kmdjaid saada ei ole." Juhtkirjas öeldakse: „Kwanwni  maakonna tublid sõjamehed on Port Arthuri ja Kiutshou kindluseringkonna kangelasemeelse kaitsmisega jn alanud. Selle koleda sõjawöimu ees seisab Jaapan,  kes nüüd oma pisikest soldatid oma saartelt Korea pinnale meab, mille piiri ääres ta Wenemaaga otsustamat  lahingut tahab lüüa. Jaapan ei tunne meel Wene püssitikku! Siiamaani sn ta marga wiisil salatigedalt ette astunud, kuna ta enesele sellest kasu püüdis, et Wenemaa esimesel päemal pärast diplomatliste läbirääkimiste lõppu nii häbemata rahwastemahelift õiguste rikkumist ei oodanud! Ja raskesti saab ta selle eest karistatud! Küll ta omast eksitusest aru saab, niipea kui ta Wene soldatiga rind rinna wastu kokku puutub. Wene soldatid pölgawad smas põrutamata kindluses Jaapani sõjawäge. Wene soldat on juba ütelnud: „Kas siis jaapanlasega Üleüldse  saab sõdida! Mina torkan ta püssitiku otsa, kuiwatan ära ja saadan koju!" Ja selles ütluses on terme Wene rahma suurus awaldatud. Meie ei ole Ma soowinud, ei ole seda wõimalikuksgi arwanud, et niisuguse wastasega, nagu Jaapan, sõda wõib tulla, aga kuna nüüd sõda siisgi algas, siis lõpeb ta kindlasti süüdlase kohutama karistusega." SunrtiMpaat „Mandsh«r". Wene saadik Pekingis  on 22. weebr. Wene konsulile Shanghais luba andnud suurtükipaadi „Mandshuri" päält, mis jaapanlased  Jangtse jõe suus kinni pidanud, sõja asjad maha wõtta. Asjad antakse wist Hiina tolliameti kätte hoida. Kui sõja asjad „Mandshuri" päält ära wiidud, siis sõita ka Jaapani ristleja ,Mitsushima" minema, mis siiamaani  Shanghais seisis. Sellega jääb siis ..Mandshur" terweks sõja ajaks paigale seisma. Hiinamaa erapooletust ei jõua hiinlased alal hoida, kuna hunhusid alatasa Mandshurias tülinat teemad. Nüüd on Wene saadik selle kohta Pekingis nurinat tõstnud ja „Now. Wremja" ütleb, et Wsnemaal  kõige sündsam oleks awalikult Hiinamaale mastu astuda. Sest awaliku waenlasega on palju kergem möidelda km salajaga. Nii pea aga, kui Wene ja Hiina wahel kokkupuutumine tulla, saada Europa riigid Hiinamaal oma mägesid maale saatma ja siis ei saada Hiina mäed mitte aega ainult Mandshuria piiri pääl wahtida. Austria Ungari kaksikristides on lood rahwaste wahel wana moodi kirjud. Kui natukene aega rahu wäldanud, hakkawad Sõrumised jälle pääle, mis siis suurematele rahutusteks  maad annawad. Nõnda on nende päervade sees Böümimaa päälinnas Pragas, kus kaks ülikooli, üks sakslaste ja teine tshehhide jooks on, nende koolide üliõ . * / ette tulnud, mis politsei ja sõja. > s' k'' seei >' ' -'-n pör - ' ' . ' - üle läinud za jäul a»ja - Wieni ülikooli ajuti kinni pannud. Kummal pool praegu siin süüdi, on raske otsustada, aga tshehhid näiwad seekord pääletikkujad olema. Austria sakslased on kõik wäga ärritatud. Rah° «a-saadikute saatkond käis ministriprefidendi.Körberi jutul sakslastele kaitsmist nõudmas, mis see ka anda lubas. Kuna Austrias nii rahutused weel algamas on, näib Ungari pääminister krahw Tisza parlamendi töötakistajate üle wõidu saanud olema, ilma et uut seadust parlamendi Legewuse üle tarwis oleks tulnud. Töötakistajate juht Ügron seletas pääle selle, kui Kossuthi erakonna eestwedaja Koloman Thaly tungiwalt  oli nõudnud, wastupanemist seisma jätta, et tema erakond nekrutiseaduse rutulise wastuwõtmise poolt on. Awalik arwamine saada aru, et obstruktsiomstid  oma wöitlust Ungari keele eest wiimase piirini on pidanud, aga nüüd, kus jõud otsas, roastupanemise maha jätab. Omalt maalt. Raugemalt riigist. Peterburist. Keisri Majesteet on päälinna aj akirjanikkude  asemikud 25. weebr. talwepalees wastu wötnud, kes talle kõikide päälinna toimetajate ja -väljaandjate poolt adressi ära andsiwad. Selle juures rääkis Majesteet järgmised sõnad: „Ma tänan Peterburi ajakirjandust «dressis awaidatud  kauniste tundmuste eest. Hoolega wiimasel ajal ajakirjandust tähele pannes olen Ma näinud, et ta praeguseid sündmusi ustawalt kirjeldab. Tema waimustus ja rahwatundmustest arusaamine  on Mulle tõsist rõõmu walmistanud. Ma loodan, et Wene ajakirjandus ka edasmdr oma kohust, suure riigi tundmusi ja mõtteid aroaldada,  auuga täidab ja oma suurt mõju üleülmse arwamise pääle seks tarwitama saab, et tõtt, ja amult tõtt rahwa sekka kanda." . W „ * Kuni 23. weebruanm oli Punase Risti püäwalilsuse kassasse 485.682 rbl. 68 kop. sisse tulnud. Soomemaalt. 5 Helsingist. Siin hiljuti ärapeetud pottseppade koosolekul tehn otsuseks, senatilt ja lmnaWalttsuselt Wene keele kätteöppimiseks abiraha paluda, sest et seUe keele tundmine nähtawasli ikka tarwilisemaks mmna. * Kotkast. Siin ilmun? rootsikeelne ajaleht ,, Kotta Nuheter" pandi Soome Ülema trükiwalitsuse käsul kaheks  nüdaliks kinni, sest et ta KSig-kõrgema r-S ript !ehe neljanda külje püül, muude kirjade lõpul, awald °s Kodumaalt. Wirn-laagupist. Küti walla täiskogu määras  16. mkp. sõjas haawatute hääks 100 rubla.  Selsamal  korral lubati ka Küti walla talupoeg J. Sepper, kelle pääle ka Uaagupi õpetaja praost Hojfmanni  tapmise kahtlus langes, tema endiste kuritegude ja kakeluste pärast wallast ära. Uus möjuw tunnistus nimetatud isiku kohta õpetaja tapmises on päewawalgele tulnud; senini ei leitud saapaid, mis mõrtsuka jälgedesse õpetajamaja ligidal oleksiwad sündinud.  Nüüd olla uurimise! selginud, et selle! öösel üks kontsu-otfija (Venelane) Sepperi juures ööd olnud, ja kontsu-otstjasaapad sündinud täiesti jälgedesse. „Post." Narwast. Uueks gümnasiumi direktoriks  pidada Peterburi 6. gümnasiumi kooliõpetaja Jwanow tulema. Raplasse on koh. lehtede teatel ostuühisus kinnitatud. Ühisus töötab normalpõhjuskirja põhjal. -a- Hiiumaalt. Wäinale Haapsalu ja Hiiumaa wahel on märgid sisse pandud ja sõidab post nüüd korralikult Hiiu-Kärdlast Hnapsalu 3 korda nädalis, s. o. iga esmaspäew, kesknädal ja laupäew, ja Haapsalust  Hiiumaale iga teisipäew, neljapäew ja pühapäew. * Tartust. Kastre ja Wõnnu wallad on üheks wallaks ühendatud. äi-. Setumaalt. Mõisate müümisest. Mõni aasta tagasi algasiwad siin wäikeste mõisate müümised püäle. Esiteks müüdi Salessa mõisa, mille rikkad Wene talupojad ära oststwad. Läinud aaslal müüdi Kutsina mõisa, mille üks Wene küla, Jsborski ligidalt, ära ostis. Siis müüdi Troitski mõisa, kus aga natukese maad ja mõisa hooned müümata jäeti. Ostjad oliwad-ümber mõisa elawad rikkad Setu mehed, kes maast 180—200 rubla dessatini päält maksiwad. Kõige wiimane mõis, Ratsowa, müüdi läinud sügisel, mille mõisa ligidal olem Wene küla ..Mala Ratsowa" ära ostis ja maast 240 rubla dessatinist maksis. Ma ei paneks nende müümisest ega ostmisest palju tähelegi, aga üks asi sundis mind sulge kätte wõtma: Säälsetes müüdawates  mõisates elasiwad siiamaani Eesti perekonnad,  kas moonameheks, karjameheks, sepa, kubja, kutsari,  tallipoisi ja kärneri ametis aga kust saamad need lahti saanud perekonnad ulualust ja leiba? Keegi wõiks ehk mõtelda: eks nad lähe siis kuhugi teise mõisasse?  Aga kus on tühjad mõisad? Kõik kubisewad teenijaid täis. Mitmed nendest mõtlewad kaugele maale ulualust otsima minna. Saardest Üle kahekümne aasta on sellest ajast mööda, kui Woltweti wallas talusid hakati müüma, kuid edasi ei ole aga ostjad siiamaale suuremat jõudnud;  suure hulga talude hulgast wõib ainult paarkümmend  neid arwata, keda ostetud kohtadeks wõib "Ztnmölgade wõi kõrge rendi > > ' Müüdud talud maksawad kuid sellest on ainult - : . aa maksmäta olew summa 5"/<i w õlana talupioazaio alawpmata kurnab, mille äramaksmisest  nüüdsel kehwat ajal juttugi ei wõi olla, olgu küll, kui ka peremehe hää tahtmine selleks kindlasti  kaasa töötab. Maksmata olewa kapitali eest tuleb talupidajatel muidugi aastas 6,500 rbl. protsenti maksta, mis küllalt kokku kaapida ja korjata annab. Muidugi teada, ei ole ju tuhandete kokkusaamine meie päewil nalja-ast, kuna taludel ka ise oma wäljaminekud  on, mis ühe talu pääle oma 300—500 rbl. wälja teemad, kõikide talude pääle aga ühte kokku üle 40,000 rbl. See summa annab õige kokku rehkendada; mida peab aga talumees siis ütlema, kui seda halwa põhjaga põllu, liiwase wõi kadakasoo lapikeste päält korjama peab. üleüldse kokku Võtta, ei ole Woltweti wallast läbi hääd põllumaad kusagilt leida, ehk wald küll üle kolmekümne wersta pikkusemõödu wälja annab  ja selle kauge maa päält ometi mõndagi leida wõiks. Kõige suuremaks sissetulekuks on Woltweti elanikkudel  talwine teenistus, mida siin kroonumetsade plangid suurel arwul pakuwad. Puude wedamiste ja raiumiste juures teenib jala-mees päewas 75—100 kop. ja hobuse-mees 1 rbl. 2 rublani. Palgid ja puud Pärnu linna, nii kui ka wäljamaa tarwis weetakse Tõitoja ja Kanaküla jõe äärde wälja ja wiidakse nad siis kewadele suure weega Pärnu. -I-. Saardest. Neil päewil saatis Pärnu jaoskonna rahwakoolide inspektor 21. sept. 1903 a. hariduseministri herra Sengeri poolt kinnitatud uue eeskawa usuõpetuse asjuS Gw. Luth. usu kootides Saarde kooliõpetajatele kätte, mille järele juba käesolewast kooliaastast alates edaspidi usuõpetust rahwakoolides  anda kästakse. N. ?. Saaremaa rahwakoolid on, nagu tuttaw, wäga wiletsas korras, iseäranis kooliõpetajate palkade ja koolimajade poolest. Tean kooliõpetajaid, kes ainult 30 rubla eest aastas 30—40 last peawad õpetama. On koolimajasid, kus klassituba oma 3 sülda pikuti ja laiuti on, aga kus iga päew pääle 50 koolilapse õppimas  on. Ka puudub tarwilik osa pinkifid ja laudu, nõnda et üks osa koolilastest seina juures püsti seistes,  tahrvel käewarre päül, peawad kirjutama ja rehkendama.  Et niisugune kord koolis kooliõpetust takistab, saab iga mõtleja inimene aru, rääkimata koolilaste ja kooliõpetaja terwisest, mis nii kitsas ruumis eluksajaks rikutud saab. Parandust, rutulist parandust on siia waja! Selles on Kärla wald ka osalt sammusid teinud.  Hiljuti otsustas wallawolikogu ülemale poole palwet saata, et Sõmmera küla kooli asemele lubataks üheklassiline ministeriumikoo! ehitada. Et kooliõpetajate  palka suurendada, on paar wäiksemat kooli, Kaarmise  ja Oriküla, teistega ühendatud. Kahjuks läheb sellega, er teiste koolide ringkond suureneb, ka ruumipuudus  koolides suuremaks. Peakstwad ju nüüd need lapsed, kes koolimajast kaugel elawad. Ml ka korterit  leidma. Pole aga kooliõpetajal eneselgi rohkem kui üks kambrikene, mida ta ühtlasi köögiks ja magawiskwcüs  Larwitab? kuhu mahuwad siis mee! kooli- lapsed? Selles asjas soowin, et halba mitte halmaga parandama ei hakataks. Enne suuremad koolimajad, siis suuremad koolid! * Riiast. Mitmed Riia wabrikud on oma alaliste söemuretsejate käest kirjad saanud, milledes  neid süte ostmisega rutata palutakse, sest et sütewedamine  Wsnemaale wõimalikul korral seisma wõida jääda. /X Riias on palju inimesi ajalehtede hoiatustest  hoolimata oma raha-tagawara hoiukassadest  ja pankadest sõja hirmul wälja w õtnud.  Seda inimeste mõtlemate tegu tarwitada „Balt. Westn." sõnumi järele kõiksugu kelmid oma kasuks,  kes omanikkudelt nende raha käest ära aidata petta. Km muu nõuu ei aita, siis wõetawat märgus ja rööwimine  abiks. Mitmel linnaelanikul olla juba raha ära marastatud ehk röömitud, sest lihtinimesel si ole ju igakord  kindlat kohta raha hoidmiseks. Nende päewade sees röömitud Riia ligidal olemas metsas ühelt Dobleni  elanikult mõni sada rbl. raha ära, mis ta parajasti  hoiukassast wälja oli wõtnud. Leht hoiatab wõörate inimeste söbrustamiste ja meelitamiste eest ja hoiatab mingit märku andmast, kui kellegi! ka raha ühes juhtub olema. Politsei ülesandmistest, et raha ära wöetud, olla näha, et kelmid oma ohwritega sõbrustades  need täis olla jootnud jne. Olgu ka need read rahwale hoiatuseks, et keegi asjata oma raha kindlast hoiukohast wälja ei wõtaks, mis kõigiti mõtlemata tegu on ja paljudele õnnetust wõib tuua, nagu Riiast kuuleme. Tallinna elu. * Ametimuutus. Harju maakonna looma-arst R a - bison on oma palme pääle ametist mabastatud, tema ametikohused jääwad ajutiselt, nagu ~E. kub. leht" teatab, Lääne maakonna looma-arsti Mi! !'u kanda. „E. kub. ajalehe" toimetajaks on kollegia-regiftrator  Kikajon kinnitatud. Keila Haapsalu raudtee asjus kuulewad kohalikud  ajalehed, et jutud, nagu jääks raudtee-ehitus sõja pärast seisma, tuulest on wõetud. Praegu kaewatawat kraawistd ja ehitatumat hooneid. Sildade raua-osasid meelamat kohale. Mullatõõd jäänud sügisel Riisipere soosse seisma. Nüüd tahetamat wedurid ja weomagunid  üle külmetanud pinna wedada, et kewadel mullatõõd  kahest otsast möiksimad alata. Wasalema, Hellama  ja Taibla pooljaamade ehitus olla aga esialgul kõrwale jäetud. -rt. Waimnlik kontsert, mis pühapäewal, 29. weebr. Kaarli kirikus selle koguduse laulukoori poolt köstri hr. A. Pfaffi juhatusel toime pandi, oli hää hulgakese  kuulajaid ruumikasse pühakotta meelitanud, on ju nimetatud laulukoor juba ammu oma ilusa laulmise  poolest Eesti muustka-armastajate ringkondades lugupeetud. Ka oli pühapäewase kontserdi otstarbe  wäga ajakohane, pidi ju puhas sissetulek „ Punase Risti" kukrusse minema. Nagu ikka, laulis  koor ilusasti, puhtasti ja taktikindlalt. Iseäranis  meeldisin?ad segakoori laulud, kuna naestekoor mähe Nägemuseta, mõjuta kõlas. Et ülisuurt Kaarli kirikut naestekoori lauluga täiesti ja mõjuwalt täita, peab naiskoor palju rohkearwulisem olema. Segakooridest  meeldistwad meile kõige rohkem Bortniansky mana tuttaw „Püha", Engelli „Taaweti 93. laul" ja koor oratoriumtst „ Messias" oreli saatusel. Iseäranis bassi-hääled on hr. Pfaffi kooris kõlawad ja kindlad. Ainumängijatest kandis hr. A. H. oma tsello-soolo (Goltermanni tundmuse ja peenikese muusikalise arusaamisega ette. Poogna tarwitamine  oli lindel, toon lai ja ümmargune. Loodame,  et noor suguwend, kellel nähtawasti suured muusikalised anded on, meid ka tulewikus mõnes teises kontserdis oma kauni mänguga rõõmustab. Ka seekord oleksime me hää meelega lisa soowinud;  aga kirikus ju seda soowi awaldada ei sünni. Hr. Reimcke orelisoolo oleks Vististi rohkem mõjunud,  kui teine orel tema sõrmede all oleks olnud. Hr. R. tahtmine oli hää, aga mis sa ära teed, kui orel ei taha. Pääle selle mängis hr. R. H. mõned palad oma metsasarwe püäl. Nagu kuulda, olewat kontserdi  puhas sissetulek umbes 120 rubla. Suur tänu hr. A. Pfaff'ile ja tema koorile nähtud waema eest! Tallinna, Liibawi ja Sweaborgi sadama kommanderid on, nagu „Nom. Wr." teatad, Peterburisse  sõitnud. * „Warjagi" ja „Korejetfi" mehed on 24, weebruaril Kaugelt Idast aurulaewaga ju Wenemaa poole teele tulnud, et Odessa kaudu Kroonlinna sõita, Arwatakse, et nad ju selle kuu lõpul Odessasse jöuamad, -g'. Kraemann ja Olbrei klaweriwabrik on, nagu kuulutustest näha, ühe uue pianino 375 rubla wäärtuses Punase Risti Seltsile kinkinud, mis kuberneri  herra lubaga wälja loositakse. Kuna meie oma lugejate tähelepanemist selle ilusa ettewõte pääle juhime,  mis wististi rohket osamõtmist leiab, awaldame ühtlast soowi, et see ilus eeskuju järelmmamist leiaks ja paljud weel sarnast ohwrit, mis õnnistusrikast wilja kannab, meie suure isamaa altarile kannaks. * „Pomologia õperaamatn" tellijatele soowib tema kokkufeadja ja Väljaandja J. G. Spuhl-Rotalia  siin kohal teatada, et raamat eesolewal smoel trükist ilmub. Timetusele saadetud kiri. Mu wäikene rahwas, Mu kaunikene kodu, „kus ruU tuttaw teretama, sugulane soowimaie, paistis lähted päikene." Pääle selle, kui töö- ja elukutseliste! kohuste! mõne Sinust kaugemal pidin elama, oli mulle mullu aastal õnneks MK» EeSZiDo-KkimeKS. tSO4