oli ta wiimati nimetatud mehe keldrist wälja tassida saanud, kui üks teine aam lõhkes ja tulem ere weel suuremaks tegi. Sääl tuli Bogdanowile  õnnetu mõte, piiritust, mis kolmandas  aamis oli ja weel mitte ei põlenud, päästa katsuda, mis tarwis ta 20 töömeest kutsus, kes piirituse keldrist ämbritega wälja pidiwad tassima.  Suure rutuga hakkasiwad need tööle, kus juures nad tuletardetawat wedelikku muidugi  teada ka oma riiete püäle walasiwad. Korraga lõi tuli kaheksale töömehele külge, kes üksteise ligidal seifiwad, ja ainult mõned nendest  saadi weel haakidega elawalt wälja kiskuda,  teised suriwad tulesurma. 20,000 wedro piiritust põles ära. * Blagoweshtshenskis on juulikuul, nagu nüüd alles kuulda, kolerarahutused olnud. ~Amurskaja Gaseta" teatab selle üle järgmist: 20. juulil, mil me selle linna Hiina walitsuse alt wabastamise aastapäewa mälestastme, oli kirikus Jumalateenistus, mis linna keskel seiswale platsile suure rahwahulga oli kokku kogunud; pärast Jumalateenistust lagunes rahwas kõrtsidesse ja õllepoodidesse, kus kõige uuema päewauudise kolera kaswamise üle juttu aeti, sest et praegu 26 inimest koterasse  haigeks oli jäänud, kellest 13 ära surnud. Selsamal päewal oli ka terwisehoiu meestel palju tegemist, kuna nad haigeid ja surnuid wedastwad. Kell 6 pärast lõunat hakkasiwad  purjus inimesed kõrtside ette kokku koguma ja haigemaja poole liikuma. Iseäranis  ärew meeleolu walitses 3. politsei jaoskonnas.  Rahwahulgas räägiti, linnast kogukamal  purjus inimest ja wndawat haigemajasse,  elawaid maetawat maha jne. Rahwahulk  kippus terwisehoiu meeste kallale, nii et need põgenema pidiwad. Kolera haigemaja ette kogus suur rahwahulk, kes haigemaja ära häwitada ähwardas. Kui abikuberner ilmus, suutis ta ärewat hulka aegamööda waigistada ja lahkuma sundida. Aga kell 7 kogus rahwas  sinna jällegi kokku, nii et sõjawägi neid laiali ajama pidi kutsutama. Alles suure tegemise  järele läks see korda. 21. juulil pandi kõik kõrtsid linnas kinni ja lähematel päewadel  ei tulnud rahutusi enam ette. Kirik ja kool. Helsingist. Siiamaani oli Soome ülsmrooliwalitsusss  Rootsi keel ametlikuks keeleks. Nüüd, mil Arjo Koskinen ülemkooliwalitsuse direktoriks nimetati, on kooliwalitsus Soome keele ametlikuks keeleks tunnistanud. * Atkarskist, Saratowi kubermangust, teatatakse,  et säälne maakonnawalitsus 50rahwa- kooli on kinni panna käskinud, sest et wallad kooliõpetajatele palka ei tahta maksta ja ei olla maksnud. Wana mõla tasumiseks on neile kuni septembrikuu keskele aega antud. Pääle selle on maakonnawalitsus käskinud, et nende koolide kooliõpetajatele augustikuust saadik enam palka wälja ei makstaks. Atkarski uulitsatel  olla nüüd palju õnnetuid kooliõpetajaid näha, kelledest mõned ju lahti olla lastud, sest et wallad maksusid mitte ei luba ära maksta. Teised, rikkamad wallad, Hakkawat wana wõlga Lasuma. Kus aga maksusid ära ei makstawat, sääl pandawat koolid selle kuu sees kinni ja jäetawat kooliõpetajad saatuse hoolde. Teadus. Kunst. Seltsielu. * Tallinnast. Juhime oma Tallinna lugejate  tähelepanemist kontserdi pääle, mis preili Agathe Hermann pühapäewal 15. sept. „Estonia" seltsi saalis herra Otto Hermanni,  herra A. Mathiessni, ühe soolokwartsti, herra Fimke ja Estonia laulukoori lahkel kaastegevusel  annab. Soowime kontserdile omalt poolt rohket osawõtmist. i>. Saardest. Saarde Põllumeeste seltsil oli neljapäew 29. aug. Kilingi-Nõmme tuletõrjujate  seltsi aias esimene koosolek. Seltstliikmeks  astusiwad 35 isikut, kes sisseastumise raha, üks rubla, ära maksiwad. Presidendiks waliti hr. H. Wiidaeck ja abiks hr. M. Woort Kilingist. Kirjatoimetajaks hr. J. Wain Kilingist  ja abiks hr. K. Talts Patist. Kassahoidjaks  hr. Gerberson Kilingist ja abiks hr. J. Toodu Jäärjast. Nõuukogu liikmeteks hrad J. Kirikal Jäärjast, H. Kiin Katist, M. Otting ja J. Pedajas Woltwetist ja H. Meltsas Wana-KarisLest. Seltsi pidulik koosolek peetakse  29. sept. ära. Soowime noorele seltsile rohkesti tööjõudu ja kindlat ühtmeelt! Kaubandus ja majandus. Tallinnast. Balti kaubanduse ja tööstuse pangas on '2B. mail s. a. ära peetud pääkoosolekul otsuseks tehtud aktsionäride  uus sissemaks 361,950 rubla suuruses täidetud. Seega toimetab pank oma tegewust suurema jõuuga edasi. Panga tegewus  on: Sisi- ja wäljamaa wekslits ja shekkide  diskonterimine, wastuwõtmine ja wäljaandmine.  Laenude andmine ja raha andmine panti pandud wäärtpaberite, konnoissementide, kinnituse wolikirjads, kaubakirjade ja kaupade wastu. Kupongide, wälja loositud ja kustutatud  maärtpaberite wäljamaksmine; Har- 460 Testi postimees.