tõukamise järele käis suur plahwatus, oli hirmsat kisa, oigamist, appihüüdeid, nuttu jne. kuulda. Tuled kustusiwad ära. Ei mäleSta, kui palju aega mööda läks, kui jälle meelemõistusele tulin, wõib olla, üleüldse mõni sekund, wõib aga olla, minutit  8 —lO. Ma tõmbasin tikust tule üles ja nägin oma jalgade ces raskesti haawatud  naabrit ärapigiStatud jalgadega; ta karjus köwasti ja katsus päält olewate rusude alt wälja ronida. Suure waewaga ronisin  ma poolpuruStatud waguni alt wälja ja mu silmade ees seisis hirmus pilt: lähedal  oli üks naesterahwas purustatud põä ja wäljajooksnud pääajuga; säälsamas körwal  oli teine naesterahwas, kes hirmsasti ära purustatud oli . . . Natukene kaugcmal  kisti kedagi rataste alt wälja . . . Igalt poolt oli oigamist ja karjumist kuulda: „Tapke mind rutemini!" . . . „Andke surma!" „Aidake!" „Päästke!" Sõitjad, kes imelikul wiisil päüsnud oliwad ei teadnud,  mis teha, jooksiwad arusaamatult siia sinna, kommistosiwad pimedas surnuk.hade ehk rusude pääle, kiskusiwad kohmetult haawatuid  wälja, nutsiwad ja lasksiwad käed abita maha." Linnade omawalitsuse ettewõtteid edendatakse sisemiste asjade ministeriumi poolt igapidi. Kuberneridele on ringkirja teel käsk antud, selle üle walwata, et uulitsateede,  tapamajade, gaasi- ja weewärgi, elektri walgustuse jne. luba mitte wöõrastele ei pea antama, waid et linn jõudu mööda seda oma peale peab wõtma. Soome sc.mtil on ülesandekstehtud, Wene keele õpetajate arwu rohkendamist kiirustada. Ühtlasi on senatile teatatud, et küsimused, mida kindralkuberner senatile läbirääkimiseks ette pannud, nii ruttu kui «võimalik otsustatud pearoad saama. on oma warandust sinna wast rohkem mee! kokku kannud, oga Monako würst on oma nõudmisi kõrgendanud. Endise I milj. marga asemel saab würst 1,400,000 mrk., pääle selle 500,000 mk. ihukaitsewäe ülespidamiseks.  Ka maksab mängustlls kõik «vürstiriigi muud kulud wälja, sest riigialamate  pääl ei ole mingit maksukohustust. Et aktsionäride lõikus endiseks jääks, on selts oma «väljaminekuid wähendanud i ajalehtede  meelitamiseks antakse 600,000 ink. astml 400,000 mk., ja paljaks jäänud mängijate kojusaatmiseks kulutatakse kõigest 40,000 mk. Aastal 1913, kui seltsi kontrahiacg  täis, saab würst tema käest «veel 12 milj- marka lisamaksu. Kas siis teised riigid kontrahi uuendamist lubawad, on ka küsitaw. Arseeniks kihwt inimeste juukste sees. Londoni õpetlased Edmund Kncchl ja F. Deorde seletawad ühes kirjatöös, et nende inimeste juukste sees arseenikat leida olla, keS arstirohuna seda kihwti tarwitanud, ehk, nagu see Londonis wiimasel ajal sündinud arseenikalise õllega enesele sisse joonud on. See leidus on arseenita kihwtituse ära, tasumiseks wäga tähtjas. Juba «varemalt on Prantsuse teadlane Gautier tõeks teinud,  et loomad arseenikat karmade läbi enesest wälja lahutowad- Teadusemehel olla kerge, arseenikat inimeste juukste sees ära tunda. Isegi terwete inimeste sees olla arseenikat, aga nii «vähesel mõedul, et seda ivaewalt ära tunda wõib- Ka see on nimetatud  teadlastel korda läinud, ära määrata,  kui palju nimelt seda kihwti juukste seas juhtuwal korral on. Mispärast aga arseenik enesele just teed juukste sisse otsib, on seni weel saladuseks jäänud. Lõuna-Ahwrika sõjast. Inglise wäe rväsitamine on nüüd buridele pääecZmärk. Muud ei suuda burid toime saata. Wäsitamise juures on Lõuna- Ahwrika loodus ise buride abiline ja tema püäl seisab kahtlemata buride lootus. Suur ei wõi see lootus olla, sest buride sõjawägi on liiga kokku sulanud. Ainult umbes 17,0(10 meest on weel sõjariistu kandmas. Mis wõiwad need 200,000 teha? Päälegi wiib iga päew oma jao mehi nende 17,000 mehe seast ära, ja juurde tulemas mehi ei ole, sest inglased wõtawad nüüd kõik burid wangi, ka need, kes rahulikult oma kodus tööd teemad, et Dewet nid wägiwallaga inglaste wastu sõdima ei sunniks. Niisuguseid  wangi wõetud burisi on praegu 17,800 Oranjes ja TranSwaalis inglaste kaes. Nõnda tehtakse maa meestest puhtaks ja buride mägi peab aegamisi ära kaduma- Sellest hoolimata ei looda inglased, et sõda ligemal ajal lõpeb. Nagu Inglise lehed kirjutawad, teatanud lord Kilch.ner Inglise malitsujele, et ka talwel, mis nüüd Lõuna- AhwrikaS tulemas on, meel sõda tuleb pidada. Kuulu järele tuleb Milner mai-kuu algul 2 kuuks Inglismaale, et «valitsusele oma arwamisi Löuna-Ahwrika oludeüle teada anda. Milncri äratulekust loodetakse rahusobitustele,  mida ilma temata soowitakse ette wõtta, suuremat tulu. Inglise ametliku sõnumi järel on 39 rootu Inglise wabatahtlikka ära ko,u lastud. Kui palju Lõuna-Ahmrika sõda inglastele  rahalist kahiu on teinud, selgub riigi kulude,tulude eetarwest, mis neil päiwil  parlamendile ette pandi- Sõda on siiamaani juba 153 miljoni sterlingnaela (umbes 1530 miljoni rubla) maksnud. Üks wabamcelsetest kõnelejatest täh ndas wäga õieti, et see sõda juba neli korda rohkem kulu on nõudnud kui Krimmi sõda. Selle sõja kulud tõusta julgesti 2000 miljoni pääle ning on juba kõik tagawarad  ära söönud, mis wiimase 50 aasta sees kogutud. Lõuna-Ahmrika politik anda kõige kurwemaks seletusteks asja, mis «valitsusel  parlamendile iganes ette olnud panna. Et inglise sõjakassa juba nüüd tühi on, selgub  sellest, et rahaministri ettepanekul tollisid tahetakse kõrgendada: suhkru sisseweo ja kiwisüte wäljaweo tollid krkiwad ning rügimõlgade kahandamine lükatakse paremate  aegade pääle. (Riigiwõlga on Inglismaal KBB miljoni- Kuid see pole weel kõik: 60 miljoni sterlingnaela peab weel laenatama!) Niisuguse lopsu on Lõuna- Ahwrika pihutäis burisid wäg rva ilmariigi rahakukcule juba andnud—  Inglise kindral French on ometegi buride käes wangis olnud. L?eda tunnis' tawad uuemad sõnumed. Need teataivad, et French waese terwise pärast merereisile minewat. Teised sõnumed kuulutawad aga, et kindral French sõjaplatsile eaam tagasi ei lähe, kui ta m rereis lõpeb, sest et buridele.  kui ta kolme nüdali eest nende käes wang s ol>, on waudega tõotanud, et ta edespidi wõitlusest osa ei wõta. Nõnda on siis inglased ühest osawamast kindralist, kes kõige rohkem buridele oskas kahju teha, slma jäänud. Kapilinnast teatatakse: Katk wõtab suurel määral maad. Siiamaani on 456 inimest haigeks jäänud, kellest 185 suriwad—  Pretoriast teatab „Daily Mail": Lord Kitchener tahab sõda wõimsal wiisil edasi pidada. Sõja lõppu pole enne tulemast  talwet oodada. Proua Botha, keda rahusobituste pärast ta mehe juurde saadeti, tuli selle teatega tagasi, et kindral Botha ka inglaste uuerahupakkumise tagasi lükkab. 16, apr- Wiimase 48 tunni jooksul jäi 16 inimest katku. Hiina sõjast. Hiina asjus tuleb nüüd põnew küsimus päewa korrale. See küsimus on: Kui palju Hiinamaa  teistele riikidele, kelle wäed Hiinas mässu maha surumas käisiwad, kahjutasu peab maksma. Mõnede riikide nõudmise summa suuruse üle on juba teateid awaldatud. Nende teadete järel tuleb Hiinal suuri summast riikidele maksta. Näituseks nõuab Wenemaa 123,006 mehe ülespidamise, Mandshuria raudtee parandamise ja weel muude kulude eest tasu. Kas Hiinamaa nõuetawaid summast maksta jõuab, on kahtlane. 12. aprillil- Jokohamast teatatakse, et Japan Hiina käest üleüldse 118,715,000 franki kahjutasu nõuab. Ikka rohkem tuleb Hiinast sõnumeid, et ruufikameeste mäss uueste ähmardab tahti minna. Pika raudtee, mis Pekingist Paotingfusse läheb, on suurcrusikamehed ära lõhkunud. Jaapani walitsus on Hiina walitsusele wastanud, et Hiina keisril enne ci ole wõtmalik Pekingi tagasi minna, kui wäljamaaiascd Hiinamaalt ei ole ära läinud. Pekingist teatatakse: Hiinlased on müürilehed üles pannud, milledes kõiki Hiina isamaalast üles kutsutakse 3- mail mässu tõstma ja wöõraid kuradist Hiinast mälja ajama- Paotingfu ligikonnas lõhkusinad rusikamehed  kolm küla ära Palju kristlast on Paotingfusse põgenenud. Inglased wõtstwad Taku ja Shanhaikwani  wahel 16 suurtükki ja 67 koormat  sõjamoona hiinlaste käest ära- Hiinlased  pakkusinad Inglise ohwitserile kaks koormat hõbedat, et ta suurtükka ära ei nötaks ja oma ülemale midagi ei räägiks. Räägitakse, et Prantsuse kindralist olla keeldud uutest sõjakäikudest, mida Waldersee  hiinlaste wastu tahab toime panna, osa wõtta. Grahw Waldersee olla nüüd Berliin teatanud, et temal uut wäge tarnis  läheb. Jttglisemaalt- Inglise alamkojas tähendas  Bodrick, et wiimasel kümnel nädalil Lõuna Afrcka sõja eest nüdalis iVe miljoni sterlingnaela (15 milj- rubla) nälja antud Wäljamaalt. Saksa troonipärija on ühe -viiuli tüki komponeerinud, mida asjatundjad wäga hääks kiidawad. Troonipärija õpib juba mitu aastat usinasti -viiulimängu ja saada seda ka üliõpilasena Biooni linnas tegema. Ho!la«dimaalt. Krügeri ümbruskonnas  aimatakse, et Alfred Milneri ajutine ametipuhkus Inglismaa jürelandmise alguseks  on. Endine Transwaali konsul Londonis,  White, seletas, tema olla Krügeriga selle teekonnast Amerikasse kõnelenud. President  tahtwat seda t ekonda ette wõtta, sest et sellest buride asjale suurt kasu loodab.  Illisu aeg ei olla oga mitte kindlaks määratud. Madridis olew Filippinide toimekond on nõuks wötnud kõike teha. mis -võimalik, et silippialased ameriklasiega edafi sõdida wõiksiwad. 16, Saarlane, 1901