Eesti Postimees Nr. BS. TatlmmiS, «eljapSewal, ZS. septembril. ISM. !ai«el«s, ksator ja iriililoöa sn Mguliste uul. suo 7K.) nr. IZ. Aöress kirjadele: Zl. pSÄUnuIW ru3. Hoors«so2>",  ?vssui> - „ Eesti Postimehe"  toimetusele TallinnaZ, Telegrammi adress — ?sssZ!k>. MWt UU- l« limMck. HK. aastakäik. Kuulutuste nonpareille-rida maksab kunlutuste  külgedel 5 kop., juhtkirjade ees 15 kop. Kuulutuste wastuwõtmine neljapäewa hommiku!  ilmuma numbri jaoks kuni kesknädal! hommiku kell U-ni. Tellimiste ja tuulutuste wastuwvtjate nimed awaldatakse aeg ajalt kuulutuste hulgas. ..Wi PBiimees" mkssb ühes kõnede", „N:ssionilehe"  ja „Põllutöõ ja teadusis eralisaga": postiga: rbl. kop. aast. Z. s/4 „ 2. 43 !/s .. >6O kuus AO ilma voskta: rbk. kop. aast. S SO so Vs » i- ZZ Vs GZ kuuS SA Mäljamani« S rvl S 0 kop. asstss. Äksttu numbri hind 6 ksp. Hiina rahwa wägewam waenlane. Nagu eespool nimetatud, on tähtsam opiumi  Valmistaja maa India, mis praegu inglaste päralt on. Indiast weetakse opiumi ka Hiinamaale. Opiumi Valmistamine ja müümine Hiinamaale toob Indiale päratu palju kasu, mispärast Jnglisemaa seda kõigipidi  edendab ja toetab. Aastat 60 tagasi tahtis Hiina rngiwalitsus oma rahwast päästa ja opiumi edasikihwtitamisele tõket teha, ta tegi otsuseks opiumi stssewedu ära keelata. Oleks see tulus otsus maksmaks saanud ja opiumi stssewedu ära keelatud, Vististi oleks siis hiinlased  niisama priske ja elujöuuline rahwas olnud, nagu japanlased on. Paraku seisis Jnglisemaa kangesti selle keelu Vastu, sest et selle läbi Indiale suur kasuhallikas kuiwaks oleks jäänud. Kui ka terwe rahwas selle kasuraha  läbi hukka läheb, mis südameta inglased sellest küfiwad! Inglaste politika lipukiri on ju ammu tuttaw: oma Laskusid täita; olgu abinõuud  selle juures ka kõige ülekohtusemad ja patusemad, sellest need mehed palju kunagi ei ole küsinud ega küsi ka praegu, nagu Lõuna- Asrikas nägime. Uks kõige inetumatest ja ülekohtusematest  abinõuudest oli ka nõndanimetatud opiumi sõda, mida Jnglisemaa 1842. aastal Hiina wastu pidas, et seda wägiwallaga sundida  opiumi sisseweo keeldu Lagast wõtta. Hiina sõja abinõuud oliwad nõrgemad ja kehwemad ning nõnda oli Hiina rngiwalitsus sunnitud selles küsimuses järele andma ja lubama, et tema rahwast India opiumiga edasi kihwtitatakss, rikutakse, häwitatakse. Sest ajast saadik pistab siis ka Inglise walitsus rahuga seda Juudase paturaha oma tasku, mis ta teise rahwa wahetpidamata hukutamise eest saab, et seda mast niisama ülekohtuste otstarbele jaoks teistes kohtades wälja anda. Japan oli opiumi wastu wõitlemises õnnelisem.  Sääl läks walitsusel õigel ajal korda opiumi pruukimist ära keelata ja kaotada, ilma et inglased asja ja mahti oleksiwad leidnud endid wahele segada. Ja see oli Japanile arwamata suureks õnneks, mille läbi ta nii palju Hiinast ette on suutnud jõuda. See ei ole Hiina riigiwalitsusele mitte teadmata.  Arukamad ja targemad Hiina riigimehed märkawad wäga hästi, et opiumi fisseweo keeld Hiina rahwa edenemise ja tõstmise kohta esimene tähtjas samm oleks. Hiljuti surnud osawam ja suurem Hiina diplomat Li-Hung- Tshang, keda Hiina Bismargiks wöiks nimetada,  püüdis ka wiimsste Hiina rahutuste ajal oma rahwa kasuks töötada. Nagu teada, lubas Hiina suurriikidele 450 miljoni taeli sõjakulu maksta. Et aga Hiina riigi kassas raha ei ole, nõudstwad suurriigid, mis Hiina ülemal nimetatud summa eest pandiks paneb. Sääl oli osawal Hiina diplomaoil hää nöuu kohe käepärast: sisssweetawa kauba, iseäranis opiumi päält, wõib tolliraha kõrgendada ja kõik see tolliraha weeregu suurriikide kassasse. Seega soowis Hiina riigimees Li-Hung-Tshang opiumi pruukimist oma rahwa juures wähendada. Mõnelegi suurriigile oli ses ettepanek meelt mööda, kuid Chamberlain ja teised Inglise mehed Lahtst-