silmaS aga, kes midagi järeldada ja arendada  ei oska, olla niisugused tahapanemiste  IM saadud otsused peaaegu, nagu nõudus- Wee tilga järele, kirjutas kirjanik edasi, wvin ma otsustada, et Atlandi okean ehk Niagara kost olemas on, ehk ma küll neid mitte näinud ega nendest kuulnud ei ole- Elu on määratu pitk ahel, mida ainult tema üksikute lülide põhjaliku läbi uurimise läbi õieti tundma saadakse. Nagu iga teine kunst, nõnda nõuab ka järeldamiste ja arendamiSle kunsti ära õppimine palju ja järele andmata waewa ja elu iga ei ole selleks küllalt pitk, et keegi surelikkudest selles kunstis woiks täiusele saada. Enne kui nende iseloomuliste  ja mõisteliste ülesannete juurde minnakse,  peab enne lihtsamate küsimustega pääle hakkama ja nendes end harjutama. Õpitagu enne waStu juhtuma inimese mincwiku ja ameti üle kohe otsust andma. See harjutus näitab lihtlabane olema, aga ta teritab tähel-.panemise mõimu ja õpetab nägema ja mähet tegema. Luude, riide warukate, saabaste, pütsi põlsede lõwkrduse,  pöidla ja esimest sõrme pääl olewate rakkude, näo jume, manjhettide, kõikide nende tühja palja asjade järele wõib inimese  ameti Lk otsust leha. Ja et tühelepaneja  inimene nende põhjuste juures oma otsusega weel eksida wõiks, see on peaaegu wõimata. Missugune lori I ütlesin «a ja wiskasin  lehe laua pääle. Eluajal ei ole ms weel ialgi Me sarnast lugenud! Mis « ; «- Ufis MeM Holmes. See tükk siin, ütlesin ma sinna poole teelusikaga v aidates. Teie olete juba wist seda lugenud, sest ta on pliiatsiga ära märgitud. Ei wõi ütelda, et ta just rumalasti on kirjutatud, aga mind üritab ta wihale. See on wist niisuguse isanda maimu sünnitus, kes omas kabinetis rahulikult  tooli! istub ja jäält oma iseäralikusid imelikku mõtteid laiali laotab. Tegelikus elus ei ole aga sellel misgisugust tähendust. Ma tahaksin näha, kas ta kolmanda klassi waguniS istudes oma kaassõitjate ametite üle misgi otsust Leaks anda. (Järgneb.) Kihelkonna koguduse waimuliku elu kasu pärast on tungiwalt soowida, et waötased parteid siin endid üksteisega ühendalsiwad ja omale ühcS meeles hingekarjatse hoolitsekstwad.  Need, keS õp. Höischelmauni tagasi soowiwad, jätku selle soowi maha, sest et seda aSja ometi enam mitte korraldada ei saa- Saaremaa mässulise liikumise asi ei tule sel aastal meel mitte harutusele. Asi on hr. KrjaSnänSki kätte tagasi saadetud,  sest et üks süüaluStest ja nimelt Leisi monopoli lõhkujate päämecSteft Feodor  Wiht ära on põgenenud. Selle tõttu tuleb siis Wiht'i tagaotsimiseks scaduSlifi nõudmisi täita, ja see wõtab aega. Ei tule Wiht mitte awaliluks, siis tuleb asi ilma temata teiste üle harutusele. —- Räägitakse, et Wiht olla Amerikosse põgenenud. Praegu on linnas tööMccstest suur puuduS. EnamiSli kõik töömehed on maal „heina tegemas," wõi mõne muu põllutöö  kallal ametis. Selle tõttu tarwilatakse mängisid sagedasti mitmesuguste Lööde tarmiS. Ka gümnusiumi maja wuudamendi tegemise juures on mängid ametis. Juba kauemat aega käis Kuresaare kodanik L. iinnamööda karkudega ümber ja kcrjaS. Mitmed teodsiwad rääkida, ei ta nii haige ei olegi, et ta karkudega käima  oleks pidanud. Kopikud, mis L. kerjates sai. laisimad muidugi ma kibeda pääle ära. Hiljuti warastavud L. kusagilt pööningult  pinsaki ära. Asi oli 30. augustil rahukohtus harutusel. L. tunnistas ennast süüdlaseks. Kohtunik mõistis ta 10. kuuks sängi. L. oli karistusega täiesti rahul ja ütles ennast edafiksbiuse õigusest ära. Seega loeti otsus seadusejõuusst- astunuks ning L. pandi kohe „kroonu teima paale-" Linnaelanikud, kelledele L. sagedasti tüliks oli, on seega temast mõneks ajaks wabastatud  ja L. enesel on ka „igapäcwane" leib käes. Karjast. Omal ajal nõuti Persama malla käest 2037 rubla sisse, sest et wald seda isikut üles anda ei wõinud, kes 2./3. januaril 19OK a. Karja mõisa rehe oli põlema pannud. EL aga pärast põletaja awalikuks tuli, siis on Saaremaa talurahwa  asjade komissari palwe päälö Liivamaa  kuberneri herra lubanud wallals nimetatud  roha tagasi maksta- Rehe põletaja oli keegi Kadakas, kes Peterburi sõjaringkonnakohtu  poolt surma mõisteti, missugune  trahw pärast oga 12. aastaseks sunnitööks ümber muudeti. Ülemal tähendatud raha tagasi saades, oleks küll kohane, kui wald ühe osa sellest rahast millegi kasuliku otstarbe püäle määraks, nagu põllutöö kooli asutamiseks, rahwa lugemisetoa sisseseadmiseks jnd. Ka Uuemõisa wald on selle raha 1000 rubla, mis hr. Trulli eest makseti, tagasi saanud, sest ei hr. Trull awalikuks tuli. Muhust. 21. augustil põles Linnuse külas Matwei Mägi wabadiku maja ühes aidaga ja rvarandusega maha. Tuli hakkanud  katkisest korstnast. Kahju 300 rubla. Maja oli Muhu tulekaife seltsis 60 rbl. eest kinnitatud- Majas elas 7õ. aastane M- Mägi oma 80. aastase õega, keS kumbgi  wauaduse tõttu põlemast majast oma marandusest midagi päästa ei jõudnud. Wist langemad nad ehk meel kohtuliku -vastutamise alla selle eest, et nad korstna korratuses pidasiwad. Pärnust. „Endla" Selts on otsustanud  enesele uut maja ehitada, mis Eesti kontserdi ja teatri maja aset Pärnus täidaks.  Eelplaan tehti 24,000 rubla suuruses. Kui niisuguseid isikuid leiduks, kes  arwupoolest  wähemalt 30—5000 rubla wiimse obligatsioni pääle laenawad, siis oleks ettewõtte alus kindel. Seltsil on omal 7,500 rubla. Kuid seda on wähe. Tuleks palju wõlgasid teha, ja maja ülespidamine läheks siis üle jõuu. Paneksiwad aga ringkond mehi raha koiku, siis saaksiwad need ka seltsimaja saatusest huwituft tundma ja omalt poolt kaasa töötama. Maja ehitamise kordasaatmiseks plaanitakse «ehituse toimekonda" asutada. Toimekonna hääleõiguSliseks liikmeks saab seltsi liige, kes ülemal tähendatud otstarbeks 100 rbl. annab. Liikmed wõiwad ka mitmekesi selle summa kokkupanna ja eneste seast toimekonna  liikme walida. Laenu päält maksetakse s°/°. Laen maksetakse  wiimsena laenuna ära. Laenu maksu järg sünnib loosi järele. Wiljcindist Ajaleht „Maa-" on jälle ilmuma hakkanud. Ka «Kodumaa" hakata warSti ilmuma- Mõlemad lehed oliwad Baltimaa kindralkuberneri poolt kinni pandud- Tartust- Et ..Postimees" sõjaseaduse kestwuse ajaks seisma pandi, on hr. aauä. Tõnisson, et lehe seisma panemine,, Postimehe"  ärilisi asutusi häwitama ei pääseks, ..Postimehe" trüki- ja kirjastuse asutused  uuesti kokku astunud kirj aStuse ühisuse kätte andnud. Liiwimaa kuberneri ettepanekul tõi Tartu Saksa leht «Nordi. Zeitung" järgmise  õienduse: „Nord!. Ztg." tõi 180 numbris teisest lehest järgmise sisuga teate: Wiljandi kreisist. Oldre mõisa ilmusiniad, nagu „Rig. Ztg." kirjutotakss, läinud öösel kella 2 ümber arwata 6 sõjariistus isikut ja Seda ja teist. India naesterahwaelust. Saksamaa prohseSsor Gustaw Oppens Berlinis toob India õrnema-poole elust ülimaga imeliku teatuse. Tema räägib, kui üheteistkümne aastasel tütarlapsel, kes on mehele pandud, tema jaoks määratud mees ära sureb, siis peab õnnetu tütarlaps eluks ajaks leseks jääma, oma wanemate juures üksikut elu elama. Indias on meheleminemine  kahesugune: esimene tuleb juba 4, 3 ja 2 aastaste tütarlaste juures ette, kuna teine 11 a. manuste tütarlaste jaoks jääb. Esimest kommet peetakse pühaks talituseks,  millal pruut peab seitse sammu ümber „pühatule" aStuma, õigemini ütelda: teda weetakse, see talitus seob pruudi ja peigmehe ühte kuni wiimase elutilgani. Pääle tähendatud talituse wiiakse lapsed kodu ja nad jääwad oma wanemate juurde kuni nad tSieealiöteks firguwad, s. o. üheteistkümne  aabtaseks saamad, millal siis päris pulm ära peetakse ja pruut peigmehe juurde wiiakse. Sureb peigmees enne pulmi ära, siis peab pruut leseks jääma, kuni surm ka teda ära kutsub. Sellepärast on Indias leskede naeste arw määratu suur. Znglisemaa on tahtnud sääl seadust wälja anda, milles keeldakse, lapsi nii noorelt abielusse astumast, kuid see häü ettewõte ei ole kaugeltgi õnnestanud; Shwardatud koguni mässu säärasel puhul tõsta. Wilja kandis ainult käsk, mis lesknaeste ärapõletamise  sootumaks ära keelas, walju karistust neile lubades, kes julgeb sellest käsust üle astuda. Kes ainult tulewikku mähib, see udupiltidega  jahib. Raske sõna pidada, suud meel raskem sulguda. Kurjusega wõidad ühe, häädusega saja mehe. Tublidus ei tule tuulest, osawus ei õppimata! Tunneb iseennast. Kohtun  i k noomib alalist kurjategijat ja ütleb fiiS: „Lõpuks awaldan aga lootust, et meie edaspidi  ialgi enam ühsteisele tüliks ei saaks." Kaebtusealune: «Kas tahate fiiS juba ametist lahkuda?" Ka meeleparandamine. Kohtunik. «Hiljuti saite 50. rubla warastamise eest trahwitud ja nüüd olete jällegi  30. rubla warastamise pärast kohtu all?" Süüalune: «Ms ma siis olegi ennast 20 rubla eest parandanud." 1907, .N 4ö Saarlane,