«xxi enne walgust näeksiwad, keS nüüd ise pimedast ?.a mänaiwad. Meie wäikene hulgakene, handufe puudust tundjad oleme, ootame aga igatsusega  selle looduse mässu lahti minemist, mida pilwed oolawod sünnitada, ja naerame omale pihku kilplaste maa rahutuste üle. Niipalju oli mul siis see kord, auuStatud muulased. Kilplast uudist kõnelda. Kui terwl,  fns ehk teine kord pikemalt suurkooli omamisest; la teen nüüd punkti. Õun Stimeou. Kohtukojast. Pühapäewal. 3 aug. 1903 kogus Wiljaudi-Tallinna  raudtee Hermeti jaama juurde, 60 wersta Tallinnast  eemal, salk kohalist talupoegi Pärast rongi ara minekut õhtul vaale kellu 6, kogustwad nad, kellede hulgas mitmed purjuS olid, puhweti ümber sa hakkastwad  fiin käratsema, milpõhsusel shandarm Kasakow neilt nõudis, et nad waksalist ära läheksid Selle nöudm'le  paale waStas üks käratsejatest, nimelt juba kõigist õigustest lahti tunnistatud Jaan Haber jämedate sõnadega.  Selle vaäle wastoS Kasakow, ta saada aSja üle protokolli tegema io läks jaamaülema kontorisse, kuhu tale Haber. ilma kutsumata, järele laks. Kontoris olew jaama yuhweti vidaja Pramberger pani, kui ta nägi. et Haberi järele ka teised inimesed kontori tungima hakkafiwad, ruttu kontori ukse lukku. Uga kohe pääle Haberi hüüdmist: „Poilld. sisse!" murti uks lahti ja mitmed talupojad tungisiwad sisse ja hakkafiwad üheS Haberiga Kosakowi peksma. Wiimane tõmbaS mõõga wälja ja põgenes, ennast mõõgaga kaitsedes, kontorist 111. klassi saali sa jooksis saält platSwormi paale. Siis läksid Haber ja teised jaamast ara ja kogustwad lähedal olewa vollu paale kokku. Juhtumise üle andis Kasakow telefoni  teel kreisi ülema noorema abilise Schpanowile teada, / kes ka warst kohale sõudis Et süüdlast Vastutamisele / wotta. läks Schponow Kasakowi. urjadni? Bljasfini ja / mõnede erainimeste saadetusel uurimise ettevõtmiseks kokku kogunud talupoegade juurde, kes umbes 40—50 meest paarsada sülda jaamast eemal olewas metsa tukkas mõllasiwad. Salk wõttis ametnikka waenulikult woStu ia paljud karjusiwad, et harilikul politseil mingit õigust ei ole. metsas, mis mõisniku päralt on. midagi käskida ega korraldada. Schpanow HakkaS aga nende nimest, kes jaamas korratust teinud, üles tähendama, urjadmk wõttis aga ühe süüdlase, Karl Schmidt'i kinni, kes arapõgeneda püüdis. Kinniwõetult, wiSkaS Schmidt pikali maha, wististe sellepärast, et mitte urjadnikn  järele minna. Kohe kostsiwad hüüded „ükS meeS on maha loodud !" ia salk tungis, kiwa pildudes, ametnikud?  kallale Esimene kallale kippumise ohwer oli Schpanow; Woldemar Ristla ja Mart Pikkow wötsiwad  teda kinni. wiSkasiwad maha ja andsiwad tale hoova, põ.Sle selle loi Pikkow keppiga urjadniku ja kiskus sellelt mõõga kaest ara, millega see ennast kaitsta püüdis. Leitenont Didenko abil, kes nende kaasas oli, kes politseiga  ligi läksid, laks Schpanowil korda, kallale kippujate käest ennast wabastada, mille pääle ta ühes oma kaaslastega  tagasi minema HakkaS, salk nende kannul. Et . kallalekiypujaid tagasi tõrjuda, laskis shandarm Kasakow mõned rewolwri paugud õhku, mille pääle salk seisma 'äi, missugust silmapilku politsei ametnikud ja erainimesed  tarwitasiwad. et oma hobuste juurde jõuda ja jaama juurde tagasi sõita. Hilisemal uurimisel selgus, et paale Haberi, Ristla ja Pikkowi korratustest weel Jaan Telliskiwi, Anton Steinfeldt. Gustow Jeller, Mihkel Gaus, Jaan Hubel, Mihkel Neider. Ado Preimann, Ado Waino, Jüri Preimann ja Jüri Wormann osa wõtstwad Kõik need isikud wöeti nuhtluse seaduse § 371 põhjusel wastutomisele. Asi tuli 19 detsembril Tallinna ringkonna kohtus arutamisele ja see otsustas: Jaan Huber üheks aastaks arestantide roodu, Schmidt, Pikkow ja Ristla kõigist õigustest lahti ja areStantide roodu: Schmidt üheks aastaks, Pikkow ja Ristla pooleksteiseks  aastaks, Jüri Preimann, Gustav Jeller ja Jaan Hubel kuueks kuuks wangl, Anton Steinseld ja Ado Waino kaheks kuuks wangi ja Ado Preimann 6 nädalaks  politsei areSti; teised süüdistatavad mõisteti tunniStuSte  puudusel vabaks Ajalehtede keskel. eSti PoStime»S" tarwitab oma wilunud wõitluse wiist süvNt edafi: waStc-lis le pannakse sõnu sulu, mida see ku« naai pole ütelnud ega mõtelnudki ja hakatakse sits sellesama oma enese sepitsuse põhjal waStasele .walu" andma. Ta Web pika ria õpetajaid ette, kes woremal ja ka nüüdsel ajal kirjanduse põllul tuttawakS saanud, ja küsib siis kae nr- de õpetajate koguStes usuelu  halwemaS järjeS piakS olema, kui neiS kihelkondades, millede Spetajad kirjanduse põllul midagi teinud ei ole. T i ial ega ilm aSki pole meie seda nõudnud, et meie kirikuõpetajad seltskondi!  kust elust ja kirja - põllult endid eemal hoidma piakfiwad, sest seesugune nõudmine olekS täitsa loemutvaSkane. Mida okie imekSp aniwe, oli ainult see, miks nii bulk õpetajaid ühe politika  lehe ümber on kogunud ja et see nende nimede rida nurgakuu!  utuSte pääle trükkib, sest meie usume, et nad ka ilma selletag i wäga häSti kirjapõllul tööd teha ja .söödis oltwat GeSti kirjopõldu rikkalikult harita- oleks wõinud. Meie õpetajad on meie kirja põllul töeStt palju teinud, aga kui nad nüüd ka seda sündsaks piawad, et nende kui ühe ajalehe .kaastööliste- nimest  nurgalehtede päält luetakse, stiS wöikfiwad nad enne töeSti järel mõtelda. kaS see nende tvaimuliku elukutsega kokku käib ja kaS ülepää seesugune awalik mötteawalduse toimepanek waimltst sidet Lutheri waimuliku seisuse ja nende koguduste wahel kindlustab,  wöl mitte, sest ülst .Eesti PoStimehe- lugejad pole ju ometi weel EeStt rahwaS. Arwawad usuelu juhtijad aga töeSti politika ajamist endile kohaseks, siis ei suuda neid otjekohe wahest küll mitte keSki keelata, siiski arwatsime sündsaks, sõna laialisemas mTtteS neile seda kirjasõna meelde tuletada: mida inimene ial külvab, seda tema ka lõikab ... Teiseks arwab .E. Post.- wõiwataks, et meie õpetajad .kirjanduse wäljal töötades iiig raSwa lähawad.- See wõib ju nii olla, ja meie oleme walmiS, häämeelega oma lugejatele seda teatama, kui.E. Post.- tõendada suudaks, et ükski õpelaza kunagi .EeSti Postimehe- äriosaline, sellega kaas-kasusaaja ei oleks, ehk tül meie .raSwa minemisest- midagi pole rääkinud, waid otse selle waStu seda arvamist wõimataks pidanud, et sissetulekute  puudus meie õpetajaid kõrwalist teenistust otsima ajakS. Pääpõhjust,  mida meie selle oähtuse aluseks pidasime ei usalda .G. PoSt.- weelgi puudutada, waid jahutab oma «püha- wiha niisugusel  tviisil, mis mõnelegi wäijamaa turulehele auu teeks. Kirjavastused. libe leiate teisel kvjul, teised ei ilwu. X ?säle üke, millel iseäralist täktsust ei ole, olewe teised tarvitavad. Ovu Biimec>v. Xeisto ledes, kuulutus ilmud vsKu soonite. Xsiwese maksu kokta riimuv täktaog ou 15 jasvuaril Lruä Xedes. Imedes. r?'?'. I.eked on toimetusest ixs vadal kõik korralikult ära saadetad,  vi ole teie veid kätte ssavvd, siis ou viga teie oma kodu ümbruses. Xui teie puuduvaid ur. üles ei suus, ou meil järele saatmiuv võimata. leiate ledes, aga miks olete uii puudulikult  kirjutavad. -ii- llil. Imedes. Uuemad sõnumed. Kaugelt idast. Sõja kartus on mitmeks nädalaks  edasi lükatud, kui mitte mitmeks kuuks. Seda teatet tõendawad just kõik sõnumed, mida post Praegu toonud. NeM-Jorkis ja Romas, niisama kui ka Wiinis, Berlinis ja Parisis walitseö see kindel ar- Mamine, et diplomatialised läbirääkimised Wenemaa ja Jaapani wahel teadmata ajani edasi weniwad, kus juures Korea kohta kokkuleppimiseks alus leitud saab. Tokiost New-Jorki lehtedele tulnud telegramm räägib järgmiselt: „Jaapani walitsus otsustas, Wenemaaga  läbirääkimisi edafi Pidada. Ta ei ole nende tingimistega rahul, mis Wenemaa poolt ette on pandud, kuid ta ei arMa omal õigust olewat. läbirääkimisi  katki jätta ehk ultimatumi saata. Enne, kui sõjalikka tegewufi algada, teeb Jaapan Meel kord katset, Wenemaa ettepanekut muuta. Läbirääkimised kestaMad mitu nädalat. Peetakse kindlaks, et selle wahe aja sees rahu rikutud ei saa." ühisr ii kide seisukorra muutunemin e Wen e-J aapani tüli kohta. Parisis on teate saadud, et Amerika admiral Evans oma walitsuselt Washingtonist eeskirja sai, mille järele Amerika laewastiku  liikumised Jaapanit mõtlema ei pane, et ta omale Ühisriikides abimeest ehk ka salalikkugi leida wöiks ühisriigid teadwad, et Jaapan sõda algada ei julgeks, kui ta üksi oleks, ja usuwad Wenemaa  sõbralikka püüdeid ja tema tugewat püüet, kindlat kaubanduslist läbikäimist uue Aasia Wenemaa  ja Amerika wahel luua. Wch.- New-Jorkist, 29. dets. Montrealist (Kanadast) teadustatakse: „Wiimasel nädalal ostis Jaapan Wankuweris suurel hulgal jahu ja kuiwatatud liha kui ka 8000 hobust, mis 60 päewa jooksul ärasaadetud  piawad olema. .R. West.- Londonist, 30. dets. Tokios pidas parun Roosen kaua aega Saksa saadikuga ja Prantsuse sõjawäe esinikuga  nõuu. Jaapan tellis omale Kruppi juurest 100 kuulimasinat,  mida ruttu ära saata tuleb. ,R West.- Londonist, 39. dets. Inglise wäed andsiwad Somali maal mulla Mägedele Tidballi juures raske löögi. Kindral Egerton lõi 5000 mehelise derwishide  wäe puruks; põgenemise Pääl sai wiimastest mitu tuhat surmatud, Paljud wõeti wangi ja saaki saadi palju. Inglased kaotasiwad tapetutena 71 ja haaMatutena 22 inimest. „R. W,st." Washingtonist. 30. dets. 4000 Kolumbia soldatit on Panama piiri äärde kokku kogunud ja on Malmis, sõjalikka tegewufi algama. Kui aga Kolumbia sõda algaks, saab ühisriikide walitsus kahtlematalt wahele astuma. .N Wit - Tokiost, 31. dets. Eilane ministrite nõuukogu tegi otsuseks, uues Jaapani wastuses Wenemaale kindlat tähtaega ära määrata, mille jooksul selle Pääle wastust tuleb anda. West.^ Londonist. 2. jaan. Jaapan andis Wene walitsusele  wastuse kirja, milles tüli küsimust wiisakal wornnl arutatakse, aga sugugi otsustawmd nõudmist ei fisalda, nagu seda teiselt poolt teadustatud. Sellega  suureneb lootus kokkuleppimise pääle. Sellepä-- rast tõendab ka Inglise ajakirjandus, et otsekohene sõja hädaoht wähenenud on. Jaapani saadik Londonis, parun Haiashi, andis tähtsa sellemõttelise seletuse, et wiimases Jaapani  poolt Wenemaale ettepandud kirjas wastust tähtaega nimetatud ei olnud, seda tähelepannes, et läbirääkimiste katki jäämine alati wõimalik on. Riiwiisi  ei ole Jaapani wiimasel kirjal, nagu mitmed kartsiwad, ultimatumi iseloomu. Suurriikide saadikud Pekingis saiwad esmaspäewal  Jaapani wälimiste asjade ministri poolt telegrammi, kus teadustadi, et rahu alalhoitud saab. West- Berlinist. 3. jaanuaril. Jda-Aasia asjaolud pole näätawaste Meelgi selgunud. Ehk küll Peterburgist  tulnud teated Mäga rahustawalt kõlawad ja ka Jaapani wälimiste asjade minister seletanud on, et rahu kindlustatud näib olema, kestab sõjakartus ikkagi edasi. Inglise ajakirjandus seletab seisukorda otsekohe lootuse taks, sest et asjaolude segi minek Koreas üliruttu edeneb ja Jaapan uusi lubasi ja õigusi Mälja nõuutab. Hiina hoidwat salajas täielikult  Jaapani poole ja põhja Amerika käib Pääle, et Praegu Hiinaga mahatehtud lepingute põhjusel wabad sadamad Jalu jõe ääres awatud saaks. Pääle selle seletas Inglise Malitsus, et ta Wene Mustamere laewastiku katset, Dardanellidest läbi sõita, sõjariistade Mõimul takistama saada. Neistki tõsistest teatedest hoolimata loodawad diplomatid, et Miimane Jaapani kiri kokkuleppimisele alust paneb. »D. Zeit^ vNandshuria sadamate awamise küsimus. Ajalehes  „Nowöi Krai" ilmus järgmine teate: „ Tõendatakse,  et hra Lessar kõik Hiina walitsuse nõudmised  Mandshuria sadamate awamise kohta, olgu need missugused tahte, tagasi lükkas. „R. West.- Wene telegrahwi agenturi telegrammid. Pekingist, 28. dets. Hiina keiser kirjutas kaubalepindud Amerika ja Jaapaniga alla. Nende lepingute määruste järele kohustab ennast Hiina, kohe pääle allakirjutamist Muldeni, Antungi ja Dadunhoud Väljamaa kauplusele awama. Pekingist, 29 dets. PrmtS Tshin teaduStas  Jaapani saadikule, et niisugusel korral, kui Wenemaa ja Jaapani wahel sõda tuleb, Hiina erapooletuks jäeb. Diplomatia ringkondadest  tulnud teatede järel on Wenemaa vaStuS  rahuarmaStawas toonis kirjutatud, aga ei ole rahustaw. Jaapan saab läbirääkimisi edast pidama. Tientsinist, 29. dets Wenelased wötsiwad  Sinmiulini raudtee jaama. 9.5 Inglis penikoormat  Njutshwangist põhja pool, oma alla. Londonist, 29. dets. „Reuteri« kontor on ametlikust hallikast selle sõnume tõenduse saanud,  et Saksamaa Wene'Jaapani sõja korral waljult erapooletu saab olema. Sedasama teemad mõlemad teistd kolmiklepingu riigid (Austria ja Jtalia). Pnristst, 29. dets. Prints Louis Bonaparte  tuli siia ja sai Vaksalis Bonapartistide juhtidest waStu võetud. Korra alalhoidmiseks wöeti tõsiseid abinõuufi ette. Terajewost, 29. dets. 4000 albanlast Vötfiwad, et shandarmite olu uuendamisele waStu panna, PriSrenist Skutarisse minewa tee oma Võimu alla. Port Artnrist, 29. dets. ÜhiSriigid ja Jaapan nõuavad, et lepingud wiibimatalt allakirjutatud  piawad saama. Wälimiste asjade miniSterium on sellepärast kitsikuses, et Wenemaa mitte nöuuS ei ole, Mandshuria sadamaid avama. Londonist, 30. dets. Ohtulehed teatavad, siinne Jaapani saatetond olla Tokiost ametliku teate saanud, mis ütleb, et Wenemaa waStuS hää ei olla ja Jaapani poolt vaStu wõetud ei wõi saada. Jaapan saada, kui Wenemaa omast 10 Sakala. 1904. Ao»»0US»0 — U)pk> esik. 2. SWAPS I9OS l>0A«.