Hääletamisel wõetakse lihtne päewakorrale  ülemineku worm waStu Koosolek lõpeb kell 11,20 min. Parema tiiwa ja keskerakonna mehed piirawad koosoleku lõpul rahaministri ümber ja tänawad teda kõne eest. Kodumaalt. Kuresaarest- 22. nowembril oli Laossoni  asi Loonalt, keda põletamises süüdistati Peterburi kohtupalatas ees. 4. aastase sunnitöö asemele mõistis kohus tale 4 aastat wangiroodu. 10. detsembril tuleb L. Saare asi palatas ette. Laupäewa õhtul, 1- detsembril, pani K. E. S. Bürgerklubi saalis näokatte pidu näitemänguga toime. Osawõlmine oli keskmine. Maitserikkamate maSkeülikondade eest saiwad taks neiut, L. za K. auuhinnad : esimene pärja ja teine klükimbu. , Ettekantav? näitemäng: „Kommissari herra" läks kaunis kenasti. Oliwad ju osalised meie tuntud näitlejad. Paljud kuresaarlased kurdawad wii» masel ajal puude puuduse üle, iseüroms käesolewa nädala algul külmade ilmade puhul. Puude tvedamist linna takistawad hõlmad  teed. Kui teed ei parane, lähemad puude hinnad wist meelgi kallimaks. Praegu nõutakse õige wäiteste reekvormate sest juha IKO kop. ja rohkemgi meel. Tiisikus ja selle waStu mõitlemine. (Järg.) Et ka palju koduloomi, umbes s°/„ tiifikust  põewad, sellepärast wõib lehmapiim ka kergesti 'üsikuse laialilaotajaks olla. Piima peaks keedetult toiduks tarwitatama. Keetmine  häwitab batstllused ära. Muidugi mõista ei jää mitte kõik, keS tiifiknsebatsillufi fisse on hinganud, tiifikufesse,  waid ainult need, kellede kopsud nõrgad ja haiguse wastuwõtlikud on. Mõnede kopsudes wõiwad batstllused oma tööd alganud olla, aga saamad fiisgi surmatud.  Keegi arstiteadlane on leidnud, et IVV inimese hulgast 96 inimese kopsudest  tiifikusebatfillufid, ühel suuremal, teisel wähemal mõõdul leida mõis. Selle tõttu wöikfime peaaegu ütelda: Meie kõik põeme tiifikust. Nõrgakehaga inimesed on tiisikuse omandamiseks  wäga wastuwõtlikud. Arstid on otsusele jõudnud, et tiisikus wanematelt lastele mitte pärandataw tõbi ei ole. Küll jääwad aga tiifikust põdejate lapsed sellepärast kergesti sellesama haiguse kätte, et nad harilikult wäga nõrga kehaehitusega  on, ning haigusele wastupanna ei jäksa. Mikeste laste külge hakkab tiifikuS harwa. Neid sureb Wenemaal teistel põh juStel hirmus palju, I—ls eluaastani terwelt 50°/°. Nooremehe ja neiu põlwe astumise aeg on kõigekardetawam tiisikuseaeg.  Kes tiisikuse haigetest 20—30 eluaastani  ära ei sure, wõib tiisikusest hoolimata  manaks elada. Harilikult hakkab kopsutiifikuS oma mõju aegapikkamisi awaldama, wäga harwa ilmub ta järsku. Selle tõttu on tiisikuse algust wäga raske ära ütelda. Tunda on wahetewahel  higistamist, külmetamist j. n. e. Äga seda ei panda palju tähele. Seda peetakse kattarri, werewoesuse j. n. e. tagajärgedeks.  Ilmub aga lõppeks juba kan« gem köha, ehk koguni werekõhjmine, hakkab keharaskus roähenema, siis on tiisikuse Wgehakkawuse  üle kindel tundemärk käes, aga nüüd on haigus ka juba peaaegu täiesti randamata. Siis »» arstiabi juba hiljaks jäänud. Werekõhimine wõib mitukorda  ilmuda. Wäga harwa on temal silmapilkline surm tagajärjeks. Mõnikord ei lähe inimese üleüldine terwis werewooluse  läbi sugugi halwemais. Kuid haige meeleolu pääle mõjub werekõhimine igal juhtumisel wäga rusuwalt. Kõigetühtsamate  ja sagedamate tiifikusehaiguse nähtuste sekka käib palawus- Hommikul on ihusoojus  korraline. Pärast lõunat tõuseb ta külmetamise saadetusel kõrgemale. Õhtul ilmub palawik, pulS lööb ruttu, hingamine on kiire, põsed punetawad. Öösel hakkab palawus langema, mille juures higiStust tunda on. Mida kõrgemale palawus tõuseb  ja mida wähem ta hommikul alaneb, seda pahem on haige seisukord. Harilikult kaotowad tiisikuse haiged söögiisu. Mõnikord  kannatawad nad ka köhuwoolu ning oksendamist j. n- e. (Järgneb.) Saaremaa laewaasjan d us e st. (Järg.) 10. K on Sta ntin, Tallinnas «N 313. 2. moSt. Saaremaal ISOS a. männast ja tammest ehitatud. Oman, talupojad: R. Rüüs, G Heinmets, J. Waher, G Winter,  M. Polder ja T. TopeS, Mustjalast. Pikkus 69,60 laius 18,17, süg. 7.09 inglis jalga. Suurus (täielik) 46,66 ja (puhas) 39,49 r-g. touni- Kannab 5000 puuda. Laewamkhi 4 11. Korentus, Kuresaares 103. 2. mast. Saaremaal PapisaareS 1901 a. tammest ja männast ehitatud. Oman. talup. A. Tõsine, L. Puss, P. ja M. Kiil, Lümmadast. Pikkus 78,36, laius 23,17 ja süg 9,00 ingl. jalga. SuuruS (täielik) 103,65 ja (puhas) 87,70 reg. tonni. Kannab 13000 puuda. Laewam. 5. 12. Lembit, Kuresaares 117. 2. maSt. Saaremaal 1901 a. tammest ja männast ehitatud. Omanikud: talupojad A. Õunpuu, A. TehwcS, A. Kaju, L. Heinmets, D. ja M. Peet, F. SeitS ja A. Lepik, Mustjalast. Pikkus 66,90, laiuS 18,75 ja süg. 6,00 ingl. jalga. SuuruS (täielik) 35,35 ja (puhas) 29,76 reg. t. Kannab 4000 puuda. Laewamehi 3- 13. L ind a, Tallinnas 298. 2. mast. Mustjalas, Saaremaal, 1901 a. männast ehitatud. Oman. talup. J- MeritS, Th. Wärik j- t. Pikkus 63,85, laius 18,40 süg. 6,00 ingl. jalga. Kannab 4000 puuda. Suurus t- 35,60, p. 30,79 reg. tonni. Laewa mehi 3. 14- Marie, Kuresaares 97. 2. m. 1899 a. Saaremaal tammest ja männast ehit. Om. talup. A- Waha, P. Roog, G. Tripan ja P. Kuiwjõgi Lümmadast. Pik. 65,50, l. 18,60 ja süg. 7,18 ingl. jalga. SuuruS t. 43,30, p- 40,54 reg. tonni. Kannab 5,500 puuda. Laewamehi 4. 15. Marschal, RiiaS 838. 3. mast- Saaremaal 1899 a- männast ehit. Om. talup. A.. J., E- ja M. MeritS ja Ko- Mustjalast. Pikk. 98,60, l. 25,70, süg. 11,10 ingl. jalga. Suurus t- 155,90 , p. 141,22 . Kannab 18000 puuda. Laewamehi  6- Hiljuti äramüüdud. 16. Maria, Kuresaares 33. 2. mast. 1878 a- KõiguSteS, Saaremaal, männast ja tammest ehitatud, ja 1895 a. KõiguStes parandatud. Omanik talup. A. Kirr, Saaremaalt- Pikkus 52,40, laiuS 16,00, süg. 6,05 ingl- jalga. SuuruS (täielik) 28,09, (puhas) 25,66 reg- tonni. Kannab 3000 puuda- Laewamehi 3. (Järgneb.) Mustjalast. Õõsel, 25. nowembril, tulnud Tahoranna külas J. Waldofi talusse perewanemate kodust äraolemise ajal keegi noormees, löönud ukse haagi püült lahti ja tahtnud peremehe 29- aastase kurttumma  tütre kallal, kes üksi kodus olnud, häbemata  wägiwalda tarwitada- Tugew naeSterahwas  karganud aga woodist wälja ning hallanud sissetungijale waStu panema.  Pika rüselemise järele läinud tüdrukul  korda tikuga tuld wõtta, mille walgel ta sissetungijas oma küla nooremehe R. P. üra tundnud. P. lasknud sellepääls tüdruku lahti, kes paljalt, nii kuidas ta woodist tõusnud, naabri peresse jooksnud. Asi läheb kohtu alla. Pääle seda on seesama P. weel paar wähemat kuritegu korda saatnud, mille eest temal kohalistes kohtudes waStust anda tuleb- Tallinnast. Et puuhinnad wiimafel ajal wäga kõrgeks on tõusnud, nimelt waheltkauplejate tegewuse tagajärjel, siis on see asi ka kuberneri tähelepanemist oma pääle tõmmanud, kes linnaametile ette pannud, iseäralist linna puuhoowi awada, kust puid odawama hinna eest ja ka wähemal  mõõdul saada oleks, nimelt weerand süldade wiisil. Selle läbi tahab kuberner puuhindasi korraldada ja waheltkauplejate tegewuse wabadusele piiri panna. „P." Lätimaalt. Riiast. Wangide põgenemine oli 23. now. ringkonnakohtus ees. 31. wangi katsunud 30. juulil 190 S. keskwangimajast põgeneda ja wõtsiwad wangiwahilt sõjariistad  ja wötmed ära. Kahel läks põgenemine  korda. Teised 29 mõisteti wangi, kusjuures  kõige kõrgemaks karistuseks b aastat oli. 27. now. oli Baltimaade kindralkuberner  pääministri jutul, et Baltimaade olukorra Üle. aru anda. Selsamal päewal esiteles ennast pääministrile Liiwimaa kuberner  Swegintsew, et Liiwimaa kohta seletusi anda. Kalakaswatajatele on põllutöö departemang  kreisiülemate kaudu küfimifi ette pannud, kui suurel mõõdul ja kuS nad kalu kaSwatawad. Põllutöö departemang tahtwat täielikku ülewaadet saada, kuidas kalakaswatus Liiwimaal edeneb ja on seks küsimiselehti wülja saatnud, mis warSti täidetult tagast peawad saadetama. Lnbatvist. Uulitsa prügitamise kohta tehti „Lib.Ztg." järele senatis tähtis otsus-8  Liibawi majaomanikku kaebafiwad senatisse, et Liibawi linnawalitsus nende uulitsad lasknud prügitada ja neile selle prügitamise kulud pääle pannud, säälse uulitsaprügitamise  kohta käiwa sundusliku määruse põhjal.  Majaomanikkude kacbtuse jätnud Kuramaa  kubermanguwalitsuS tähele panemata. Senat mõistis kubermangu walitsuse otsuse  tühjaks sel põhjal, et 29. märtsil s. a. antud senadi seletus nr- 3217 ütleb, et uulitsate uuesti prügitamine linna kohustuseks  on. Majaomanikud wabaStati maksust.  Kaugemalt riigist. Peterburist. Ülemas sõjakaelakohtuS kuulati Port-Arturi allaandmise protsessi harutamisel tunnistajana kindral siuropatkln üle. Kintshou kindlustuste küsimuse kohta seletas tunnistajalt nende kindlustuste kaitsmisel  kõige suuremat wisaduft tarwis oleks olnud  ja kõik abinõuud tarwitusele peetud wõeiama.  et neid oma käes pidada. Fock ei ole aga, nagu seda süüdistuse-aktist näha, seda mitte teinud. Teised tunnistajad selgitawad,  kui palju tema, Fock selles süüdi on. Stösseli kohta seletas Kuropatkin: 72." Saarlane, 1907.