel ühe Hollandi asuniku juures  elanud oled ja temast selle läbi pidanud  lahkuma, et ta oma asutuse teisele mehele ära müünud. Niisugusest kallist mehest oleks wäga kahju, kui teda kaotama peaksin ja ta minu pärast oma truuduse ohwriks langeb! See on imelik, mis inimesed kõik oma kawalusega wälja uuriwad! hüüdis grahw. Aga loodame, et niisugune tubii mees ka enese läbi lööb ja ennast mitte malaielaste küüsi ei jäta. Aga mis sahin see on, mida ma siin all kuulen? (Järg t.) Isamaalt. Kuresaarest Riia kooliringkonna kuratori  hcrra on luba andnud, Kuresaare gümnasiumiS  Eesti keeli tundisid anda. Kinnitatud programmi järele on õpeasjadeks: EeSti keele kirjatööd, grammatika, Eesti kirjanduse  ajalugu. Eesti rahwaluule ja paremate  kirjanikkude ja nende tööde tundma õppimine. Õperaamatuteks on wõetud Dr. Hermanni grammatika ja kirjanduse ajalugu,  Sanderi kirjanduse ajalugu, kalewipoeg  ja muud. keele tundide andjaks on Kaarma õpetaja Hr-Ederberg kinnitatud.  Kaarma õpetaja on tuntud Eesti kooli ja kirjamees, ja nõnda ei jäe selles asjas siis midagi soowida ja meie wõime kindlasti loota, et Eesti keele õpetuse asi gümnasiumiS omas õiges kõrguses ja täiw ses saab seisma. Eesti keele õpetamise luba eest olgu aga kõrgele riigiwalitsusele ja tema ametnikkudele palawam tänu ette kantud, sest selle keele õpetamise puudus eest' lastele oli gümnasiumis silmanähtaw. Gümnasium peab inimesele keskmist haridust elu tarwis andma, aga sääl tuliwad  temast kaswandikud, keskmises hariduses kaswandikud wälja, kes oma ema keeles õieti lugeda, kirjutada ega rääkidagi ei mõistnud. Muidugi on sarnane haridus poolik- Kuresaarele jääb aga see auu ja õnn osaks, et ta csimine Eesti pinnal on, kus Eesti kaSwandikkudele ema keele õpetust antakse. Ütelgu ülemaalafed weel, et saarlased  nendest 50 aastat hariduses taga olla! Sel aastal tuleb Riia ringkonna kohtu osakond kaks korda Saaremaal ette- tulnud süüteo asju harutama ja nimelt 30 Aprillist künni 5. Maini ja 21. kuni 25 Septembrini. Ühe tähtsa sammu on Saaremaa sellega edasi astunud, et siin kohane kaupmees hr. Saulin on hakkanud sawi nõusid, nagu waognaid, kruusisid j. n. e. walmistama. Siia ajani toodi kõik sarnane kaup ülemaalt, aga Saaremaal ei tulnud keegi selle pääle, sarnaseid asju ka ise tegema  hakata, ehk siin kõlblikku sawi selleks küllalt saada on. Nagu kuulnud oleme, olla hr. Saulini kiwinõuud kaunis hääd. Loota wõime, et edespidi kõik Saaremaa ja Kuresaare kauplused „oma maa" kiwinõuusid  müüma hakawad. Muidugi saamad  siin walmistatud kiwinõuud odawamad olema, kui ülemaalt toodud, ja päälegi on ju igaühe kohus oma maa ettewõtteid awitada  ja edendada püüda. Meie ei pea ju mitte igawesti teiste kerjusteks jääma, waid peame katsuma nii palju kui wõime, iseseiswad  olla. Langegu Saaremaa eestlaste seast paha ette wötmata puudus, ja astugem  kui südid mehed wälja, sest meid ootab weel siin palju, palju ettewõtteid. Hr. Saulin on juba mitu aega Kerlal linkrisi teinud. Pühast. 14 webruaril surnud Masa kõrtsi ligidal üks mees wiina surma ära Kihelkonnalt. Koimla külast warastalud  hiljuti ühel taluperemehel hobu ära. Hobu ei tahtnud aga uue peremehega mitte rahul olla, karganud ära ja tulnud teisel päewal tagasi. Jurjewi ülikooli endine rektor Badilowitsch  on Peterburi waimuliku akademia auliikmeks walitud. Rahwa hariduse ministeriumis on küsimine arutamisel, kas kooliõpetajate seminarides  ei tuleks põllutöö õpetust kaSwandikkudele  anda. Riiast. Liiwi kuberm. on praegu, nagu Düna Zeit. teatab, 1150 seltsi. Nendest seltsidest on 287 seltsi Riias, 194 seltsi teistes linnades ja 669 seltsi maal. Riias sündinud mõne nädali eest, nagu Balt. West. teatatakse, järgmine pet» tuse lugu: Kaks talumeest sõitsiwad Riiast kodu poole. Tee peal tuli kaks noort meest nende juurde ning pakkusiwad neile üliodawa hinna eest kroonu wiina, seletades, et nad monopolis töös olewat ja kallist märjukest sealt muidu saawat. Ettepanek näis talumeestel  wüga meclitaw olewat. Wiina pudelid 8 pooletoobilist ja üks kortli suurune oliwad kõik kõige paremas korras. Weerandtoobiline pudel tehti kohe lahti ja „kallis" jook proowiti ära. Kui raha waStu wõetud oli, läksiwad noored mehed ära ning talumehed sõitsiwad jälle oma teed edasi. Warsti aga tuli neile soow ka pooletoobilise pudeli „ära proowida."  Selles oli wefi ja teiste seitsme pudeli sees seesama „märjute". Kurqmaalt. Windawi maak. on huntisi ümber hulkumas, teatawad Läti lehed- Peterburist. President Krügeri tänuawaldas.  Löuna-Afrikawabariigiprefident on haawatud buride ja nende leskede ning waeSte, laste toetamise komiteele Wenemaal järgmise  tänuawalduse saatnud, mida Peterburi Hollandi kiriku õpetaja ja nim. komitee esimees  Gillot W>ne rahwale ajalehtedes teada annab. Paul Krügeri kiri käib nõnda: „Ma palun haawatud buride ja nende leskede ning waestelaste toetamise komiteed, minu nimel ja mõlema wabariigi terme rahwa nimel Wene rahwale kõige südamlikumat  tanu arvaldada kõige eest, mis ta M 8 Saarlane. 1901.