Saarlane „S«»<»vc«»Ns" maksab - kroonupoötiga! ooStiiS s r. kop V- .. t ss . V. .. -..75 „ maapostiga: „ t.50 » V- . t » V. .. -.5».. Üksik number 5 kop. Ilmub Alslort nädalas, izal toistpäewal.  Toimetus Kur-saar.S, PitlaSuul. Trch-i i majaS !IS. Kuulutuste wastuwõtmiue t l Kuulutuste x-til-rida 8 lehe ccSotsaZ 20 kop. ffs St. Teisipäewal, 32. mail 1907. XXIII, aastakäik Mammad ja lapsed. Kohtuskäimist ei tuleks üleüldse mitte hääks asjaks kiita. Sest sagedasti on kohtusse kaebamiseks põhjuseks ühe ehk teise poole tangekael s u S ehk ka ülek oh  u S. Kuid nii mõnigi kord antakse asi kohtu kätte just selles mõttes, et ühe wõi teise küsimuse üle selgusele saada. Üleüldse tuleb aga kohtuskäimine tülitsemiste hulka lugeda, ning pole sellepärast mitte kiita. On näha, et mõnes kohas palju rohkem kohtudes aSju ees on, kui teises kohas. - Selleks on põhjused mitmesugused, nägu kohased, olud, waesus jnd., sagedasti ogata  elanikkude tü li ts ew i s e loom. Ütlesime, kohtuskäimist ei wõi mitte kiita. Isegi on üks osa asju, mis päris jälkuse  pääle ajawad, kui neid kuuled. Need on protsessid wanemate ja laste wahel t o i d u pärast. Usulikult ja kombelikult on lapsed kohustatud  oma wanemaid auustama ja wanaduses  awitama. Seda oleme ju kõik lapsest saadik õppinud. Ka seadus paneb  sedasama kohust lapsele pääle- Aga sagedasti on asjaolud niisugused, et seadus  ainult jääb, sest seadusel on ju enamiSti ikka „kaks otsa", nõgu mulk ütleb. Nõndanimetatud „uuem wool" tahab küll lapsi sarnasest kohusest wabastada. Seletatakse : lapsi sünnitada ja kaswatada on looduselt igale inimesele pääle pandud kohus. KaswataS wanem lapse üles, siis täitis ta seega oma kohust. Za selle eest, mis keegi oma kohuse täitmiseks teinud, ei wõi ta tasu nõuda. Nõnda rääkiwad ~uue woolu" mehed. Kuid kellel wähegi inimstlikku ja kombelikku  tunnet südames on, saab aru, kui alatu, kui südametunnistuse wastu rääkiw seesugune arwamine on. Ja nii kaua, kui usk ja selle pääl põhjenen, komblus elutsewad,  jääb see tunne oma wanemaid auuStada ja awitada inimese auutunde  k s, ja ta p e a b ka selleks jääma. Igatahes wõib öelda, et need lapsed, keS oma wanematega kohut käiwad, kombeliselt  langenud isikud on. EeSpool ütlesime, et kõige inetumad protsessid meed on, mis sellest tekiwad, et lapsed wanematele toitu anda ei taha. Sagedasti tuleb ette, wanemad annawad, sest el nad ise tööjõuetud on, „kontrahi" pojale, see on: kirjutawad, kui wanemal rendikontraht on, selle poja nime pääle ümber,  ehk on wanem koha omanik, siis laseb selle poja nime pääle ära kinnitada- Mõnikord  on ühes sellega ka see soow ühendatud, kohta „armsama" lapse kätte jätta, ning wiimaft wabaStada nendest maksmistest, mis tal pärast wanemate surma teistele pärijatele maksta tuleks. Enamisti tehakse süäl juurcS kindlaks, et poeg isa ja ema surmani toitma peab. Tuleb aga ette, et poeg, kohta oma kätte saades, peagi wanematega nii halwaSti  ümber käima hakkab, et nad sunnitud  on poja juurest lahkuma ja temalt kontrahi põhjusel kohtuga Ülespidamist nõudma- Poeg aga ütleb: „Jah, kontrahi järele olen ma küll kohustatud sind toitma,  ole minu juures ja söö minu laudas, äga kodust wälja ma sulle toidust ei anna." Ei saa nüüd wanemad mitte selgeks teha, et poeg nendega pahasti ümber käib, siis kannatagu nad nälga ehk mingu poja juurde togasi, kus siis nendcgä nüüd weel pahemini  ümber .käima hakatakse, kui enne. Muidugi mõista, et poeg siis igatahes wanematele ka kodust wälia toidust andma peab, kui selgeks tehakse, et ta wanematega halwaSti ümber käib- Aga üleüldse on niisugustes perekondliSteS asjades raske tunnistusi saada- Et sarnastel juhtumistel, kus wanemad  kontrahid „poja kätte" annawad, wancmatel pärast mitte kannatada ei tuleks, on tarwilik: kontrahi tegemise ajal tehtagu maha, et poeg kohustatud on wanematele ka wäljas toidust andma, kui nad seda ühel ehk teisel põhjusel nõudma peaksiwad. Hääd sõnad ja see arwamine, „ega minu poeg paha poeg pole", et ta mind toita ei taha, ei ole puumaa wõi muu waranduse laste kätte ära andmise juures mitte .kallalt kindlad. Ruhnusaar. 4 Kuna teiste saarte mehi, kes alati mere  pää! kalu püüawad, wäga rohkesti meresse  ära upuwad, fiis ei upu ruhnlased peaaegu ialgi. Nad ise ei tea mitte üht ainust enestest üra uppunud olewat, ehk nad küll alati mere püül ümber hulguwad, iseäranis weel käimajäe sees, kus neil kõige parem hülgepüüd on, mis aga teiselt poolt wäga hädaohtlik ja kardetaw on, sest et ta laewad kergesti kokku pigistab ja üra purustab. Mitmekümne aasta eest on sääl küll, kuidas wanemad inimesed weel mäletawad, üks talitaja järsku jälgitult kaduma läinud,  kuid seda ei arwata mitte, et ta ära uppunud, waid ennemini seda, et ta ära karganud on. ~Temal pidas ka", ütles üks ruhnlane, mõni raske süü südant koormama.  Wist ametiwõimu piirist üleastumise  wõi mõne muu targa kohtuotsuse pärast. Ruhnlane on wäga hää „ilmaprohwet". Tuleb ta kusagilt majast wälja, fiis on ta esimene töö silmad taewa poole üles tõsta, ettaewast, tuult ja pilwestd tähele panna. Kui need märgid mitte hääd ilma ei näita, siis ei tule ta mitte pesast wälja. Sellest see fiis ka tuleb, et neid mitte ära ei upu. Korrapidamise eest kannawad sääl hoolt õpetaja ja wallawanem. Enne paagi (tuletorni) ehitamist ei tulnud  Ruhnus mitte märgust ette. Igatahes wõis oma tööriistad igale poole olgu kus tahes, kas mereääres, metfaS, põllu  pSSI ehk kodu õues, tööjärje pääle maha jätta. Ruhnus ei ole liignimed mitte sugukondade, waid talude külge seotud. Igal talul o« oma liignimi, nagu õue- märk. Läheb keegi ühest talust teise, siis ta saab selle teise talu liigmme. Ruhnlaste enese arwamise järele on uende sugu wanal hallil ajal Aalandi saartelt tulnud. Wist on see suusõna-õpetus, mida poeg ikka isalt pärib- Nende kiriku , armuader"  on Saaremaal Kärla kihelkonnas Kulli mõisa. (Lõpp ) Kodumaalt Mure saarest. Selle pääle waatamata, et post Kuresaare ja Pärnu wahel nüüd igapäew käib, weab ka sel suwel ./Konstantin" posti Kuresaare ja Riia wahel Nii saame meie siis nüüd 9 korda nädalas posti. Nagu näha, on postitalitus Saare- ja kindlamaa wahel praegu hästi korraldatud. Kuid maal on siin posti asi täiesti korratus  olekus, mille korraldust hadasti tanulik  oleks. Selleks peaks siin tõsiseid sammusid  tehtama. Nagu meile teatatakse, ei wiida neid kirjasid, mis Landrathi ja Transwaali uulitsatel elutsejatele isikutele saadetakse, wallamajast kasaka läbi mitte kätte, waid need jäewad nii kauaks sinna seisma, kuni järele tullakse, sest et wallakasakas mitte kohustatud ei ole mõisa maa pääle kirju kätte kandma. (Landrati ja Transwaali uulitsad on Kaarina-Suuremöisa maa pääl) Et tähendatud uulitsates suwel kaunis rohkesti supelwõõraid elab, siis peaksiwad säälsed majaomanikud juba aegsasti selles asjas korraldust tegema- On ju supelwõõrad  korralise posti talitusega wilunud ja see oleks neile üks suurematest pahandustest,  kui nende kirjad ja ajalehed kaua aega kättesaamata jääwad. Kõige parem oleks, kui nimetatud uulitsate majaomanikud  Kuresaare postiwalitsusega maha teeksiwad, et Kuresaare linnapost iseäralise maksu eest sinna kirjad ära tooks. 12. mail lahkus 90- Onega jalawäe  polgu 6. rood Kuresaarest Tallinna. Praegu Kuresaares kaitsesoldatisi ei ole. Kas siia edaspidi soldatist jälle saadetakse, pole praegu teada. üks Saksamaa kalapüügi selts tahta Saaremaa mereäärsetes randades kalu püüdma  hakata. Selle seltsi asjaajaja, keegi lätlane, miibib praegu Kuresaares. Nende päewade sees käis ta Wahases, et kaupa teha- Jäält juhatatud teda Pidula, kuS suurem meri olla. Enne püüdnud see selts Riia ja Windawi lähedal kalu- Oma suurepäraliste püügiriistadega teinud selts jääl kalameestele suurt kahju. Meri olla kaladest peaaegu tühi, ja kui sarnane tegewuS  edafikeStaks, siis püütaks wiimased kalad merest ära. Sellepärast ei sallita Saksamaa kalapüügi seltsi mitte enam tähendatud kallastel ja ta peab enesele uue koha muretsema. Saksa kalapüügi seltsi suurepäralije tegewuse üle toon siin mõned näitused. Püügiriistade wäärtus olla 20,000 rbl. suur- Sääl on muude seas : mitmed  räimewõrgud ju noodad, kilu, „wiinma" ja„lehe" wõrgud, lestanoodad, 30,(00 pohjaõnge,  3 kalapaati, oma aurulaev ja traadist