Kutse laulu- ja mängukooridele. Pärnu Eesti lauluselts ..Endla" on Liiwimaa  kuberneri herralt luba saanud tulewal 1903° a. juuni-kuu algusel kahepäewa wältusel suurt kontserti (laulupidu) ära pidada. Pärnu Eesti lauluselts ..Endla" pühitseb tulewal aasta! oma 25-aastase kestuse jubileumi, sellepärast töusisgi möts jubileumi-aastat 11. Pärnumaa laulupiduga mälestada. Laulud on asjatundjad kooride jõudusid silmas pidades wälja walinud ja ilmuwad lähema! ajal trükist. Kooride juhatamise laulupidul on tuntud Eesti muusika edendajad lahkesti eneste pääls wõtnud. Sellepärast palub „ Endla" seltsi eestseisus laulu- ja muusikakoorisid tähendatud laulupidust  osa wötta ja endid Pärnu „Endla" s. eestseisusele aegsasti üles anda. Nootide kättesaatmine algab juba oktobrikuu  lõpul. Ligemad teated ilmuwad edespidi. Rohket osawõtmift laulu- ja mängukooridelt loodab Eesti lauluseltsi „Endla" eestseisuse nimel: Esimees: A. Klein. Kirjatoimetaja: A. Jung. Pärnus, §. sept. ISS2. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Serbiast. Lood Makedonias on jällegi ähwardawaks muutunud. Nagu Belgradist teatatakse,  on albanlaste päälik Agitsh 1000 mehega Mitrowitsa juures Türgi mäe kallale kippunud. Mõlemal pool langenud palju mehi ja palju saanud ka haawatud. Salonikist kuuldub, et Makedonia kardetawate olude pärast redist pataljonid  kokku kutsutawat. Serbia kes koolides on Wms keele õpetamine sundusliseks tehtud. Belgiast. Kuda Spa's lood, millest mmewa kord teatasime, õieti on olnud, selle kohta teatawad  nüüd hiljem tulnud sõnumid: Krahwinna Lonyay, kes pühapäewal ootamatalt erarongiga  Spa sse oli tulnud, tegi oma õe Clementine seltsis ema surnukeha juures palwet. Kui kuningas surma tuppa jõudis, pidi krahwinna  Lonyay paleest lahkuma ja Bellevue wõõrastemajasse, kuhu ta korteri wõtnud, tagasi minema. Jumalaga jätmine õdede wahel oli südantliigutav). Krahwinna Lonyay, kes päälegi üksi reisis, jõudis õhtul Brüsselisse. Rahwas Spa's ja Brüsselis näis sügawasti liigutatud olewat printsessi nähes ja Zuuldss,. st isa ja tütar üksteisega mitte Zra ei olnud leppinud. Spa raudteejaamas hüüdsiwad temale  tuhanded: „ Elagu meie printsess Stefanis, elagu krahwinna Lonyay!" Krahwinna. tänas:- „Tänu, palju tänu, kallis sugurahwas!" See lugu on nüüd Belgias igal pool jutuaineks ja pikal walitsuseajal ei ole rahwas weel ial nii wäga terawasti oma kuningat armus tanud, kui nüüd. Kõik ajalehed, olgu nad missugusest erakonnast tahes, leegiwad pahast meelest ja waliwad ainult suure waewaga auupaklikka sõnu. Kuningas ei ole ka oma kadunud prouaga hästi läbi saanud. Mitu aastat elasiwad nad lahus ja ainult sündimisepäewal käis kuningas prouad terwitamas. Nagu räägitakse,  on nende perekonna asjad üsna kurmad olnud. Kuninganna maeti Laekeni maha, kus Belgia kuninglik matusepaik seisab. Matmine  oli wäga lihtne, ilma kõige toreduseta, ja seda toimetati arusaamata rutuga. Kuningas ütleb küll, tema täitnud sellega ainult kadunud kuninganna soowi, aga mine wöta nüüd kõik asjad kinni! Inglisemaalt. Londoni leht ..Daily News" juhib pikemas kirjas tähelepanemist selle pääle, et kõik pahad olekud, mida Lõuna-Afrika sõja läbi körwale saata püüti, nüüd jälle weel terawamalt  ilmuwad. Tõugude ehk sugupõlgtust olla Lõuna-Afrikas ära häwitada tahetud, ja sõja tagajärg olla hollandlaste ühendus Kapimaa  parlamendis, ja see ühendus olla wägewam  kui ial enne. Johannesburgi uitländrisid olla Buri walitsuse rõhu alt wabastada tahetud  ja nüüd olla uitländerid need, kes lord Milneri poolt tulema rõhumise wastu protesteerida  tahtwat. „Timeö'L" Johannesburgi kirjasaatja  arwata kindlasti, et Johannesburgis elawad inglased kahesse erakonda langeda, nii et, kui burid ühes meeles Löötawad, hääleenamus  ka mõlemas endises wabariigis buride kätte edasi jääda. Ka maa päriselanikkude küsimus olla põlewam kui ial enne, sest et Inglise walitsus maa päriselanikka sõjas buride wastu wõitlema sundis. Hallikaks, kust kõigi nende hädade wastu abi tulla wmwat, arwab „Daily News" rahulikka, paigal seiswaid elanikka  hollandlasi. Kui burid sõja andeks anda ja, nagu Kapimaal, endid inglastega ühendada wõiwat, siis olla wõimalik, et riik selle mõju tagasi wõidab, mis kolme wiimase aasta sündmused ära häwitasiwad. Niisugune ühendus olla mida warem, seda parem. Kuude ja aastate pärast wõida maa pärisrahwas mässu tõsta ja see tähendada europlastele määratumat  kahju. See on kurb pilt, mis Inglise, leht Lõuna-Afrikast kujutab, aga ta on ka õige! pilt. Jnglisemaal on palju põhjust buride wastu M 2. Testi postimees. 467