kus haiged loomad oliwad, hoolsast! rohtudega ära. Puhastama peab seinu, mahescinn, künasid, sõlmid  ja teisi aSju, mis selles karjalautas oliwad, kus haigust oli. Kui tarwis on, tuleb ka sõnnikut rohtudega puhastada, iseäranis aga nende inimeste  riideid, kes haigete loomadega kokku puutusiwad.  24. Puhastamist peab haigete loomade omanik loomatohtri ja kohalise politsei juures olemisel toimetama, mille üle protokoll peab tehtama ja kubermangu ülemusele saadetama. Puhastamise abinouud muretsetakse maakassa kulul. 25. Haigus arwetakse ära kadunud olewat ja politseilikkusid etlewaatuse määruseid ei ole enam tarwis täita, kui talus ehk karja seas mitte enam sõralõbeS haigeid mäletsejaid loomi ja sigu ei ole ja kui pärast wiimase haige looma täielikku terweks  saamist 14 päewa mööda on läinud, ning kui wiimaks Z 23. mööda kõik hoolsasti ära on puhastatud. 26. Need kohustawad määrused halkamad maksma kaks nädalat pärast nende äratrükkimist „Liiwimaa Knbermagu Ajalehes." 27. Need, kes neid kohusiawaid määruseid ei täida, langemad seadusliku wastutamise alla. Et praegu Saaremaal sõratõbe mitmel pool leida on, siis arwasime tarwilikuks ülemal seiswaid  määrusid siin kohal awaldada. Siia juurde lisame, et see kes üles ei anna, et koduloomade seas külgehakkam haigus lahti on pääsenud, langeb  rahukoht. poolt pääiepandawatc nuhtl. sead. art. 1221-põhjusel 18S5 a. wäljaaiinc, rahatrahwi Juuksesugemise kursus. Nagu ..Russk. Wed." teatab pondawät MoskivaS haritud naesterahmaStr  tegeliSte teaduste laialilaotamise seltsi poolt eestulewal sügisel suuksesugemise ehk õigem juukseseadmise kursus toime. Kursusel õpetatumat juukse korrashoidmist, puhastamist jne. terwise hoiu nõudmiste järele ning juukseseadmise „kunsti". s. o. uuemaid juukseseadmisemoodusid, pää ja näo loomu ja kuju silmas pidades. Sellega loodetawat  naesterahwastele ülespidamist muretseda. Naljaks. Wäga tõsi. Zsa: Siin istumise ja luuletamise asemel peaksid sa parem sukka kuduma. Luuletustest ei saa keegi kõhtu täis. Tütar: Ega sukkadest ka ei saa! Ema palwe. Üks hüüe ilmast läbi tungimam. Üks tacma tõusew säde säramam, Üks õrnaw õis, mis aasal õitsemas, Üks leek, mis altaril on põlemas: On leida ainult wäikse palme sees. Mis lapse eest teeb ema silmamees. Küll palju walatud on malusaid. Me elutee pääl stlmapisaraid: Meil' määratud on mõni ingelgi, Et pisarat pühiks palgelt õrnast: Kuid püham pisar leida palme sees. Mis lapse eest teeb ema silma mees. Waat «vaikselt seisab wäike majake, KuS lambil põleb tahmjas tuluke, Nii waene, lihtne, ilma iluta Kuid palwekojaks saanud siisgi ta Sest lapse eest süül palub tema sees Üks ema waiksclt, pühalt silmamees. Jah suurem wara, õnn on ema arm. Ei rööwi seda meilt küll saatus karm. Ja ohwriks lapsele siin armu mäel Toob ema kõik, mis on tal ilma püül. Seepärast Isa ette taewa sees Ju tungib ema palme silmamees. Isamaalt. Kuresaarest. Kuresaare linna walitsuses  on uude linna kaalude muretsemise küsimus  päewa korrale wõetud. 4. mail olnud see küsimus harutamisel, kuid'lükatud edasi mõnesuguste teatede korjamiseks. Kuresaare linnaamet on tahtnud koerte maksu 1902 a> jaoks kõrgendada, kuid wvlikogu pole seda mitte wastu matnud, Riia wäljanäituse! on Kuresaare naha wabriln omanik R- Wildenberg kuld auuraha saanud, kuna siinsetele juustuwabrikantidele  Adolf Jmho f'ils ja Albert S chlup p'ile mõlematele kiitusekiri on antud. I. Julil peetud kurttummade basari läbi tuli kurttummade kasuks 210 rbl 28'/? kop. sisse. Osa wõtmine nimetatud basarist  on, nagu näha, wähene olnud ja nimelt  endiste aastadega wõrreldeS. Tuli see nüüd sellest, et ilm wäga pala oli ja et selsamal päewa! Loodes Kuresaare Saksa lauluselts „Licdertafftl" laulis, onS siin ehk esimene armastus kurttummade waStu wäncmas,  wõi ehk oliwad selleks mõned muud põhjused, kes seda küll õieti teab. Aga eks küll niihästi üks kui teiue põhjus oma mõju basaari kohta ikka ka ei awaldanud. 5- julil pidas Saaremaa karskuse selts oma uudes ruumides pidu - õhtut. Praegu Kuresaares wiibiw Kolga-Jaani õpetaja hr- Reimann pidas hästi äratama  kõne karskuse asjanduse üle. Mängiti näitemängu „Nurjaläinud näitemäng," milles  ivana sepa osa etendaja ime ofawasti mängis. Lõpuks oli tants- Pidu kordaminek  ja sellest osawõtmine on rahuloldaw. Piduliste seas nägime isikuid, kes enne ialgi karskuse pidudel pole olnud. On näha, nagu oleks karskuse asjanduses uus ärkaw elu tõusmas! Kaua aega wältaS siin suur palawus ja põud- Mõnikord oli päewa sees päälc 40 graadi sooja. Wihma puudus oli suur, mis põlluwiljale rohkesti kahju tegi, nii et põllult  wähest saaks loota on. Muld oli nii soe, et kartulid mulla sees palamuse tõttu ära haudusiwad. Nüüd on ilmad küll mähe wilumaks läinud ja mõne! pool on juba mõjuwaSti wihma sadanud, siisgi põllumehe  lootust ses palju paremaks ei muuda. Heina saak olla sell aastal nii wäikene, et heina koorma hind praegu juba 10 rbl. ümber maksab- Arwatakse, ei loomad sügisel  wäga odawad saamad olema- Ka puuwiljast pole midagi loota, sest selle rikkusiwad  kewade libliku tõugud ära, kes nii suurel hulgal puude pääl pesitsesiwad, kuda seda enne ialgi näha pole olnud. Nõnda on see aasta Saaremaa põllumehe! üsna kurw aasta. 8. julil käisiwad Kuresaare tulekaitsemehed  Loodes pidupidamaS, kus 40 korall õlut keelekasteks ära kulunud. Palaw ilm tarwitab ka palawaid päid—  SupelwõõraSte nimekirjast nr. K on näha, et 28. Juni k. p- Kuresaarde 419 perekonda wöõraid on tulnud. Selle aastaste  supelwõõraste seas on ka mõned isikud  Parisist, Londonist jnd. Kuresaare turul on sel aastal toidukraami  üsna wühe näha. Osalt tuleb seo muidugi suurest palamusest. Nõnda nimetatud  „äärckalu" on ka turul mähe ju ou wäga kallid. Kalade püüdmise asi tuleks meil tõesti ära korraldada. Maal püütakse wäga tihedate wõrkudega kõige wäikstmad kalud kinni ja selle järcldns on seo, ei siinsetes meredes kalade rohkus märksa on wäheinnud. Linna tarwis on küll kohnstawad määrused walja antud, mille järele wäikcsi kalu müüa ci tohi, kuid puljukS maal see kalapüüdmise kohta mõjub. Pääle selle ostetakse randades  kalu wäga rohkesti üleS ja saadetakse Riiga, mille läbi Saare elanikkudele kala puudus kätte tuleb. Pärnumaalt. Pärnu maakonna I. jaoskonna talurahwa asjade kommissari herra on oma jaoskonnas korda seadnud,  et iga walla päralt olewad wäärtpaberid  wallaniine pääle olgu kirjutatud ehk hoiukassadesse hoiu pääle antud; ivallaja  maamaksude kassade rahad saagu hoiukassaSse raamatu pääle pandud ja tarwituse korral toodagu raha hoiukassast.  Walla raudkapides olgu jalalhvidmstcks  amult rngi wõlakustutamise kom- nu t i i ustused ja hoiukaSsa kontcrmargrv,  miile zarele wäärtpabcrid wallakaSsast  ära hoiu pääle on antud, ja HoiukaSsa raamatud. Walla kaSsas ei tohi kunagi rohkem kui 50—100 rbl. sularaha olla. Kui raha rohkem kogub, tuleb ülejäädaw raha hoiukassasse wiia. Seega on siinsed wallakassad margale waStu taieste kindlustatud. Wargad wõiwad  weel ainult paberist leida, mille tarwitumise!  nad kohe lõksu langemad. Jurjewist. „Olcwiku" toimetajaks hra A. Grenzsteini asemele on hra K. Kotsar ülemale  trükiwalitsusele kinnituseks ette pandud. Taltiuuast. Terme Balti sõjalaewastik saawat „Now. Wr." kuulmist mööda augustikuu esimesel poolel Tallinna all suurt sõja harjutust pidama. Riiast saadeti hiljuti kuusesecmncid Prantsusmaale, et nendest seemnetest kuusemetsa  kaswatada, kust laewamastisi wõib saada. Wiimasel ajal on aru saadud, et Baltimaa kuused kõikide Europa puude seast kõigeparemine laewamastideks kõlbawad.  KaS Riiast wiidud seemnetest aga Prantsusmaa pinnal just mastipuud kasivamad,  on kohtlane. Riias hakati endise hoburaudtee pääl haru pääl neil päiwil elektri jõul sõitma. Ligemal ajal pannakse kõikide harude pääl elektrijõul) tööle. LVõunu kih. Etllwaatamata olek ja asjatundmise puudus wõib patju paha sünnitada.  Hiljuti mõistis 3 jaosk. rahukohtunik  Jurjewis ühe wallawanema ligi sada rubla trahwi maksma, stst .et mees ühe peremehe wankrid tühise wõla pärast ilma oksjoni kuulutuseta oli ära müünud. Kohalik  komnüssar andis wallawanema peremehe  nõudmise pääle kohtu alla. Sellesama wallawanema juhatusel tegi wolikogu otsuse, et külateesid peaioad ainult need peremehed parandama, kelle maast teed läbi lähewad, reised peremehed jääwad wabaks. Harilikult  jagatakse teed taalrite pääle ära, mitte teeäärsete talude pääle. Peterburist. Ühest senati otsusest, millel üleüldine  tähtsus, teatab „Düna-Ztg," järgmiselt: Linnade  woiikogul ei ole mitte õigust, eraomauikkudele keelata, oma kruntisid mõi hooneid söögikraamiga mõi muude tarbeasjadega wäikescl mõõdul kauplejatele  ära uurimast. Gümnüsiumide ja progümnasiumide direktorist on kästud julikuu jooksul õpekonna  walitsusele teada anda, missugused manade keelte kooliõpetajad tulewad ametist  lahti lasta. Moskwust. Grahw Tois toi mõisast JaSnaja Poljanast telcgrahweritaksc Now. Wremjale, et grahw Tolstoi jubatõbewoodilt on ülestõusnud ja toas ümber käib. M 29. Saarlane, 1901