Karjast. Minewal sügisel laskfiwad ,/külamehed" Karja mõisa metsahoidja lahti ja tahtfiwad ise mõisa metsa hoidma hakatan  Mehed oliwad selles ekslises lootuses, et metS nüüd nende omanduseks läheb. Kuid see lootus ei wältanud kaua. Nüüd näewad nad, et metsade ja maa lubamine tühi luiskamine oli. Nende päewade sees on möisawalitsus mana metsawahi jälle ametisse pannud. Ka krovnumetsades onl siin töö alganud. Wrsama wald on 3vvl) rubla selle eest maksnud, et wald süüdlasi Karjamõisa rehe põlemises mitte wälja anda ei wõinud. Muhumaalt. Enne jöulu oli rahwa seas äge liikumine, peeti Lks koosolek teise järele, ja waliti saadikuid teiste koosolekute pääle. Mehed ja naesed oliwad juba nii „kehtis," nagu oleks kõik juba käes olnud, mis koosolekute pääl räägiti. Kui targem ja enam kaugemale nägija mees julges selle kohta midagi tõtt rääkida, siis ähivardati seda kotti toppida. Alles siis, kui soldatid Saaremaale tuliwad ja mõnedgi mangi langesiwad, kadus julgus. Kui siis meel Ülemaait sõnumid tuiiwad, kuidas sääl inimest nuheldi ja maha lasti, siis ei olnud hirmul otsa ega äärt. Nüüd on inimesed rahalised  ja igaüks saab aru, et ühtegi uut seadust ja parandust omawoliliseit kätte saada wöimatu on. Harwa mõni tuisupää pobiseb meel habemesse. 20. januaril korjati meil kõik laSkcriistad wallamajoSse,  kuS need teisel päewal Kuresaarde saadeti. Suurwäin on praegu kange walwamise all; ei säält lasta kedagi kahtlast inimest üte. . Kurgu haigus möllab inimeste seas; lopsi on ta palju hauda wiinud. Pärnust. Siin olew Omski polgu soldatite root on Eesti karskuse seltsi ~W a lguse" majasse elama asunud. Kohalisesse treispolitseisse on, nagu Pärnu Saksa leht teatab, umbes 3000 püssi ja 000 rewolwrit kokku toodud. Wiljandimaalt kuuleb Tartu Saksa leht, et Karula mõisa omanik v. Helmersen  soowi olla awaldanud, ct sõja Mägi mitte tema Mõisa ju walla piiridesse ei tuleks. Tema kanda walla rahustamise eest isegi hoolt ja tahta oma walla rahwaga rahus elada. Sedasama olla Õisu mõisa omanik A. v. Sivers palunud. „Päewaleht" tõi hiljuti sõnumi et „Sakaka" toimetaja A. Peet mängis surnud olla. Kindlad teated selle kohta aga puuduwad. kuna teiselt poolt tähcndadakse,  et A. Peet Pihkwasse on saadetud. Tartust, 20 M. Osa kindral Besobrasowi  wäesalgast on siia jõudnud; ülikoolis  ja üliõpilaste ühiselumajas pandi läbiotsimine toime; 1 dotsent ja 4 üliõpilast  wõeti wangi. —Kiwifillalt Emajõkke kargas esmapäewa hommikul üks mees ja uppus ära. Enesetapmise  põhjuseks oli hirm kinniwõtmiseeest. Salk noorimehi pidaS SõbraS" mõni päew tagasi koosoleku esperantistide  seltsi asutamise aSjuS. Seltsi siht on, et liikmed Esperanto keele ära õpiwad, selles keeles kirjawahetust p.awad ja Esperanto keele ajalehti telliwad. llvmo. Hiiumaalt. Teiste Eesti ja Lliwimaa osadega wõrreldeS on elu siin palju rahulisem. Põletamist ega muud wägiwalla pruukimist pole peaaegu sugugi ette tulnud. Ainult mõned koosolekud on toime pandud. Harutati küftmusi, kuidaS mõnda parandust korda saata. Politikaga ei tehtud tegemistgi. Paa nõudmine oli, et rent poste odawamaks jäetaks. Emmaste ja Suure walla täiskogude koosolekud  vliwad aga siisgi kaunis kärarikkad. Kirjutajad lasti ametist lahti. Kommissari, keS ta koosolekule oli ilmunud, taheti kiinrvsega  feest poslt mustaks määritud kotti toppida. Kuid ühwardamine jäi ainult Lhwardamiseks. Iseäranis rõhulised on aga elanikud Kõrgesaares ja Kõrdel. Sellepääle  waatamata pandi uuest aastast ka Hiiu saareks sõjaseaduse alla. Ka wäike sõjamäe osa olla juba Kürdele maale tulnud. Rahwa seas on armumine, et soldatid juba mõne kuu eest üralüinud mõisnikkude poolt mõisate kaitseks on tellitud, ehk küll ühelegi mõisale meel häda pole tehtud. Wiinapoodid pandi waiilsuse poolt juba pühadeks kinni. On kuulda, et mõni neist igawesti kinni jücibgi. Wülja antakse wiina ainult politseist toodud lubatähe järele. Piiriwahid kogutakse niisama, nagu Saaremaalgi, mõnesse üksikusse kordonisse kokku. Siis olla nende jõud mässu maha surumiseks suurem. Uue aasta esimistes päemades wõeti EmmaSteS keegi hiidlane, keS Tallinnast mässu mõtted kaasa oli toonud ja rahwale kõnesid pidas, kinni. Mõne noore tuisupää  saadetusel pannud ta meeleawalduse toime. Hurra hüüetega ja punase lipu lehwitusel  t htud wäike rongikäik. Siis tuliwad  oga Kärdclt, kuhu rahma poolt teatust oli saadetud, kümme soldatit ja wiisiwad kõnepidaja enestega ühes. Tallinnast. MereminiSterium ehitawat „Rew. Ism." kuulmist mööda Tallinnasse suure ellingi torpedolaewade ehitamiseks. Selle jaoks olewat maatükk juba malmis ostetud. Wale höberublasi on Tallinnas liikumas  ; isegi ühe panga kassast leiti neil päiwil üks niisugune waleraha. Raha oli nii hästi järele tehtud, et kassapidaja wastu wõtteS teda õigeks pidas ja alles teistkordsel ülelugemisel kõlinast ära tundis. Lii lillemaalt. Sõjakohus. Sääl põletati  „P." teatel maha mõned talumajad, Wigala «vallamaja ka Wene-öigeusu koolimaja. Taheti ka meel uut Luth. wallakoolimaja  maha põletada, aga õp Buschi palwe pääle jäeti see järele. Lätimaalt. Riiast. Baltimaa kindral-kuberner Söllogubi jutul on „D.-Z." teatel 21. jan. Allachi wallawonem käinud ja teda palunud, et edaspidi talupoegi mitte ilma ülekuulamiseta üles ei poodaks ega maha ei lastaks, niisama ka nende warandust ära ei põletataks. Kindral-kuberner on waStanud, et sellekohane käsk juba antud olla. Läti seltsis „Auseklis" oli lsupäewal,  21. januaril etenduse-õhtu. Keset etendust tungis soldatite salk saali, et läbiotsimist toime panna. Kui ühe tundmata isiku juurest piStol ja patrunifi leiti ja teda kinni wõita taheti, kustutas ta korridoris lambi ära. Pimedas saimad kaks inimest surmawalt haawata. Paljud wõeti kinni. Neil päiwil sõidab Läänemeremaade kindralkuberner, kindralleitnant Sollogub ministrite päämehe krahw Witte jnurde. Ta läheb sinna Läänemeremaadel walitsewatest  asjaoludest aru andma. Abiandmise asutut. Läänemeremaade mõisnikkude seas tõusis tahtmine Saksamaa kapitali abil iseäralist laenu-asutuft siin sisse seada. Selle asutuse eesmärk oleks mõisate ülesehitamiseks, mis mässu ajal ära purustati, laenu anda. lk. jan. Salk sõjariistus inimesi piiras kaubajaama ümber, lõikas telefoni katki ja sundis jaamas ametit olewaid  teenijaid surmaga ähwardades paigale jääma. Selle järel rööwis ta kassast 2S4S rubla ära. Üks ametnik, kes ära põgeneda katsus, lasti maha. Kuritegijad  peitsiwad ennast ära. Ringmundshofi  jaamas Riia-Orelli raudteel lasksiwad mässulised jaamaülema abi püssiga  maha, kuna nad teist abi ja üht kõrwalist isikut raSkeSti haawafiwad. Selle järel kadusiwad kuritegijad ära. Mitawist. Kameralkoda on Kuuramaal  mõisnikkude kahju, mis nad sääl kuni oktobri keskpaigani saanud, wiie miljoni rubla pääle arwanud. Pääle selle meel need kahjud, mis nowembri ja detsembri  kuudel tehti. MitawiS, lk. jan. Tukkumi lähedal tapeti krahw Lamsdorff oma mõisasse minnes ära. RaSkeSti haawata sai baron Renne. Mõrtsukad peitsiwad ennast ära. Libatvift. Mitu sõjariistus isikut tungistwad  Libawi laatsareti, haawasiwad wahtisi ja wiisiwad säalt Borsingi ära, keda päew waremalt raskesti haawatult uulitsalt leiti. Borsingi olla mässajad pärast merde wisanud. Tukkumi linnakaSsa läbiwaatamisel leiti waeStelaste rahafi 40,000 rubla puudu olewat; kassa lukud on terwed. Rööwimist on nähtawaSti mässu päiwil toimetatud ja isikute poolt, kelle käeS kaSsa «võtmed on. Linnapää on ära kadunud. Knuramaa karistusest teatab „Lib. Ztg.": Erwalenis lasti surnuks wallakirjutaja,  Sasmakeni konsumi-seltsi kaupleja ja üks talupoeg, üks sepp, LubeSsernis  wiinapöletaja, Preekulnis üks peremees  ja 6 talupoega, Ülem Bartaus kirjutaja  ja üks peremees, Pampelnis kaks sulast, üks peremees ja üks lubjaahju omanik. Pampelni kooliõpetaja jäeti õpetaja Seesemanni eestkostmisel elusse. Palju talumehi on kinni «viidud.  Friedrichsstadtis  on rewolutsioni-komitee liikmed wangi «võetud, kes baron Hahni mõisas asunud ja selle sissetuleku enese kätte «võtnud. Dseedenis lastud 13. januaril 2 ja 14 januaril 3 rewolutsionäri maha, 1 Usseekenis 14- januaril põletatud Pormsaatenis üks talu ja lastud üks mees maha; 15. januaril lastud Preekulnis 6 meest maha. Kaugemalt riigist. Peterburist. Riigi Pöhjusseaduse  muutuste eelplaan on, nagu „Düna-Zeitung" kuuleb, riigi trükikojas  juba malmis trükitud. Selles olla keisri isewalitsew wõim kõrwale jäetud. Endise põhjusseaduse t-rme esimene artikel olla maha kustutatud; keisri tiitel (auunimi)  jääda muutmata, kuid sõna „isewalitseja"  seletatakse ainult rahwuSwahelise  iseseiswuse mõttes. Keiser ei tarwitse eclplaani järele riigi konstitutfionile mitte truudust manduda, kuid manifestis, millega  uued seadused awaldatakse, olla tähendus,  et keiser konstitutfioni alles jäämise eest oma troonipärija ja terme järeltulewa soo eest wastutab. Keisri wõimu kohta üteldakse: Keiser paneb ühes riigipäervaga ja riiginõuukoguga seadused maksmaks. Seaduse eelplaani, mille ruglpäew ehk riiginõuukogu tagasi lükkab, wõlb selle samale riigipäewale meel ette panna. Adminiftratiwilise ukast mõlSte Mb maksma,  kuid senatil on õigus ukafifi, mis riigi põhjusseaduse wõi seaduse wastu käiwad, tühjaks tunnistada. Enne kui riigjpäew enne tähtaega koost lahti lastakse,  peab uute walimiSte ja uus wolikogu  kokkutuleku tähtaeg ära määratud olema. Uued walimised peawad kõige hiljem nelja kuu Pärast algama ja uus wolikogu Saarlane 1906