arvata, et juuksete kadumise käik, mis juba ammugi  pääle hakkauud on, edasi kestab ja meie järeltulejatel  on need palju arvemad. Niisamasugune osa langeb kulmu karmadele osaks, mis juba praegu mõnel rahawatöuul, näit. Mongoli töuul, pea puuduwad.  Meesterahva näo ilustajale habemele - - langeb ka seesama osaks, sest kui ajaluo-teadlaste tõendusi uskuda, oliwad teutonidel ja Taatsituse poolt kirjeldatud germania sugurahwastel palju suuremad habemed, kui praegu nende järeltulejatel. Praegusel ajal on ainult Menelaste ja mõnede teiste Slaawi sugu rahwastc juures Meel ilusaid, pikke habemeid leida. Ka looduslikud hambad ei ole enam kaua inimesesugu  eesõigus. Seda näeme sellest, et suuremal jaol Kaukasia rahMatöuu rahwastel viimased 4 purihammast,  mis 16 ja 25 aastade wahel kaswawad ja nõnda nimetatud tarkuse hammaste all tuttawad on, kas kõik ehk osalt puuduwad, ehk jälle mõne aja pärast iseenesest suust wälja langemad j.n.e., nii et juba nüüd wäha inimesi olemas on, kelledel täielik arM hambaid suus on. Selle wastu leiame sagedaste  neegrite juures Meel kuuendamat purihammast, nii et neil kokku 36 hammast on. Niisama lähab hammaste MastupidaMus järk-järgult halMemaks, mis päranduse teel ikka laiemale laguneb. Mis inimese pikkuse ja rinna jämeduse muutumisesse  puutub, siis ei ole selles kindlusele jõutud. Mitmesuguste teatede Põhjal on inimese rinna jämedus  endisega võrreldes Mäha muutunud. See on kül rahMatöuu halMemale seisusele langemise tundemärk,  aga et noores ias Mäha rinna lihakseid harjutatakse,  siis võib see selle järelduseks olla. Inimeste pikkuses leiame koguni Mastandi. Ehk kül Europa rahMaste pikkuse muutumisest suurt aru ei saa, selle Mastu on aga ameriklased palju Pikemad, kui nende esiwanemad. Sest kujutaMad fiis ka Amerika kirjanikud jaokefi tulewikus pikkadena,  kitsarinnalisena, ilma habemeta ja Paljade inimestena, kelledel Pääle selle Meel ainult mõned wäikesed hambad, õige väikesed, waewalt nähtawad körwalehed ja nina on; selle Mastu on neil aga tubli suur pää, milles iseäralikult täienenud pääaju asub. See ei pia aga meid sugugi ära hirmutama, sest statistika näitab mathematikaliku kindlusega, kuis keskmine eluia aastade arw neis maades, kus terMise hoiu õpetuse määrused ka Mäiksel mõõdul maksma on pandud. Sellepärast kui tulewikus terwise hoiu määrused laialiselt kõikide rahvaklasside juures maksma pandakse, sünnib tubli ja tcrwe rahwatöuug, kellel miskit sarnadust meie mõtetes kujutatud ära kuivanud Pea suremisele mõistetud inimestega pole. Et meie välimiste tundmuste peensus muutunud  on ja veelgi muutub, selle wastu ei vaidle vist kül keegi. Haistmine praeguste inimeste juures on üleüldse halb, mis sellest tuleb, et meie seda vähem söökide äratundmiseks tarvitame, kui mets- ehk esialgne  inimene, kellel praegune köögikunst, mille läbi mitmed kahjulised produktid kahjutaks tehtud võivad  saada, tundmata, siiski ei lue meie seda puuduseks. Ka silma nägemise vähanemine sünnib praeguse  aja kunstliste elunõuete mõjul, mille järel haritud  inimene enam sunnitud ei ole, kaugeid asju palja silmaga vaatama ja harjutab teine ainult veel lähedasi asju juurest vaatama. Kuulmise organid on aga waewalt nõrgemaks jäänud, sest mitmed praeguse aja inimesed kuulevad palju paremine, kui India ja Ahvrika küttide suguharud. Tuleviku inimene oleks puudulik, kui meie tema eluia Pikkust endile mõttes ette ei kujutaks. Kas maitsevad meie kauged järeltulejad pikemalt või lühemalt, kui meie, elu õnsust? Harilikult arvatakse  tuleviku inimese eluiga pikemaks, kui meie oma, seda selle Pääle põhjendades, et suremine laSte seas jääb aeg ajalt vähemaks ja külgehakkavate haiguste  laialilagunemise vastu leitakse abinõuufi. Mõned  seletavad selle vastu, oma seletust selle Pääle põhjendades, et ülisuur pääaju, teiste kehajaguoega Võrreldes, neile kahjulik on ja üleüldse mitte harilik  vaimuliku elu omandamine ihuliku (loomuliku) vastu, närwikse tegevus lihaksete töö vastu ei või sugugi hästi tuleviku inimese Pääle mõjuda. Tasakaal  langeb ja meie järeltulejatele on otsustatud palju lühemat iga elada. Selle kohta praegu kuigi tõelikku otsust anda, on raske, sest hiljuti leiti selles uusi teesi, millede Põhjal aga Praegu kindlaid otsufi anda veel võimata on. Mõndasugust. Meie sanitarid sõjaväljal. Keski hra Lichatschew  jutustab „Slowo's" ühe soldati sõnade järele, et meie sanitarid pärast lahingit ainult neid haawatuid  ülesotsisiwad, ehk ära kandfiwad, keda nad ise hääks arwasiwad; neid märkisiwad nad esiteks punase wärwiga, kuna need, kes musta wärwiga märgitud said, ühes surnutega kogu-haudadesse aeti... üks soldat jutustab: „Ma lamen haawatult lahingi platsil ja hoigan; üks sanitar tahab mind mustaks märkida, aga mina waidlen sellele wastu. „Kas sul raha on?" küsib sanitar; „anna ta siia!" Ma andsin tale 10 rubla ja ta märkis mind punaseks. Waewalt oli ta tagasi astunud, kui üks Jaapani shrapnell ta surnult maha wiskas. Ma ronisin tema juurde, et oma 10 rubla päästa, leidsin tema taskudes aga umbes 300 rubla..." Kas on neil hirmsatel süüdistustel tõesti tõe Põhi all? Jää isepuhastamine. Waremalt arwati, et elamud  olewused jääs elada ei wöi ja tõesti surewad paljud bakteriad külmemife punktil. Kuid uüüd on ülesleitud, et ka niisugust on, kes jääs koguni Meel sigineMad. Harilikult arMatakse seda bakteriate surmaks,  kui Mesi Medelast olekust kõMaks muutub, nõnda nimetatud jää isepuhastamise korral. Külmemife  bakteriatele surma toom mõju põhjeneb, pääasjalikult,  temperatura alanemises. Kuid selle tõenäitusega  rias, doktor Abbasa järeluurimistega kokkuleppides,  mängib siin mehanikalik tegeMus pääosa, mis bakteriate Mäljalahutamises seisab, selle sarnaselt, nagu soola jaokesed Meest ära külmemise korral Mälja saatvad lahutatud. Aga, tegelikult jää tarwitamises, ei Möi jää isepuhastamise Pääle nii wäga loota. Looduslik jää sünnib õige tihti mudasest jõe, ehk tiigi Meest, mispärast seda süüa kahjulik on, ehk. näituseks, haawade pääle panna Mõi mõne arstimise wiifi juures  tarMitada. Igal juhtumisel, sarnase jää pruukimise  korral, on tingimata tarMilik, temast kõiki elundlisi ja mitteelundlisi mustust kõrMale toimetada, mis keskmises Mees leida on ja selle asemel puhast Mett tarMitada. Sisemiseks tartvituseks ehk arstimiseks  on ikka tarwis, kunst läbipuhastatud Meest walmistatud jääd, mis eneses bakteriaid ei sisalda, looduslisest jääst paremaks Pidada. ?. lV—s. Suitsetamise kahjud. Nikotin, mida tubak eneses  sisaldab, on hirmus kihwt. Tema tegewuse kiirust  WSib kangete hapude ja kihMtitamisega Mörrelda. Aga mikspärast on nikotini kihmtine tegeMus suitsetamise  juures nii wäha arusaadaw? Selle küsimuse pääle wöib, ligikordselt, järgmiselt Mastata: Suurem  oss nikotinist, mis tubakus on, lähab suitsetamise  juures õhku laiali ehk jääb ärasuitsetomata jäänud tubaku jätisesse. Sellest hoolimata ei läha mitte wäikseprotsendiline hulk nikotini, mis sigaris ehk paberossis on. organismusesse ja teeb sääl oma kahjulist tööd. Sellest paljusest on küllalt, et inimeste  juures, kes selle kihwti wastu iseäranis nõrgad on, mitmesuguseid terMise korratust ja nõrkusid sünnitada.  Inimesed, kes enam wastupidawamad on, hakatuses ei märkagi, et nikotin nende Pääle halwaste  mõjub, ja kannatawad seda ilma nähtawate kahjuliste järeldusteta. Neil ei ole ühtegi nikotini kahjulikult organismuse pääle mõjumise märki, kuni südame haigus ilmub, mis parandamatuks saab, kui täielikult suitsetamist maha ei jäeta. Pääle südame kannatab suitsetajate juures iseäranis närwide sisteem ja paljud on närwide rikkumise pärast oma suitsu-himule  tänu Mõlgu. Nikotin on kihwt, mis kahtlematalt organismusesse tungib ja suitsetajatel ei ole kohast ettekujutustki tema terwise - häwitamise mõjust. ?. s. Kodumaalt. Ajakirjanduse wabadust suurendavad  abinöuud, mida sisemiste asjade minister riigi volikogu valimiste ajaks tahab anda, on järgmised: 1) Tsensuri alustele, niisama kui tsensuri alt vabade lehtedele täit wabadust anda, riigi volikogu kanditaatioe nimekirja, eh? ka üksikute kanditaatide ja valijate nimefi avaldada, 2) Tsensuri alustele lehtedele valimiste ajaks wabadust jätta, igasugu arutusi, miS valimistesse puutuvad,  avaldada, niisama valimise kihutuste ja riigi volikogu tegevuste üle, kui ka vabalt nende isikute väärtustamist. keS valijateks eh? riigi volikogu kanditaatideks  nimetatud wõikfiwad saada, sääl juureS esimeste kolme punkti kohta tsensuri seaduse § 4, 95 ja 96 silmas  pidadeS» 3) Tsensurifi ja teisi isikuid, keS ajalehta tsenseeriwad,  nuhtluse seaduse § 1006 alt vabastada. Ülemal tähendatud tsensuri seaduse paragrahvid on järgmised: § 4.) Kirjanduse, teaduse ja kunsti tõõd langevad  tsensuri keelduse alla: 1) kui neis midagi on, miS õigeusu kiriku õpetusi ja kombeid, ehk ülepää kristliku usu tösidusi ja dogmaid kõigutada püüawad; 2) kui neis midagi on, mis Kõigekõrgema Jsewalitsejaliku wõimu puutumataust rikuvad, ehk Keiserlikust perekonnast lugu pidamist, ehk midagi, mis riigi põhjusmääruste waStu käib; 3) kui neis häid kombeid ja wiisakust teatatakse. Z 95 ) Ei wöi niisugust kirjatööst ja juhtkirju lubada, mis kahjulikku sotfialiSmuse ja kommuniSmuse õpetust laiali laotawad, mis praegust korda põrutada ehk maha kiskuda ja korratust (anarhiid) jalale seada püüawad. § 96) Trükkida ei lubata kirju: 1) milledes ühe seisuse waenu ja wiha teise seisuse wastu üleS õhutatakse;  2) milledes pilkavaid teotust terwete seisuste, riigi ametite ehk kogukondlifeteenistuse waStu avaldatakse. Kaubanduse ja tööstuse miniSterium  on asunemisel. Ministriks saavat Suurvürst Aleksander Michailowitsh. Rahva kokkukogumise kohta ülikoolidesse  tähendas kadunud vürst TrubetSkoi hariduse  minister Glasowile ühel koosolekul, et ainukene abinöuu, politikalifi koosolekuid ülikoolist eemal hoida, selles seisab, et jalamaid kõikidele riigi kodanikudele kooSkäimiSte vabadus antud saaks üliõpilased tahavad nendele antud vabadust ka teistele osaks saada laSta ja taskfiwad sellepärast igal pool võõraid inimest üli« koolidesse. See käib otse loogika wastu, nende kodanikudele  seda ära keelda, mis üliõpilastele lubatud on. Wiljandist. Näituse aruanne. (Järg.) VIII. Telgede! kuetud tööde jaoskond. Auuhinna mõistjad: neiu A. Rebane, proua A. Schiffer, neiu A. Hamann. I auuhinnakS said: Minna Jaanson, Wana- TänaSsilmost, telgedel kuetud tööde eest naeSterehwa uuri. Kadri Rebane, Wana-KcriStest, tööde kogu eest Wiljandi E. põll. seltst hõbe auuraha. Anna Mardu, Kirnast, kuetud tööde kogu eest W. E. p. seltsi hõbe auuraha. Peeter Lellep, Wana-Wöidust, masinaga kedratud  willaSte lõngade eest W. E. p. seltsi hõbe auur. (Protokollisse pliiatsiga tehtud märkuS: „Jääb wäljaandmata,  sest et meeSterahwa tööde hulgas I. auuhinna saanud," ei ole auuhinna mõistjate poolt kinnitatud.) Helene Wagul, Wörust, kuetud tööde kogu eest kuld sõrmuse. (Hilise ülesandmise pärast jääb auuhind wälja andmata ) Ann Mein, Wastemõisast, kuetud tööde kogu eest knld sõrmuse. K. Jensen, Wana-Wändrast. Miina Põder, Nawestist, J. Kosenkranius, Talli wallast, Julie Tobber, Wana-Tänassilmast ja Alma Jir, Abjast, köit telgedel kuetud tööde kogu eest kuld sõrmused. 11. auuhinnaks faiwad: Reet Härm, Wiljandi  wallast. telgede! kuetud tööde kogu eest wöi toost. Mari Kuuben, Wiljandi wallast, telgedel kuetud tööde kogu eest wöi toosi. Kadri Kind, Suure-Jaanist, telgedel  kuetud tööde eest suhkru toosi. Anna Kotsar, Kõost, telgedel kuetud tööde togu eest suhkru toosi. K. WingiSsaar, Sürgawerest, telgedel kuetud tööde eest koka raamatu. A. Kiilaspää, Aidust, telgedel kuetud tööde eest Liiwi kirjatööd. A. Teder, Viljandist, kuetud tööde kogu eest Talli pöllum. seltsi kiituse kirja 3 rublaga. Anna Lõo, Holstrest, linase kanga eest W. E. p. seltst kirja 2 rublaga. Anna Wiira, Wiljandist, telg kuetud tööde kogu eest W. E. p. seltsi kiituse kirja 2 rublaga. Juli Alwine Sutt, Wana-Pornusest, käterätikute eest W. E. p. seltsi brongS auuraha. EIS Ahwen, Õisust, kahe suure-rätiku eest W. E p. seltsi brongs auuraha. Wilhelmine Teetsow, Wiljandi wallast W. E. p. seltst brongö auuraha. Elsa Lepik, Õisust, kahe suure-rätiku eest brongs auuraha. Eewa Soolo, WaStemöisast. telg. kuetud tööde kogu eest W. E p. seltsi brongS auuraha. Reet Aru, Põöglest, te'g. kuetud tööde kogu eest W. E. p. seltsi kiituse kiri 2 rublaga. Kata Liiwa, Suure- Jaanist, kahe suure-rätiku eest W. E. p. seltsi kiituse kirja 2 rublaga. Marie Lutt, Jaskast, suure-rätiku eest brongS auuraha. (Hilise ülesandmise pärast jääb auuhind  wälja andmata.) IH. auuhinnaks saiwad: Anna Takk, Parist; pr. Läänson, Taewerest; Mari Ainson, Holstrest; Kadri Johani, Wiiratsist ja K. Mölder (?), kõik telgedel kuetud tööde kogude eest W G. P. seltsi kiitule kirja 1 rublaga. Leeni Ruubel. Koubist, woodi waiba eest, W. E. p. seltsi kiituse kirja. Liisa Jakobson, Taewerest, linase kanga eest W. E. p. seltsi kiituse kirja. Anu Aua, Olustwerefi, suure-rätiku eest W. E p. s. kiituse kirja. Mari Noodapera, Suure-Köpust, willase kanga eest W. E. p. seltsi kiituse kirja. A. Lilla?, Karulast, ja Epp Aawik, Holstrest, mõlemad willase kanga eest W. E. p. seltsi kiituse kirja. Elsa Lepik, Õisust, linase lõnga eest ja pr. Supp, Wiljandlst, padja riide eest, mõlemad W. E p seltsi kiituse kirja. IX. Näputöö ja kunstkäsitöö jaoskond. Auuhinna mõistjad: proua Soosaar, Wiljandist, proua Laksberg, Wiljandist, proua Sarew. Heimthalist, neiu Kosfer, Wiljandist ja neiu Takk, Parist. 1905. S a k a l a H 77. 613