tfas> Tew vmuit Tsheyidse ttõpctab): mk elagu kõikide atamani elaroate latjmmrfe ha mustsaba sa mustasajalised mtmftnb I (Tormilised  kiiduarvaldujed pahemal pool.) . Roditshew (kabet): Kohtuminister tähendas fiin, teise ttigimokikogu komisjon Ma omal ajal nõudznise,  et kohtunikud whalSk- kselesrd mSistachwad. maha kustutanud. See pole aga sugugi ö»ge. Komisfoni  enamus armas, et kui kohtunikud kohaliste elasilkude  poolt roolitakse, walitawad siis isegi kohalist pruukisid ja keelesid tunnewad,- nõnda et selle nõudxniseks  enam iseäralist kinnitust maja ei oleks. Selle peale toob kõneleja Wäike-Wene keekest näitust,  millest näha wõib, et see kaugeltki Suur-Wene keelega üks ei ole. Mõnikord on ühel ja selsamal sõnal kumbagis keeles sootuks teine tähendus. Juba! keiser Peeter Suur olewat Väikewenelasi iseserswaks. rahwaks tunnistanud. Kui ta neid ühinema üles futstrnud.  siis tõotanud ta aga nende priiused ja Sigused  alal hoida. Waadake, nõnda peate lahkpüüdlusa Vastu wõitlema, hüüab kõneleja. (Wali müra paremal pool.) Kui teie tahate, et rahwad lahku ei lähe, siis tunnistage nende õigused maksmaks ja pidage meeles,  et toores jõud ilma õigluse mõjuwõimuta Lnidagi  ei maksa. Pidage meeles, et meie ühe rahiousp haawamise üle juba õpetust oleme saanud. Wõi olete juba ära unustanud, kildas 1909. a. kewadel .kohljtuministri  poolt üteldud sõnad kohtunikkude waekausside  peale nagu raske koorem lafusiwad. Tuletage Meelde, kui raskeste poolakate seadusliste õiguste mahalsalgamine  ja seadusewastaline... Parempoolsete müra lämmatab kõnele,a haate Jöro. Terme parempool kargab oma istmetelt ,a tormab hüüetega: Välja, maha. lojus, kelm! wnetooli  poole. Juhataja helistab asjata, müra kestaß edasi. üleüldffe kisa hulgast kostawab SamSsloVskr, Alntonowi, Berefowski II ja teiste hääled. Pultide peale taotakse, kuna Roditshew kõnetoolis ja rahulikult müra Vaikimist ootab. See külm rahu äritab  parempoolseid x»e£l rohkem. Minski saadik Parolowitsh  on puldi katki tahunud ja sellest ühe laua wälja kiskunud, millega ta kõnetooli poole jookseb. Teda peetakse kinni. Juhataja Schrdlowski saab kõne wahele niipalju hüüda, et tema siis Roditshew! kõnetoolilt ära saatwat, kui ta seda heaks arwaja. See taastus üritab parempoolseid weel enam: See on narrimine, haawamine! Maha! kostawad jälle hüüded. Timofch- Zrn jookseb hüüdega: Nahitshewani rott! Adshemowi kallale. Üks pristawi abi ja mitmed saadikud ruttawaid treid lahutama. Sasonowitsh jookseb Timoschkiniie appr,  kuid hiigla kaswuga talupoeg Lukashin asub tee peale ette ja hüüab: Hoia eemale wõi ma annan sulle Vastu Vahtimist! Wolikogu sekretär professor Sasonowitsh  läheb eemale ja hüüab oma wauemale abile Sokolowile. Sina, närune lurjus, ässitad neid üles! Kisa läheb üks lugu suuremaks, sellepärast ei saa juhata  ja muud teha kui lõpetab koosoleku ära. Keskerakond ja iseäranis pahem pool hoidfiwad ennast sel korral Väga tagasihoidlikult üles. Ja kui löömist küll weel ette ei tulnud, kisklemine oli ometigi, st-st pristawid pidiwad saadikuid kättpidi kinni hoid- Ma ja kaitserinnana parempoolsete ning teiste roahei  seisma. Kui kisa wiimaks weidi Vähemaks on jäänud, paneb  juhataja ette. Keisri Majesteedile nimepäpwal õnnesoowi telegramm saata. Ettepanek wöetakse wastrr  ja selle peale halkamad saadikud elamast kõnel»- des ja kätega wehkledes pikkamisi larchi minema. WolikvM kõrumlaunmdes kõneldakse, et kohtuminister Shtsheglowitow ametistlahkumise  palme sisse olewat andnud. See uudis tuli paljudele ootamata. Peale sarnast skandali Volikogus oleks see arusaadaw, kuid ei suudeta uskuda, et Merre miuislrid la sarnast ..lonstitutswmlist õrnust" üles lv õits näidata. Kohalik elu. Walitsus. Peeter Simire ausamba ehttmnW ksmiÄe pidas laupäewal ja pühapäewal lossis kuberneri juhatusel koosolekut, millest ka ausamba ehitaja tujuraiuja Berenstamm  osa Võttis. Koosolekul määrati ehitamise tingimised kindlaks. Aus mii ba kõrgus saab 11 meelrit:  alus on grauidist, millesse sõnad ..Peeter Weliki" ja a asta-arm 1710 sisse raiutakse. All iga nelja nurga peal on 6 suurtükikuuli üksteise peale paigutatud. Kalju pea! tormi käes seisab Peeter I. lolleaegme Preobrashenski polgu uniworm seljas. Anna pael ümber rinna, pahemas käes hoiab ta tuule käes lehwiwat  Eestimaa kaarti. Jalas on ta! pikad säärtega saapad ja peas kolmenurgetme Preobrashensti polgu muts. Ausamba ümber on neli raudposti, kettidega üksteisega  ühendatud. Ehitust arwataste alles 1911. a. Valmis saama. Kujuraiuja Berenstamm on rahmusc poolest juut, sündinud Riias 1359. a. Tema kunstitööd on mitmes  suuremas linnas Õhtu Europas üles seatud. Autäht annettrtttd. Tallinna sadama asetäitja kokontandörile  Eiersstle on Wladimirr 111 järgu autäl)t  annetatud. s. päästimise, «st on. nagu kuulda, hr. Chr. Eheisliansenile tulekahjust päästmise eest Kõigekõrgemalk  poolt antud. WaMsiise adnaha. Vallimaa Venestajate häälekandja  ~Rish. Westn." pidi tulewal aastal malitsuse abirahast ilma jääma. Rüüd on ..Lattvija" teatel lehe Väliaandja ja toimetaja J. Wissotzky ja hr. Pirang Peterburisse sõitnud, et otsuse ümbermuutmist paluda. Abiraha suurus oli senini 5000 rubla aastas. s. Trahrvi kerqei:dus<d. Keisri Majesteedi nimepäewa  puhul on järgmistele administraliVilisal teel karistatud isikutele kuberneri käsul karistust kergendatlid'  August Männikule, Heinrich Erg ale, Hiiri lerwaldtile, Mart Saareni!?, Rein stlohile, Karl Wältasale,  Karl Maasikule, Dauel Kreusile, Madis Saareie,  Johannes Saarmannile, August Kreekiie ja Jaan Koutlle: karistust lühendatr l'/ 2 lürr mõrra: Eelijas Rooscle; 1 kuu Võrra: Johannes Kadarikule,  Aleksander Ergile ja Jaan Tambergile: 1 Nädala wõrra: Jaan Lutwegile ja Johannes Ro° metile- Teater. Näha on. et mida sagedamine „LSb»chat taku poeg-a" etendatakse, seda rohkem tõmbab soe ope rett yeattVaatchaid lollu. Lanpüewase etenduse jaoA okdoad piketid juba päew enne feda kõik ära müüdud. NochWast läbi etenduseõhtul sadade wiistl wgasi. Ka laupäewtal mKngM Brandoni Thomasi janti ..Charley tädit" täidetud saali ees. Omawalitsus. g. Saapsaw ljnn«oalhMt-est 3. ja 4. detsembril wötstwad 118 walijat osa. Volinikkudeks waliti: Dr. F. Krusenstjerna <lOl h. poolt). A. Tambcrg. Dr. SSrschÄmann. H. Allik, W. Hunnius. J. Kaplik. Dr. Hoffmann. G. Mikk. E. Siefeldt. A. Karlson. E. Normann. K. Matson. J. Kimberg. A. Eldring, M. Makarow. J. Mühlenkamp. J- Reets. G. Brandt. A. Lembra, F. Bkumfeldt. H. RiebÄg) L. Leinann ja G. Suurküll: kandidattdeks waliti: J. Wast, A. Stran. J. Põldots. G. Fried ja N. Prohorow. Nagu juba teatatud on edumeelsed enamuses. Pidud ja koosolekud. TaMma Sri° ja kdnwrttsenijate Ämettühifuse peakoosolek  peeti eila ..Walrvaja" ruumides ära. Päewakorral oli esiteks 1903./9. aasta tegewuse aruande VastuVõttnine. Ühisuse tegeMusest aasta jooksul  Võiksime nii mõndagi nimetada, mis ühisuse liikmete  seisukorra parandamiseks ette on wõetud. Kahjuks  hoiawad enam jagu äri- ja kontorrteenijaid ühikusest  eemal ja sellepärast on nii mõnigi ettewõte soiku jäänud, mis muidu elujõudsust oleks üles näidanud. Sel aastal on ühisus raamatukogu asutanud, raamatupidamise  kursused toime pannud. Juunikuul saadeti  linnaroalitsusele palwe, et ta üleaia töötamise ärahoidmiseks äriruumides sammusid astuks ja seega oma tehtud seadusi kaitseks. Niisamasuguse palwega mindi ka politseimeistri juurde. Aga kõigel sellel ei olnud soowitawat tagajärge. ! Et kõik need abinõud ületöösid ära kaotada ei aidanud, siis pööras ühisus eestseisuse liikmete läbi jaoskonna-ülewaatajate poole, neid igal juhtumisel, mii ületööd tehti, kohale kutsudes. Tel teel saadi siiski niikaugele, et paljudes ärides üleajatöõd kadunud on, Aga wäiksearmulise! eestseisusel ei ole wõimalik olnud igasse nurka tungida, nii et üleajatöö siiski weel fuuremas  osas meie linna ärides lopsakalt kaswab. Ära nähes, et äriomanikud awalikku arrvamist kaunis paisu kardawad, otsustas ühisus kõikide seadusest üleastujate. nimed ajalehtedes awaldada, mis ka juba eehtud on, aga tagajärgede kohta ei roõi praegu roeel midagi ütelda, sest et nimekiri alles nowembrikuul ajalehtedes  awaldati. Imestama peab selle juures kõige rohkem seda, et kõik seaduseandlised kohad selle peale kinniste silmadega waatarvad, ehk ühisus küll midagi rohkem ei nõua, kui seaduse täitmist, milles kõige rohkem peremeeste kasusid on silmas peetud. Ühisusel on praegu 63 liiget. Aasta jooksul on ühisus 425 rbl. 35 kop. sisse wõtnud ja 402 rbl. 42 kop. rvälja andnud. Waraiidust on ühisusel praegu 213 rbl. 54 kop. ~ Uuteks eestseisuse liikmeteks raalitakse Adermanü, lldad, Wahtrik, Rosenberg, Prits ja Uusimaa. Eestseisuse  liikmete roalitase: Kaares, Aolsting,  Weinberg, neiu Dubas, Luik, Teras ja Tulp. Rewisjonikomisjoni liikmeteks raalitakse: Sarm. Orlow, Mikor, Simm ja F. Wahtrik. Raamatukoguhoidja abiks walitakse neiu Laurmann.  Karskuseselts ;.Walwaja" oli ühisusele ettepaneku teinud, temale uue korteri kordaseadmiseks raha laenata.  Et ühisusel roahe raha on ja ta praegu sugugi weel kindel ei ole, missuguse! sihil karskuseselts „W aimaja"  oma tööd teeb, siis jäetakse see küsimus lahtiseks.  Kõneõhtute, mis eila Karskufefeltfi poolt pritsimajas  peeti, oli õige rohkeste pealtkuulajaid kokku kogunud.  Kooliõpetaja Kuusik katsus lelle küsimuse peale: ..Kust tuiewad pahad lapsed" wastust anda. Alguses seletas kõneleja seda mõistet, mis lapse juures hea, mis paha tähendab. Kui laps sünnib, ei ole ta hea ega paha, laps on süüta. Ainult pärastpoole  kasivatab ümbrus talle halwad omadused külge, teeb ta niisuguseks, st teda pahaks lapseks hakataäse kutsuma. Sellepeale peatas kõneleja pikemalt mitmete haldade  omaduste, nagu warguse, maletamise, joimimise juures. See on hoopis ekslik arwamine, kui last esimese  kurtev puhul kohe margaks, maletajaks jne. hakataks  pidama. Laps wõib seda esialgu ilma teadmata teha ja kui talle osawaste selgeks tehtakse, mis margus,  maletamine jne. õieti on, siis ei tee ta seda teine kord enam mitte. Kõneleja tõi mttmesuguWid näi-- tusi, kudas lapsemanem peab üles astuma, kui ta lapse juures esimest korda mingisugust pahategu märkab. Kõnele, mts tund aega kestis, järgnesiwad elawad  läbirääkimised Ühistegewus Kmreware Eesti hottr- ja laenn-ütßuse põhjuskrri on kolmandat korda juba Valitsuse poolt kinnitamata tagasi saadetud. Põhjuseks oli. et asutajate liikmete asemel seltsi wolmikud alla oliwad kirjutanud. ! Kohtukoda. RsWidmwe Lihata tvletõrsiijate-selMt. 2. jaoskonna  rahukothunikule saadetud palmekirjas seletas Reinul Alseu. et Lihula tuletõrjujate-sstts temale sektistmaja  ülesehitamise eest mee! 318 rbl. 69 kop. Võlgneb, ja et Lihula tuletõrjujate.selts seda raha temale heatahtliselt  mitte Välja maksta ei taha. sellepärast palus  Alsen rahukohtunik?» üle in ai nimetatud summat seltsi käest tema kasuks mälja mõista. Asja harutamisel rahukohtuniku juures seletas Lihula tuletõrjujate-seltsi esitaja Hermann St amm, et Asteni! seltsi käest mitte 313 rbl. 69 kop. saada ei ole, waid 23 rbl. 71 kop. Et aga Alseu rohkem nõuab, kui tema poolt nimetatud summa, seda arwab ta seklest  tulema, et AI sen üksikute tööde hindasid lueekg a on kergendanud. Eksperdid, kes maja läbi waatasiwad  ja töösid hindasimad. jõudsimad otsusele, esi töö mitte üsna korralikult tehtud ei olnud ja et seal mitmesugusid  puudusi ette tuli. Teiste tunnistajate hulgas  kuulati ka Jaan Lepperg üle, kes tõendas, et sisemised tööd Alsenile mee! kallimaks läksiwad, kui enne kindlaks lehtud oli. Rahukohtunik, kes leidis, et Reiuut Alseni nõudmine  Lihula tuletõrjujate-seltsi esitaja Stammi enese seletustega põhjendatud ja tunnistuste waral selgeks tehtud on, et surnuta, mida Alseu nõuab, meel wahem on tui see. mida tuletõrjujate-selts talle wõlgüeb, mõistis nõuetawa summa ühes 25 rubla kohtukuludega täielikult Välja. Lihula tuletõrjujate-seltsi woliniku. mann. adw. abi H. Kochi edasikaebamise peale läks see asi Tallinna-Haapsalu  rahukohtukogusse. kus mõlemad pooled  soowi aroaldastwad uut ekspertiset teha. mille peale rahukohtukogu tcffttorbfefs Äsperdiks insener W. Freimanni määras. Maja läbi roaadates ja töösid  hinnates leidis insener Freimann, et AlseNi tööde /nimekirjas üksikute tööde hinnad mitmes kohas kör- on ja et sinna ka need vn üles pcmdiuo,' mille eest raha sugugi ei Makstud. Nahukohtukogu mõistis Lihula tuletõrjujate-seltsi käest Minut Alseni kasuks 134 rbt. 45 kop. Tööstus ja kaubandus. 'BMiwZDv WtzM parandamine. Mere- ja kaubanduseminister  on komisjoni nimetanud, kes Baltimers ja Ladaga sarme laewakaardid ära peab parandama. Et wiimasel ajal Baltimeres ja Ladoga järwes laewaõnnetusi  täielikuma kaardi puudusel ou ette tulnud, siis ei roõiwat kaartide parandamist enam edasi lükata. Tallinna turuhinnad 7. detsembril. Üksikute kaupade  hinnad olirvad järgmised: Rulileib, nael j? kov. Peenleib „ 5 » Sai ~ ? " Nisuleib lepik) nael .... 5 „ Odratangud „ .... 5 " Koeratangud 7—B „ Herned „ .... 5—6 » Oad „ .... 6 7 „ Läätsad „ .... 7—B „ Linnasesahu „ . 5 » Nisujahu, peene f " jäme „ .... 5 » Odrajahu ~ .... » Sealiha, terwe sea kaupa, neel . . lD —i l > „ WaKkaliha, terwe wajlkak., „ . . 16—12 „ Lambaliha, t. lamba kaupa * . > 11—13 „ Loomaliha, t. looma kaupa „ . 12—13 » Köögiwõi, nael 35—38 K Lauawõi „ 45 -53 „ Juust „ ..... 25—35 n Haned (tapetult) tükk .... 156—133 „ Kanad „ „ . . . . 50—70 „ Metspardid „ „ » Jänesed „ „ 76 „ Wärsked räimed, sada .... „ Soolatud stlguo, nael .... 5 „ Kilud, soolatud . . . . . 8 „ Heeringad „ . - « „ kuiwatatud, paar... 7 „ ' Tursad, soolatud, nael 6 „ Siiad « . . . . 25 „ Haugid, wärsked „ . 14—16 „ Abwenad „ 13 „ Wimmad ~ „ 13 H Kohakala „ „ ... c 30—46 „ Latikad „ „ ... . 15 „ Kammeljad wärsked 16 tükki . . Seened, toov 15 „ Sibulad „ 6—7 „ Hapud kapsad, toop .... 6—9 » Peakapsad, tükk ..... 5-16 Kaalikad „ 2-6 B forgandid, toop 4—5 . ardulid „ .... 2 „ Hapud kurgid 10 tükki .... 18 „ Jõhwikad, too? 6—7 . Muna paar 6—7 „ Tindikalad 10 tükki . » Kiisad, nael - 12 » Segasõnumed. Jämeda pettuse üle kirjutatakse Põltsamaalt ..Nordl. Zeitungile": ..Paari päewa eest ilmus Tibbo uurikauplusesse, kus möödaläinud kuul suurem märgus korda saadeti, keegi noormees, kes enese salapolitsei agendi Ütles olowat. Mitmesuguseid paberist ettenäidates  seletas ta. et ta Tartu salapolitsemlema abiline on ja selle poolt Põltsamaale on saadetud, kust ta mõned uurid, kuldsõrmused, hõbe sõrmkübarad jne., mis Varastatud asjadele sarnased on, kaasa peaks roõtma, et nende waral kiirenanc Varastatud asjadele jälgile saada. Uu-rikaupmees, kes We»e keelt ei osanud,  uskus Venekeelseid paber isi ja politseiagenti, sellepärast  andis ta temale 3 uuri, 4 kuldsõrmust ja mõned hõbe sõrmkübarad. Warsti peale selle läks uurikaupmees  L. juukselõikamiss töötuppa ja nägi seal oma imestuseks kastikese, mille sisse ta salapolitseile antud aSjad oli pakkinud, öiüsimese peale: ~skust on see kastikene siia tulnud?" sai ta Zuukselõikajalt wastuseks:  „k«egi noorherra jättis selle kastikese, milles 3 Hõbeuuri, 4 kuldsõrmust ja 3 hõbe-sõvmMbarat olnoad, minu juurde laua peale ja Võttis selle eest minult 5 rubla." Nüüd- tuli uurikaupmees arusaamisele,  et ta petetud on. Ta tegi kastikese lahti ja leidis sealt roeel ainult 1 uuri sa 2 sõrmkübarat. Warsti peale selle tuli ..noorherra" juukselõikaja juurde, Võttis kastikese laua pealt ja tahtis sellega ära minna, aga ta peeti juukselõikaja ja uurikaupmehe poolt kinni. Äleknulamisel tüli awalikuks. et ebasalapolitseinik ligidal olewa weski omaniku K. poeg on. Lühikese aja jooksul oli ta mõlemad hõbe uurid juba ära müünud, teised asjad sai uurikaupleja kätte. Asi läheb kohtusse. EHUombet teatasime, et kaubatarwitajatc ühisuse ..Tera" asutajatekogu koosolek teisipäewal kell 9 ära peetakse. Tähendatud päewa! ei ole mitte terwe asutajntekogu koosolek, waid ainult korraldajate koosolek, kes ka uusi liikmeid wasiu wõtab. Esimehe peakoosolek peetakse siis ära, kui ühisusel juba arv) liikmeid koos on. im. Talukohad oksivnill. Eestimaa mõisnikkude kre ditkassa nõudinisel müüdakse 13. rveedruarll 1919. a. Tallinna ringkonnakohtu tsiroilosakounas järgmised takud  enampakkumise teel ära: 1) Kamast u mõisast ära lahutatud Aleksander Pollmanni ~Torma Reinu" talu nr. 14 Haljala kihelkonnal  Rakwcre kreisis. Talu suurus on 43 dessatini 496 koha peal on kreditkassa wõlga 1635 rbl. 6 kop. ja hüpotegiwõkga 3116 rbl. Hinnatud on 2367 rubla alla. 2) Piibemõisast ära lahutatud Mart Põderi ..Konna" talu, kreposti nr. 1332, Koeru kihelkonnas Paide kreisis. Talu suurus on 28 dessatini 2635 ruutsülda.  Kreditkassa wõlga on 1365 rbl. 26 kop. Hinnatud  on 2615 rbl. 66 kop. alla. 3) Vabatahtlikul oksjonil müüdakse 9. jaan. ringkonnakohtus  surnud Hans Fromholdi talu /?Ülewaiuu"  Rapla kihelkonnas Lellewere mõisast ära lahutatud.  Talu suurus on 66 dess. 1766 ruutsülda. Pakkumine  algab 3566 rublast peale. Põhjamaa reisibüroo mõtleb Venemaa ja Rootsimaa  wahel iseäralist reisijateühendust sisse seada. Muu seas kawatsctakse ka alalist otsekohest laema ühendust Stokholmi ja ühe Soome- wõi Eestimaa sadama wahel käima panna. Büroo kontori asupaigaks saab Peterburi. Kauaegike ..Estonia" näitleja A. Aohannson on eila päewal kell 1 ära surnud. Lähemalt homme. 3. klassi raudtees õidumaksn maa pealt, mis üle 2060 wersta on, mõeldakse kõrgendada. Esimese ja teise klassi sõidutaks leiab sellewastu wähendamist. Riigiwolikogusse antakse seaduse eelnõu sisse, mis ..raudteejäneste" kohta käib. Sekle järele trahwitakse neid kuni 15-päewalise arestiga ehk s—lo5 —10 rublaga. Süü kordamise juures arestiga kuni ühe kuuni ehk rahatrahwiga kurvi 100 rublani. Wõõra nime all sõitjad lähewad 1 kuust 2 kuuni waugi. Kõigi nende juhtumiste juures peab aga süüalune peale selle meel kahekordse piletihinna maksma. . meteor? Wälgulöõmist ja tasast müristamist wõisimad jalutajad eila õhtul tähele panna. Wälgusähwatused  algasimad umbes kell 3 ja kestsiwad kuni kella 12 öösel. Ilm oli pehme, esiteks tuiskas natukene lund, kuna keflöösel tugema tuulega rahet sadas. Wähe peale kella 12 läks põhja-hommiku ta emas äkitselt  paariks sekundiks walgeks ja sellele järgnes tugemam  pragin. Walgus oli kaunis suur ja helesinine, uulitsatel macitasiwad inimesed ehmatanult enese ümber,  kuna hobused mitmel pool lõhkuma haKasiwad. Wõib armata. et walgusehelk meteori kukkumise läbi tekkis. Sopakirjanduse mõju all. Selle pealkirja dir juwstab  ..Ds. Wehstn." järgmist: ..25. now. kadusimad  2 kooliõpilast.- 13-aastane Otto K. ja 12° aastane  Martin M. ära. Poisikestega ühes oli ka kauuis  summa raha kadunud. 23. õttobri! sai Otto ema Tapalt kirja, milles Otto teatab, et ta ühe neiu on ära põgenenud ja temaga üheskoos Riiast lahkunud. Põgenenud kooliõpilased on südikad sopakirjanduse  lugejad olnud. Mis edasi sünnib, seda wõib enesele ette kujutada: .poisid Võetakse kinni wõib olla mõne uue rumaluse juures ja saadetakse Riiga tagasi. Tallinn» wabataW. MetSrjujate-jeW loterii Väljaloosimine on laupäewak 12. dets. pritsimaja saalis  kell 12 lõuna ajal. Soowijad mõiwad pealt maatema  ilmuda, sissemine? on hinnata. Õnnetused ja kuritööd. f. Äle sõidebod. Äleeilg Äias sõiduwoorimses nr. 161 Eduard Piberg Wiru ja Wene uulitsa jnurgal kellegi v. N. peale. Haawatu. kelle seisukord elukardetaw  ei ole,- roiidi erahospidalisse. k. RvWh alta. Eila õhtul jäi neljandas linnajaos ülesõidukohal Dwrnski polgu soldat Rowiforv Peterburist  tulema rongi alla ja sai surma. f. Wargßed. Neil päewll saadeti jSrgniised wargüsed  toime: Hermann Moikomil marastati joomapidu  ajal 50 rbl. raha Sra: Elilabet Baltingi kõrterist  Girgensoni uul. lahtijäetud akna kaudu 10 rbl. 50 kop. raha; kaks maraft wõeti politsei poolt kinnis nad olimad Balti maksalist ühest randteewaguiW rauast peatamise-sisseseade ära warastanud. Toimetutele saadetud raamatud. F. Ploompuu ttxjastufeärt poolt Tallinnas on meile järgmised, praegu trükist ilmunud rünnatud kätte saadetud: Omal jõul edafk. Minu noortele wenbadele, kes tahawab täieks mehekS saada. Paul oon Gizycki särele G. E. Luiga. 384 lehek., hind 80 kop. Põgenejad. J. Lwnankoski jutustus Soome talurahwa elust. Soome keelest J. Ploompuu. 144 lehek., hind 60 kop. Närtsinud neiud. Joh. Rajesttk. Uudisjutud: 62 lehel., hind 80 kop. Sassis lõng. Lõbumäng ühes waatuseö. Helena Ryblomi järele Soome keelest J. Ploompuu. 28 lehel., hind 30 kop. Ühistegewus. Naljamäng kahes waatuses. WLinõ Kataja järele Soome keelest J. Ploompuu 80 lehel., hind 30 kop. Jõuku lelzt 3009, J. Ploompuu 22. „Nahwa (cht w . 32 lehek. suures kaustas, hind 20 IHp. Laste albitui. J. Ploompuu. Hulga piltidega ja laStekohaSte lugemisetükkidega.  48 lehek., hind 20 kop. Peale nende terwe kogu laste pildiraamatuid ilusate wärwitrükipiltldega,  paksu, fileda pabcri peale HannoweriS (Saksamaal) A. Molling ja comp. 9?oa laeiva täis. \ Mõlemab 14 lehek. neljandik poogn. suuruses kaustas, Lõbusad loomad./ hind ä 25 kop. Laste loomad. \ Kuke be vi 1 Piilu pardi be. I Igaüks 10 lehek. kaheksandik pg. suuruses kaustas, Kakadu. g hind a 10 kop. Kutsukefed. 1 Kiisu kirjad. ) Telegrammid. Peterburi tefegrafl sgevturi poolt ) Kardtnist. Et Mandshuria ärewuse üle laial ila otatud  Valeteateid, mille tõttu Pekingis öppiro Mandshuria  noorsugu koju ruttab, tagasi tõrjuda, pand! Mukdeni asekuningale ette kohalistele Valitsustele rahustawaid  kuulutusi Välja saata ja linnades awalikkudes  kohtades üles panna. Belgradist. Sluptshina wöttis esimesel ettelugemisel  150 miljoni rbl. laenutegemise seaduse eelnõu Vastu. Caimest. Suurwürst Michail Nikolajewitsh suri 5. dets. ära. Paristist. Munitsipaliteedi ruumides pani meeleawaldus  toime, kus pühapäewase puhkeaja sisseseadmiseks  kaupluste kinnipanekut nõuti. Plotskist. Plotski maakonna Pamutuwsli gmini- Valitsusesse tung isi wad 3 sõjariistus isikut sisse, sundisiwad  koosolijaid, keda peale 20 inimese oli, was-- tflsel korral surmaga ähwardades paigale jääma ja 70 passiraamatut kaasa wõttes põgenesiwad ära. Brüsselist. Kuningas Leopoldi surnukeha Viidi' E. dets. pealinna lossi. Leinarongi saatsiwäd tõrwa-, lontide Valgustusel sõjawäelised: surnuwankri järel käi-! siwad kunmgas Albert ja aukandjad. LVsahonist) Kädinett audis kuningale ühise ametist  lahlumisepa-lwe sisse. Kuningas wõttis palwe Vastu. V Kiievist. Et Kiiewi Kaubata rwitasate ühisuste üficiw dufe nöupidamistest ka kõrwalised isikud osa wõ tümad, siis lõpetas esimees) politsei ettepanekuis istumised. Peterburist. Pealinnas jäiwad öö-päiewa joolsul 2 inimest kolerasse haigeks, haigeid on üleüldse 30 inimest. Eila. Keisri Herra nimepäewa puhul/ vliivap PeterlMci telegrafiagenturi teatel kõik linnad lipnehtes,  õhtul põlesiwad ilutuled, kõigil pool peeti tänukõigil  pool peeti tänujumalateenistust. Belgia kuninga surma puhul Määras Keisri Majesteet õuekonnas 24 päewafe leina-aja. Paristst. Kohtu-uunja otsustas Wene terroristisid Berlinomit ja Märtinowit lõhkeolluste hoidmise jal Valmistamise eest kohtu alla anda. Ilma* (meteorologia-) teated. Tallinna sadama meteoroloogiajaamast. 4. detsembril 1909. tit; 28i, VSAwKksHA. mm. Wastutaw toimetaja G- E. Waliaandiad msä. ?>. ia B. a<ans ! Kila k. 1 p. I Eilu k, p Z. Tiina k, 7, h, ii _ liarometer m/m. . ! 736,5 738,6 742,1 Termomoter C . . j +1.8 +0,8 +0,& Niiskuse A . . j 90. 82. 90. Tuule siht ja SSYV \Y SSW kiirus 6 m. Osek. 5m. 0 sek. 5 m. 0 sato Sademed m/m . . II 1,6 1,2