Saarlane maksab - ?r»on«P»Stigai -ostae S r. i°p. V, .. !..2S .. V. .. -»7S .. ««apoStigi: „ t.SS „ V, . »» - « V., X «Kv „ Üksik «umber S kop. Ilmub ükskord nZdalaS.izn! teist. Päewal. Toimetus «urrsoor.S, Pilk-» uul. Trrff«ni niajsS lg. Kuulutuste wa»t»wSt«i«, kuni Kuulutuste p-tit-rid« A k»p. ik K« Teisipäewal, 17. aprillil 1907. XXIII. aastakiiik Ülestõusmise pühadeks! M<>t I o - Miks otsi!e elumai Ülestõusmise pühadega, ristirahwa kõige tähtsamate pühadega, kuulutab wõimul wõitu surma üle ka talwe «vangist lahti päästetud loodus, Kristliku kirikuga ühes hõiskab ka tema, Ülestõusmise elu ja rõõm on uskliku südames, see elu ja rõõm wötawad ka aset looduses. Aga kudas on lugu politika ilmas. Kas .«võib siin ka ülestõusmise waimustuses Mfata. Jah, meil on -siin küll põhjust. Wabaduse koit on evusnud, seaduse  mehed töötawad higistades uute «vabamate  seaduste kallal, rahwa asemikud on koos riigiwolikoguS tegewuses rahwa elu parandamiseks, walitsuS püüab ka omalt poolt kindlal sihil 17. oktobri «vabaduse manifesti  maksma panna, usuwabadusele on juba põhi pandud, mille läbi paljud, kes oma südame tundmuste all ägasiwod, «vabadeks  saiwad — kas ei mõistis meie mitte politilises ilmaS ülestõusmise rõõmu püha pidada?! Aga siiSgi on neid, kes siin ülestõusmist mitte ei näe, keS ainult  kaebm.ad, käredat häält teemad ja punast nägu näitawad, nagu ei saaks raõ weel sellest mitte uru, er «öAinvuse ülesse on tõusnud, et meie ka poiitilsies elus ülestõusmise püha pühitseda wõime. Politikas on ka ülestõusmine sündinud, meie ei pruugi mitte seda, kes juba elab, surnute seast enam otsida, waid siin tuleb mõistlikku, ülesehitawat tööd teha. Siis pühitsegem seekord ühes Ülestõusmise pühadega  ka ülestõusmise püha politilises elus, ning kui teisel pool fiin weel mitte ülestõusmist  ei nähta, siis lastagu oma «vaimu ja mõtteid selleks «valgustada, selleks üleStõuSta,  et ka siin ülestõusmise rõõmule mõtteid ja südant miim wõiks, nii et kõikidel põhjust oleks politilises ilmas ühes ristikogudusega hõiskava: Surm, kus on su aStel, põrgu haud, kus on su «võimus! Saaremaa erakorralise maapäewa üle toob Kuresoare Saksa keelne nädalaleht  järgmise kirjelduse: Pärast seda, tui maamarfchall koosolejaid  owomisekõnes tervitanud oli, otsustas koosolek pääminister Stolypinile järgmise tellegrammi saata: „Erra!orralisele maapäewale  kokkutulnud Saaremaa rüütliseltskond  tervitab südameliku rahulolemisega Teie kõrge ektselentfi poolt ülesseatud kindlat  ja auustamise väärilist sihti, ja awaldab  oma kindlat arvamist, et Keisri Majesteedi juhatuste järel ettevõetud uuenduste täidesaatmine seaduse ja korra alalhoidmise juures riiki lõpulikule rahustamisele  saab viima." Pärast päevakorrale minemist loeti aruanne Saaremaa nõuukogu  tegevuse üle ette ja otsustati ühel häälel kõik Saaremaa nõuukogu poolt otsustatud  Saaremaa rüütliseltskonna ning suurmaaomanikkude eesõigustest äraütle- Msed moapüewa xoolt HSäks kiita ning rüütliseltskonna saadikutele soowitatakse neid otsusid eestulemal kindral-kuberneri juures olewal maanvuukogul enesele üleüldiseks põhjuseks «võtta. Teistest toimetustest ja otsustest oleks tähelepanemise wäärt: Teede sillutamise kohuse jaotamise üle otsustati: Ajutine tasumaksmine astub juba sel aastal jõuusse. Et lõpulikku wäljaarwamist weel mitte pole wõimalik olnud walmistada, sest et mõnede kihelkondade kohta jaotuse osad weel mitte kindlad ei ole, on tarwis uut mõõtmist ette wõtta. Edasi tehti maaasemikkudele  kohuseks Kõigekõrgemalt poolt lubatud kiriku mõisate ning «vanade preilile  asutuse Oriküla mõisa talumaade müümist korda saata. Rüütliseltskonna ametnikkude pensioni põhjuskiri, mille minewal maapäewal «valitud kommisjon wälja oli töötanud, wõeti wastu ning kommisjonile tehti kohuseks järgmiseks maapäewaks hospidali ametnikkude tarwis ka pensioni põhjuskiri kokku seada Terwisehoiu asjus tehti tähtsaid otsusid ning wõeti sellekohase komitee ettepanek wastu, maal sündsates kohtades kaks arsti ning kaks welskeri ametisse seada. Edasi wõeti maahospidali juhtima arsti ettepanek ühes kulu celarwega wastu, et maahospidalit suurendataks ning sinna paremate  isikute jaoks iseäraline osakond sisse seataks. Manade preilide asupaiga eestseisja maanõuniku  baron ettepaneku  pääle otsustas maapäew, Bartolomeuse  aadeli-preilite asutust ilma wiibimata elule kutsuda, kus juures hakatuses asutuse tarwis selleks Oriküla mõisas ruumide sisseseadmist kõrwale jätta ning linnas ruumid üürida. Saaremaa Eesti Põllumeeste seltsi palme seda abiraha, mis minewakordne maapaew põllutöökooli asutamiseks lubanud, nii kaua kui nimetatud kool meel mitte ei tööta, pSllutöökursuste pidamiseks anda, wöeti mastu- Saaremaa rüütliseltskonna hulka wõeti baron Friedrich Palm Maasist mastu. Pärast seda, kui maanõuuniku von zur Mühleni ametist äraastumise palme ette oli loetud, otsustas koosolek lahkuwale maanõuunikule sügäwat kahjatsusi selle üle awaldada, et haiglane termis temale wöimatuks  teeb oma rikast teadmist ja suurt tööjõuudu maa kasuks meel edaspidi pühendada,  ühtlasi aga temale oma sügawatundelist  tänu tema kauaaegse truu ametipidamise  eest awaldada- Tema suure tegewuse tõttu, millest siin ainult Saaremaa mõisate mõõtmine ja talumaade krunti panemine nimetatud olgu, mis tema otsekohesel juhatusel  ning isiklisel osawõtmisel toime pandi, otsustas maapäem temale tänu-adressi saata ning temale rüütelkonna saalis auu» tool sisse seada. Selle otsuse teadaandmiseks läks saatkond, keS maanõunikkudest, konwendisaadikust  ning rüütlist ltSkonna liikmest koos seisis, maamarschalli juhil maanõuuniku von zur Nühleni korterisse. Hr. von zur Mühleni asemele waliti herra W. von A d erkas Pöide mõisast maanõuunikuks. Ülemaks kirikueestseisjaks waliti maanõuunik baron Freytag-L oringhoven  Pajumõisast ja waestelaste kohtu esimeheks konwendisaadik C. baron Buxhövden  KöljalamSisast. Maanõuunikuks walitud hr. Aderkassi asemele waliti hr baron H. S a h Laimjalast konwendisaadikuks. Wastuseks tcrwitusetelegrammi pääle tuli pääministri Stolypinilt järgmine telegramm: „Tänan südamest Saaremaa rüütliseltskonda tema sõbraliku terwituse eest!" Kodumaalt. Kuresaarest. Lugejatele teatame, et meil nõuu on lähemal ajal oma lehte kaks lord nädalas wälja andma  halkata. Elu on näidanud, et lehe ühekordse nädalas ilmumisega mitte enam ajaga ühes käia ei wõi. Põnewad sündmused on alati päewakorral ja lugejad  tahawad nendest sagedamini teateid saada. Sellepärast oleme siis nendele paljudele soowidele ..Saarlast" kaks korda nädalas ilmuda lasta kulu ja waewa päüle waatamato, wastu tulnud, et seega neile, kes wabat ülesehitawat tööd rahwaelu edenemise tõsiseks abinõuuks peawlld,  Saaremaa olude kohalist ajalehte muretseda. Paljud paremad tööjõud, kes lehe tubli sisu eest ka püüawad hoolt kanda,  on meile oma kaastööd lubanud. Kaks kord nädalas ilmumisel jääb „ Saarlase"  hind endiseks, kuid ts ilmub ilma lisaleheta. Neile lugejatele, kes „Saarlast"  kroonu postiga saamad, saadame aga kaks numbrit korraga kätte, sest et kahekordsel  saatmisel postikulu enam maksma tuleb, kui „Saarlase" hind wälja teeb. Kes aga lehte kaks korda nädalas kätte saada tahab, maksab tellimise hinnale bv kop. juurde. Suurte pühade nädalates tuleb aga „Saarlane" ainult ükskord wälja. Leht hakkab kaks korda nädalas mi pea, kui luba kätte jõuab, ilmuma. Kuresaare gümnasiumi juureS tegiwad  sel kewadel 4 naesterahwast, keS oma hariduse Kuresaare ülemus tütarlaste koolis  saanud, kooliõpetajanna eksamid ira, ja nimelt: Elsa von Güldenstubbe, Maria  RogalSkaja, Edit Reichardt ja Marie Neggo. Pääle seda tegi weel koduloolmeistri  eksami ära Kaarma seminari kaswandik  Oskar Gustawson Waljalast. Üks isik, kes ka kodukoolmeistri eksami teha tahtis, kukkus läbi. Liiwimaa kubermangu walitsuS pole mitte lubanud nendes uulitsates puumajasid ehitada, kus see kohaste sundusliste määruste  järele keelatud on, kui ka linna wolikogu seda lubaks. Seega jäewad need määrused, milledel mingisugust elu nõudmiste  õigust ei ole, Kuresaare linna elanikkude  raskuseks ikka weel maksma. Paljud Saaremaa talupojad saadawad  kõrgemale poole selle üle palwekirjafid, et neile kraonumetsadeS lubataks ilmaouiksuta  loomi sööta. Olgu tähendatud, et ilma