konnale ja Peterburis olewatele ohwitseridele auutähed. Kell 10 hom. sõitis kuningas 14. dragunipolgu uniwormis Peterhofi Suurest paleest Keiserlikusse suwemajasse, kus ta Keiserlikkude  Majesteetide pool käis. Siit sõitis ta kindraladjutant würst Dolgoruki saadetusel lahtises tõllas Oranienbaumisse, kust ta kella üheks tagasi jõudis. Kella üheks ilmusiwad Peterhofi Suurde paleesse ka Keiserlikud Majesteedid, kus hommiku  söömaaega pesti. Pärast sööma-aega kogus Jtalia kuninga saatkond saali kokku. Keiserlikud  Majesteedid jätsiwad saatkonna liikmetega jumalaga. Säälsamas oliwad ka Wene kõrgemad  ametnikud, keda Jtalia kuningas jumalaga  jättis. Pääle kella kahe sõitis kuningas Peterhofi waksalisse. Saatma oliwad ilmunud Auujärjepärija,  Suurwürstid ja kõrged isikud. Oli kuningas saatjatega jumalaga jätnud, istus ta wagunisse. Keisri Majesteet ja Jtalia kuningas  kaisutafiwad ja suudlefiwad üksteist jumalaga  jätmiseks. Punkt kell kolm sõitis keiserlik  rong kõrge külalisega minema. Kirik ja kool. Tallinnast. Eestimaa kindralsuperintendent,  kes kahe kuu pääle ametipuhkusele oli lubatud, on 2. skp. wäljamaale sõitnud. H. Haapsalust. Meie rahwa waimu walgustajad,  waldade professorid, maarahwa waimu teritajad, nimelt 22 kooliõpetajat, lõpetafiwad  oma waranduse wähendawa kursuse Haapsalus  Z 2. juunil. -ts- Wigalast. Haruldane pärandus. Onnis J. Eisen, endine Oese kolipapa, kelle surmasõnum ja elulugu omal ajal selles lehes seifis, on omas testamendis Wigala kiriku waestele 600-rublalise kapitali pärandanud.  Selle kapitali iga-aastased intressid jagatakse waeste wahel ära. Kõigiti on kadunu  enesest armsa mälestuse järele jätnud. Wormsist. Õpetaja Wäinö Melin õnnistati 30. juunil säälse koguduse hingekarjaseks.  Püha talitust toimetas Eestimaa konsistoriumi  ülesandel õpetaja Gustasson Tallinnast Rootsi keeles, kus juures temale ametist ära astunud õpetaja Nordgren ja Noarootsi õpetaja Maass abiks oliwad. Teadus. Kunst. Seltsielu. ? Wiljandist. Mööda läinud Jaanipäewal käis Pärnu lauluselts „Endla" wilzandlastele haruldast lõbu pakkumas. „Endla" oli tähendatud päewal erarougiga  Wiljandisse sõitnud-, ct kuulsatele lossiwarematele  lõbukäiku ette wõtta. Õhtul, kella ojal, etendasiwad  sellesama seltsi näitlejad Wiljandi Põllumeeste seltsi saalis Ansumardi rohwaluulel pöhjeucwat alguväralist  kuuejärgulist näidendit „M nr neide tütar". Kirjaniku osaw sulg on siin lihtsast muinasjutust, mille sisuga mist igaüks juba lapsest saadik tuttam on, tähtsa kunstitöö loonud, mille wäärtust hra Lüdichll osalt rahwawiisideft kokku seatud, osalt tema oma loodud mahe muusik meel enam tõstab. Selle näidendi wüärtnsest  täieliseks arusaamiseks 00. teda tarwis rohkem kui ükskord näitelamal näha ja kuulda. Ettekanne läks see kord üsna ladusasti; iseäranis osawasti mängisiwad  Hilja osa etendaja, neiu P., kui natukene liig rutulise kõne ja wäikese wiperuse kolmandas järgus, mis wist etteütleja süü läbi sündis, maha armame ja Kirjawan, hra K. Ka Ilu osa ettekandega oleks wõinud kõigiti rahul olla, kui etendaja tundmuste «malbustega wähe paremini oleks korda saanud. Laul ja muusik kõlasiwad hra Lüdichll osawal juhatusel ütlemata mahedasti ja meeldiwalt. Nagu teada, saamad wiljandlased  harwa hääd näiteruängu näha, ja pole siis ka ime, et see kord kõik istekohad paari tunni jooksul ära wõeti, nii et hilisemad tulijad seisuplatsiga wõi kaleruga  pidiwad leppima. Tähendamata ci wõi aga seda jätta, et sosin päältwaatajate seas mängu ajal näitlejate  sõnadest arusaamise wahest peaaegu wõimatuks tegi. Lõpuks oli jalakeerutus kõigile maksuta, ja umbes kella kahe ajal sõitsimad külalised Pärnu poole tagasi. Saardest. Kilingi-Nõmme pritsime  es te selts pidas Jaani-päewal pidu muusika ja ilu-tulede lõbustusel. Etendati näidend „Loreida." Ka oli selleks päewaks seltsi poolt waimukate jookide puhwet awatud. Õhtul, ilu-tulede laskmise ajal, kukkus üks tulelont  ligidal olewa maja katukse pääle ja tulekahju  kartusel tõusis piduliste hulgas nii suur ärewus, et pidu warem lõppes kui arwata oleks wõidud. -i'A- Saaremaalt. Anse külast. Meil on siin Abroka wallamajas wäikene raamatukogu,  mida wäga agarasti loetakse. Tema suurendamise hääks peeti siin 23. juunil suur piduõhtu näitemänguga, lauluga jne., mis wäga kenasti korda läks. Lootuse järele on ka selle pidu sissetulek nii suur olnud, et see raamatukogule tarwilist täiendust annab. Kaubandus ja majandus. Tallinnast.Kõik trahterid jamõõrastemajad,  mis Wene linnade nimesid kannawad, on kohustatud neid nimetust kuni i. januarini 1903. oma äristltidelt ära kaotama, nagu „Sudebn. Gas." teatab. Wigalast. Sajused ja külmad ilmad, mille üle nii mitmel pool kaebatakse, on ka fiin wiljakaswu pääle kahjulikult mõjunud. Praegu, kus Jaanipäew juba selja taga on, Litsemad meel mitmel pool rukkid, kartulid > tärkamad alles mulla alt ja paljudes kohta? 355 Lesti p o stimee s jW2