Päewaleht . Ilmub IgalõripäemaL ■■ —■ TfiilEniiM, Suurel taral, rataoja ett» tatit uulttfa aatgal, n. 4> KdnelraaJ nr- MV 6tfiiwfan<a UI» U«*& Ddrefn MM- ja raitaMijAM" .Päeroalehe* toimet., TaMinaas, m* r. Fe&eOb. CtiHUt- mmmw 4 Kop. ts=== MteA mmMM eeftlö kop.,4e)le Jaam ÄiÄMsackrM ehk (efle nummer õles anda. o ■« kulutuste nonpareille-rida § kop., lehe eesotsas 15 kop. Waiiled kuulutufed o o o a a paate kallimad, o a o o a m PŠkwakM m m&khb ühes kaasonnetega: ============= Uoju kütte kastes > terwe aasta peale 6 rbl. Kop. paale . S . 20 . Veerand., I „ 70 „ FLLW KUU peale - , W . Tailtiroas MMcft Ira olles t terme aasta peale J rbl kop. paate „ » 2 7d „ meer and „ „ I ~ 40 „ öhe kuu peale „ 30 „ Kes 2 korda kuus llmumat perekonnalehte „Kodu" kaala tellida loarolb, lellel tuleb aastas E rbl., pooles aastas 50 kop., meerand a. 25 k. juurde maksta. Nr. 293. Esmaspäemal, 21. detsembrit 1909. (3. jaan. 1910.) IV. aastakäik. Tagasiwaade. Meie parlament on kaks kuud ja 10 püewia koos vlnud ja istumist pidanud ning nüüd kuuks ajaks koju läinud pühasid pidama, sellepärast on paras aeg ühtlast ülemaadet selle kstumiste-aja peale heita §ä kordasaadetud töö Ülo märkest armet teha. Et riighpolikogu tegewusest õieti aru saada, peab tema erakondade mahekorda silmas pidama. Teatamaste pidasimad oktobristid «mast juhtimast  ja nm litsuse-erakonuaks, sest neid ost arrvu poolest  kõige rohkem, nende juhid oliipad malitsusermglondadega  alalises ühenduses ja toimetafjmad sealt saadud näpunäidete järele. Aga mida enam malitsem erakond ennast walitsuse erakonnaks muutis, seda wähem olimad malijad tenmga rahu ja ikka misamalt hakkasimad hääled riigist era-, koona juhtide kõrwu tungima, mis nendelt elamamat tegcmust konstltutsionilise korra maksmapanemises Uõudsiroad. Sellele nõudmisele järele andes möttis riigimolikogu  moel enne suwisele puhkusele minemist kaks usukyabaduse  seadust mastu ja malitsema erakonna juhkiwad  jõud töotasimad järgmisel istumiste-ajal teisi kod aul iste mabaduste seadust läbi miia. Et see tõotus isegi oma rringkonnas suurt uskumist ei leidnud, seda nähti kõige selgmine Mõskma esimese liigi malimiste-l. Test see oktobristide peakants ja kindlus malis surnud oktobristi asemel rahmamabaduse  erakonna liikme riigimolikogusse ja näitas sellega,  et ta oktobrististd enanl ei usalda. Niisama tuuuistasimad  Peterburi ja Odessa umlimised, et lugupidamine  oktobristidest malijatermgkondades hoopis langenud on. Toe amaldas oktobristide kongressi peale, mis otse enne riigimolikogu kokkuastumist Moskroas  ära poeti, rusumat mõju. ja kongress tegi vtsuseks.  et erakonna asemikud riigimolikvgus kõige südidufega  suurte uuenduste teokstegemise kallale peawad asuma ning isrkuMutumatuse ja waljoma walmusekorra  seadused esimeses joones käsile wõtma. Kui aga oktobriststfed riigimolikogu liikmed Peterburisse  sõitsimad seda ülesannet täitma, siis nägiwad nab, et see natuke raskem tahab olla, kui lubamine,., Sest kemadel wastu mõetud usuMabaduse seadused olimad terme tagurlise pesa liikuma pannud, suwel oli kongressisid ja kihutusekoosolekuid peetud/ kus kunstlikult näidata püüti, nagu oleks rahwa meeleolu  uuenduste mastu Vaenuline. Sellesamasihiust tööd tegimad nägemata mõtmud ka malitsuseringkondades,  nõnda et kui riigimolikogu kokku astus, siis paremale poole kaldumine mõjumast uähtamale tust. Muist oktobristisid lahkus teiste hulgast ära ja astus ..mõõdukate parempoolsete" kilda, mis oktobristide  asemele makitsemaks ja malitsuse erakonnaks tahtis tõusta. Vahekord Eutshkomi ja Ttolõpini ma hei oli jahedast läinud ja räägiti sellest, et malitsus  ennast edaspidi parempoolsete peale toetada tahab. Sellest tõusis oktobristide erakonnale uns üles- Mne: Malitsuse lahkust uueste wõtta ja endist head Mahekopda jälle jalale seada. Sellepärast unustati Mõskma kongressil antud lubamised, lükati isikupuutmnatuse  ja maljemg malmusekorra seadused kõrmale „«Ming wöeti nmakorraldmwse seadus WD,- sest et mm,  kitsus seda joomes. ' Maakorraldamise seadus, mis Wenemaa talurahwa  kohta õige suure tähtsusega on. tõi riig imatikogus  uue nähtuse ibnsiksr Mitrne Mstmuse juures/ kus mõisnikkude ja talupoegade kasud' kokku põrkasiwad,  läksimad hääked mitte erakondade, maid sxisüste  järele lahku, nõnda et parempoolsed talupojad ühes pahempoolsetega oma Erakonna liikmete mõissikkude  mastu hääletasimad. See raskendas malitshse erakonna seisukorda märksa, sest ta hagi, et tema enaMus Väga sõikuwail alusel seisis: niikaua 'kui polstikalised küsimused otsustada  olimad, nnlle tähtsusest italupojad aru ei saanud, niikaua hääletas suur vsa talupoegi parempooletega  ühes ja oli Võimalik kõiki malitfuse plaanisid läbi miia ; aga niipea kui ühiselulised küsimused päewakorrale  tõusimed, siis lagunes duuma enamuse distsiplin  ja juhtidel tei olnud erakonna liikmete peiale enam mõju, maid 'nende kõige soojemad soo Mid ja ettepanekud mõisimad lädi kukkuda. Need asjaolud audsimad' duuma tegemussle selle iseloomu, mis möödallämud ajal nii kujukalt  silma paistis: terme oktvbristide juhtide tegemus oli selle peale sihitud/ ek malitsuse lahkust, wõlla ja alles hoida, sellepärast hoidsiwad nad hoolega kõiksugu  seaduse-eelylaanid ja arupärimised tagasi/ kus nad Valitsust toetades liig ägedat nurinat walijäte  juures oleks äratapud ehk kus talurahwa saadikute  poolt-plemise peOle kindel ei» Võinud olla. Maa, korraldamise seaduse eelnõu anti hulga parandustega,  mis mitMÄe tähtsate punktide kohta talupoegade  poolt oli ette pandud, komisjonisse tagasi, millega  aega Võideti, nõnda et! talupoegade kallal mõis tööd teha ja kadunud enamust jälle jalalp seadjas, Kel wiisil läks korda eelnõu teisel lugemisel enamaste kõiki wastuVõetud parandusi läbi kukutada. Isikupuutumatuse seaduse eelnõu anti teisekordseks ümbertöötamiseks uude komisjoni/ kus ta praegu raihulikku  und puhkab. Kolmas fuureM seaduse-eelnõu kohaliku kohtu uuendamine wõeti esimesel lugemisel mastu ja jäeti teisel lrigemisel kohtuniku tsensuse küsrntuse juures katki. Wastuwõetud määrustest on! tähtsamad, et wallakohtud  ära kaotatakse ning üksikud kohtunikud elanikkude  walnnise järele ametisse pandakse. Walitawate kohtunikkude juures on wägja tähtis/ missugust warandust  ja haridust kandidavilt nõutakse, sest selle järele  ON walitawate isikute ring suurem Või Vähem. Aga just selle tähtsa küsimuse eel jäeti läbirääkimised pooleli  -ling lükati uue aasta peale edast. Kuid üks teine tähtis küsimus otsustati ära, nimelt kohtuteele küsimus  neis kohtades, kus mittewenelased elamad. Wolikogu  enamus ei arVanud mitte tarwiliseks, et teistele riigis elawatele rahwastele nende oma keeles kohut mõistetakse, waid lubas pikkade, ägedate Vaidlemiste järele ainult, et need, kes Wäne keelt ei oska, oma emakeeles wõimad seletust anda. Kohtu keele asjas peetud läbirääkimistel tuli nähtawale, kui suurelt walitsus ja Volikogu enamus paremale poole on uihkunud  ning rahwusline sallimatus pead tõstnud. Iseäranis Vastumeelt praeguse Volikogu enamuiete  on arupärimised ametnikkude seaduseVastaste tegude üle ja ta püüab nimelt niisuguste arupärimiste eest hoida, kus seadusest üleastumine täieste selge on, aga kus walitsus anretnikka siiski kaitsta tahab. Nii seisaivad arupärimised kindralite Tolmatshemi ja Dumbadse asjus osalt juba teist aastat ja lähemad nüüd kolmandasse, ilma et neid ette oleks Võetud!. Et nad selle läbi oma tähenduse kaotawad, on iseenesest  selge. Enamuse püüd, Valitsust igatahes toetada ja kaitsta, tuli iseäranis istumiste lõpuotsal polkownik Karpowi sunna pärast ettepandud arupärimise harutamisel  amalikuks. Niihästi Gutshkowi kui ka teiste oktvbristide kõnemeeste kõnedest mõis tunda, et kõnelejad  mitte otsekohesed ei olnud ja ise seda ei uskunud,  mis nad rääkisimad, waid ainult oina peale Võetud ülesannet täitsimad. Aga kus parlamendi juhtiwad wõimud enne makitsuse  käest järele kuulamad/ missugused kõned ja otsused seal soomitawad on, seal ek Või rahula asemikkude-kogu  mingisugust Mõju Valitsuse peale awakdada  ega ka rähnist lugupidamist Võita. Sellepärast ei ole duuma otsustel, millega ta möödaläinud istumiste  ajal kahele ministrite,- nimelt kaubanduseni-! nistrile TimirjastVile naftahallikate äraandmise pstrast  ja kohtuministrile Schtscheglowitvwile seaduse- Vastase ringkirja pärast laitust amaldas, suuremat tähendust, maid ta on ise seda halValspidamist ära teeninud, mis kohtuminister temä mastu üles näitas, kui ta ütles: teie Võite Ütelda ja otsustada, tmis! tahes, mina teen ikka nõnda, nagu ma tahan, kuigi fee seaduse mastu on. Kui meie nõnda molikogu tegemast kokku Võtame,  siis peame tunnistama, et ta sel sügisel 'omq aega mitte pisikeste ja tühiste küsimuste kallal ära jei Viitnud, nagu Omesed kaks aastat, maid juure-, mate ja tähtsamate seaduste kallal tööd on teinud, aga soomitaVat Vilja! ei ole tema tööst olnud iega ol,e ka loota, sest et Volikogu, enamus oima ÄlesWnet  mitte õkguslise korra Maksmapanemises ja riigirahwa  enamuse elamiseVõiMaluse loomises ei näe. waid praeguse Valitsuse toetamises ja pestasZalikujst mõisnikuseisuse kasude kaitsemffes. Ei maakorraldOmise ega ka kohaliku kohku seadus  ei puutu Bailt! kubmnangudesse. sstsZi on Balti Saksa saadikud maht! leidnud mitmel korral ülesse astuda ja oma erisooV-istd riigiVolrkogu kõnetoolilt amaldada. Meie talurahwasaadikud ei ole seda mitte tanviliseks pidanud,- maid on Vaikinud. Mis nad muud on teinud, seda Meie ek tea. Keegi, kes nendegi Peterburis ligemalt kokku on puutunud,- tõendab, et nende peamure ollaz mktte üheltki koosolekust puududa,  fest et puuduVa päewa eest 10 rubsa tpalgast  maha tõMmatakfe. Kui meie nendest midagi paremat ei tea,- siis ei ole ses mitte meie süüd» Peidetud warandused. Rahwajutt teab Varandustest kõneleda.- mida hädaajal mullapõue, Ziwids alla ehk wetepöhja ära peidetud. ÕnUe korral Võida neid Varandusi leida ia wälja tuua. Agd ainult siis, kui waraotstmisel tõotust tehtawat  ja tõotust ka peetawat. Wastasel korral laugemat tõStetaw warandus mürtsatades tagasi ja ei tulewat ial enam paewaiyalgele.  Eesti rahwas on kchw rahwas, aga ta wõiks rikkais rahwaks saada,- kui ta tahaks. Eesti rahwa Varandused on alles peidus. Eesti rahwa Varandused on Värsked, kulumata waimujõud, mis esiwanemad rasketel aastasadadel on korjanud ja lastele kalliks paranduseks maha jätnud.  Aga need Varandused wiibiwad suurelt osjalt alles pimedas maa all: on leidmata, tarwitamaita,' kaswatamata. Pimedas ei wõigi midagi sigida ehk kaswada. Pimedas peab kõik elu narbuma ja lämbuma.  Eesti rahwa päritud wäimujõud maMwad alles suurelt osalt, ootawad äratajaid, üieskiskujaid, walgele-toojaid.  Walges, hariduse Valguses ja sooja käes, armastuse  soojuses wõiksiwad need Vaimujõud kasivama minna, täienema hakata, õitsele lüüa, wilja kanda. Rikast wilja, mis neid endid rikastaks ja õnnestaks,- wilja, mis Eesti rahwast rikkamaks toeks, edasi aitaks. Eesti rahVa loodud omadused, päritud wäimujõud igatsewad ja jänunewad walguse ja osaivõtmise järele. Kuis püü arvad uad pimedast wälja ja kilina käest pääseda. Lükkawad mullamättaid kõrwale, tungiwad ülespoole, pistawad pea haridusepäikese paistele. 'Mis külm ja karm õhk puhub nelle ülemalt wastu! Mitmed jätawad tühise katse, poewad mulla alla warju. Teised lipendawad tuulte käes, juured ei leia kindlat pinda. Kiratsewad, häwmewad. Kolmandad wõidawad Vastuwäed, aga siis on ka wiimane jõud ära kurnatud. Wäsinult, wõimeiull algawad nad eluteed,  meie „nooved hinged", maewait et enese ette hoolitsowad, kõrgemale nad ei tõuse, kaugemale nad ei ulata. Kes ja mis muud maailnras, selle peale nemad) ..wilistawäd". Kas ei tahaks meie neile ligi asuda, neid peidust pimeda ja külma kaost wälja aidata, peidetud wannujõudusid  loomulikult edendada, et nad wälja areneksiwad,  t äieneksiwad neile enestele iluks ja meie kodu toeks? Nahwajuit kõneleb, et peidetud warandust harilik inimene üksi ei jaksanud wälja tuua. Nahakatlad ol- Und liig rasked ja tapwitanud üleswinnamiseks mitme mehe ühist kaalumist ja tõmbamist. Eesti laste wanemäd, kel andeid on ja edasipüüdinise  agarust, on enamasti waranduse seisukorra poolest kehwäd. Harwa jõuawad uad neile kõige hädalisemate kulude katmiseks tarwfiikku osa anda. Wähe on meil alles perekondlik ühistunne edenenud peale rohkearwukiste  suguluse ja hõimkonna nimetuste, mis nüüd ka kaowad. Ja tihti on sugulased nõndasama waesed, kui edäsiõppiwate laste wanemad ise. Ühiskond peab niisuguste õppijate hoolekandmist mõjukalt toetama; rahwas peaks aru saama, et tema oma kasu ja edu seda nõuab,- kui tema waimukate, aga waranduseliselt kehwade rahwakiikmete edasiharimiseks kaasa aitab. Drganismus saab parandamata kahju, kui mõni liige wälja arenemata jääb. Weel raskem on kahju, kui rahwa-organismuses tema eduwõimsamäd ollused wälja kaswada ei suuda, waid Muduse käes kängu jääwad. Eestis peab weel niikaugele saadama, et agarale rahwaliikmele  wõrmalikuks tehtakjs hariduse-päikese kesk- lõuna walgusesse ja Kusesse pääseda, fui temal muid* aga roairnu ja andeid'jätkub. Ja ühisel, ühendatudi  jõul kaaludes ja tõmmates pearoad peidetud Varandused, meie rahwa uinuw-ad wärmulised jõud,- tõusma ja niikui maa alt wälja tulema. Meie teame küll, kui wäga kaugel see siht meie ees seisab, aga sinna-- poole püüdma hakkame meie Viibimata ja sinnapoole tahame kindlasti esimesed sammud.astuda. Murdu ei saates ial käidud. Aga siiski peidetud Varandust ci saa muidu kerkima sundida, kui tõotust ei tehta, tõotust ka et peeta. Seda teadsiwad meie esnoänemad. Warandusi kaewama minnes lubasirvad nemad' Vabal meelt-eliigutusel teatama osa Vaestele, roigastele,- kirikule. Kui katal kerkima hakanud ja rahakõlin juba kuuldawale tulnud, olnud aga mõnel tõotajal luba-» misest kahju. Ta muutnud tõotust ehk tahtnud warandust  tarnelt omale Võtta. Siis langenud kata! mürisedes tagasi maapõhja ehk Vette, kust ta ial enam üles ei tõuswat. Tõotust peab olema. Muidu meie peidetud Maranduši  kätte ei saa. Asjata oleks soe kukru pihta ja mõistuse arusaamise külge koputada, kui meie mitte hingelist soojust, hinge-- list ühendust abrtarwitajate ja abiandjate wahel ei suuda äratada. Mõistus peaks otstarblikurnaks ainult enese peale mõtelda ja kukrusuud kinni pigistada. Pääsemad aga palutama hinges osawõtmise tunded oma rahwa laste kitsikuse wastu helewile, siis ei awane mitte ainult helde käsi rohkele andmisele, maid ka abistajal kaob rõhuro tundmus, et ta andsid peab wastu wõtma. Soe õhk Voolab külmast kullast ande-- wõtja südamesse. Teda ei köida mitte wormilik tänusõna/  waid wabal Vastuandmise sunnil tungib tema rinnust wastutõotus: „Ma tahan armastuse ja osa- Võtmise Vääriline olla. Ma tahan ükskord maale ja! rahroale tasuda —■ oma suured mõlad, armastuseja  poolehoidmise-wõlad!" Siis kahaneks andmisewõjmuliste  külm Rakehitamkns. Nemadgi läheksiwad soojaks.  Sest et nad teisiti ei saa, kui soojus nende peale paistab. Ja siis kahaneks nende noorte kohutaw arm, kes /.merest weerewad" ja seal oma kodu arwawaÄ olewat, kus neil aga hea on olla. VleMÄe ja eri-õpeasutuste Eesti tõust käswändibkude  toetuseks tõusis aastal 1395 Tartu Eesti Äliõpilaste  Seltsis laiaaluseliseks korralduseks kaswanud mõte? uueaasta õunesoowikäikude lunastamine Vabatahtlik-- kude kingituste näol. Asjaajajaks heitis esmalt St- Peterburi Eesti Heategem-selts. -Muutunud oludel jättis  tema 1395 korjanduse toimepanemise ja jaotamise Bergmanni Abiraha Valitsusele. Meie töö praeguse! kujul on nõnda 4 aastat mana. õnnesoowide-raha on aastaastalt kaswanud. Aastal 1996 tuli sisse 235 rubla 75 kop., 1397. ck-679  rbl. 51 kop.. 1993. a. 749 rbl. 15 kop.. 1999. a-1944  rubla 21 kop. : Wi ima sest summast o lirvad andjad 153 rubla 3Z kop. ise määranud, kelle heaks nad maksiwad. Peale selle on õnnesoowid-e-rahast antud laenudest 59 rubla tagasi makstud (ja 25 rbl. Münchenis tagasi saadetud, sest et abisoowija Aug. Roosilehs elukohta üles ei leitud.) Nii oli sits tarnelt sisse tulnud 1094 rubla 21 kop. 'Seda' on korda 5 enam kui 4 aasta eest. Selleru asju aga on ka abiotsijate arw kaswanud ja Nende -elukohad ikka laialisemaks läinud. (Peale Tartu ja Peterburi weol Mosktvas, Riias. Helsingis,- ja Väljamaal.) Aastal 1909 jaotas Bergmanni Abiraha walttsus sellest sissetulekust ilma protsendita laenu kujul üliõpilaste-ühisuste  kaudu. Tartu Eesti Üliõpilaste-sestsi kaudu 3 üliõpilasele 199 rbl.,Fraternitas Estica 3 üliõp. 25 rbl.. Ühenduse 4 üliõp. 75 rbl., Sakala 2 üliõp. 25 rbl., Vrronia 3 üliõp. 106 rbl.. Laine 2 üliõp. 30 rbl., Riia Eesti Üliõpilaste Karskuse-seltsi 2 üliõp. 39 rbl, Moskwa Eesti Üliöpkl.-sHltsk 1 öliõp. 25 rbl.. Peterburi Eesti Hariduse-soltsi kaudu Peterburi Eesti üliõpilastele 159! rubla. (Sellest on 75 rbl. weel jagamata). Kokku 575 rudlg,. . Otseteel andis B .A. V. Eesti üliõpilastele:' 1 üliõpilasele Helsingis 69 rubla, 1 üliõp. Helstngis  59 rbl., 1 kunstikäsitöö õpilasele Helsingis 49 r-1  Peterburi konserwatoriumi õpil. 39 rbl., 1 Petaöuri  konserwatoriumi õpil. 25 rbl.. 1 Peterburi Stieglitzi kunstikooli õpil. 29 rbl., 1 Nowö-Aleksandria  institudi õpil. 25 r./ 1 Tartu üliõpilasele -25 kop., 1 Tartu üliõpilasele 25 rbl., 1 Tartu üliõp. 59 rbl., 1 Parist kunstiõpilasele 25 rbl., 1 Parisi kunstiõpilasele  25 rbl., 1 Peterburi kunstiõp. 25 rbl., 2 Müncheni kunstiõp. kummagile 25 rbl. Kokku 475 rubla, üleüldse 1050 rubla. Münchenist tuli 25 rubla tagasi. Nii jäi üle 69 rubla 21 kop. Sinna juurde arwame 1993. aasta saldo 8 rubla 16 kop. Sedamööda on praegu weel kassas  77 rbl. 37 kop. Bergmanni Abiraha roalit. on mõte tagasimakstud tud summadest ühte osa abirahaks koguda, mida neste antaks, kes pärast üli- eh? erikooli lõpetamist iveel edasi kajsuwad- õppida. (Järgneb). Wäljamaalt. Wahekord> Hiljuti Ms lehtedest sõnum läbi. et koolust ollckz et Saksamaa ja Inglismaa end Bagdadi uaudtae» ehitamise asjas Ühendarvad. Niisugust lootust andsh- Vad mõned JnglZe ministrite vahuÄVoad Wned j» Suitsetage paberosjift I LM- 10 tükki 6 kop. I Need walmlstatakks kõige paremast Türgi tu« W bakast ilma fchwarita ja W> pikitakfr M|i|itkrrisfr ( mis neid ärahingamise eest takistab ja nende kõr- H get headust alal hoisb. W Tubakawabrtk A. G. Ruhtenberg, fl MiiSailsk igal |«il. I Emll Lohan. Tallinnas. llmga uul. ja Raekoja platsi nurgal. Uurisid, uurikettistd j. m.> uurttegijatele tööristastv, abinõusto j. n. e> C. Kleemannsi lambiwabriku (Erfurtis) peaafemik tarwis ühes sellega ka Balti- Poola» ja Soomemaa, Kaukafia  ja Siberi jaoks. Glashütte-uurids ladu A. Lange ja poegade wabrikust GlaMttest. Lugejatele. ~Mõtte" kirjastusest tlmufiwad praegu: T. Korpimaa „OStuühisused  'a 2O kop. Alwine E. jutt 3 kop. M. Martna  „Jõulusoozv", 3 kop. "