legile mingisugusi nõudmisi ette panewad, mis ähwardusega,  kellegi isiku ehk waranduse kallal wägiwalda  teha. ühendatud on. 8 6. Zoasugu sõjariistade kandmine ja hoidmine  on, kui selleks kohaliku politsei poolt iseäranis luba pole saadud, keelatud. Süüdlased selle käsu täitmata jätmises, langewad rahatrahwi alla 500 rublani ehk kuni kolmeks kuuks aresti. Tähendus: See määrus ei käi mitte niisuguste  juhtumiste kohta, kus sõjariistade kandmine seaduse poolt lubatud ehk ettekirjutatud on. Z 7. Praegused sunduslikud määrused aStutvad  31. märtsil 1905 seadusliku jõuusse. § 8. Riia linna kohta 10 juulil 1904 ja Jurjewi linna kohta 9. weebr. 1905 wäljaantud sunduslikud  määrused jääwad edespidiseks maksujõuusse. Riias. 28. märtsil 1905. Liiwimaa kuberner, kindral-leitenant Paschkow. Sõjariistade müümisest. 8 1. Laskeriistadega ja laskeriistade moonaga kauplejad on kohustatud, iseäralisi raamatuid pidama,  kuhu kõik nende juures olewad sõjariistad sisse saatvad kirjutatud, üles tähendades, missugune sõjariist, kunas ja kuhu müüdud sai, niisama ka söjamoon. Need raamatud saatvad politseile, esimese nõudmise pääle, ette pandud. H 2. Laskeriistade ja moona hulgast wöib rewolwrisi ja rewolwri patronisi ainult neile isikutele  müüa, kelledele kohaliku politsei ülema Poolt nime pääle nende asjade ostmiseks tunnistus on antud.  Neid tunnistusi hoiawad sõjariistade kauplejad kui õigekstunnistatvaid dokumentifi alal. Z 3. Need, kes ülemal tähendatud määruste üleastumises süüdistatud on, langetvad administratiwlisel  teel trahwi alla 500 rublani ehk kuni kolmeks  kuuks aresti. Z 4. Need sunduslikud määrused astuwad maksujõuusse 29. märtsil 1905. Riias, 28. märtsil 1905. Liiwimaa kuberner, kindral-leitenant Kalchkow. „R. West." Tiflifist. (Politikalised kuritööd.) Pärast weebnmri  kuul Bakus ette tulnud sündmust seletadi hirmuwalitsejate poolt linna mööda laiali pillutud lendlehtedes, et nende komitee Baku kuberneri, politseimeister  kapten Deminskit, pristaw kapten Mamedbekowi,  pristawi abilist Sultanowi ja jaoskonna pristawisi würst Mikeladset ja Schachtachminskit surmale  on mõistnud. 16. märtsil sai jaoskonna pristaw  würst Mikeladse ära tapetud. Mõned päewad tagasi anti pristaw Mamedbekowile teada, et mõned kahtlased isikud kuberneri aia juures kldagit ootawad,  nähtawaste kuberneri. Seda uulitsat mööda minnes nägi Mamedbekow 6 inimest, kes pengi pääl istufiwad. Nende juurde minnes, käskis ta neid, tema järele politseisse tulla. Jaoskonna wärawate juures haarasiwad kinniwõetud isikud rewolwrid taskust  ja hakkasiwad pristawi pääle laskma. Ühe laskja kõrist kinni haarates, lükkas Mamedbekow teda hoowi pääle sisse. Kokkuwõetud tatarlased wötsid teise kinni, kes haawatud oli; kolmas sai, tatarlaste ütelust  järele kuberneri aia juures kinni wöetud; neljas kurjategija, keda tatarlased ja politsei ametnikud taga ajasiwad, sai tapetud. Kinni wöetud ja tapewd isikud on armenlased. Igal ühel neist oli kaks suurt rewolwert. Sündmuse kohale sõitis ajutine Baku kindral-kuberner, kes politsei jaoskonna juures suurt hulka tatarlasi eest leidis, kes Mamedbekowi elu kallale kippumise pärast wäga üritatud ja wihased olid, sest et see kohaliste tatarlaste seast wälja on wörsunud ja wiimastest wäga armastatud on. Ärewus  oli nii suur, et kui kindral-kuberner würst Amilahwari rahwast waigistas ja neile nöuu andis, laiali minna, tähendades, et nende asi läbiarutatud saab, kuuldusiwad hääled rahwa seast: ~Kui kaua meie siis õige piame ootama!" Kõigesuuremast ärewusest  hoolimata pidas salk ennast tagasihoidwalt ja auupaklikult üles ja hakkas kindral-kuberneri nõuuandmise  pääle, laiali minema. Möjuwad isikud söitfiwad  rahwa waigistamise otstarbega linna mööda, sest et see juba rahutumaks jääma ja magafinisi kinni panema hakkas, ühes sellega wõeti jalamaid abinöuufi ette, et linna kangema kaitse alla panna. „R. West." Telegrammid. Singaporeft. 27. märtsil. (Reuter.) Eila läbisõitnud  laewastiku hulgas puudufiwad „Knäs Suworow,"  „Jmperator Aleksander III.," „ Borodino" ja „Orell" ühes nendega ligisõitwate ristlejate, miinipaadi  purustajate ja süelaewadega. Nende asukoht  on teadmata. Läbi sõitnud laewastikus olid: „Sisoi Weliki," „Oleg." „Admiral Nachimow." Dmitri Donskoi," „Aurora," „Jsumrud," „Shemtshug,"  „ Almas," „Russ," „Anadör," „Fürst Bismark,"  „Kaiserin Maria Therefia," „Augusta Victoria,"  „Kaiser Friedrich," „Rion" ja 7 miinipaadi purustajat. Kõik need laewad sõitsid sõja lipu all. Kauba lipu all sõitsid „Woronesh." „Jaroslawl," „Tambow," Wladimir," „Orell," „Jupiter," „Merkuri,"  „Meteor," „ Korea," „Kitai," „Knäs Gortshakow,"  üks päästelaew ja 16 süelaewa. Parifist, 27. märtsil. „Temps" arwab, et Roshestwenski  ja Nebogatowi laewastikud kümne päewa pärast endid ühendawad, ja senini ei saa lahingit olema, kui Togo mitte ei rutta, et Wene sõuudude lahusolekut tarwitada. Londonist, 27. märtsil. „Daily Telegraph" ütleb  omas juhtkirjas, kus Balti laewastiku üle räägitakse  : Meie ei wöi imestawat auupakkumist salata, mida meis Tsaari uhke wastutõrkumine awaldas, Wenemaad pärast aasta läbi kestwat halastamatut sõda wöidetuks tunnistada lasta. Wenemaa ehk kül wõidetud ei nikuta oma põlwi wõitja ette. Isegi praegu paneks wenelaste wõit merel Jaapani sõjawäge hädaohtlikusse seisukorda ja lubaks Wene kindralitel uusi jõuudusi kokku koguda, uue sõjakäigu algamiseks, kellel wöidu päüle teataw lootus wõiks olla. Balti laewastiku praegune läbiminek Malakka kitsusest on suur wägitegu Roshestwenski poolt, kes ennast wäga anderikka admiralina üles on näitannd, tundmatadest wee-kõrbedest oma laewastikku terwelt läbi wiies. Tokiost, 27. märtsil. Teate Balti laewastiku ilmumise üle Malakka kitsuses sünnitas siin kanget ärewust. Kõik loodawad peatset ja otsustawat lahingit.  Londonist, 27. märtsil. Roshestwenski ja Togo laewastikudest pole senini täielikka teateid. Mere departemangu teatede büroo Washingtonis arwab, et lahing waremalt ei wöi tulla, kui 2—3 päewa pärast. Täna ilmunud nädalalehtede mere asjanduse  arwustajate otsuse järele saab see lahing Trasalgari  lahingi järele ajaluos kõige tõsisem olema. Wõimalik on aga, et Togo praegu lahingit wastu ei wõta, sel põhjusel, et tal tagawarafi ei ole, kellede  pääle ta loota wõiks. Mõnede soomuslaewade kaotamise puhul saab ta sagedaste miinipaatidega Roshestwenski kallale tungima, et tema süelaewu häwitada  ja Wene laewadele süte muretsemist keelata. Londonist, 28. märtsil. Wene laewastiku nii ootamata ilmumine Hiina wetesse muutis senini Londonis walitsewa arwamise Roshestwenski wäärtuste  ja tubliduste kohta täiesti. Nüüd ei räägita temast enam pilkawalt, nagu pärast Dogger-bankis ettetulnud juhtumist tehti ; otse selle wastu awaldatakse  Wene admiralile, kes suurt laewastikku nii halbade  tingimiste all nii kaugesse wette oskas wiia, sügawat auustust. „Globe." kõige Wene-waenulisem Londoni leht, räägib, et inglased Roshestwenski mõistusele  ja julgusele tarwilist auu Piawad andma, õigeks tunnistades, et ta merejõuudufi korrale on seadnud,  mis tema hoole alla on antud, niisama ka tema osawusele, millega ta oma laewameeste waimu julgustas. „Standard'i" õhtuses numbris on öeldud:  „Meie ei uskunud, et Roshestwenski laewastikku  Wenemaa wiimast lootust—läbi wiia oskab; tunnistame, et meie eksisime. Wene admiral läks Pikkamisi, aga edurikkalt waenlafele wastu. Tema süda on noor ja tugew. Meie terwitame teda auustuse  tundmusega, mida tema mehisus ära teenib." Ajakirjanduses ja seltskonnas walitseb kõige suurem ärewus Roshestwenski laewastiku liikumise üle. „Times" ütleb, et Roshestwenski wägitöö Inglismaa  poolt tarwilist wäärtustamist leiab. Tema teguwiis tunnistab, et Wenemaal nõuu on, edasi sõdida, ja mitte ainult Jaapanit oma maa- ja mere jõuudude suurendamisega hirmutada, et kasulikku rahutingimisi saada. „Daily Telegraph" räägib, et merekitsusest õnnelikult läbi minnes admiral Roshestwenski  ära näitas, et teda tubliks meremeheks tuleb pidada. Üleüldise arwamise järele saob Jaapani laewastik  Wene laewastikku Jaapani lähedal ootama. Enne otsustawat lahingit saab Togo wististe öösetel  miinipaatidega Wene süelaewade kallale tungima. „Graphic" ja „Daily Telegraph" arwawad, et eelseisva  võitluse lõpp teadmata on; oleks ekslik, ette arvata, et Togol wöidusaamine kerge asi on. Waewalt  kül lähab Wene laewastik Saigonisse, mis igatahes Jaapanis suurt pahameelt ärataks. Amerika ajakirjandus avaldab admiral Roshestwenski  wastu oma imestust, kahtleb aga tema laewastiku  wöidu üle. ..Daily News i" mereasjanduse arvustaja ütleb, et jaapanlased kaks soomuslaeva kaotanud on ja kaotatud 12 tolliliste suurtükide ase- mele uusi muretseda pole jõudnud. Muud suurtükid on, tema arwamise järele, halwas seisukorras. Igatahes.  kui admiral Roshestwenski wõidab, siis pole Jaapanil enam wõimalik edasi sõdida. Inglise laewa-kinnituse seltsid töstfiwad täna, Wene laewade Malakka wäinasse ilmumise tõttu, kinnituse hindast weel kõrgemaks. Singaporest, 28. märtsil. Balti laewastikku nähti eila 20 penikoormat Pulo Menti'st ida-põhja pool ankrus olewat; Pulo Menti on 150 penikoormat  Singaporest ida pool. Neli kahemastilist sõjalaewa,  nähtawaste Jaapani omad, nähti minewal reedel St. Jacki maanina juures. Verlinist. „Loc. Anzeigeri" teate järele Londonist  arwatakse Inglise mereasjanduse ringkondades, et Roshestwenski Prantsuse sadama Saigonisse lähab, et sääl parandusi ette wötta ja laewastikku lahingi tarwis ette walmistada, aga Jaapani laewastik püüab waremalt merelahingit anda. Londonist. 29 märtsil. Singaporest telegrahweeriti  ,„ Daily Mail'ile," et kahtlematalt 7 Wene soomuslaewa läbi läksid. Seda tõendatakse ametliku teadaanne läbi sadama ülemale mereametnikude poolt, ja Jaapani konsuli poolt, kes barklaewa Pääl wälja sõitis ja Wene laewu üles tähendas. Haagist, 27. märtsil. Ajaleht ..Vaterland" tähendab.  et Wene laewastiku Batawia lähedal wiibimise  pärast Põhjust ei ole, rahutu olla. Erapooletus  pole rikutud. Arwamised, nagu otsiks Wene laewastik  Hollandi saartel tuetuse kohta, pole põhjendatud. Amsterdamist, 28. märtsil. Batawiast saadud telegrammi järele arwatakse, et Banka saare juures nähtud Wene laewastik suurtest soomuslaewadest  koos seisab, kes Singapore juures olnud laewastikust lahus läksid. Batawiast. Kuulub, et Wene laewastikku Muutelt  kohal, Banka saare lähedal nähti. Hollandi laewastik  sõitis Jaava saarelt, Priokist, salakäskudega > välja ja läks põhja poole. Tokiost, 28. märtsil. Siin arwatakse, et Balti laewastik ajutist tuetuse kohta kuskilgi lõuna pool Waikses meres asutab, kõige ennemalt Jndo-Hiinas ehk Hollandi Indias. Tulewate sündmuste ootusel waikiwad ametlised mere ringkonnad täiesti; Jaapani  laewastiku asukoha üle pole midagi teada. Balti laewastikku nägid kõige esmalt Jaapani luurajad  laewad. Jaapani ajalehed kiidawad Wene laewastiku  wahwust, kes nii kauget ja julget sõitu ette on wõtnud. Jaapani lehtede arwamise järele tähendab Wene laewastiku ilmumine Hiina merde otsustawat meresõja  lõppu. Krahv Okuma räägib, et praegusel ajal Jaapanil võimalik oleks, rahutingimisi ette panna, aga vajaduse korral wõiks ta sõda veel teadmata aja jooksul edasi pidada; tuleb kaks milliardi  jen'i sõja kulu nõuda. Berlinist, 30. märtsil (12. apr.) kell 8,40 hom. „Daily News'ile" teadustatakse Chikagost, Roshestwenski  merelahingu üle Togoga, milles jaapanlased  5 laewa kaotanud olla, on Hiina hallikate  kaudu saadud kahtlane teate. „Loc. Anz." arwatakse  Londonis Jaapani ringkondades, et Togo laewastik (Fischer) Kalameeste saarte ligidal viibida. Peterburgist 30. märtsil kell 3.20 min. õhtu. Amsterdamist 30. märtsil (12. apr.) (Wolf) „Handelsblatt'ile" telegrahweeritakse Batawiast, et Anamba saarte lähedal, umbes 200 mere penikoormat  pöhjahommiku pool Singapori, Saigoni tee paal, mere lahing käimas on. Järeldused  puuduvad alles. Wiis Hollandi sõjalaeva on ligidal. Rahapaberite hinnad. Peterburgis, 28. märtsil. Riigivalitsuse wastutatawad laeuud, mis 5 kroonu maksu alla käivad: 4 o/y riigi rent 85 rbl. 63 kop. 4 , möisnikude pöllupanga paber. 82 , 25 „ 4 „ talupoegade . „ 84 „ . 5 „ I. wõidulaenu paber, a. 1864 384 „ » 5 . II- , , „ 1866 302 . - . 5 , möisnikude pöllupanga paber 274 „ 50 „ Need, mis 5 osg kroonu maksu alla ei käi: 5 o/g riigi laen 1 4 väljaanne 1817—1818 a. 128 rbl. kop. 5 „ riigilaen 1. wäljaan. 1820 a. 108 „ „ 5 , „ 11. „ 1822 a. 108 , - . 4 „ „ V- , 1854 a. 100 „ - . 3 » kustutamata rent 1859 a. 124 „ , 3 ijs prots. möisnikude pöllupanga paber I—4 väljaanne. . . 78 „ „ 1905 S a k , l , H 25. 199 WaStutaw toimetaja ja wäljaandja A. Peet.