kohus tuleb mõisnikkude- ja wallasaadikutest, 1. januar- 1900 kokku seada. WaStascl korral rendimaksmine seisma jätta. 8) Rentniku poolt tema enese kulul ehitatud hooned tulewad rentniku omanduseks.  tunnistada. Seadus, mille järele rentnikul maaparanduse ja ehitusse eest tasumaksmife juures mõisaomaniku kirjalikku  luba nõutakse, tuleb ära kaotada. 9) Kõik kwootemaad ja nõnda nimetatud  mmsa oriusemaad, mis enne 18S1 oaSta mõisate külge wõetud ja millede eest mõisad praegu teesid parandawad, tulewad mõisamaast ära lahutada ja ülemal nimetatud  korra järele talurahwale ära müüa. 11)) Nõuda, et kroonumõisad ja wenekirikute  maad wiibimata teistega ühesuguselt  maakonna-maksude ja awalikkude orjuste alla pandaks. N) Mõisate eesõigused, nagu mereõigus, jahiõigus, kõrtsi pidamise ja kauplemise õigus ja n. ed. tulewad ära kaotada ja talumaad sellepoolest mõisamaadega üheõigusliseks  tunnistada/) 12) Kõikidest awalikkudest orjustest ja kohustustest, nagu küütide andmisest j. n. e. peawad ka mõisad ühesuguselt waldadega osa wõtma. 13) Nõuda, et ka talurahwa asemikud maapäewast hääleõigusega oja wötma lastaks.  WaStasel korral maakonna-maksud tulemast aastast maksmata jätta. 14) PvllwtööliSte päewapalgad on liig madalad ja mõisatööliSte korterid liig halwad.  Aja puuduse pärast jaeb see küsimus  teiseks korraks otsustada. 15) KrepoSti- ja stempelmaks maade omandamise ja kontraktide kinnitamise puhul tuleb talurahwa jaoks ära kaotada. 1b) «vallakoolides 1 januarist 1300 a. Eestikeeles sisse seada. Kooliõpetajatele,  teda selle pärast, wõib olla, ametist lahti lastakse, palka endist wiisi edasi maksta, kes aga selle otsuse alla ei heida, boikoteerida. 17) Walitsuse ametnikud, iseäranis kohtunikud, peawad Eestikeeit mõistma. 18) Nõuda, et Waljala kiriku semte püäl rippuwad mõisnikkude õuemärgid («vapid) 1. januariks 19l)b a. wäija Wiidaks,  et rahakorjamine kiriku-kotiga ja kõrwaiiste  kuulutuste awaldamine kantslist üra kaotataks ja et wahesein sakste toolide ja teiste waheli maha wõetaks. 19) Waliti 15-ltikmeline komitee, kelle hooleks rahwa otsuste täitmine ja edespidiste  rahwa koosolekute kokkukutsumine jääb. 20) Waliti kooliõpetajate koosolekule, mis b. detsembril Kuresaares ära peetakse, üks' saadik. 21) Waliti Saaremaa rahwakooSolekule Kuresaarde 7. detsembriks 12 saadikut. Püältkuulaja. Isamaalt. Küresaarest. Täna, teisipäewal k. dets. kui Nleie KeisriMajestecdinime? p ä e wa l, peeti meie linna kirikutes jumalateenistust,  kuva linn lipuehtes on. Maal leidub paljudes Em Lutheruse kirikutes ivanu riMiivappisid seinte pääl ülespandud. Need ei paku mitte üksnes kirikule mingisugust ilu, waid ei taha ka sugugi mitte kinkupühadusega kokku käia. Oma wanaaegselt kujutustega wiiwad nad rahwa mõtted möödaläinud aegade pääle haawawad rahwa tundmust kirikus. Kirik ei tohiks aga niisuguste tundmuste ärkamiseks ja sarnaste mõtete tekkimiseks mitte põhjust anda- Nagu kuuleme, olla rahwa seas selles asjas suurt mitter inlolemist  märgata, Waljalas olla jubarahwas  selle nõudmlse kiriku kouwendileawaldanudgi,  et tähendatud wapid kirikust ära wõetaks.  Kuid siia aiani pole see ajakohane nõudmine  mitte täitmist leidnud. RäSgitawate mappide kirikus pidamine on täiesti ajast ja arust ära ja sellepärast awaldame ka meie tungiwat soowi, et need ilma ajawiitmata  kirikutest ära kaotataks. Et teede tegemise kohustus  ainult talumaade pääl seisab, mõisamaad  ja mitmesugused asutused sellest priid, see on talurahwale suureks koormaks. Kubermangu  walitsus andis teada, et see küsimus,  kudas seda kohustust õigemini ära jagada, läbirääkimise alla olla juba wõetud. Kuni uue seaduse andmiseni tulla aga mana seaduse nõudmise järele käia. Uue seaduse tegemine wytab aega. Sest selle küsimuse otsustamine ja korraldamine pole ju mitte ühe - kahe päewa töö. Rahwas on aga mana seaduse nõudmiste pärast ärewuses. Sest isetegemise kohustus on ju raske. Talwene aeg on käes. Teed wõiwad wäga kergesti hange minna. Talurahwas  peab kaugelt tulema ja teed kordas  pidama. Missugune suur ajawiitus, missugune suur raskus I Tuleks korraldada, et talurahwaS sellest kohustusest juba nüüd wabastataks. Kudas seda teha? Meie arwates oleks kõige kohasem, kui juba nüüd teesid hakataks teekapitali kulul parandama. Teekapitali, milles ka rahwa raha on, wõiks kas otsekohe teede parandamiseks tarwitada, ehk kui seda sugugi wõimalik, ei ole, siis ainult laenuwiisisel tingimisel, et laen selsamal kombel tasutatakS, kudas teedetegeinise kohustus edaspidi uue seaduse järele saab olema. Maade jagamisest on nüüd rahwa seas palju juttu. Ühed arwawad, et kroonumõisad  rahwa wahel ilmamaksuta ära jagataks,  teised jälle et kroonu maad müüb. Paljud arwawad ka, et nad maad enam ei saagi, sest et nad oma nimesid pole üles andnud. Kõikide rahustuseks olgu öeltud, et see kartus ilmaegne on. Kroonu pole weel mitte otsustanud, oma maid jagada. Millal asi nii kaugele jõuab, see wõtab aega. Ja kui ükskord see määrus peaks tehtama, et kroonu maad jagatud saawad, siis on weel küllalt aega, ennast üles anda. Meil pole aga praegu muud wõimalik teha, kui kroonumaade jagamist nõuda, Seda nõuame Üksikute palwekirjads läbi, seda nõuame rahwakoosolekutel, ükskord  saame ikka. Ühes kroonumõisate jagamisega  tuleks ka. kroonumetsade jagamist nõuda. Kroonumõisade kui ka kroonumetsade  jagamisel oleks kahekordne kasu. Esiteks saaks talurahwas rohkem maad ja teiseks saaks kroonu ka suuremat kasu. Sest siis poleks mitte tarwis niipalju kroonumaade  walitsemise pääle wälja anda. 3. detsembril heitis siin wälku. Sadas jämedat rahe. Kanrmalt. Kohane õpetaja alandas oma rentnikkude reuti 50 rublani. Enne maksiwad nad 50 rubla. Rentnikud on tänulikud. Eeskujulik tegu teistele rendi andjatele. Nagu kuulda, olla ka Meedla mõisaomanik Meedla küla talumeeste palwed  rendi alandamise üle täita lubanud, kuna Loona walla rentnikkude nõudmised tähelepanemata jäetud. Õpetaja ja nim. mõisa rendikohad on ühe suurused. Esimesel maksetakse aga terwelt 30 rubla renti wähem. Miks ei wöi siis mõisaomanik renti alandada. Kaarma! on, wististi niiskede ilmade tõttu, haigusi oige rohkesti liikumas.  Sarlaki kätte sureb inimesi õige rohkesti, iseäranis aga wäikeseid lapsi. Loona ministeriumi kool on haiguste tõttu jälle kümneks päewaks kinni pandud. Loona wallamajas oli 30. now. üleüldine Saaremaa rahwa-kooSoleku jaoks saadikutewalimine. Kokku oli ligi tuhat inimest tulnud- Tuliwad mitmed segadused ette Talitaja ja ta abimehed heideti ametist ära, ning walitiuüed. Ka kirjutajat ähwardati lahti teha- Ähwardus jäi aga täitmata Kõigile, kes 2õ. now. Kuresaares ärapeetud koosoleku otsused hääks kiitsiwad, awaldati mitterahulolemist. Pühast. 3. detsembril peeti siin rahwakoosolek  ära. Tagajärjed oliwad hääd, rahwanõudmised aja asjakohased. Tartus tahetakse Eesti kirjameeste Seltsi uuesti asutada. HSja eesotsas on vr. O. Kallas. ülemaalise rahwa asemikkude koosolekul  on suuri segadusi „PoStimehe" waStaSte  partei poolt ette tulnud. Terwed tunnid wältanud märatsemine. Et asjalikku  tööd teha ei saadud, kutsunud „Postimehe"  toimetaja hr. Tõnis so n neid, kes asjalikult läbirääkimisi pidada tahaks, teise kohta nõuu pidama. Selle tõttu lahkunud  suur osa koosoleku saalist Sra. Tallinnast. 11. ja 12. detsembril pannakse Tallinnas Eestimaa kubermangu wsldade asemikkude koosolek toime. Peterburist. Uued määrused Miwolikogusse  walimiste kohta kuulutawat 8. detsembril wälja- Wene raudteedel oli 26. now. 161,000 wagunitäit wilsa seismas, et ei suudeta edasi wedada Ühe nädala jooksul on miljatagawara hulk 3800 wagunitäie wõrt kaswanud. Ja teisal on mitu kubermangu nälgimas, et wilja kätte wedada ei suudeta. Witte lahtipalumise üle teadisad ajalehed kõneleda, nagu oleks ta oma lahtipalumise  kirja 28, now. sisse annud, aga seda ei olla wastu wõetud, Saksa riigialamad, kes tagawarawäs hulka kuuluwad, on käsu saanud kõige ligemal ajal kodumaale rutata. „Kiew. Now." järeldab sellest, et Saksamaa oma wäge sõjakorda seab. Soldatid, kes Schlüsselburi kindlusi wahtimaS, olemat „Pet G»s." teatel MSsama  hakanud. Mässu eesmärgiks olnud, neid politika süüdlasi, keda weel wangis hoitakse (Gsrsun, Sasonow, Siokrski, Karpowitsh  jne,) wabastada. —. UuL trüki seadus on 23. nomembril riiginõuukogu poolt waStu mõstud ja wüljaantud.  Uue seaduse järele on ajalehtede tsenseerimine  ära kaotatud ja ajalehe luba igaüks wõib saada, kelle õigused mitte kitsendatud ei ole. Ajakirjanikud wastutawad  ainult kohtu ees. 400,003 meest nülgaS. „Sw. Dagbtadet" kirjutab: „Wladiwostokist, Harbinist ja mujalt kauge ida paikadest saadud teadete järel arwatakse Wene sõjamäes.  keda japanlased ära wõitsiwad, marsti niisugune õnnetus juhtuvat, mille sarnast enne ei ole maailmas olnud. Umbes 400,000 tagainaramäeljst, keda kehmast kodust sõjaplatsile kisti, on Peterburi  ametnikkude poolt oma õnne hooleks jäetud. Mõnesugused haigused ja tõsine näljahäda ähwardswad nüüd neid räbalates  ja enne nälginud sõjamehi. Siberis ja Mandshurias on juba pakane talwe käes, aga meel mitte midagi ei ole selleks ära tehtud, et neid koju poole saaks saata- M 49 S aar l a n e 130'