Saarlane maksab: '/- . »„ ss ~ V. . -„75 .. »«<p»>tiga: . 1 » 80 „ V- . ».. - „ Vi .. -.SO ~ Üksik number Z kop. JlM«b igal kesknädalal ja laupaewal. Toimetus KuresoarcS, Pitkat uul> Trcsstni niajaS X lg. Kuulutuste waStutvõtmine kuni tillu l päewal -nne lehe ilmumist. Kuulutuste ptlit<rida g> t»p. lehe eesotsas Ztt kop. tk 18. Laupäewal, 8. märtsil 1908. XXIV. aastakäik Tagasiwaade põllutöö kursuse pääle. Möödaläinud põllutöö kursuse pääle pilku heites, peame meelde tuletama, et „S. E. Põllumeeste Selts" lõige päält mõisnikkudele tänu wõlgu on antud abiraha  eest. Ilma selle toetuseta ei oleks SeltS seda kasulikku ettewötet mitte toimepanna  wõinud, ci auuä. Elsenschmidti Tartust  Saarimaale kutsuda ega miimeid teisa tähtsamaid õpejõudusid kursuse juurde koguda- Ei wõinud mere enne kurjust mitte uskuda, et sellest ojawvtmine nii elaw saab olema, kui see oli- 48 isikut oliwad endid  kursusele üles armud- Kõik ülcSandjad ei ilmunud aga mitte. Selle asemel wõtfiwad  palju teisa osa, kes ennast mitte ei olnud üleS andnud, mõned päiwiti, teised jälle tundide kaupa. Kõige suuremal arwul oli kursiStifid koos wiimastel päewadel. (60—70). Iseäranis tähelepanemise wäärt oli alaliste kurfistide huwituS osawõtmises, nende ülihvolas õpetuse ettekande tähelepanemise  wõim, tahtmine teaduse sisse tungida, mis läbirääkimiste s mitmesuguste  küsimuste waral ilmsiks tuli. Suuremal jaol oliwad wäikesed taSkuraamatukesed  kaasas, kuhu tähtsamad asjad üles tähendati, et midagi meelest ära ei kaoks. Suurem kurfistide elawuS seifis just selles, et teadust nii kaugelt kui wõimalik  kinni püüda. . Huwitaw oli ka see, et mõned suuremate  talituste juhatajad, mees ja naene, mõlemad kursusel oliwad- Mitmed wõtsi- wad jälle sel wiisil kursusest osa, et mees põlluharimise tundidest osa wõttis, siis ise kodusse sõitis ning naefe ehk tütre loomade toitmise tundidele saatis- Kõigist wõis aga näha, et põllutöö kursus palju huwiiust lõi, mis lootust annab, et kui edeSpidi jällegi kurjus toime pannakse, siis osawõtmine  weel elawam saab olema, kui esimisel  korral, kus osi weel täiesti tundmata oli. Kõige rohkem kursistifid oli Püha kihelkonnast, kuna Muhust, Ansekülas! ja Äammajast mitte ühtegi ei olnud- Nagu Püha kihelkonna wäikepõllmnehed meie koosolekutest kõige elawamalt  osa wõtawad, nõnda oliwad nad la wirgad kursusest osa wõtmisega. Nende seas näikse üks suurem põllutöö edu elusoon  olewat- Kui meie mitte ei eksi, siis on see elustan, soon keegi Püha kihelkonna kaupmees, kes omas ümbruskonnas sõna ja teoga rahwale kasulikuks eesmärgiks on, ise esimeses reas kursusest osa wõttes ning seda ka teistele soowilades- Niisugusid rahwalisi kaupmehi on meil aga wähe. Wallaktrjutajatcst wõttis herra Tamm huwitusega osa, kes oma mitmesuguste küsimistega ja kõnedega kursust mõjuwalt elustas. Lõpuks awaldame südamelikku soowi, e; niisugune ühistegewus põllutöö kursuste toimepanekutega ka edespidi edeneks, mis saarlaste põllutööd mõjuwalt tõstma saaks. 6- märtsil 1908. Kursuse juhataja- Imelikkude elukate saar. H. Wales'i uudisjutt. S Kui suur lootsik seisma jäi, tõmbasin ma oma luubi kalda äärde ja astusin kõige  esiti maale- Sõudjad ronisiwad ka lootsikust wälja ja hakkafiwad kohe kasti' sid ja puurisid wälja laadima. Nende liikmed  oliwad üksluised, wist takistasiwod riided nende waba liikumist ja ma nägin imestusega, et nende jalad nagu nikastanud  oliwad. Pakile selle ci olnud nende jalgade liikmed sääi kohas, kuS nad harilikult  inimestel on- Inimene, kes meid kaldal ootis, lobises wahetpidamata jõudjatega imelikus, mulle arusaamata keeles, milles kurguhäälikuid kõige rohkem oli. Siisgi oli minu meelest, nagu oleks ma enne niisuguseid häälikuid kuulnud, aga ma ei mäleta, kus pool. Manamees seifis urisejate koerte salga keskel  ja andis walju häälega käskusid. Ka Mongomeri awitav wäljalaadimise juures kaasa, kuna mina ennast liig wäfinud tundsin  ja sellepärast päält waatafin. Wühs aja pärast märkas manamees minu säälolemist, tuli minu juurde ja ütles: Teie olete nii kurnatud näoga. Wift ei ole Teie weel pruukosti söönud. Siisgi palun wabandada, et weel mähe aega ootama  peate- Teie olete ju nüüd meie küla. Une ehk küll, nagu teie ise teate, kutsumata  külaline— stisgi on meie kohus teie eest hoolt kanda. Ta wäikesed mustad silmad hiilgasiwad, kui ta minu pääle waatiS, siis rääkis ta edasi: Mongomcri ütles mulle, et teie, mister Prendik, haritud inimene olete, et teie looduse  teadust olete õppinud. Kas ei wõiks teie mulle ütelda, kui suured ja laialdased teie teadused selles asjas on? Ma ütlesin talle, et ma Londonis „Royal Collcge of Science" lõpetanud olen ja pääle selle biologiat, wõi eluteadust kuulsa Inglis õpetlase Huxley*) juhatuse all olen õppinud- Huxlcy nimi mõjus nähtawasti wana mehe pääle. Ta hakkas minuga palju au» paklikumalt rääkima, kui enne seda. See muudab asja, ütles ta. Juhtumise kombel olete biologide hulka juhtunud. Meil on siin biologia katsejaam, mida mina ja Mongomeri juhatawad. Ta waatis mõni silmapilk selle järele, kuidas jõudjad kuguari puuri kiwi müüri juurde wiisiwad ja ütles siis: Ma ei wõi Teid sellega mitte trööstida, et warfi siit minema pääsete. Meie saar seisab igast laewade kursist täiesti kõrwal ja meie ei näe mõnikord terwe aasta jooksul  ühtegi laewa. Siis pööris ta end järsku ümber ja läks müüri juurde. Mongomeri oli ikka weel lootsiku Väljalaadimisega ametis. Ühe madala wankri pääle pandi wäikesed kastid, kuna teise niisamasuguse wankri pääle suur kast pandi Kui kõik malmis oli ja wankrid edasi läksiwad, tuli Mongomeri minu juurde ja andis mulle nende sõnadega kätt: Ma rõõmustan wäga Teid siin nähes, seda rohkem weel, et see lollike kapten teile wäga palju meelepaha sünnitas. Teie olete minu elu teistkorda päästnud, ütlesin mina. Waadake ja ärge kahetsege pärast seda, ütles ta sala naeratusega. Selle saare pääl leiate palju ära mõistmata aSju. Ma waatan salaja Teie järele, et näha, missugust  mõju teie ümber olejad.. -. Ta jäi järsku wait, nagu ei julgeks ta oma mõtet täielt wälja ütelda. Siis ütles ta koguni teisel toonil: Olge hääks ja aidake mind lootsikust kodujäneseid wälja laadida! Jäneste puurid oliwad weel lootsikusse jäänud. Meie tõstsime nad ükshaawalt wälja ja panime kaldale maha, mis juures Mongomeri puurid lahti tegi, kummuli pööris ja jänesed puuridest wälja puistas. ') Huxley uuris kõige päält Darwini thcoriat ja tegi sell-S asjas katseid, kuidas wiUimisi kujusid ja warmisid muuja N»ib. Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa maamarschal, kammerherra ektsellents baron Buk S- höwden tuli minewal pllhapäewal Peterburist Kuresaarde. SüüdiStuseakti ärakirjad 190 S a. rahwaliikumise aSjaS jõudsiwad 3. märtsil Kuresaarde ja jagati nende päewade sees kreiSpolitsei poolt kaebtusealnStele wälja. Kaebtusealuseid on 27 meest, nimelt: E. Sarapuu, M. Trull, J. Hammer, A. Reis, J- Seppahaaimr, J. Kunstmann, Th. Laasson, J- Sooäer, T. Wäert, Th. Tang, M. Tikk, K. Lille, T. Mets, K- Jalakas, M. Äsr, M. Jurisson, K. Aaben, A. Schumann, J. Mägi, M- Kolk, J. Haab, M- Männik. M. Kuhi. A. Kärner, St. Liiw, M. Pallas ja P- Kann. Neid süü' diStalakse kõiki uue Nuhtluse Seaduse 126. artitli 1. jao põhjusel. Tunnistajatena kutsutakse ette 97 inimest, nende seas mitmed tähtsad tegelased 1905. a- miitingute  ajajärgust; pääle selle kutsutakse weel kaks asjatundjat ette- Süüdiswseakt mahutab enesesse terwe liikumise ajaloo, mis tuttswate Trulli märgukirjade -valmistamise reisidega 1905 a- hakatuses Poide pool algab, siis terwe rea rahwakooSolekutena üle maakonna edasi läheb, kuni wiimaks madruste salga siiatulek  loole lõpu teeb. Temas kirjeldatakse, kuidas „ptnased" eestwedajad rahwa püüdeid,  oma majanduSlist järge parandada, sotsial-demokratia radadele juhtisiwad, ning pärast poole asja selles sihis edasi ajafiwad,  mille tagajärjel nüüd nii mitmed lihtsad mehed, kellel omal ajal asjast õige arusaamine puudus, süüpinki sattunud. Halenaljakas on nüüd tagantjärele lugeda, kuidas „punane" joowaStuS mõnele mehele