Saarlane maksab: l/z . r. SL .. V. .. -,. „ maapostiga: „ I , Lv „ V- . »„ - „ V. ~ -«Lv .. ttksik number s kop. -4.- Ilmub kakskorda nädalas, igal kesknädalal ja laupäewal. TuimeluA Aurisaares, PitkaS uu!. Kuulutuste wast. !«õt«i«e kun; Kuulutuste xctit-rida 3 kop., lehe «sotsaS SU kop. BS. Kesknädalal, 12. nowembril 1908. XXIV. aastakiiit Tubakas. Igal aaStal tarwitatakse kogu maailmas keskmiselt 4480 miljoni naela ümbcr tubakat ära. Kui kõik see suur hulk oleks maailmas  elutsema inimeste armu püäle ära jagada, siis tuleks iga ühe püäle ligi 4V> naela. ArwuStiku waral on selgeks tehtud, et kõige rohkem tubakat Belgias ja Hollandi maal tarwitatakse- Tubaka suitsetamine algab mitmel wäga noorelt. Harjumata suitsetajatel lõpewad esimesed katsed kaunis kurwalt: pääpöõritus,  joobnud, tuim olek annawad kergest wcrekihwtitusest tunnistust. Need lühemad ruttu jälle mööda ja noor algaja hakkab uuesti oma harjutust pääle, ega kohku esimese  asjata katse järel tagasi; tema näeb, et kõik ta sõbrad, suuremad mänguseltsilised,  wennad ja wancmad suuremalt osalt suitsctawad ja tema mõtleb oma katset korrata- Teine katse ei ärata enam nii halba tundmust, kui esimene, algaja harjub aegamööda tubakaga ära ja wötb kordkorralt  ikka rohkem tubaka suitsu alla neelata, üheS kõikide säälseeS olewate kihwtiste ollustega. Aegamööda kaswab tubaka tarwitamins ikka süuKmaks, suitsetajad hakkawad teda kurjasti pruukima ja see sünnitab terwe rea mitmesugust haigust. Kõige enne on harjunud suitsetajate juures tähelepandud, et nende südame tuksumine aeglasemaks ja korratumaks muutub. Nagu mitmed tohtrid arwawad, on tubaka kih-vtil palju niisugust omadust, mis alkoholilgi on, näit- wõib ta südame raSwa ajada, sooned apraks teha ja ergukawas korratust sünnitada. Südame nõrkus on mõnel suitsetajal nii suur, et tal wõimata on raskemat tööd teha. Iseäralik, ainult suitsetajate juures tähelepandava südamehaigus sünnitab rindus  terawaid pisteid, mis sagedasti ka häkilise surmaga lõpeb. Nii pea, kui haige suitsetamise üle on jätnud, ehk tarwitatawat tubakaarwu vähendanud, on haiguses kohe kergitust märgata. Harjunud suitsetajatel on pea kõik ühised  wead, nii kui: pääpööcituS, käte ja jalgade wärisemine, wäsimus, uneta olek ja paha meeleolu; waimutööle on nad täitsa kõlbmatad. Ka silmanägemise pääle mõjub tubaka kihwt. Pääle silmaterade kitsenemist wõib ta inimese sagedasti täitsa pimedaks teha. Iseäranis kahjulik on suitsetamine lapseja  nooremehe põlwes. Tubaka suitsetamine istutab laste sisse waStikut tundmist õpetuse  waSiv, teeb neid laisaks ja ülepää ihulikult ja maimliselt nõrgaks. Kahjulikku mõju awaldab tubakas ka seedimise pääle. Üleliigse tubaka tarwitamise  all kannatawad pea kõik seedimise organid- Näärmete tegewus, mis soolika- ja maohapu  wedelikku walmistawad, jääb nõrgemaks,  söögiisu kaob, seedimine sünnib poolikult,  hommikutel sn kange südame pöõritus, mis oksendama sunnib, iseäranis weel neil isikutel, kes haigete ja wiletsate seedimise organidega on. Suitsetajad kannatawad alatist janu, tunnewad südame all palitust ja suus halba maiku, on sagedasti pahas tujus ja awaldanad  löö wastu põlgtust. Et neid tundmusi korraksgi waigistada, suitsetab harjunud suitsetaja homnnrul magamast ülestõustes mõne paberossi ehk sigari, wõi piibu täie tubakast ära, mille järeldusel ta ennast hääs seisukorras ja mis pääafi, rõõmsas tujas tunneb olewat. Aga sel korral on pabeross, sigar wõi piip suitsetajale seesama, mis klaas wiina parandamatale joodikule- Igal järsu õhumuutuse puhul, ehk külma, niiske ilmaga ilmub suitsetajatel sagedamini, kui kellegil muul, kaelarahude paistetus. Soome õpetlane Dc. Forsstrõm ütleb muu seas tubaka kohta: „Tubaka tarwitamine  on paha ja põlgamise wäärt komme. Tubakas teeb õhu meie elutubades termistwastaseks.  Ta mõjub ka erkude pääls kahjulikult. Liialisest tubakatarwitamisest wõiwad silmad rikutud saada. Ninasse nuuskamine ja suus pidamine on niisama kardetawad ehk weel kardetawamadgi, kui tubaka põletamine." —a> Riigiwolikogu. Koosolek 3. nowembril. Koosolek algab 11.8 min. Juhatab Homjakow- Baron Meymdorff teatab Koljubaiini asja kommisjoni esimehena, et kommisjon enesel mitte õiguse ei arwa olewat Koljubakini  wäljaheitmise küsimust arutusele wõtta. Ja sellepärast, et kohtuminister esialgul Koljubakini ajutist Väljaheitmist nõudis- Nelj a märk. 2S Eonan Doyle eestistanud J. Piki ep. Õhtul sõitsin ma Chamberivelleft tagasi ja kui ma kodusse jõudsin, oli juba täiesti pime- Holimsi piip ja raamat oliivad endisel  paigal, aga tü ise oli kadunud- Ka mingit sedelit ei olnud ta minule jätnud. On hra Holmes wälja täinud? küsisin ma proua Hodsanilt, kes tuppa tuli akna kardinaid maha laskma. Ei ole, herra- Ta on oma toas. Teate, herra, sosistas ta palju tähendawalt, ta on wist haige I Kuidas nii? Ta on nii imelik- Kui Tcie ära läksite, hakkas ta wahetpidamata mööda tuba edasi tagasi sammuma, nõnda, et juba mind üra tüütas- Siis hakkas ta üksinda rääkima ja pomisema ja igakord, kui ukse kell helises,  jooksis ta minu juurde ja küsis: „Kes see on, proua Hudson? Praegu on ta oma taos ja käib ikka edofi-tagafi. Kui ta mitte haige ei oleks ! Ma pakkusin talle rahuStawaid tilkasid, oga ts mastis niisuguse  näega mu pääle, et ma ruttu toast Wäija katsusin. Olge mureta, proua Hudson, ütlesin ma. Ma tunnen teda l Ta! on praegu üks asi käsil ja sellepärast on ta Sritatud. Ma püüdsin rahus tawsl toonil enda tubli perenaesega rääkida, aga, tõtt öelda, olin isegi kahewahel. Ka kogn öö sammus  ta tuba mööda edasi tagasi ; wist oli ta maim sunnitud tegewuseta oleku wastu ül-s astuma. Pruukostile tuli ta wäsinud  näoga, kuna põskedele punased plekid ilmusiwad- Teie waemate ennast mäga palju, sõber, ütlesin mina- Teie ei ole terwel ööl maganud! Ei saa magada. See pagana ülesanne wacwab mind- Kõik oli peaaegu juba malmis ja korraga niisugune tühine äpardus  ! Päris ime asi I Ma tunnen laewo, tunnen inimesed kõik, ja ei wõi midagi parata- Ma wõtstn teised abinõud tarwituselc,  olen kõik ära katsunud, mis wõimalik on- Kõik jõgi on läbi otsitud, ei midagi! Proua Smith ei tea ka midagi I Ma pean wiimati sellele otsusele tulema, et nad laewa on põhja lasknud, aga see ei wõi ka olla- Aga wõib olla, et proua Smith meid wa!e jälgedele juhatas? Ei ole, ei ole! Ma tean, et niisugune laew tõesti olemas on- Ehk on nad jõge mööda ülespoole sõitnud? Ma mõtlesin juba ka stlls pääle- Muist minu luurajaid on jõe kuni Richmondini järele waatanud- Kui meie täna misgi aru ei saa, siis lähen ma homme ise wälja inimesi otsima, aga mitte enam laewa Aga wist saame misgi uudist kuulda I Päewa jooksul ei saanud meie siisgi midagi teada- Ei Wiggins, ega ka teised „ luurajad" ei annud meile misgi aru. Peaaegu igas ajalehes kirjutati Norwoodi asjast, kus juures Taddeus Scholto wastu õige waenulik oldi- Uuemaid teateid ei olnud midagi, ainult seda teatati, et ülekuulamine  järgmise päewa pääle määratud on. Ma sõitsin kord Chamberwelle ja süült tagasi tulles leidsin ma Holmest kurwa ja isegi natuke pahase- Ta ei wastanud  kõikide minu küsimuste pääle ja talitas kõige õhtu misgi lahutusteadusliku katse kallal. Tuppa tekkis isesugune paha lõhn, nii et ma sunnitud olin oma tuppa minema. Kuni hommikuni kuulsin ma metalli proowimise torude kõlinat, millest arwata wõis, et HolmeS kõige öö oma paha lõhnaliste katsete kallal töötas. Hommikul koidu ajal ärkasin ma üleS ja nägin oma woodi ees Holmefi jämedas madruse ülikonnas. Tal oli madruse pluus selgas ja punane rätik kaelas. Ma lähen mööda jõge alla poole, Watson,  ütles ta. Ma olen järele mõtelnud ja leidnud, et see ainuke abinõu on. Järele wsib ju proowida. Muidugi tulen mina ka Teiega ühes? küsisin ma.