Saarlane VM Kleiilhine pslitikk gjllleh! Naa- ja linnarahvale NN n- ss. Teisipäewal, 34. julil 1901. XVII aastatinf. maksab: Ilmub igal tsi-stjsä-ötVtkt. Kuresiiares Kanba-unlitsas nr.l?. Kohustawad määrused abinõude üle sõratöbe wastu mäletsejate loomade ja sigade juures linnadest wäljas olewates kohtades Liiwi kubermangus. (Wäljaantud sead. kogu 11. tomi I. jäo K põhjusel 1. Kui kahtlus selle üle peaks tõusma, et mäletsejad  loomad ja sead sõratõbes haiged on, siis peab kohane politsei kohe oma ülemusele teada andma, niihästi haiguse hakatuse kui ka nimetatud loomade Pärastpoole haigeks jäämise üle ja seda karja, milles tähendatud haiguses vleivaid loomi on, ei tohi nii kaua mitte mäletsejale loomade karja ja sigade ligi lasta, kuuni ametlik loomatohter kohale tuleb. 2. Kui ametlik loomatohter ette tulnud haiguse  sõratvbeks peab, siis pole mitte tarwis, et loomatohter haigust ivaatama tuleb, kui sessamas karjas, ehk ümberkaudsetes kohtades loomi uuesti haigeks jääb, aga kohane politsei peab ise kõiki neid abinõuusid tarwitama, mis kohustamates määrustes on näidatud ja selle järeldustest kohasele  ülemusele teada andma. 3. elajaid ja sigu, kes sõratõbes haiged on, ehk kellest karta wõib, et nad sellesse haigeks on jäänud, ei iohi mitte hoowist ivätja lasta. 4. Neid mäletsejaid loomi ja sigu arwatakse haigeks jäänud vlewat, kes wiimase wiie päewa jooksul  üheS hvowis, karjamaal wõi karjas on olnud haigete loomadega ehk nende loomadega, keda arwatakse selles haiguses haiged oiewat. 5. Niisugustel juhtumistel, kui nende määruste  kõwa täitmine majandusele märksa kahju tuua wõiks, wõib loomatohtri kordaseadmise järele järgmisi kergendusi lubada: u) Haigeid ja neid loomi, keda arwataksc sõratõbes haiged olewat, lubatakse karjamaale ajada ainul-t siis, kui karjamaale mitte teistest kohtadest terweid mäletsejaid loomi ja sigu ci aeta ja kui haigeid ja neid loomi, kega arwatakse sõratõbes haiged olewat, mitte tarwis ei ole seda teed mööda ajada, mida mööda terweid loomi aetakse. Kui tarwis läheb, peab kohane politsei selle eest hoolt kandma, et üleüldisest karjamaast üks osa haigete ja üks osa terwete loomade jaoks määratakse. b) Loomi, kes järelewaaiamise all on, lubatakse sellesama küla teisse talusse wüa, kui lelle läbi aga miile haigus laiali e! laguneks. Siin juures tnieb loomi kas wankri pääi wcdada ehk üheskoos niisugust kohta mööda ajada, kus teiste talude mäletsejad elajad sa sead mitte ei käi. o) Elajaid, keda arwatakse sõratõbes haiged olewat, lubatakse sellest karjast ehk kohast, mis järelewaatamise all on, tapmise tarwis ainult siis ära wüa, kui ametliku loomatohtri poolt tõendatakse,  et äraaetawad toomad mitte sõratõbes haiged ei ole. Neid loomi tuleb siis ka wankri pääl ära wüa, et üheskoos niisugust teed mööda ajada, käi, kuid selle tingimisega, ei neid ligidal olewatesse  tapamajadesse saadetakse ehk raudteejaama pääle wiiakse tapamajadesse edasi saatmiseks. Nende elajate zuures, keda tapamajasse saadetakse. tuleb tähele panna, et neid raudteelt otsekohe sinna ära antaks, ehk mankrl pääl wiidaks. Wiimise juures tuleb iseäranis hoolsasti selle järele-vaadata,  et miidawad loomad teiste mäletsejate loomadega  ja sigadega kokku ei puutuks. Täheudus. Wankrcid ja muid asju, milledega neid loomi wceti, kes sõratõbes haiged  oliwad ehk arwati, et nad selles tõbes haiged  on, peab rohtudega ära puhastama. 6. Kui ametlik loomatohter wäga suurt tõbe laialilagunemist kardab ja loomade omanikud seatud  politseilikka abinõuusid ei täida, siis tuleb pvlitiei ülewaatust sisse seada, mitte üksnes talude ja kohtade üle, kus haigust leida on, waid ka naabruses olewate terwete mäletsejate loomade ja sigade üle. 7. Sellest kohast, mis politsei iseäralise järelewaatamise all ou, wõib mäletsejaid loomi ja sigu tapmiseks ainult politsei loaga ära wiia, kus juures Z 5, punkt o tähendatud ettewaatuse abinõuud täita tulcwad. 8. Sõratõbes haigete loomade piima kecldakse  toorelt, s. o. keetmata, niihästi inimeste kui elajate toiduks otsekohe tarwitada, kui ka talust wälja wiia. 9. Kui tõbe laialilagunemist wäga karta on, siis lubatakse sellest talust ja karjast, kus haigeid loomi leida, ehk kohast, mis järelewaatamise all on, piima ainult keedetult wälja wiia. 19. Piima kauplustest wõib toore piima müümine  neis kohtades, kus sõratöbi lagunemas on, kubermangu walitsuse kordaseadmise järele kõige Kuura neeme pääl. s. Ernst Müllenbachi järele W. E. Waene Kristop, õhkas Marike, ega sina sääl ju aidata oleks saanud, kui sa seda ka teha oleksid katsunud. Mees wahtis üle paadi ääre wette ja ütles: Ei Marike! aidata ei oleks ma sääl küll mitte wõinud, aga ma oleksin ometi katset selleks pidanud tegema, oleksin neile aeru kätte ulatama pidanud, ehk oleksid nemad  ometi pääSnud, Ja kui see ka ilmaaegu  olnud oleks, katset ma ei oleks ometi mitte tegemata tohtinud jätta. Aga sa olid ju ometi ise hirmu pärast tarretanud. Selle wastu ei wõi ometi keegi, et tema ehmatusest kangeks jääb. Mees mõtles tükk aega järele ja rääkis siis edasi: Mina olen kõik need aastad selle üle mõtelnud. Asi on nõnda, inimene peab ikka teadma, mis tema teeb, ehk mis temal teha tuleb, olgu tema kas kohkunud, joobnud  wõi ka unes. Sest, hirm ehk joowastus  ei muuda inimest seestpidist olekut mitte, maid teeb seda ainult awalikuks mis olek temal on Ja minu juures tuli sell korral  ilmsiks, et ma üks häbemata argpüks olen Aga, see ei ole sinu juures sugugi tõsi! hüüdis Marike palawalt Sina oled ometi sada korda kõige hullema tormiga mere pääl olnud ja kõik teised ütlewad, et sina just ialgi kartlik ei ole, waid ikka kõige suurema  rahuga juhatad ja nõu annad, kui teistel  ammu enam julgust ja nõu ei ole. Ja wiimati meel kui see suur Inglise laew hädas oli ja kedagi teist enam appi minna ei julgenud, sõitsid sina üksi kolm korda edasi, tagasi ja päästsid kümme meest. Sada kord oled sina juba ilma wärisemata surmale  silma maatund. Läikiwal silmil kuulas Kristop tüdruku sõnu, siis lõi tema jälle silmad maha ja rääkis edasi. Weesurm, Marike on mul mana tuttaw; kuidas tema wälja näeb, tean mina juba. Tema ei saa mulle ootmatalt kaela tulla- Wee püäl olen tähelepanelik, wõtan ennast kokku ja sunnin ennast. Sest selleks sundima pean ennast igakord, enne kui süäl töötama hakkan. Kui aga juba töös olen, ei ole enam aega kartuse jaoks. Aga enne kui wäljas olen, siis kardan. Igakord on mul kui oleks midagi kurkus ehk peetaks mind jalust. Ja igal korral näen isa silmi ja Anuikese liikumaid sörmekesi enese ees. Aga nende pärast just sunnin mina ennast ja lähen iga kord ka kõige suurema hädaohu sisse. Ja nüüd tead sina kõik, aga ära hakka teine kord enam seda asja harutama ehk sellest rääkima.  Mina olen süüdlane ja pean selle kandmisega ka üksi nüüd malmis saama. Ja ühte süüd tegemataks, ehk jälle hääks teha. ei saa siin maa pääl ei keegi. Wiimaseid sõnu sosistas mees jälle päris lootnsetalt- Marike ei lausunud ka enam sõna; tema oli jälle sõudma hakanud, näis, et tema sellest piinlikust rutem pääseda tahtis. Aga, igatsedes ja ometi arglikult lendasiwad tema pilgud mehe tõsise näo üle, kelle sinihallid silmad trotslikult, aga siisgi lootus, talt laenete püäl wiibisiwad. Kõik ümbrus oli waikne nagu esimesel loomise päewal, liiwamäed oliwad juba kõik tume sinised, ainult kõige kõrgema latm oli loojaminewast päikesest just kui ülekullatud. TaewaS oli selge, ainult õhtu poolt hakkas pilwe äär kui taine kollase äärega müür ülesse kerkima. Paat jooksis wastu kallast ja kergejalgselt  hüpas Marike temast wälja, Kristop aga ei liikunud paigast, maid jäi rahuliste istuma Marikese imestama küsimise pääle näitas tema pilwe serwa pääle ja ütles: Tormi on oodata, mina pean wõrkude juure tagasi minema. Tüdruk sammus norgus pääga ja pitka misi küla poole. Süda öösel ärkas Marike ülesse. Tema ei maganud mitte toa juures maid hoones, see on üks majake, elatis majast natuke eemale ehitatud, kus suwel ka sees magatakse.  Marike magas aida pool küljes põhkude  pääl, ja lauast seina läbi lahutatud oli tall, kus lehm sees magas. Lehm oli sarwedega wastu seina tõukanud ja.sellest oligi tüdruk ülesse ärkanud. Nüüd laulis ka kukk. Marike tõusis istuma ja waatis oma ümber. Sel ajal oliwad ööd muidu ikka walged, sest eha ja koit oliwad peaaegu