Saarlane M 24. Nchapäewal, 29. mail 1903. XIX. aastakäik. maksab : Saaremaal aaStaS . . I rbl. LO kp. pooles aastas ~ Ilmub ig-ilteisipäe»Vc»s. toimetus ja wätjoandmine Kuretaareö Kaiiba-uulitfas nr.l?. kirjad käiwad: «aariate toimetusele, Kuresaarde. Kuululuste petit rida maksab 3 i. RB UleMine poiiiika kjaleh! KN- ja linnarahmk. NB Kõigekõrgem käsukiri, mis Keisri Majesteedi ihuarsti,  arstiteaduse doktori, tõsise salanõuuniku Hirschi nime pääle antud. Gustaw Zwanowitsch! Teie wiiekümne aastane teenistus sõja-arstiteaduse töö põllul oli hoolas ja kasulik tegswus. Oma teenistuse  algusel wõtfite Teie kui polgu arst Krimmi sõjast ja pärast sõjakäigust Poola mässu mahasurumiseks osa. 1866 aastast pääle olite Teie enam kui 35 aasta jooksul Minu unustamata Isa ja Minu juures arstiks, kus juures Teie eeskujulikult ja agarasti oma kohuseid täiksite. Teie teenistus  ülemarstina Rushtshuki jaoskonna pääkorteri juures, mida Auujärjepärija Tsesarewitsh, Minu nüüd Jumalas hingaw Isa, juhatas, äratas Tema iseäralist tähelepanemist  ja rahulolemist. Tänuliku meelega tuletan Mina täna Teis ustawat teenistust Minu ja Minu Perekonna wastu meelde. Teid südamest Teie wiiekümne aastase tähtsal päewal terwitades awaldan Mina Teile Oma täit rahulolemist. Jään Teile muutmata armulik (õigustajat! on KciSrr Majesteet Oma käega alla kirjutanud) „ja tänulik Nikolai." Olgu siin juurde lisatud, et Dr. Hirsch, niisama kui kadunud Dr. Karell, kelle tütar temal abikaasaks on, sündimise poolest e e stlane  ja Eesti kubermangus sündinud on. Eesti rahwas wõib õigusega uhke olla, et tema keskelt mehed on tõusnud, kes Wene itmariigi Walitsejate neljale põlwele esimesteks  usalduse meesteks olnud ja kolmweerand aastasadat Wene troonile nii lähedal seisnud,  ilma seda kändu salgamata, kust nad wälja on wõrsunud. Peterburgi Eesti Jaani koguduses on Dr. Hirsch aastakümnete jooksul auu-hoolekandjaks olnud. Tähtsamad muudatused uues nuhtluse seaduses. Z SO. Kes selles süüdlane on, et ta oinalikult jutlust lugenud, kõnet pidanud ehk mingisugust nud, milles õigeusuiifi mingisugusesse muu usku ehk lahk-uSku astuma meelitatakse, saab, kui see tegewuS selle otstarbega sündis, et õigeusulifi omast usust ära langemisele awaleiedu, karistatud: wangistamisega kuni üheks aastaks ehk arestiga. § Sl. Raskolnik ehk lahk-usuline, kes meelega ennast selleks süüdlaseks on teinud, et ta ristimist  ehk muud waimulikku talitust, mis lahkususse  astumist tähendab, ühe isiku suures ette on wõtnud, kes õiget usku on ehk õigeusu kiriku kombele järele ristitud peab saama, saab nuheldud:  arestiga. Sellesama trahwi alla langeb raskolnik ehk lahk-usulme, kes muud pühalikku talitust ühe isiku juures ette on wõtnud, kes selle talituse ajal õigeusu kiriku liige oli. § Sü. Kes selles süüdlane on, et ta ennast awalikult uhe keelatud lahk-usu liikmeks on tunnistanud,  langeb rahatrahwi alla kuni 399 rublani. § 93. Uhe wõõra kristliku usu -vaimulik, kes selles süüdlane on, ci: 1) meelega ühe õigeusulise juures lauale wõtmist, salmimist ehk muud püha talitust toimetanud on, mis wõõra kristliku usu wastuivõlmisi tähendab, ehk k-s oma usu kombele järele ühte last riskib eht risuda laseb, keda öizeusu kiriku kombe järele ristida tuleks: 2) meelega ühte õlgeusutist oma usu kombete järele plhtils, lauale ehk viitamisele ou lasknud. 3) meelega ühele õigeusu kogudusest alaealisele oma ususeadust õpetanud. 4) meelega ühte wõõrausulist öigeusulise isikuga kokku laulatanud, enne kui nekZ õigeusu waimutik laulatanud oleks, langeb: rahatrahnn alla kuni 306 rublani. Pääle selle saav süüdlane I. punktis  nimetatud süü eest kolmest kuust kuni ühe aastani omast kiriklikust ametist lahti tehtud, ja selle süü kordamise juures kolmeks aastaks ehk jäädawalt; nende süüde kordamise puhul, mis 2. ja 3. punktis öeldud, kolmeks kuuks kuni ühe aastani, ja 4. punktis tähendatud süü eest kolmest § 94. Wõõra kristliku usu waimulik, kes selles süüdlane on, et: 1) meelega ühte wõõrausulist abielu mitte õigeusu kombe järele pühitsetud ei ole. 2) meelega kahte õigeusulist kokku on laulatanud,  langeb: rahatrahwi alla 509 rublani. kohtadesse. Sellesamanuhtluse alla langeb see, kes usuhullustuse mõjul iseennast wigastanud. H 97. Kes omawoliliselt ennast ühe kristliku usu waimulikuks teeb ja ennast pühade talituste §9B. Mittekristlikust ehk ka wõõrast kristlikust  usutunnistuses! isik, raskolnik ehk lahk-usuline, keS selles süüdlane on, et ühte õigetusku waimuwägiwalda  tarwitanud, selle" mõttega, õigeusu ja selle kiriku wasiu põiglust awaidada, saab nuheldud:  wangistusega. Kui see teotamine ehk wägiwalla tegemine Jumala  teenistuse ehk pühade talituste toimetamise ajal ette tulnud, siis saab süüdlane nuheldud: eest paranduse majasse kinnipanemisega'.' Ka kaksikwõit luste (duelli) asjus on uus nuhtluse  seadus õige wali. Mis seadusewaStallSte koolidesse puutub, siis ülleb Z 299 järgmiselt: 1) ilma selleks tarwiüs- lubata ühte kooli on 2) koolmeistri ehk lastekaSwataja kohuseid kuskil  koolis ehk eramajas oma pääle mõtnud, kui tai selleks tormiliselt poolt luba ei ole, langeb: rahatrahwt alla 100 rublani. See raha läheb hariduse miuisteriumi juures olewasse iseäralisesse kassasse, kust need isikud toetust saamad, kes endile õiguse on omandanud, eramajades lapsi õpetada. Aiapidamisest. Mrg,) Mõm Wõlö ehk seda farta ja küslda: Kui tvlk niisugust kraami kaswatama hakkawad, kust tulemad siis need, keS seda kõik osta sõuawad? See kartus on aga tühine, sest hääd puuwilja, marju ja ka keeduwilsa ostetakse meie käest iga! aja! ja nende kaswatuse üleliigseks minemist ei pruugi kellegi! karta. Hääd puuwilja ja marju pruugitakse nii mitmel kombe! ja nende tarwituse piir on nii laialine, et nende üleliigsest kaSwatamise kartusest wist pea ialgi juttu ei wõi olla. Wäga küsttaw on aga see, kas jõuab haritud ilm ialgi nii kaugele, et puuwilja kaSwatusest kõigele rahwale aasta tarwituseks  küllalt saaks. Seni kui meil aiawilja wecl puudub, puuduwad meil ka ostjad, aga kui meil hääd wilja juba küllalt pakkuda on, külap siis ka ostjad platsis on. Seni, kui meie meel täiemal mõõdul puuwilja ei ole jõudnud kaswatada,  puudmvad ka selles asjas kõik äriasutused, aga kui meie juba puuwilja küllalt kaubale wõime saata, külap siis ka ärimehi leidub, kes meie Ilu poolt küljest waadates, ei too Viljapuude kaSwatus mitte ainulttuiu, maid ta õnnestab ka inimese tundmusi ja teeb meile meie maja ümbruse  armsaks ja lõbusaks. Kui tühi ja paljas on maja ümbrus, mis ilma wiljapuude halja ehteta on! Aga kui kaunis ja lõbus on sääl, kus majasid wiljapuude röõmullk haljus ehitab ja wõõrastgi möödaminijat armsasti terwitab! uut ilu ja lõbu iilmade ette ja puistab meile oma rikkalikkusid andisid sülesse. Korralikus wiljapuu aedaS õpib inimene rohkem, kui kusagil sele kõige rohkem abiks olla wõlb. Maapind kannab ju küll otsata rikkaliku annetega ehitud toimeid seest wälja, aga inimese tegewusei on nad meel mitu karda annlrikkamuks muutnud ja kunstlikul  sugulusel nende sortide palM lõpmata suureks ja nende hääbus palju, palju paremaks saanud. praegu on. Sääl on kunst inimese tezewusel palju juurde aitanud ja helde Looja on selle eest hoolt kannud, et loodus ennast, nagu sõna kuuiepaenulada  laseb. Wõlame näituseks ploomipuu. Tema isamaa on Ohtu-Aafia ja Kaukafia,kus ta praegustgi weel metsas kaswab. Aja jooksul on teda jäält igale poole laiali laotatud ja ta on kõigis paikus kui,, tulus wiljapuu lahket wastu wõtmist leidnud. Ühtlasi on aga ka temast hoolsa harimise ja kunstliku kaswatamije abil nii palju era tõugusid ja häid ja wäga peenikesi sortifid (Järg tuleb). Isamaalt. Kuressarest. 25- mail, Keisri Majesteedi  Kõrge KeiSri Proua sündimise päewal, oliwad meie linna majad lipuehtes,  kirikutes peeti jumalateenistust mõisnikkude  koja palkoni päät mängis muusika ja õhtul pölesiwad ilutuled. Saarema mõisnikkude päämehe ametisse  on tõs. r. n. v. E k e s p a r r e järgnemaks  kolmeksmastaks uuesti tagasi walitud ja ka kinnitatud. Tulekahju. 26. aprillil pääses pr. Reinfeldti õuemajas tuli lahti, mis aga meie tulekaitse meeste südi tegewuse  läbi enne ära kustutati, kui ta suuremat  õnnetust mõis sünnitada. Sest tuli ei ähwardanud mitte üksi nimetatud öuemaja  ära häwitada, maid paljud lähemal seiswad majad oliwad hädaohus. Tuli on ühe joobnud mehe läbi sündinud, kes lehma lauta majaomaniku teadmata olla magama pugenud ja sääl mist suitsetamise läbi tuld piilunud. Kuida kuuleme, olla pr. Reinfeldtil  kõik teisch majad tulekaitse seltsis kinnitq-