tema kuju rohkem metslikuks muutnud, aga ometi mõis Willemann teda weel selgesti  ära tunda. Ta langes kummuli tema pääle, kuulas tema hingetõmbamist ja surus  oma suu palawalt tema kareda palge «astu. Isa, minu armas kallis isa! hüüdis Willemann leegitsemas õnne tundmuse-.. Oled sa tõesti minu isa, wõi on see sinu maim? Isa, ärka üles ja anna mulle ise oma suuga õiget wasiust! Pilkamist lõi minestanud mees tema silmad  Willemann'i pääle seisma ja ta küsis nõrgalt: Teie olete minu päästja; kus jäi s.e hirmus malaielane? See õel koer sai oma tigeduse palga weel parajal silmapilgul minu käe läbi! ücleS Willemann. Weel paar minutit hiljem  ja ma poleks sinust enam muud leidnud,  kui surnukeha! Aga taewas ise juhatas  mind sinu kannule ja nõnda oli mull weel silmapilgul wõimalik oma armast ja kaua taga otsitud isa koleda mõrtsuka käest ara päästa. Aga isa, maata minu pääle, kas sa tõesti ei tunne mind enam? Kas !'a ci tunne oma Willemamsii enam? Minu poeg Willcmann! hüüdis wana grahw Riehnberg, scst see ta tõesti oligi. On see wöimalik? Jah, nüüd tunnen ma Nnd, sa oled minu armas poeg Willemann, keda ma oma ülekohtuse ja halilise meelega nii õnnetumaks tegin. Willemaun, kas sa jõuad seda ülekohut mulle ialgi andeks anda, kas tohin meel ennast sinu isaks nimetada?  Isa, hüüdis Willemann ja langes nuttes  wanamehe rinnale, kes -vaheajal istukile  tõusnud oli. Sa ei tahtnud kogunisti minu wastu nii paha olla ja mida sa seekord  tegid, selleks oli üks jkuri madu sind meelitanud ja minu wastu üles ässitanud. See on õige, mu poeg, ütles wana grahw, mind sai seekord hirmsasti petetud, oga selle eest olen ma ka ise päris rängasti karistatud! Ma sain kohe selle pääle oma abikaasa ja wõõra poja meeleauuwscst wülja  kaswanud wilja maitsta! Minuga tehn üsna lihtsalt ja lühidelt: pisteti, selleks parajal silmapilgu! puuri ja lubati mulle elu ja priius ainult ühe koleda mände all tagasi, mis mind siiamaani on keelanud enese priiust pruulimast. Mind sai üle okcaanide Austraalia maale weetud ja sääl metsikute hulka elama sunnitud! Ma ei tohtinud selle hirmsa wande järele ühegi haritud inimesega lähemalt tutwustada, ega kellelegi oma häda kaebada, meel wähem selle pääle mõtelda, et oma õigust seaduse tee! oleksin nõudma hakkanud. Ma olen siiamaani ainult ühest paigast teise hulkunud  ja ühest wiletsusest teise juhtunud, aga see on kõik mu enese süü läbi mulle kaela tulnud! Hiljem pead sa minu juh tumifi kõiki kuulda saama, oga praegu ci suuda ma neid mitte jutustama hakata! Praegusest silmapilgust saati on see kole manne murtud, mis minu pää pääl seisis, minu armas poeg on see, kes mind sell st -vabastanud! Aga ütle mulle Willemann, missugune taewalik saatus on see, mis sind siia toonud? Ma olin ainult selle tee pääl wäljaS, et sind ülesse otsida, kostis Willemann, sattusin  aga teel Malai mercrööwlite kätte mangi, kes praegu meiega ühes siia asutuse pääle roöwima tuliwad. Ma nurisesin oma saatuse  üle ja tegin sellega Jumala wastu suurt pattu, kuna Tema heldus seda ainult minu õnne teeks määrand oli, sest ilma selle juhtuseta oleksin sind -vist meel kaua saanud otsida ja ometi oleksid sa minul ülesleidmataks jäänud, sest siit kalju koopa põhjast surnult ei oleks ühegi inimlik jõud sind ülesse suutnud otsida! Selle hullumeelse  malaielase käest poleks sinul ju muidugi elusalt pääsmist loota olnud! (Järg tuleb.) nägema, et meie rahwa hääkäekäik ja kaunis tulewik ainult koolide wõimuses seisab > Saaremaa kreisis (ühes saartega) on üleüldse 1499"°/ts haaki mõisamaad, sellest võti "/»« haaki kroonumõisate ja 842°V48 pärismõisate maad- Kõige rohkem mõisamaad  on Pöide kihelkonnas. Maarahwa juures on peaaegu igal pool see pruuk, et ahjud liig wara kinnipannalse.  Kardetakse, et kauase ahju lahti pidamise läbi soe ahjust „wälja minna." On ju tõsi, et ahi siis ära jahtub, kui teda wäga kaua lahti peetakse, kuid siisgi tuleks ahju wäga warase kinnipanemise eest hoida, sest et see sagedasti kahjatsemise wäärilisi järeldusi sünnitab, isegi inimese elu nõuab. Hiljuti suriwad Pühas kaks inimest wingu ära, ja nüüd on Paadlas jällegi üks meeS wingu läbi ära surnud. Rahwas tahab küll ahjude kinnipanemise läbi kokkuhoidlik olla, aga siin läheb juba kokkuhoidmine üle piiri. Sest siin pannakse  elu kaalu pääle. Imelik on, et siin kokkuhoidmine ennast nii suurel mõõdul awaldab, kuna mõnes asjas selle poolest nii suur puudus on. Igal asjal on oma piir, nõnda ka kokkuhoidmisel. Pühapäewal, 4 webruaril pidas Saaremaa  karskuse selts perekonna õhtut. Hr. mag. Allik pidas kõnet wee üle, milles ta wee omaduste, kasu ja kahju üle seletust andis. Kõne oli teadusliku sisuga ja pakkus  kuuljatele nii mõndagi kasulikku õpetust  ja juhatust. Muu seas juhtis kõneleja ka wee puhtuse pääle. Ta tähendas, et meie karmudes wrsi wõga halb olla. See tulla sellest, et nüüd iga õue pääl kaewu kõrwal sõnniku kast seista, kuS mitmesugused kahjulikud pisielukad wöi batsilluled sigineda,  säält aga kaewu tikkuda ja nõnda kaewu wee kahjulikuks teha. Endisel „ manal  hääl" ajal, kus sõnnik hoowi pääl wedelenud, olnud selle parem lugu, sest et siis tuul ja päike sõnniku ära kuiwatanud  ja kahjulikkufid batsillusid elutseda ei lasknud. Kõneleja soowis, et kaewud hästi sügamaks tehtagu ja seest poolt tsemendiga  üle määritagu. Sel kombel ei pääseda wihma mesi ja kahjulikud pisielukad  mitte kaewu- Pidu oli Muratse lastekoor lõbustamas. Küünlapäcwal, 2 webruaril andsiwad  Kerla kooli lauljad Kuresaares, Bürgerklubi  saalis tubli pidu, klaweri mängu, kõne ja lauluga. Kärla õpetaja hra Kerg pidas teaduslise ja nalja sisuga kõne „kuu" üle, mis kuuljatele hästi meeldis. Lõppeks oli, „Ja nõnda edasi", wõi igapäeses keeles jala keerutamine. Osawõtmine oli kaunis hää. Sisse tulnud üleüldse pääle 100 rbl. Puhas kasu läheb Kärla kihelkonna kooli uue maja ehitamiseks. Waljalast. Waljala Põllumeeste Seltsi koosolek 28 januaril. Esimees rääkis mesilastcpidamiseft  Kõne ülesandeks oli ära näidata, et mesilased mett korjates õitele mingisugust kahju ei tee, maid selle wastu amult kasu toomad, sest nad kannawad oma karwakeste lüljcs õie tolmu ühe õie päält teise pääle ja aitawad niiwiisi õite sugutamist. Selle juures seletas ta ka pikemalt, kudas ja mikSpärast õietolm õie pääle peab langema ja kuidas selle järeldusel  õie asemele wili kaswama hakkab. Õis, mille pääle õietolmu mitte ci puutu, närtsib ära ja langeb maha. Mesilased aga kannawad tolmu laiali ja sellega sugutawad  õisi, mis ehk muidu närtsima peaksiwad.  Nii ei too mesilased kasu mitte üksi sellele, kes neid peab, waid ka sellele, kelle aias ja õite pääl nad käiwad. Lõpeks tähendas ta, et mcsilastepidamine pääle -varandusliku kasu ka meel terwise poolest kasu toob, sest mesi, mida mesilaste pi- daja sagedasti pruukida wõib, on hää rohi mitmesuguste haiguste wastu. Teiseks on kihwt, mida mesilased nõelates ihu sisse lasewad, ehk mida mcsilastepidaja puu juures  töötades ühes õhuga sisse hingab, tähtsas  selle poolest, et ta ka mitut haigust, iseäranis jooksjat ja hamba walu, sagedasti eemale hoiab. Edasi teatas esimees, et herra baron E. Nolcken Haeskast, keda selts aaSta koosolekul oma auuliikmeks walis, lahkesti on walimise wastu wõtnud ja tahab edaspidi seltsitcgcwuseft osa wõtta ja tarwilikul korral abiks olla. Siis rääkis herra Kirsch heina maade parandamisest ja soowis, et põllumehed sellega  marsi hakatust teeksiwad. Lühikese wahe aja järele rääkis kassahoidja hra S e p p jälle heinamaadest ja nimelt sellest, missugused meie heinamaad praegu on ja kuidas nende pääl tööd tehakse, tulewal korral saab ta aga sellest rääkima, missugused meie heinamaad  peaksiwad olema ja kuidas tööd peaks tehtama. Kõne oli hästi huwitaw ja täis terawat nalja. Niisama sugusel nalja kujul  rääkis ka hra P a a s peremeeste kohustest  oma teenijate wastu, milles ta ühtlasi soowis, et rohkem aasta teenijaid peetaks,  aga mitte „suilisi", nagu see nüüd miiliks on- Lõpeks oli läbirääkimise all seltsile wilja puhastamise masina muretsemine,  aga et halwa ilma pärast mitmed liikmed puudusiwad, jäi selle asja otsustamine  tulemaks koosolekuks, mis 11. wcbruari  pääle määrati. Uusi liikmeid wõcti 2 tükki waStu. Ujumise kool on juba Tallinnas olemas, aga praeguste ujumisemajadega ei wõi ta palju kasu saata. Nüüd on Wcne weehädast päästmise selts wecl 4000 rubla annetanud, millega Tallinnasse sadama lähemale, kus mesi waikne, ujumise kooli hoone ehitatakse. Nähtawad haawad. Waene tunderikkas süda Haawu saab ta elu seeS, Enam, kui wõiks rääki seda Üles tuima ilma ees. Tema salajamas kannab Waiu, waeiva -vaikides. Aga loodus üles annab Siisgi teda ilma eeS. Palge', walu tunnistajaks Tõuswad kortsud il-nuwad. Kibeduse jooned, armid. On need haawad nähtawad. Linaläs. Saarlane. 1901 M 7