Hiinlase iseloomust. Seadusi kuuldes, mida hiinlasele komme ja ja wiisakus ette kirjutawad, möiks arm ata, et hiinlane kunagi ropuks ja jämedaks ei wõiks minna- Kuid lugu on ümberpöördud. Ta mõib seltskonnas ropp olla, ilma et ainust Viisakuseta sõna ütleks, nimelt seeläbi, et ta külalist mitte õigel kohal wastu ei wõta, teda äraminekul mitte tarwiliku kauguseni ei saada jne. Naesterahwast peetakse Hiinas alamaks, rumalaks olemuseks. 735 kirjamargist, mida õrnasoo kohta Larwitatakse, awaldawad ainult 14 häid omadusi, kuna kõik teised halba tähsndawad. Sõimates hakkab hiinlane kisendama  ja katsub wastasel patsist karmu wälja kiskuda. Kohtu sest on hiinlasel suur hirm; enne ta sureb, kui ta kohut appi kutsub; pääle selle on Hiina kohtuolud seesugused, et mõlemale poole parem on, kohut mitte wahemeheks kutsuda. Ühel pool suur seaduste täitmata jätmine, teisel pool lugupidamine. Seda wastolu seletab  hiinlaste wanameelsus, kõik peab endist miisi edasi minema. Näitab, nagu käiks loodusgi Hiina seaduste järele. Sest keiserlik kalender määrab sügisetuleku 23. oktobri pääle, ja tõesti läheb selle päewa hommikul nagu Smith armab näinud olewat maa härma, kuna enne seda meel soe oli olnud. Nõnda on ka kewade algus ette kirjutatud. Mitmed on tähele pannud, et igal aastal ühel ja selsamal  päemal putukad aknal elusse tõusswad kuna neid maremim polnud nähtud. Waadatt Hiina kalendrisse: „õigs, selle päewa nimi on sääl „putukate päew." Kõige õelam hiinlase omadus on õigluse puudus. Iga hiinlane püüab teist omasugust ja iseäranis wõõraid üle lüüa. Isegi ebajumalad  saamad petta. Kui köögijumal taewasss läheb aasta lõpul perekonna söögi üle aruannet  wiima, siis määritakse tal huuled meega, et ta midagi kurja ei ütleks. Ohmerdatakse jumalatele ka maskraha, armumises olles, et Med rumalad sellest aru ei saa. Õigluse puuduse  tagajärg on umbusuldus. Koolis pöör- Jakse laste seljad kooliõpetaja mastu, et nad Mitte raamatusse ei saaks wahtida. Üksgi Malme ei taha üksi tuppa jääda, maid ta jookseb kotta ja kisendab wastutulijale peremehele:  „Ma pole su asju mitte wõtnud! Kõik on alles manas kohas." Umbusaldus on Hiinas suurem uuenduste takistaja. Hiinlane ärwab, et walitsus uuenduste läbi omakasu nõuab, neid mitte rahwa hää käekäigu pärast ette ei mõta. Et keegi mõõras teaduse rikastuse  pärast Hiinasse reisib, see käib pikapatfimehel  üle mõistuse. Meie trükitud raamatuid kardab ta kui tuld, need olswai ära tHrotitatud.  Wõõras raamat tegewat hiinlase wõõra pärisorjaks. Ka wõõrast keelt ei taha ta õppida. Nii siis on hiinlase iseloomu tundma õppimisel  arusaadaw, et literatid rahulist rahwast kõigi uuenduste mastu nõnda üles ässitada wõiwad, et nad „wõõraid kuradistd" maalt wälja kihutama hakka wad, millest suured werewalamised  tõusewad. Kuid lnitts suurtükid ei muuda hiinlase laadi, waid ristiusus seisab ses kõlbline jõud, mis hiinlase loomu wõib parandada ja tema südametunnistust äratada. Politika ringwaatus ja wäljamaa sõnumid. Saksamaalt. Keiser Wilhelm jõudis 24. okt. Kieli, kust ta ..Hohenzcllerni" pääl Jnglisemaals  sõitis. Ristleja „Nymphe" ja soomuslaew  „Sleipner" saadawad teda. Hessemst tuleb sõnum, et kohalik suurhertsog, kelle esimene abielu Koburgi printsessi Wiktoriga sel aastal ära lahutati, mõtelda ennast Montenegro printsessi Kseniaga kihlata. Suurhertsog on 34, printsess 21 aastat wana. Inglisemaalt. Reuteri telegrahwi agentur kõneleb Saksa keisri külaskäigu põhjustest Londonisse.  Saksa saadik Metternich oli Briti saadiku juures kahetsewalt tähendanud, et Jnglisemaa  awalik arwamine Saksamaa wastu teda rahutuks tegswat ja et Inglise wälimiste asjade ministerium niisamasugust külmust üles näidata, kui Briti rahwasgi, ja sõrmegi ei liigutawat,  et Saksa diplomatiaga kusgil maailma  nurgas üheskoos tegswussl olla. Inglise saadik wastanud, ta kahetsewat seda, aga mis pidawat Inglise ministrid tegema, kui Chamberlainile  niisugust waenulist olekut awaldatud. Kui keiser kaks aastat tagasi Jnglisemaal wiibis,  olla ta Chamberlainiga nõuu pidanud, wda Jnglisemaa, Saksamaa ja Amerika üheskoos  wõikstwad tsgewuses olla, kus ühe wõi -kõigi riikide kasud küsimise alla tulewad. Järgnesiwad  tema kõned Jnglisemaa, Amerika ja Saksamaa ühistegewuse kasuks. Krahw Bülow, Saksa riigi kantsler, heitis aga asja kõrwale ja tegi Chamberlaini nõnda ütelda naeruvääriliseks:  Et Metternich keisrile Jnglisemaa waenlusest Saksamaa wastu rääkinud, olla keiser  otsuseks teinud ülemaltähsndatud reisi ette wõtta ja ministritega Sandringhamis Saksa ja Inglise wahskorra üle rääkida. Selle sõnumi kohta on tähendada, et mitte Saksamaa, waid Amerika Chamberlaini lepingumõtte tagasi lükkas. es! i j,) os i I ;li e c sW2. 536