Saarlane sl° H. Hpäewal, 11. webruaril 1903. XiX. aastakäik. n-.aksab - Saaremaal aastas . . t rbl. Sv kp. Ilmub lgaltsisi-pAstV»?. ..Saarlase" toimetus ja wäljsandmine Kuresaares Kanba-uulitsas nrl7. Saarlase toimetusele.Karesaarde. Kuulutuste petit rida maksab s r. UW Uleiildiiie palitika ajalrht «aa- ja liunarahwalk. UU Külgehakkawatest haigustest. (Järg.) Ju waremad uurimised oliwad näidanud, et põrnatõbe batsilluste sarnaseid, kui ka oma kehawormi  ja suuruse poolest wäga mitmesuguseid allusid igat pool palju leida oli; nii oli neid ära lugemata palju madanewate loomade ja toimede jätiste sees leida. Mõned nendest oliwad kepikese sarnased, pikergused; neid nimetati balsillusteks. Teised oliwad üsna ümargused, kuuli sarnased, keda kuuli-bakteriateks nimetati, weel teised oliwad korgitõmbaja wormi; neid nimetati spirillideks ehk vibrionideks, aga kõigile nendele anti üks üleüldine nimi: bakteriad. Mõned nendest bakteriatest  iiikusiwad suurekstegswate klaaside wee ehk muu wedeliku seeS nähtumalt ühest kohast teise, kuna teised liikumata ühel kohal seisiwad. Siis tuli uurimiste juures nähtowale, et need bakteriad ka figiwad ja kaswawad, sest suureks tegewate klaaside all oli selgest- näha, kuidas kunstliku toidu sees, liha seest wälja pressitud wedeliku ehk isiäralikul wiisil keedetud bouilloni tilga sees nende arw lühikese aja sees suuremaks läks ja toidu wedeliku tilk lühikese aja järele nendest kihijedcs täis oli, kuna neid selle toidu tilga sisse wäga mähe oli pandud. Nende liikumisest  ja sigimisest oli näha, et nad ciawad olud on, ja neid nimetati selle pärast mikrobideks ehk pisielukateks. Lähemad uurimised nüitasiwad ka, et niisuguseid pisietukaid inimeste kui ka loomade keha püähkeha sees,nimclt juus,ninas, kopsudes ja soolikate sees wäga palju leida on. Neid pisielukaid  on kõikide, ka terwete isikute keha sees leida, mis Mgesti näiiab, et mille kõik nendest haiguse sünnitasud ci v!e. Need leidused sünnitasiwad uurimise tööle uusi raskusid, sest .paljude haiguste juures oli ivõimatu teha, nimelt niisuguste haiguste juures, kui haiguse süuuilajad pisielukad uähiamalt niisugustes kohtades as..siwad, kus ka terwete isikute juures wäga mitmel  liiki pisiclukaid leiba on, nii kui koiera haiguse juures soolikate sees ja tiisikuse juures kopsudes. Sest ajast saadik, kui Saksamaa kuulus teadusmees  Robert Koch meid õpetas, pisielukaid üksteisest  tahutama, ou meie teadused külgehakkamate haiguste sünnitajate kohta hiigla sammudega edasi jõudnud. 188! a. leidis R. Ztoch Indias, kus sel ajal koiera mässas, koiera haiguse sünnitaja üles, keda kolera baisilluseks ehk tema keha wormi järele ka komma-batsilluseks hüütakleS. Järgmisel aasia! leidis ta tiisikuse haiguse batsilluse üles. Ka teised teadusemehed töötasiwad agarasti nende küsimiste kallal ja praegu on meil juba suurema osa külgehakkamate haiguste sünnitajad tuttawad. Kui ka weel mõne haiguse, nii kui rõugehaiguse, hullu lõbe, loomade sõra ja lõua tõbe sünnitajaid weet pole leitud, siisgt wõime nende haiguste olu järele kindlasti arwata, et ka need haigused niisamasuguste pisielukate läbi sünnitatakse ja meie wõime sellepärast julgesti öelda, et kõik külgehakkawad haigused pisielukate läbi sünnitatakse,  ehk ka ümberpöörtult et kõik haigused, mis pisielukate läbi sünnitatakse, külgehakkawad on. Pisielukad ou, kes hammustamise läbi hullu koera ilaga terwete loomade ehk inimeste haawadesse satuwad ja sääi kaswades hullu tõbe sünnitawad; pisielukad on ka, kes põrna tõbesse surnud hobuse merega peremehe ja koera kehasse sattusiwad ja neid hauda wiisiwadi pisielukad on ka, keda meie sõra ja lõua tõbes olema looma ilaga terwete ja lõua tõbe sünnitasiwod; pisielukad on ka, keda meie õhuga sisse hingame ja kes meie kopsudes tiisikuse haigust sünnitawad. (Järg tuleb.) 56 Mamsel Ilmaaegne. Proua Minna süda hakkas waljusti peksma.  Kus noor proua ometi olema peaks? päris tema köögis norutawate tüdrukute käest. Tema läks oma isa juurde, wastas üks neist. Jalapüält läks ta Krautneritele. Tereese oli oma endises toas ja ei wötnud kedagi oma jutule, aga herra Krautner laskis teda enese tuppa paluda. Proua Roetiger astus tema tuppa. Kohkunult waatsiwad mõlemad üksteise otsa. Minu Jumal, kus ei ole siis ühest õnnetusest wcel küll? küsis proua Minna wana herra õnnetust kuulutawat nägu uurides. Herra Krautner pööris temale järsku selga ja hakkas, et tema rääkimisega toime ei saanud, wiüötades mööda tuba käima. Tüki aja järele astus tema proua Roettgeri ette ja jäi sinna seisma. Sel korral rääkis tema, kui minu Hanna suri, arwafin mina, et raskemat õnnetust enam olla ei wõigi. Täna aga tunnen ma, et see wäike walu mu tänase südamcwalu kohta oli. Ja asi puutub ka teiesse. Minu tütar tuli täna homiku minu juurde ja ütles, et tema oma mehe juurest ära tahta tulla Ja mina olin nõnda ära kohkunud, et temale mitte wastatagiei osanud. Mitte sõna ei lausunud ma temale selle jutu pääle. Ja, kui tema mulle meel seletas, et tema Frieder Adaamid armastada  ja pärast lahutust temale naeseks minna tahta, jäin mina meel tummamaks ; aga oma südames mõistsin ma ise ennast hukka, et minu kõik hästi armusin teinud olewat ja oma teo läbi kõik hukka olin ajanud. See on hale, et inimene ise oma lapse südantgi ei tunne. Ja wiimaks küsisin  ma: Ja sinu laps, Tereese, mis peab temast saama ? Ja sel silmapigu! just kukkus wiimane jõkke ja tõmmati surnult wälja Tummalt oli wana proua sohwa pääle wajunud. Mu laps! mu waene lopsi hädatles tema kahwatanud huultega ja wana herra pigistas kaastundlikult tema kätt. Mina ei wõi sinna midagi parata, et tema seda kõik nõndawnsi teinud on, mina olen teda õiglaseks inimeseks püüdnud kaSwatada  ja ma olin üliõnnelik, kui tema selle tubli mehe abikaasaks sai. Kui hää meelega annaisin mina oma elu selle eest, kui kõike sündmatuks teha wõiks! Aga naabri proua, meie üle walitseb keegi, kes meie saatust oma tahtmise ja nõu järele juhib, kudas minu õnnisHanna ikka ütleb. Meil ei jää muud üle kui kannatada, ainult waikselt kannatada! Lapse matuseks tuli Tereese meel wiimast korda oma mehe majasse; tema oli suure, paksu leinalooriga palge nõnda kinni matnud,  et tema nägu näha ei wõidud- Herra Krautner oli selle lühikese aja sees kümmekonna  aasta kaupa wananenud. Tema muidu nii sirge selg oli täiesti kõweraks läinud. Tema peitis ennast kõige kaugemasse  nurka teiste selja taha. Kõige ilmale oli ju nüüd tutaw, et tema auus nimi mudasse tallatud oli. Kõik mõistsiwad ju nüüd kohut tema üle ja mõistsiwad teda õigusega hukka. Kui laps elus oleks, siis oleksiwad nemad kokku jääma ja ära leppima pidanud, aga nüüd sosistas tema ja waatis wäikese kirstu pääle, mida lillede hulga alt palju näha ei olnudgi ja mille kumma» gis külges isa ja ema seistwad, üks ühel ja teine teisel pool ja nende surnud õnn nende mõlemi wahel- Wana proua Roettger seadis ennast minija kõrwa- Tema tahtis selle läbi rahwast  wägisi uskuma panna, et kõik mida räägiti, tühi lori olla. Sest, kui igamees teda oma minija kõrwal nägi, ei wõinud ju rahwa.jutt mitte tõsi olla. Õpetaja rääkis ühisest walust, miõ südameid  üksteise külge köita, kui rõõm ja õnn seda talgi teha suuta iga sõna kõlas selle kohta, kuidas lood tõesti seisiwad, kui kibe pilkamine- Fritz Roettgeri kahwatanud näos ei liikunud  üksgi joon. Temalt oli kõik wõetud, usk, niihästi Jumala kui ka inimeste sisse, ja mitte ainult need mõlemad, waid päälekauba  weel kõik tema elu rõõm ja õnn! Õpetaja lõpetas kõnet za matuserong hakkas liikuma. Fritz astus wana, walusaSti nuuksuja äia juurde- Tule papa, läheme meie üheskoos,  palus tema- Kõik oliwad ära läinud, ainult proua Minna ja Tereese seisiwad tühja raami kõrwal, mille pääl kirst seisnud oli. Tule minu tuppa! ütles wana proua Tereesels ja see läks minestusega wõideldeS temale järele. Sinna jõudes langes tema tooli pääle ja toetas pääd wastu õmbluse lauda. Klaasi täit wiina, mida wana proua talle pakkus, jõi tema ahnesti ära. Siis jäi tema liigutamast istuma kuni Fritz kirikuajast tagasi tuli. Proua nõunik läks tmale kajasse wastu. Hanja wallas, Wörumaal on suur näljahäda. Näljahädaliste hääks korjatakse üleüldiselt andeid. Liiwimaa kuberneri herra loaga on ka „Saarlase" toimetuses annete korjamine näljahädaliste hääks awatud, ja palume „Saarlase" lugejaid oma lahkeid käsi hädaliste hääks lahti teha. Tulewases numbris awaldame sellekohase üleskutse. . „Saarlas e" toimetus.