nõudjaid 28. aprilliks, kellu 6 õhtul Riia ringkonnakohtumajasse  wannutatud vdwokaiide ruumidesse  kokku, kus muu sees ka konksust walitsuse  liikmete walimine saab olema. Wäike j uhtu « ine on see küll, et K. küla» koerakutsikas P. pere muneja emasse ära murdis. Üks ani murtud mis sellest ka ajalehte kirjutada. Aga cmaani muneb oma 10 —15 muna, audub need wälja ja kaSwataks  10—16 noort ane peremehele sügiseks üle». Waat, fiis ou juba asi teine. Seega pole koerakutsika tegu nii wäike ühtid ja koerokutsikaomanik  peaks küll kutsika järele paremini waätama. Üleüldse ei panda meil koerte kasvatamise  juures mitte rõhku õige kaswatami se pöäle, kuna paha kaswatamine nii mõndagi kahju peremehele ja teistele wõib sünnitada. Sellepärast  olgu ka siin ettewaatust soovitatud. —s. Sõrtvest Salme kaubataritajate ühisus on 21. aprillil kuberneri poolt kinnitatud. Kogukast. Kogula waStastiku tulekahjukordadel  abiandmise seltsi aruanne. 1903 a. jäi wäärtpaberitcs 103 rbl. 97 kop., puhast raha 7 rbl. 94 kop. 1908 a- tuli juurde: liikmcmaksufid  119 rbl. 31 kop., protsentifid 2 rbl. 97 kop. ja wäärtpaberid 105 rbl. Wäljaminekud:  kirjatoimetajale 7 rbl., kantselei kuludeks 1 rbl., ecstscisuseliikmete sõitudeks 1 rbl. 40 kop., 12 aruandcplangi eest 36 kop., aastaaruande trükkimise eest 3 rbl. 45 kop., wäärtpaberid ostetud 105 rubla eestl. januariks 1909 a. jäi järele: wäärtpabcritsS 211 rbl- 94 kop. ja puhast raha 127 rbl. 25 kop. Aruanne on 11. webr- kinnitatud. Poidelt. Öösel 20./21- aprillil waraStoti W. külas natzaparkijal A. Aawal 110 rubla Väärtuses 15 suurt parkimata looma- ja hulk Valmistehtud lambanahku ära. Aidal, kus nahad sees oliwad, murdnud waras ukse sisse ja kadunud pakiga jälgedeta ära. Muhust. Muhu karjakaswatuse  st ja piimatalitusest. Muhu karja» kaSwatus on Viimaste aastate jooksul jõudsal sammul paranenud. Paljud talumehed on omale juba paremat tõugu lehmi hakkanud muretsema. Selleläbi on mitmed arusaamisele jõudnud, et —4 rammusat lehma niisama palju piima wõiwad anda, kui terme trobikond lahjasid. Ka karjamaasid on mõned külakonnad «võimalikult parandada püüdnud. Nii, näituseks, on mõnes kohaS karjamaa kaheks jagatud: esimese poole päül toidetakse loomi Jaanipäewani, kuni rohi teise püäl küllalt paksuks on kaLwanud; siis lastakse loomad ka sinna pääle. Perenaesed räägiwad, ei lehmad pärast seda peaaegu niisama  palju piima annawad, kui pärast kandmist. Sellest näeme, kui suurt kasu karjamaade harimine  toob, sündigu see mil teel tahes. Ka on meie perenaestel wecl teine abinõu, kuidas lehmi  lüpsma panna: nad riputawad loomajoogi sisse „Eht Hollandiwaa piima ja kaSso pulwrit"*),  mille tagajärjel lehmad hüSti sööma halkamad ja jelle tõttu ka palju rohkem piima annawad. Aga sellega peab wäga ettewaatlikult  Lmberkäidama, sest kui lehmal hääd toitu käepärast si ole, jääb ta lahjaks. Suuremal osal on talunikkudel igaühel oma koorelahutaja, kuna platsimehed selle mitme pääle kokku muretsewad.  Ka tarwitawad paljud omatehtud koorelahutajaid,  s. o. plekist anumaid, milledes piim 4—S tundi külma mee sees peetakse. Selle aja jooksul koguneb koor piima pääle ja «viimane  lastakse uurde ligidale tehtud augu läbi wälja. Harwa leidub meel niisuguseid perenaist, kes piima hapendawad. Ehk küll hapnemise läbi palju maitsewama piima saab, on wõi sellewaStu  jälle pahem. See on ka kõigiti arufaadaw:  kõigepäält on selle põhjuseks hapukoor, teiseks ei oie perenaeSiel mõnikord kohast ruumi käepärast, mille läbi sinna sisse kõiksugu puru 'ja tolm, tihti ka putukad satuwad. Mille pääle meel tänini tähelepanemist pole juhitud, on karjalaudad; need on meil wäga «viletsas korras. Üksainus, harwa kaks kämblasuurust akent peawad suurt, loomadega täidetud rehealust walguStamo, kuna aga walguS loomalautades üks päänvuetest on. Niisamasuguses  seisukorras on ka lammastelaudad. Kui me sinna juurde weel peaaegu laeni ulatama sõniku ja umbse, läpaStawa õhu arwame, siis peame tunnistama, et nende seisukord wäljakannatamata  on. See ei ole niisugustel tingimistel  sugugi imekspandaw, kui loomad haigustele  vhwriks langemad. Sellepärast annaksin ma loomapidajatele tungiwalt nõuu: kui nad oma loomade suremust mahendada soowiwad, siis peawad nad neile paremad ruumid ülesehitama, ehk nende seisukorda  kõigewähemalt lauda tuulutamisega ja mõnel muul teel wähegi parandada püüdma. Muhulane. Wiljandist. Kuberner on „Rishsk. W." kuulmist mööda Wiljandi lehe „Sakala" toimetajaid  Kipperit ja Turpi igaühte 300 rublaga ehk maksujõuetuse korral 3-kuulise arestiga karistanud lehes ilmunud tüki pärast „Asi hakkab  selguma." Selles kirjatükis kõneldakse sõjawäesalkade  tegewusest, kes Baltimaadel korratust maha surufiwad, kui ka Eestimaa kubermangu kõigekõrgema wõimu esitaja seadusemastasest tegewusest.  „PoSt." Tallinnast. Waljema malwuSkorra põhjusel  on ajalehe „Töö" toimetaja ja wäljaandja kuberneri poolt 100-rublafe rahatrahwi ehk ühekuulise  aresti alla mõistetud. Trahwimise põhjuseks  olnud, nagu kuulda, laul, mis „Töös" 1. mai puhul ilmunud. „Töö" toimetaja hr. KerStenson on esmaSpüewal  oma trahwiaega Toompääl ära istuma hakkanud. „Wir." Baltimaade kirikuolude uuendused. „Rig. Ztg.°le" kirjutatakse Peterburist: Nagu sisemiste asjade ministeriumis häüst hallikast kuulda, tahetawat eelolewat kirikuelude uuendamist  Baltimaal esiti ainult Eesti- ja Liiwimaa  kohta maksma panna, sest et sääl kirikukonwentide  olemasolsmise läbi põhi niisuguseks uuenduseks juba ette walmistatud olla, kuna Kuuramaa! patronadi-õiguse pärast uuendust mitte niipea maksma ei saadawat panna. wa pean seda Teile tunnistama. Teie olete minu pääls wäga mõjunud, ma Ütlen seda Teile awalikult, ja ma ei arivanud, ei mind «võimalik oli niikaugele huwitada. Kui ma wannun, siis teen seda ma ainult sellepärast, et Teilt rohkem teada saada. See on ainult paljas  uudishimu. Ka mina palun Teilt saladust leada saada,  hertsoginna, ütles Gabriele, aga minu uudishimu on nagu süüdlasel, kes oma surmaotsust  ootab. Kibe ja hirmus uudishimu, nagu Teie näete. Kas joowite seda war.net manduda,  hertsoginna? Ütelge sõnad ees ja ma ütlen nad järele. Diana rääkis ka tõesti järgmised sõnad järele, mis Gabriele tvle ette ütlsS: ,Lma praeguse ja tulemase hingeõnnistuse  parast wannun ma, et k> liigile seda saledust  owaldvda, mis Teie mulle Aleti; ei ialgi seda salddust Teie kahjuks pruulida, waid ikka nõnda toimetada, nagu ei oleks ma seda ialgi teadnud." Wäga hüü, ma tänan Teid, hertsoginna, ütles Gabriele, Teie esimese usalduse eest. Nüüd oga ainult paar sõna ja Teil on kõik selge. Minu nimi on Gabriele Mongommeri ja Jecqucs de Mongommeri oli minu isa. Teie isa! hüüdis Diana suures ärituseö ja tõusid toolilt üles. Nõnda siis, -vastas Gabriele, kui Diana de Castro krahwi tütar on ja mina Dianat meeletumalt armastan, siis on see suur patt, sest Diana on siis minu õde. Aha, ma mõistan, wasiaS Diana de Poitiers juba toibudes. Maata, mis asjalugu  -väeülemale -vmb abiks olla," mõtles ta iseeneses. Nüüd, hertsoginna, rääkis Gabriele rahulikult  edasi, kas tahate mu päüle armu heita? Wanduge Õnnistegija kuju juures, nagu praegu,  et hertsoginna de Castro kuninga Heinrich 11. tütar on? Teie ei waSta? Oh, miks ei waSta Tkie, hertsoginna? (Järgneb.) Kooli elust. Kooli kogunesiwad hulk wanemaid poissa. Täna on wiimane õppiMisepäew, poisid lastakse  kaheks nädalaks wabaks- Noh, lapsed, nüüd wõite Me hingata, räägib koolipreili. Koguge eksami tarwis jõudu. Korjame jõudu ja palume ka Jumalat! wastawad lapsed. Jah, Suurnüdal jõuab kätte ja tahtmataU tuleb igaühel meelde, kuidas Kristus meie pärast kannatas. Missugune hüä ja inimeseormastaja ta oli, harutamad lopsid- Peab wähegi tema moodi katsuma olla, räägib üks suurte tarkade silmadega poiss. Katsu! räägib koolipreili. Katsun l wcstab poiss. Lopsid jovksirrad koju, jookseb ka suurte silmadega poiss; ta on nii rõõmus ja lustilik, ta tahab igaühe wastu lahke olla. Ta waatab rõõmsasti linnukeste pääle ja koera pääle, keS wärawa ees maas lamab. Õue püäl tuleb tvle wäike kassipoeg wastu; tema karjub haledasti  ; kas ta tõesti lonkab? Poiss wõtab kassi sülle; ta waatab terawasti ja näeb üht laaStukillukcst tema jala küljes, mis teda käimast  takistab. Oh sa waene loomakene, räägib poiss, on sul haige ka? Ette maallikult wõtab ta laastukillu  ära ja suudleb oma märkest kiisukest- Igatsetud pühad jõuawad kätte. Hulk poisfa mängiwad rehe ees, nende seas ka suurte silmadega Willu. Sinna juurde jooksewad weel neli wõi wiis suuremat poissi. Kõik jätawad  mängu seisma. Näe! räägib Üks ja tõmbab  rõõmsa näoga wiinapudeli taskust wälja. Kust sa selle said? küsitakse tema käest. Mis teie sellest pärite? Kui sa ei räägi, ma siis ei wõta. Kas annad kõigist? Jah! Kõik iStumad maha ja pidMamme algav. MimakS tuleb ka Willu kätte kord. Ma ei joo, räägib poiss. Oh sa kärbes! Olgu pääle kärbes, aga mina ei joo. Joo, Willu, ehk muidu anname sulle Korpi  l Nüüd ei joo, aga pärast lähed kaebama. Ei lähe ühtid l Mis jõber sa muidu oled I Aga koolipreili  ütleb itta: olge häüd sõbrad. Poisil tuleb kooliõpetajanna üteluS meelde,  kes hüüd sõbrad käsib olla. Noh, andke siis siia! hüüab poiss ja kahmab  pudeli kätte. Temal jääb hing rindu kinni, aga mõne aja parast läheb ta wiina mõjul  rõõmsaks. Kui imelik, mõtleb poiss, pää keerab ringi. Kui kord jälle tema kätte tuleb, ei lase ta enam pudelit mõõda minna. Andke weel I räägib ta. Säh, sinu õnne pääle jäi weel üks tilk. Willu on nagu hulluks läinud: ta hüppab, iikerdab, naerab; seda on weel wähe, tema mõtleb weel hullemaid tükkifid wälja. Korraga paistab aia nurga tagant kassi wäikene pääkene. Willu! karjuwad lapsed, miks sa teda enam ei suudle? Säh, wõta! Ja kass Kisatakse  temale sülle. Oot, oot ma musutan teda korra, räägib Willu, waadake poisid, ja Willu wiskab teda wastu aeda, siis wastu kiwi ja tallab teda jalgega. Lapsed karjuwad rõõmu pärast. Küll sa Willu saad kikerdal hüüawad poisid, lähme uulitsale. Kõik jooksewad ära, Willu tahab ka minna, aga ei saa, illepäü on tal wäga paha: okse kipub pääle, pää keerab ringi. Ta kukub aia äärde maha ja uinub magama. Kui ta üles ärkab, on päike juba loojas. Ta õõrub filmi ja korraga tuleb temal kõik meelde. Mis? Kas tõesti olen ma wiina joonud  ja hää kassi, kes kellegile kurja pole teinud,  ära tapnud? (Järgneb.) Saarlane 1909 3l