läbi lugedes mõjub see tükk põrutawalt lugeja pääle, seda enam saab ta aga nüitelawalt «vaatajate pääle mõjuma, päälegi  selle läbi, et selles tükkis meil parematel mängijatel, osade iseloomu tõsta wõimalik  saab olema, oma osawust näidata. Juhime ka siin kohal meie lugejate  tähelepanemist Taewaminemise pühal Kaarma! ära peetama waimuliku ja ilmaliku kontserdi ja näitemängu pääle. Pääle Kaarma oma koori on lubanud  pidust tegelikult osa wötta üks lugupeetud  solvlaulja ja ka meie suur muusikameister  hra. K. Linnamägi ühes teise tuttawa iviiulimängijaga. Pidu peetakse  uue kirikuoreli muretsemise hääks. Meie omalt poolt soowime pidule toredat kordaminemist ja sellega ühes pidukassale  kõige paremat sissetulekut. On ju see raha meie Ewangeliumi usu kirikulaulu  edendamiseks määratud. KohtuSseilmumine. Walitsew  senat arutas 5. märtsil kohtusse ilmumise  aja küsimust. Leiti, et mõned kohtunikud  asju sel ajal arutama ei hakka, kui kutsekirjades on öeldud, maid palju hiljemini,  ehk küll kohtukäijad ja tunnistajad määratud tunniks kohtusse kutsutakse ja neid trahwida ähwardatakse, kui nad ei ilmu. Senat leidis, et niisugune Legewus õige ei ole. Kohtunikud peawad sel ajal asju arutama hakkama, kui kutsekirjades on öeldud. Soowitaw oleks koguni, et kohtukäijad ja tunnisjajad wõimalikult selleks tunniks kohtusse kutsutaks, millal asi arutada wõetakse. Senat otsustas kohtutele ette kirjutada, et nad tingimata on kohustatud, kutsekirjades määratd tunnil kohtupidamist algama ja et need kes seda ei täida, seaduslisele «vastutusele wõetakse. Rahukohtunikkude pääle tuleb selles asjas rahukogule kaeblusi anda. Ansekiilast. ülestõusmise teisel pühal oli Abroka wallamajas suur lõbuõhtu  Anseküla, Türimetsa lauljate ja mängijate  ühisel tegewusel. Laulu juhatas Türimetsa  õigeusu kooli õp. hr. Tael, mängu Salme kooliöp Arge. Mängiti „Jnimese hind ja wäimehe «väärtus". Laulud kõlasiwad  puhtalt ja ilusalt; mäng jläks päris eeskujuliselt. Kui seda meel tähele paneme, et mängijad, pääle kahe, kõik esimest korda ette astusiwad, siis peab küll ütlema, et mõnedel wäga hää and mängimiseks näib olewat. Osawõtmine oli ka sarnane, mida pidu toimepanijad küll wististi mitte ise ei lootnud, sest et piletid kõik ära oliwad müüdud. Näha on, et ka meie nurk hariduses  edasi on astunud. Pidukord oli sarnane, mida ma maapidudel enne näinud pole: ei tulnud midagi kombewaStalist  ette. Piletite järele «vaatamine oli korralik. Harilikult ei panda maa pidudel  selle pääle suurt rõhku ja mõeldakse: on pilet müüdud ja raha käes, wotku platsi, kust leiab. Sellest ka tuleb, st wäga tihti seisuplatsilissd isteplatside wohel, koguni ees seisawad, ehk ka neil platsidel istuwad, nii et isteplatsilised õieti näha ega ka oma kohtagi ei saa, maid seisuplatsis kuhugi!  taga nurkas aset peawad wõtma.  Piduliste  üle peab kiitma, et sosistamist ega jutuajamist, nagu enamisti seda ette tuleb, kuigi palju ei olnud, nii et igaüks wöis kõik näha ja kuulda. Sissetulek, mis kaunis kena meie nurga kohta oli (umbes 30 rbl ümber) saanud pääle kulude uue laulu ja mängu põranda ehituseks tarwitatud. Kulud olnud üsna wäikesed, nii et toimekord omaga kenasti wälja tulnud. Mängupõrand ehitatud kergeSti  ühest ürawõetaw ja teise kohta wäetaw. Seega on wist nõu edespidi rohkem pidust pidada. Xvas. Piirnust kirjutatakse „Postimehele, et Pärnu linnawolikogu koosolekuist wötowad erainimesed liiga wähe osa. Et aga sinna igaüks päält kuulama wõib ilmuda, siis oleks soowida, et stda õigust enam tarwitatakS,  nõnda saaksiwad elanikud linna asjaajamisega  rohkem luttawaks. Ka Kurcsaares on selle asjaga sama lugu. Kohalise õpetaja juures olla juba pääle poole saja inimese endid leeritamiseks üles andnud, et neid selle järele Ewang. Lutheruse usku wastu wõetaks. Pärnumaalt Uuc-Wändra malka wolikogu tahab ülemale poole märgukirja kokkuseada ja saata. Jurjewist. Esimene Eesti nats-d okt or. Nagu ..Postimees" kirjutab  on prl. Selma Feldbach, kes wiis aastat tagasi ülikooli linnast Berni ülikooli arstiteadust  õppima läks, nende päewade sees oma õppimist arstiteaduse doktorina lõpetanud. Naisarst tahab meie ülikoolis oma eksami korrata, et Wenemaal luba saada oma tegewust alata. Loodame, et Or. Selma Feldbach, kes rahwuse poolest eestlane on, meie rahwa keskele elama asub ja mitte ainult oma teadmisi haigete rahwitsemiseks ei tarwita, waid ka meie rahwa waimliStest  püüdmistest elawalt osa wõtab. Tallinnast. Uus Wene leht OriDnoenn." (Balti hääled) hakkab lehtede teatel ligemal ajal Tallinnas ilmuma. Lehe wüljaandja on Filippow. Riiast. Kohalikud leedulased pühitsenud 24. skp. nagu „Balt. Westn" teatab, pidulikult  selle mälestuseks, et aaSta eest, 25. apr. 1904, luba anti raamatuid Leedu keeles Ladina tähtedega trükkida. Hommikul  peetud katolikku kirikus suurel osawõtmisel  tänu jumalateenistust ja õhtul olnud „Uleja" ruumides pidu Ledu rahwalaulude  ja näitemänguga. Missugune tagajärg minewal aastal antud lubal juba on olnud, näitawad järgmised teated- Aasta jooksul on kaks tsensuri walitsust Wiinas ja Peterburis  Leedu kirjatööde tarwis asutatud  ; kolm ajakirja on ilmuma hakanud, üks päewa-, üks nädalaleht ja üks kuukiri, Peterburi Leedu tsensur on wiimase kaheksa kuu jooksul umbes 500 mitmesuguse sisuga Leedu keelset raamatud, mis wäljamaal trükitud aga Wenemaal keelatud oliwad, läbiwaadanud ja laiali laotada lubanud. Riias on neli Leedu raamatukauplust awatud ; mitme ajakirja wüljaandmise luba on ligemal ajal oodata. Kuramaalt. Lasdohnist. Rahutused.  „Düna Ztg." kirjutab: Kui pühap., 8. mail, LaSdohni kirikus õpetaja Ehrman kantslisse oli astunud, nägi ta, et paljudel meeste- ja nassterahwastel punased lindid ja rätikud kaasaS oliwad. Juba jutluse ajal käisiwad inimesed kirikus sinna ja tänna, nii et õpetaja kes juba enne oli kuulnud, et kirikus meelcawaldust toime panna tahetakse,  jutlust lühemalt pidas. Kui jutluse järele lõpulaul ära lauldi, hakkasiwad meeleawaldajad  mässulisi laulust laulma. Köster tömmaS orelcl kõik registrid lahti, et waljumini  mängida kui teised laulawad. Äkitselt jähi aga orel waid. Mõned meeleawaldajad oliwad köstri ja lõõtsatallaja oma seisukohtadelt  maha lükanud. Kirikherra läks käärkambrisse. Selle aja sees oli keegi mees, kes punast näokatet kandis, kantslisse astunud  ja pidas sääl iseäranis ägeda mässulise  kõne. Teised mehed, kellel püssid, rewolwrid ja põueodad käes oliwad, walwasiwad  sel ajal kantsli ümber. Kõik kiriku ukscd oliwad kinni pandud ja keegi ei tohtinud kirikust -välja minna. Pärast mässulist kõnet kostis mürisew „hurraa!" Siis tehti kiriku uksed lahti ja meelcawaldajad  läksiwad wälja, et wäljas suurde hulka kokku koguda. Selle aja sees oli wiis meest käärkambrisse läinud. Need sundisiwad õpetajat wälja minema. Ukse juures anti õpetajale, kes kirikukuue oli seljast ära wötnud, punane lipp kätte. Wastupanek ei aidanud midagi. Siis läks rong mässulist laulust lauldes 2V2 merSta kirikust eemal olewasse metsa, kus õpetaja wabaks lasti. Kell 2V- ajal läks rahwahulk, kuS umbes 1200—1400 inimest  oli, kui enne püssi oli põmmutatud, punast lippu kandes wallamajasse. Sääl lõhuti mõned asjad ja Keisri pilt Äa. Wallakirjutaja oli ära põgenenud. Meeleawaldajad  oliwad osalt teistest kihelkondadest. Peterburist. Kõigekõrgema tähelepanemise  ja kingituse osaliseks sai läinud piiewade  sees Peterburi Jaani kogudus. Kiriku auupatroni, ihuarsti Dr. Hirschsi ettepanekul, on Keiserlik Majesteet meie kiriku laiendamiseks II),VOO rubla ohwerdanud, mida annetust kogudusele  õp. Kallasse läbi 8. skp. ametlikult teada anti. Nii Lähisa kingituse läbi on meie kiriku laiendamise küsimus jälle suure summu edasi nihkunud, mille üle tõsiselt rõõmustada tuleb. Sinodi ülemprokurör K. P. Pobedonostsew nimetatud uude ametisse, nimelt niisuguse ameti pääle, kuS ta kõikide praegusel ajal ettewõetawate uuenduste pääle wõib mõju awaldada. Nn teatawad  päälinna lehed. Koosolekute pidamise wabadus. Sisemise asjade ministerium on, kuidas „Prawo" teatab, kuberneridele käsu annud kõiksugu awaliste koosolekute pidamiseks luba anda, et inimesed mitmesuguseid  küsimusi wöiksiwad arutada. Ainult niisuguste koosoleku pidamiseks ei tohi kuba anda, kus walitsusewastalift kihutusetööd  tahetakse teha. Wene ametnikudjaLääne- Eur 0 pa. „Vüstn. J wr." kirjutab: Meie läänepoolsed üleaedsed annawad meile juba kaua aeg õpetlikku eeskuju, missugune  korralik riik peab olema, aga meie ei taha seda näha. Meil ci ole ühtegi riigimeest ega üht ametnikku, kes wähemalt  ajalehtedest ei tea, kuidas lugu politikaliSte  oludega Saksamaal on. Paljud meie mõjurikkad politiiamehed reisiwad peaaegu iga aasta wüljamaal. Neil on küllalt ivõimalik Saksamaa seisukorda tähele panna, aga ometigi ei näe nad seda mitte wöi pigistawad nad silma Europa elu ees meelega kinni, et oma kurb tegcwus isamaal  meelde ei tuleks. Meie haritud seltskond  käib wäljamaalaSte jälgedes, aga ainult wälimise uhkuse asjus. Sisemise politika järelaimamisest, mis Wenemaale tõsti suurt kasu wõiks tuua, hoitakse eemale. Sellest seisukohast waadateS on meie ametnikud  iseäralist iseseiswust awaldanud, mis mõnikord Hiina olusid meelde tuletab. Sellepärast walitsewad meie juures tänapäewani  niisugused olud, mille taolisi meis kusagilt kulturamaalt ei leia. Meil on imelikka ametifi, millede ülewaipidamine  suurt kulu nõuab, mis aga täitsa üleliigsed on. Meil on walitsuseasutusi, mida postitalitusgi üles ei leia. Kuna aga meil niisuguseid kallid ja üleliigseid asutust on, puuduwad meil niisugused, mis Europas seaduslist korda ja rahulist edu kindlustawad ning Lääne-Europa rahwaid  elurõemsateks teemad. M 21. Saarlane. 1905