kuse-kongrcssil. Julgesti tunnistati enesele, et meie karskuse-püüded alles pääliökaudsed ja eluta. Kuid ühtlast wõeli ühemeelselt otsust, mis kõiki, kelledel rahwa tulewiku mõte kallis, tulisele tegewusele kutsuwad. Rõõmustamaks nähtuseks wõiks sedagi pidada, et EeSti karskuse-liikumise esttajad endid just wiimasel kongressil sellest surumast tundest on wabaStanud, nagu olekstwad nemad mähemaks  kildkonnaks, kelle püüded rahwa enamusele  enam ehk wähem naeruwäärilikud on. Waid inimestest on juba tunne läbi käinud, et karskus,  kui terme ilmamaade elumõtte alusel neile kõlblise wõimu kätte annab, mis warem ehk hiljem rahwa elus wõidule tungib. Seesugune enesetunne annab karSkusemõtte poolehoidjatele julget hakkamist pääletungimisekS, mis ennast juba kongressil selles ilmutas, et EeSti naesterahwad  meie rahwa õppima nooresoo, kui ka haritlaste ja arstide ette küsimisega ilmuwad, kas see meie rahwa tulewiku seisukohalt õige oa, et rahwa waimlised juhid ehk need, kes seks saada tahawad, õllelaua taga elu „maitsewad." Julge enesetunne ja töörõõm rahwaelu puhastamise põllul tähendab, et meie rahwas ajutise wäfimnse pääle waatamata tõusu teel on. Kui kohtupriiLtaw hiljuti tapetud Wiini pärandust Kroonuaja uulitsal waStu wõttis, leidis ta körwaliscS toas taSti, kus nartsud ja kerad sees oliwad. Sinna ilmus 65 aastane mees KlauS ja seletas suure rõhuga, et see tema omandus on. Kui temalt järel päriti, mispärast närtsukimp teda nii huwitab, jäi ta wastusega wõlgu. Kui aga üks kera lahti wõeti ja jäält kuldrahasid leiti, seletas mees, et tema kõik oma waewaga teenitud raha sukkadesse, kinnastesse ja keradesse ära on peitnud. Ka teadis ta kuldrahade arwu, mis kusagil leidus, kindlasti nimetada. Üleüldse leiti 357 rubla eest raha. Et rahad mitte ära ei kuluks, silmad  nad kõik üksikult hoolikalt paberisse mässitud  ja riide sisse pandud ja lõngaga ümber mässitud. Manamees seletas, et ta raha siis tarwitab, kui ta manaks saab. Imelik koguja elab kauemat aega armuanneteft. Ta elas talw läbi oma sõbra Wiini juures ja tarwitas suwel tema puukuuri omale magamise asemeks. Puukuuris  leili niisamuti fissepakitud nööpifid, nõelu jne. „PoLt." Tallinnast. Tünawusest Eestimaa õpetajate  sinodist kirjutab „RiSt. Päh.-leht" muu seas: Jutlust Ütles kindralsuperindendent D. Lemm, Joh. ewangl. 7. 37—38 juhtnööriks wõtteS. Jutlustaja näitas, et meil õpetajatel, hingekarjaStel, praeguses ametis enam muresid kui rõõmu on. Kuid seda ei tohi meie imeks panna, kes meie ometi selleks kutsutud oleme, nähtama, patuse maailma sisse nägemata ilma ehitada, millel tulewiku tõotus on. Sellepärast ei taha meie ka sel tunnil mitte oma ametiraskuste  üle kaebada, maid juhime oma mõtteid Jeesuse sõnade pääle: Kui kellegi! jänu on, see tulgu minu juurde ja joogu! See sõna näitab meile, mis igale õpetajale tema ametipidamises  tingimata tarwis on. Jänu jumaliku  hallika järele seda on meile praeguses wõitlemise ajal tarwis. Üks ainus on olemas, keS seda jänu kustutada wõib, see on Jeesus Kristus. Tema on alati nende pääle mõjunud, kes tema juurde tuliwad ja tema eluwest wõib üksi ka meid õpetajaid jumaliku eluga täita. Seda eluwett tuleb ikka ja ikka juua, see on iga õpetaja ülem asi. Kui meie hingede eest hoolekandjad tahame olla, peame kõigepäält oma eneste hingede eest hoolt kandma, neid igal päewal  Issanda eluweega kastma ja karastama, siis oleme kõlblikud ka teist eluwee kallale juhatama. Meie oskame alles siis teist õpetada, manitseda,  juhatada ja trööstida, kui meie iseendid  õpetada, manitseda ja juhatada anname. Meie wõime ainult siis wälja jagada, kui meie ise rohkesti sisse wõtame- Kui meie neid tingimist täidame, siis saab ka meie kohta tõotus  tõeks: „Kes minu sisse usub, selle ihust peawad elawawee jõed jooksma." See on isandate Issanda ülisuur tõotus! Inimesi on, keS oma ümbruse pääle sugugi ei mõju need on puud inimesesoo rohu-aias, mis wilja ei kanna. Teistest inimestest jälle käib otse surmahais ümbruse pääle ja kihwtitab seda ära need on kihwtised seemned maailma-sooS, Jumala wastased maimud. Jumal aga olgu tänatud inimesi on ka, kes oma ümbruskonda  elustawad, kes teisegi walgustawad maailma  tormilise elu öösel. Nendest tuleb teistele  õnnistus, mis jäädaw on, need on inimesed,  kelle elu uut elu kaswatab. Wiimaste liigis peakfiwad usklikud ristiinimesed olema meie õpetajad. Seda eluwäge ei ole meie sees küll sündimise ja loomu poolest olemas. Aga kes selle mehega ühendatud on, kes ise tee, tõde ja elu on, selle fisse woolab uus elu ja saab tema sees eluhallikaks, mis teist karastab. Sellepärast  jäägem, meie õpetajad, täiesti igawese ewangeliumi aluse pääle ja rajagem oma lootust  ei mitte oma nõu ja jõu pääle, waid Issanda  tõotuse pääle. Kui meie tema pääle kindlasti  oma otsani loodame, wõtab meie Õnnistegija  wiimaks ka meie kohta tunnistada: Sina hää ja ustaw sulane, sa oled pisku üle ustaw olnud, ma tahan sind palju üle panna; mine oma Issanda rõõmu sisse! Waiwarast. Karskuse seltsile „Külwajale" on uue seltsimaja ehitamiseks rahaministri käsul kroonu poolt 1000 r. abiraha määratud. „Pwl." Seda ja teist. Laps kes isast targem oli. Ü?S jooma-ori Daanimaal jutustas ühel hommikul  oma naesele, mis ta ööjooksul unes näinud.  Ta nägi nelja rotti, kes temale pikkamisi liginesiwad. Esimene oli paks ja raSwane, kaks teist wäga lahjat ja neljas pime. Mees oli pisut ebausklik ja sellepärast rahutu, sest et ta oli kuulnud, et unenäod rottidest õnnetust lähendawat.  Ka joodiku wäike poeg kuulis sellest unenäost. Ilma kauemalt selle üle mõteldes, sai ta uuele Waraole Josepiks. „Jsa," rääkis ta, „ma tahan Sulle ütelda, mis Su unenägu tähendab: Raswans rott on see peremees, kellele Sa kõik oma raha wiid, mõlemad lahjad rotid on ema ja mina, ja see pime rott see oled Sina ise." Rõõm on kõige parem tohter. Mida ligemal mäetipule oleme, seda enam kardame alla libisemist. Õnn on niisugune asi, millega wõimalik  ei ole inimest täis täita. Auusta manasid sellepärast, et ise kord ka manaks saad. Kes on tugew? Kes iseenda ära wõidab. Kes on rikas ? KcS omaga rahul on? Kes on austamisewäärt? KeS inimest austab. Kogunud L. Ellerhein Talmudist. Haige herra. „ArmaS Saar, km mina ükskord peakfin ära surema olen mina omas testamendis ka Teie pääle mõtelnud." Kärner: MiNa olen Teile wäga tänulik selle eest. Peaks see õige ruttu tulema, sest juba tulewal nädalil oleks mul raha tarwis." Kohtukojast. Kohtunik: „Kui Teie kergema nuhtlusega tahate läbi saada, siis annan  ma nõuu, et Teie oma süü üles tunnistaksite  I" Kaebtusealune: „Za kui ma aga mitte ei tunnista?" Kohtunik: „Siis saab Beid «vadaks Mistetvd i" Lätimaalt. Riiast. Riia Spekonna kurator on tagasi jõudnud ja ametikohasid täitma hallanud. Varteni kihelkonnas, Grobini kreisis, on väli kirikusse sisse löönud. Pingid ja osa altarit on ära rikkutsd. „Retsh° teatab, et Ühele rahvahariduse ministeriumi nõuukogu liikmele kohuseks on tehtud  päälinnaS mõnes kohas väljaspool päälinna eraõpeasutust rewiderids. Edaspidi tahetakse eraõpeasutuSte luba saamist  kitsendada ja eraõpeasuwskle ettepandawaid nõudeid suurendada- Lubasaawise kitsenduse ja nõuete suurenduse Mi loodetakse õpetuse tõstmist  kätte saada ja valjemat valvamist õpilaste  järele koolis ja väljaspool kooli sisseseada.  - - z.PoSt." Kaugemalt riigist. Peterburist. Peterburis on, nagu „Torg.« Pr. Gas." teatab, uus aurulaewaselts „Kabotoge" asumisel, millel sihiks on Balti mere sadamates ja lahtedes laewasõidu ühendust sisse seada. Uus selts tahtwat umbes 25—40 laewa täima panna. Üks osa Balti mere laewastiku torpedopaatisid  minewat, nagu „Peb. Herold" teatab, käeSolewal aastal Kaugesse Idasse. A. A. Lopuhin saadeti 12. augustil, kell 12,20 minutit öösel, oma asumisekohale minema. Ühes Lopuhiniga sõitis tema abikaasa  ja selle wend würst S. D. Urussow. Peterburis jäiwad kolerahaigeks 25, suriwad ära 9 inimest. Haigeid on wee! 341. Uue surnumatmiseseaduse projekti järele seatakse matmiseks nüüdse kolmcpäewase tähtaja asemele (mis surnukeha pääle suremist matmata peab seisma) kahcpäewaline tähtaeg. Georg Gaponi saladuslisest surmast jutustab inshener Rutenberg Moskwa lehtedes. Gapon lubanud Rutenbergile 100,000 rubla, kui see sotstalrewolutfionäride wõitlusarganisatstoni  walitsufele üles annaks. Lõpulikuks legingn tegemiseks läinud nad Soome Oserkisse, ühte selleks üüritud suwemajaSse kokku. Sinnasamasse  tellinud Rutenberg ka salga töölist, keS salaja läbirääkimisi päält kuulama ja äraandjat Gaponi teise ilma toimetama pidiwad. Säälsamas  sündis siis ka Gaponi ülespoomine. „M.K." Rjasanist. Öösestel manöwritel Nehini polgus sai püssikuuli läbi üks alamohwitser surma. Bolhowi ja Sarwiski polkude manöwritel  saiwad kuulide läbi haawata kats soldatit. Ostrogoshskist. Petrowi külas Bobrowi kreisis põlestwad 62 talumaja ühes kõrwaliste hoonedega ja kojuweetud wiljaga maha. Jekateriuburist Põhjapoolsetel Uralidel  on lund sadanud. Kamenets-Podolskist. Tuleohwrid. Põrutaw kurbmäng oli neil päewil Antonowka külas. Ühes majaS pääses tuli lahti, mis kange tuule mõjul üle kogu küla laiali lagunes, nii et umbes 3v peret peagi leekides oliivad. Külas ei olnud pääle manade raukade ja wäetimate laste kedagi kodus. Enne kui wäljal töötumatele  talupoegadele õnnetusest teatati ja need koju rutata jõudstwad, oli suur osa hooneid juba tuhahanikuteks muudetud. Ühe põlema maja aknal tuli wäike wiieaastane  tütarlaps nähtawale ja karjus appi. Abi aga ei wõinud keegi anda, sest maja oli üleni leekides. Korraga tormas üks «anaeit rahwa hulgast wälja ja kadus leekidesse. Inimesed  jäiwad ärewuseS ootama, mis nüüd tuleb. Äkitselt kuuldus kole pragin. Maja katus oli sisse langenud ja õnnetu lapse ning suuremeelse wanaeide oma alla matnud. Nagu pärast selgus,  oli wanaeit lapse wanaema. Lapse ema, kes seda pilti päält oli waadanud,  kiskus enese omaste kätte wahelt lahti ja hüppas tiiki. Õnneks saadi ta ära päästa. Nowotsherkaskist. Kartuschino alewikus  tungifiwad neli riisujat wallawanema majasse  ja wiskafiwada mitu lvhkepommi. Surmawalt saimad haawata wallawanem, tema naene ja kaks last; raha wiistwad riisujad 3.000 rbl. ära. Kaks kurjategijat wõeti kinni. Ardatowist. Öösel kella 1 ajal lahtipääsenud  tuli häwitaS 20 maja ühes kõrwaliste hoonetega ja poodidega ära. Politseiwalitsusehoone  põles maha. Kahju on suur. Odessast. Nagu „RusSk. Slowo" kuuleb, jääwat endine Perfia schah Odessasse elama. Korteriks  antakse talle kellegi Faltz-Feini maja, mille eest 48000 rubla aastas üüri tuleb maksta. „Wir.« Wäljamaalt. Roterdamist. Suriwad ära 4 last. Arstlisel  järelwaatamise! leiti, et surma põhjuseks Aasia kolera oli. ZSrelwaatuse all on veel 14 last. Parisist. 4.000 organiseeritud kiwitõölist otsustafiwad streikima hakata, sest et tööandjad  oma vanast nõudmisest võidutöö pääle lubaduste vastaselt mitte ei lahkunud. M S 9 Saarlane, 1909