konna ülematele, politscimestritele, sandarmiwalitjuse  ülematele ja nende abilistele antakse õiguS inimesi esialgse aresti alla panna (mitte kamm kui kaks nädalat), kelle kohta tõsine kartus on, et nad riiklikka  kuritegusid plaanitsewad, ehk niisuguste  inimeste nõuumehed on ehk sala seltsidest osa wõtawad; need politseiametnikud  wõiwad ka igas kohas ja igal ajal läbiotsimisi ette wõtta ja igasugust omandust  aresti alla panna, mis kuritegewuSlise  otstarbe päüle tühendawad. Sellega ühes suureneb ka wastutuS ja karistus, mis ametnikkudele tegewuseta oleku korral püäls pandakse. Selle karistuse mõet wõib pool, isegi kakskorda suurem olla, kui selle karistuse kõrgem mõet, mis harilikul ajal tegewuseta oleku kohta käib- Nagu näha, jääb walitsusewõimu asemikkudele  korra alalhoidmiseks küllalt weel mõimu kätte. .Elu." selles wanaduseS hakkab noor neiu elu kareduste mõju all iga asja püäle kainelt rvaatama- Ma läksin oma mõtete ja unislamiStega  nii kaugele, et ma iviimati järsku püsti tõusin ja kõik niisugused mõtted enda paast wälja kihutasin. Aes ma olen? Haige jalaga sõjamäe arst, kellel õige wäike kapital on; kuidas wõin ma niisuguste asjade paale mõtelda? MtsS Morestan on ilus, aga kõige ilusam nacsterahmas, keda HolmeS talgi näinud on . . . Kui evcSpidi  meel niisugused imelikud mõtted peatumad  mulle pähe tulema, siis on parem need juba kohe pääst märja kihutada! s. Kuidas ülekannet tviilja arwata. Holmes tuli kellu pool kuus tagasi. Ta oli hääS tnMZ, nagu la cnamisti siis ikka oli, kui ta lõõ korda läinud oli- Suurt saladust ei ole selles asjas mitte, ütles ts laua juurde istudes ja theed jooma hakates, mida ma talle walafin; asjaolekud laiemad seda asja ainult ühel musil seletada- Olete juba selle asja selgeks teinud? Ei ole! Ma olen aga ainult ühe sündmuse  leidnud, mis wõimaluft annab ette arwats. Ma maatasin praegu ,Times'i" numbrid läbi ja leidsin, et 34. Bomboy jalamäe polgu maior Scholto Ülem Normoodlft,  28. aprillil 1882 a. surnud on. Mõtelge minust mis tahes, aga ma ei saa aru, kuidas see asjasse puutub! Kas tõesti? Ma panen seda imeks. Waadake ! Kapten Morestan kaduS ära. Londonis mms ta sinult msior Scholto juurde msm. Maur Scholto seleta», et La sellest midagi ei tea, et tema sõber Inglismaale tulnud on- Neli aastat pääle selle sureb Echolio ära- Nädali pärast  pääle tema surma saab kapten  MorcStam tütar kallihinnalise kingituse.  Kee läheb nuwiist aaSta aastalt edafi ja wiimati tuleb kiri, milles tähendatakse, et miss MoreStamle on ülekohut tehtud. Missugust ülekohut? Tema isa wõeti Lalt ära! Mispärast hakati temale kohe pääle Scholto surma kingitust saatma? Nagu näha, teab Scholto pärija sest asjast midagi ja tahab MisS MoreStanile selle eest lasu anda- Missugune muu arwamine wõib weel neid asjaolekuid seletada? (Järgneb.) Kodumaalt. Kuresaarest 27. augustil oli Saaremaa  rahukohrutogu istumine. Ettetulnud süüteo asjadest olgu nimetada: GuStaw Martenson andnud rahukohtunikule  kaebtuse sisse, ct Aleksander Siibernagel  teda 19- junil rusikaga näosse ja jalaga rindu löönud, nii et ta meega täidtiud  auku kukkunud ja sinna oleks ära sppimud, kui teised teda wülja tõstnud ei oleks. Stlbernagel seletas, er M. purjus olnud, ise auku kukkunud ja ta teda süält mälja tõstnud- Rahukohtuniku juures tõendas  üks tunnistaja näinud olewat, et S. Martensoni löönud olla- Rahukohtunik mõistis S- kaheks nädalaks aresti. Mõlemad  pooled kaebafiwad edasi, Martenson sõudis E-le kangemat nuhtlust, S. oga paluS ennast õigeks mõista. Rahukohtukogus  tõendasiwad tunnistajad S> seletust  ja selle tõttu mõisteti hr. S. õigeks. Juut Dawid Sagor kaebanud Mendel Grünhuti pääle, et see teda rahukohtu ee« olles rewolutsionäriks nimetanud ja ütelnud,  et ta politsei jarelwaatuse all olla. Kui see osi 29. märtsil harutusel oli, siis näitanud Grünhut Sagorile pitka nina, pistnud rusika nina alla ja öelnud: „Küll ma sind õpetan"- Rahukohtunik mõistis Grünhuti 2- kuuks aresti-  Rahukobtukogu  alandas karistust ja mõistis Gr. üheks kuuks aresti. Aleksander Põld oli Kirill Ebraost parkis  nii raskesti löönud, et wiimane maha kukkunud ja käeluu wigaStanud. Ebraos nõudis P- nuhelda ja temalt 70 rubla kahjutasu wälja mõista. Rahukohtunik mõistis P. Ebraose wigaStamise pärast 2. kuuks aresti ja üleüldise korrarikkumise pärast 10 rubla trohwi alla- Rahukohtukogus  leppifiwad pooled oma wohel seega ära, et P- maksab Ebraosels 20 rubla tasu- Karistus korrarikkumise pärast jäi maksma. Anna Soeäär müünud randwahtidele Ohesaare külas ilma patendita wiina. Selle eest mõistis rahukohtunik ta 15 rubla trahwi alla. S. andis selle otsuse pääle tühjakstegemise kaebtuse, mis tähelepanemata  jäeti- (Lõpp tuleb-) Linna ehituste kohta «aksawad üleüldised  seadused, kui ka määrused iga linna kohta iseäranis, mis linnawolikogu poolt kokku seatakse ja kuberneri poolt kinnitatakse. Tahab keegi linnas midagi ehitada, fiis peab ta neid seadust tähelepanema.  Et panda neid seadusenõudmifi mitte tähele, fiis wõib pahade järeldustega tegemist olla, nagu see 3. julil esimese jaoskonna rahukohtus awalikukS tuli. Politsei poolt oli hr- T- päüle kacbtus tõstetud, et see oma maja mitte ülemal nimetatud seaduSliste määruste järele ei ehita, kuna temalt enne seda allkiri wõetud  oli. et ta oma maja ehitust, mis ilma linnaameti poolt kinnitub plaanita tehti, seisma jätaks. T. ei jätnud maja ehitust mitte seisma, maid tõendanud, et tal linnapää poolt suusõnaline luba majaehitamiseks  olla. Rahukohtunik tunnistas hr. T. süüdlaseks 1) et ta politsei seaduslikku  nõudmist, majaehitust, mis ilma kohalise  loata tehakse, käsile jätta, mitte tähele ei pannud; 2) et ta maja ehitab, ilma seadusliku loata ja 8) et ta maja ehitab, mis tulekahju aSjuS kardetaw on ning otsustas teda karistuse olla heita 5 rubla suuruses ehk maksujõuetuse korral aresti alla 2- päewaks ja teda kohustada kahe nädala jooksul pärast seda, kui otfnS seadusejõusse  astub, ehitud maja maha lammutada,  ehk hoowi tagumise ja pahema poole pääle tulemüür ehitada. Wiierublaline  nuhtlus küll suur ei ole, kuid niihästi  esimene kui teine nõudmine on hr. X. kohta, kus maja juba malmis ehitatud on, hästi raske. Et majaehitajad mitte ilmaasjata kulude sisse ei sattuks, pandagu  sellepärast tähele, et linnas ühtegi maja enne ehitama ei hakataks, kuni majaplaan linnawalitsufe poolt kinnitatud ning naabri poolt luba muretsetud on, et tal «aja ehitamise wastu midagi ei ole, kui sääljuures  mõnesuguseid ehitamise nõudmisi ei täideta- Olgu meel juurde tähendatud, et Kaarma-Suuremõisa  põllu „platstmeeSte" kohta majade ehitamise asjus kontrakti järele needsamad nõudmised täita Lulewad, mis Kuresaare Unnas makSwad on—  Roomasaare kiwitee saab lähemal ajal täiesti malmis. Kaarmalt. Minewal nädalal peeti Kaarma kiriku kui ka kihelkonna konwenti. Kihelkonna konwendil sai mõnigi otsus Seda ja teist. Naljakas lugu juhtus ühes kaelakohtus  Parist linnas. Üks mees, kelle pääle kaebatud oli, et tema paar püksa olla ära warastanud, Mõisteti tunnistuste puudusel süüst lahti. Siidgi ei tõusnud tema mitte pingist üles, mis kaebtuse-aluste istekohaks on määratud. Temale eestkostjaks antud adwokat seletab temale, et ta wabaks on mõistetud; mehikeue aga ei liigutagi ennast. Juba on saal koos olejatest kaunis tühi; jällegi küsib teda adwokat, kelle kannatus lõppemas on, miks ta siis ära ei lähe. Selle püüle kostab wabaks mõistetud mees tasakesti: .Enne kui tunniSmched ära ei ole läinud, ei tohi ma siit nihkuda." „MikS siis mitte?" »Scst et mul just need waraStatud püksid jalas on-" Kalade tapmine- Hollandi maal m see hää pruul, et kalasid ilma- aegu ei waewata ja neid pikkamisi ei suretata,  waid et neid ära tapetakse. See ci ole üksnes inimlik, waid säherdune kalaliha  on ka inimese terwisele kasulikum ja loiduks kõlblikum. Sääl lõigatakse igal kalal õige icrawa noaga paalagune risti lõhki, m lle abl pääajud selzaroost lahutatud  sca ad Selle läbi sureb kala warsti ära ja icma liha ei saa oma häädusest midagi kaotada ega inimese terwisele kahjulikuks  minna. Selle pärast kiidawad ka kõik hollandlastest walmistatud kalaroogade hääd magu. Kalade liha on sääl palju kindlam ja tema magu parem, kui mujal, kus seda kombet tähele ei panda. Teine kalatapmise wiis on see, et temal saba ligidal noaga seljaroost läbi pistetakse, mille pääle loom kohe wagaks jääb Nagu kewade kaSte õisi kosutab, mi kosutab laul inimese südant. Kui inimene sunnitud on o«a ligimeste  häätegusid tarwitama, siis on tal säherdune tundmus, kui oleks ta ühtlasi tule- ja weesurma mõistetud- , —Na e n e (õhtu hilja): „Aga, heldeke,  Hindrek! Oled ju kena ,ahwi" kaasa toonud!" Mees (lällatadss): tab mind wäga, et see sulle nii meeldib. Mari-" Õrnus. Neiu (jõel sõites): .Kui ma nüüd mette kukuksin, kaS sa ikka päästad  mind wälja?' —Peiu: .Aga kallike, mõtle ometi, kui mina ka ühes upun, kes Sind siis leinama jääb l' Saarlane 1908 M K 4