nÜhtawalt pahemaks muutub, on nad enamasti  ikka täis rõõmsat lootust. Mõned surewad täie tervekssaamise lootus ga ke?et laialisi tulewiku plaanisid. Scgedastl on aga haige olek täis raskusid ja piinasid. Niisugusel korral on wiimane haiguse järk omaste ja isegi haige enese meelest liig pikk. Saaremaa laewoa S j a nduseft.  (Järg) 17. Nei« Ida, Tallinnas, 264. 2. mast. Saaremaal, MvasimollaS 1900 a. männast ehitatud. Oman. tolup. K. Rattur, Maasist. Pikkus SL,4O, laius 18,50, sügawus 6,89 inglis jalga. Suurus (täielik) 39,56, (puhas) ZZ,4B reg. tonni. Kannad 5000 puuda. Laewamehi 4. 18. Narmal, KuresaareS, 129 KuresaareS 1902 a. tammest ja männast ehitatud. Omanikud: kaupmees Z. Awik, Kuresaarest ja talup. T. Lindau, Kaarma- Suurewallast. Pilt. 66,50, lojus 21 20, süg- 7,95 ingl. jalga. Suurus (laiellt) 67 65, (puha») 61,82 reg. tonni. Kannab 8000 puuda. Laewamehi 4. 19. Oskar, KuresaareS 114. 2. mast. Saaremaal 1891 a. tammest ja männast ehit. Oman. J., A. ja E. Merits,  M. Piik, M. Lepik, F. Mille r, M. Õunpuu, J. Rander, M. Wokksepp ja S. LoduS, Mustjalast. Laewa pikk. 84,20, lamS 24,00, süg. 10,50 ingl. jalga. Suurus t- 131,55, p. 117,44 reg. tonni. Kannab 17.000 puuda. Laewamehi 6- Täh. „Oskar' on hiljuti ära müüdud. 20. Oskar, Tallinnas 312. 2. mast-, 1901 l c. ehitatud. Oman. tvlup. T. Lõhmus, Leisist. Pikk. 67,55, laius 20,75, süg. 7,92 ingl. jalga. Suurus t. 68,70, p. 59,40 reg. tonni. Kannab 6000 puuda. Laewamehi 4. 21. Pauline, KuresaareS 122. 2. maSt. PapisaareS, Saaremaal, 1902 a. tammest ja männast ehitatud. Oman.: J. Teäär, A Kebi, P. Roog, G- Triipon, K. Mänder, P. Kuiwjõgi, T. Waha ja F. Pukk, Kihelkonnalt ning O. Kunftmann, Kuresaarest. Pikk. 88,65, laius 25,50, süg. 10.00 ingl. jalga. Suurus t. 134,26, p. 114,56 reg. tonni. Kannab 16.000 puuda. Laewamehi 6. 22. Rosi n e, KuresaareS 105. 2- maSt. Saaremaal 1900 a- tammest ja männast ehit. Oman. talup. L. Laine, A. Lepik, A. Kana, J. MeritS ja Ko., Mustjalast.  Pikk. 67.40, laius 19,30, süg. 7,26 ingl- jalga. Suurus t. 49,53, p. 41,01 reg. tonni- Kannab 5500 puuda. Laewamehi 4. 23- Sulew, Libaus 185. 2. mast. Saaremaal 1902 a. tammest ja männast ehit. Oman- : P- Eepp, S- Lootus, M. Piik, A. Piht, M. Le«k, M- Kaju, T. Welt, R- Paiwel, G- Kindmann ja K. Ellevbusch, Kuresaarest. Pikk: 79 80, laius 23.50, jüg- 8.30 ingl. jalga. Suurus t. 109, t p. 89,78 reg, tonni. Kannab 12,000 puuda. Laewamehi 5. (Järgneb.) RakwereS olewa waeje perekonna hääks on jälle andnud: N. N. 2 rbl- S 0 k.. S. S rbl., Ühe tundmata poolt Ir. K 0 k. ja wäiksemaid annetusi Sr. V 0 k., seega selle rahaga, mis juba enuem ära saadetud, kokku 1b rbl. 70 t. Pääle seda on õpetajs  Pass Kaarmalt 3 rbl- edasi saat» miseks andnud ja Kuresaare ülem õpetaja poolt on sinna 10 rbl. 35 kop. ära saadetud. Nndeid wõtab wrel edaspidi tänuga «astu , toimetus. Tartust. EeSti Kirjameeste Seltsi pärandusest määrati üks osa Dr. J. Hurti ehk Eoome-Ugn Skitsi kaudu iseäranis EkSti rohwaluule wäljoavdmiseks. Raha, mis aastale zvokjul l)l)3 rubla 10 püüle oli kaswanud, saatis EeSti Kirja» meeSte Seltsi tõpukommisjon, tuua Dr. J. Hurt surnud on, hiljuti Soome-Ugri seifile. Raha kohta tegi SU. SeltS järgmise määruse: EeSti Kirjameeste Seltsi poolt Soome» Ugri seltsile annetatud „Kreutzwaldi kapitali"  ja „kopika kapitali" nimeliste summade  hoidmise ja tarwitamise kohta otsustab  eestseisus: 1) et mõlemad kapitalid üheks ühendada ja iseäralise, wähendamata kapitalina nimega  „Eesti Kirjameeste Seltsi Kreutzwaldi kapital parema EeSti kirjanduse toetami» seks" hoida tulewad; ja tahab eestseisus mmelt täh-ndoda, et selle otstarbe piirkonda  ka ruhwaluule «väljaandmisesse puutuma  tegewuse toetamine käib; 2) et aastast protsendikasu nimetatud otstarbeks ühe wõl mitme abirahana kas terme lt wõi osalt tarwitada, ehk ka tar viitamata  jätta wõidakse, kui aasta jooksul toetawat ettewõtet ei ole olnud- Ülejäänud  intresfirahad tulewad põhjuSkapitali hulka lisada; 3) et kapitali aastane protsendikasu pumumata põhjuSkapitali hulka tuleb lisada, kuni kapital wiiekstuhandeks (SOOV) Soome  margaks on kaSmanud, kus abirahade jagamine wõib algada- Nartvast. Kui ränga karistuse alla inimene wõib sattuda, kes meelega «valeraha  edasi anda püüab, selgub asjaloost, m«S hiljuti Tallinna ringkonnakohtu ees arutamisel oli. Kohalik wäikekodanik Waftli  Sujew sai kellegi tundmata isiku käest kolm walerublat ja kaheksa walewiiekümnckopikalist  tasuks. Sujew püüdis walerahast lahti saada, mis ka korda läks, kuid selle juures aga wangi wõeti. Suiew tunnistas, et ta walcraha kell-gi tundmata käest saanud.  Tuli awalikuks, et see tundmata, talupoeg A. Audo on. Audo mõisteti aga tunnistajate puudusel wabaks, ja Sujew mõnede õiguste kaotamisele ning neljaks aastaks wangi. Lätimaalt. Miitalvist SõjokohuS mõistis 6. meh.st,  keda Kursileni wvllomaja kallaletungimises  süüdistati, Emil Rosenbergi ja JanniS waiti poomise surma, Rudolfi Meefifi eluks ajaks sunnitööle. Kolm meest mõisteti  wabakS. Kaugemalt riigist. Peterburis, 10. dets. Port-Arturi allaandmise protsess. Kohus hakkas seda osa harutama, mis Stösseli tegewuseSse Port-ArturiS puutub. Smirnow seietab pikalt, kuidas StöSsel teda tema ametikohuste  täitmisel rõhunud on, ja näitab, kuidas  StöSsel lõigi tema korralduste wahele seganud, „Nõwöi krai" sõnumesaatja Roshini  wälja saatnud, sel ajal, kui leht laialt loetaw oli. ReuSsi kaitsja awaldas palwet,  et kohtusaali asjatundja suurtükiwäe ohwitser kutsutaks, et tarwilikka seletusi anda. Selle järele kuulutatakse waheaeg. Sui kohtuistumine jälle uuesti alganud, kuulutab eesistuja, et suurtükiwäe ohwitseri kohtusaali kutsumine enneaegne on- Siis loetakse Kauge Ida asewalitseja käsukiri 14. aprillist ette, milles kindluse komandandi tegewuscpiir Üra on määratud. StöSsel seletab, et käsukirjas midagi kindlustatud piirkonna (raioni) ülemast ei kõnele ja et tk«al, km lõige wanemal, kõik komandandi õigused olnud- Tunnistaja polkownik Hwostow  toob terwe rea näitusi ette, kus Siössel te«a korraldustele kindluse kaitsmise asjus wahele seganud- Tunnistaja teab üht juhtumist,  kus StöSsel Smirnowiga hoolimataterawalt  ümber käis. StöSsel püüab selgeks teha, kuidas kõigil tema korraldustel soow aluseks olnud kaitsmise asjus kasu tuua. Jnsencr-polkownik Grigorenko näitab, et kindluse kaitsemine teisel liinil edasi oleks wõinud kesta, Alampolkownik Wershinin seletab, et StöSsel sagedasti tema poolt antud korraldustesse seganud, nõnda et ta sunnitud olnud sellest asewalitsejale teatama. Oma ülespidamises kohalikkude elanikkude waStu näitanud StöSsel halwakSpanemist üles, kuna oga komandant! armastatud. Eesti kuulsama kujunikerdaja August Weizenbergi töökojas Peterburis on .Heroiin"  teatel kaks gipfist haua mälestuse, tuju Vaatamiseks wälja paÄmd- Esimene kujutab rahuinglit palmilehega kõrgele tõstetud  paremas käes, kuna pahem käsi lillekimbuga  maa poole on sirutatud; teine kuju kaljurahnu pääl puhkawat naesterahwast,  kelle pilk taewa poole pööratud ja parem küsi ankru, truuduse mõttekuju, pääli toetab- Esimene kuju olla Fischert pcrekonna-hauale Peterburis, teine Sassi perekonna-hauale WiljandiS tellitud. Päülinna ajaleht leiab nende tööde järele  otsustades, et ajahammas kunstniku loo«ife-«õimu mitte närinud ei ole, waid seda meel koguni küpsemaks teinud- Simseropolift. Waeste juutide awitamise  selts SimferopoliS andis, üleskutse wälja, milles palutakse kohalist nälgiwuid Juudi soost elanikka toetada. Sellest üleskutsest  wõib näha, et SimferopoliS sajad Juudi perekonnad täiesti nälga surewad! Wiletsates poolkokkulangenud hurtsikutes, niisketes ja külmades, kõdunewad 5—6 täiealist immest ja last. Need hurtsikud on haudadesarnased, nende elanikud surnutest wäetimod! Wõimata on seda koledust kirjeldada, mis nendes eluruumides,  haudades walitseb: Külmast sinised, peaaegu ilma riieteta lapsed paluwad ilmaaegu  wanematelt leiba, ilmaaegu paluwad nad endid soendada. Wanemate waikne, tumm mecleäraheitmine on neile wastuseks I Simseropolis, 10. dets. Kohalikus wangimajas oli korratust. Wisati üks pomm. Korratused wangimajas algafiwad sellega, et politilised süüdlased katsusiwad ära põgeneda.  Wangid murdsiwad lae läbi ja tahtstwad  selle järele pommi wifata. Wahid märkafiwad õigel ajal wangide nõuu ja asusiwad neid takistama Wangid paniwad waStu. 2 neist saiwad surma, 1 haawata. Wangimaja ülewaataja sai surma. Kord seati uuesti jalule- Wäljamaalt. KonstantinopoliS, 7. dets. Konsulid teatawad Ersumist, et seni üle 130 muhamedlase  wangi on wöetud. Kätte on saabuv  palwekiri, millel palju allkirjasid all on ja milles sultanilt parlamendi asutamist  nõutakse. AmerikaS New-Dorgist teatatakse traaditeel: SõjalaewaStik, «ida Pacifici tahetakse saata, on nüüd, nagu Norsolk'ist (Virginias) telegrahweeritakse, täiesti sõidnwalmis  seatud. Laewade sisseseade ja laewajuhatajate IrewuS äratawad tahtmatalt  tundmust, nagu oleks laewastiknl kõige  lähemal ajal suur merelahing oodata. 35 miljoni naela laskemoona on loewaladudesse  paigutatud ja kõik tarwilised M-7S, Saar l a n e 1607