wiibib praegu haigemajas- Haigus on wäga kardetaw ning lootust on wäga wähe tsrwckssaamise  päkle- Kui küll hr. ErmuS peaks paranema,  nii et ta oma ametitalitust kantselei töödes wõiks korda saata, siiSgi jääb ta ikka kiduraks ja ei suuda rohkeid pitki sõltusid mööda Saaremaa  kroonumetsasi mitte enam waStu pidada, -üle. Tulekahju- Öösel 29./30- now. kell 1. ajal äratasiwad tulekahju sarwe hääled magusas unes wiibiwad Kuresaare elanikud ülcS. See kord põles Landrati uul. woorimees Allika hobuste toll ja kuur- Sisse jäiwad 2 hobust, kslesS, kanad ja palju muud warandust, kuna põlemast majast ainult l-hm ja saan jõuti ära päästa- Ka majaomanik ise sai raskeid tulehaawu, nii st ta soniwaS olekus laatsareti wüdi; kuulu järele ei olla tulehaawad elukardetawad  Kahju suurus 10V0 rubla ümber. Kohale jõudnud tulekaitse meestel oli tule kustutamine  sellepärast wäga waewaline, et wett tarwilikul ajal kusagilt kätte saadawal ci olnud, sest kõik kaewud põlema maja ligidal on kinnise pumbaga. I. ja li. prits saiwad wähegi wett kätte, kuna „Lendaw" jaoskond wett sugugi ei saanud. Kahju oli waadata, kuidas tulekaitse mehed, täis töötahtmist, wäfimata siit ja jäält katsusiwad wett kätte saada, mis aga ei õnnestanud. Oleks wäga tarwiS, et niisuguse juhtumise ära hoidmiseks mõned lahtised kaewud ehitataks, ehk jälle niisugused, millede pumbad, ära wõib wötta, kust siis häda korral wett wõiks saada. Landrati- ja Uae-uulitsate elanikkudele oleks sarnaseid  kaewufid sellepärast weel rohkem tarwis, et nimetatud uulitsatel kõik puumajad on. Ansetülast. Nende päewade sees jõudis Abrokg wsllawalitsusele kaua oodetaw kubermangu talur. asjade komisjoni luba magasini tagawara wilja 148 ts. 61'/» kar. rukkide ja 52 ts- 29V« kar. odrade ära müümise üle kätte. Müümise põhjuseks oli see, et wiljal uss sees on. Siis juurde olgu tähendatud, et parem on wilja tagawara raha?? muuta, mis iseäranis sellepoolest tähtjas on, et raha kasusid kannab, kuna wili surnud kapital on ja sagedasti weel pahade magasinide tõttu ära rikutud saab- Kihelkonnalt. Tänawune aasta on meie kihelkonna elanikkudele mitmesugusid õnnetusi toonud. Möödaläinud suwel vppusiwad 4 meest, nende seas 2 alaealist, teel Haapsalu poole ära. Oktobrikuul tabas L. küla suur tuleõnnetus, mille läbi wiis perekonda talweks pääwarjuta ja toiduseta jäiwad ja nüüd ainult armuandidest  pcawad elama. 3. nowembri öösel hukka läinud aurulaewa „Otcgi" pääl on meie kihelkonnast  7 meest teenistuses olnud, kes laewaõnnetuse  puhul kõik surma on leidnud. Mõni neist oli oma «vanemate ainus toitja, teised jälle perekonna isad, keda omaksed leinama jäiwad.  „Pwl." Waljalast. Waljala Põllumeeste Selts töötab  praegu juure agarusega. Wiimasel koosolekul  tehti otsuseks: 1) seltsile oma maja ehitada,  mille küsimuse läbirääkimise juures mitmed  stltsi liikmed selgest asjast arusaamist ja elawat osawõtmist awaldasiwad; 2) põllusaaduSts  müüma koht Küresaare linna asutada, esialgselt oga selle küsimuse pärast teiste põllumeeste  seltsidega läbirääkimisi pidada; 3) Põllutöö  instruktori ametisse seadmist Saaremaa! tarwilisekS pidada ja selle sisseseadmiseks teiste põllumeeste seltsidega sammusid teha ja 4) kihelkonna konwendile ettepanek teha, et Waljala loomade welsker ametisse seataks. Instruktorite kasust pidaS abiesimees hr. Tamm pitkema kõne. Pahna küla mehed ei kaota julgust. Külas wõeti kust leiti politsei poolt Meemcli piiritust ära; uus wcel politseist järele jäi ja põllu raunade sisse ära oli peidetud, olla margad, kelle suud ka muidugi sarwest ei ole, ära wiinud  MiS nüüd pääle hakata! Aga pahnalane ei jää hädasse- Ta teeb õlut ja sissetuleku hallikas on jällegi leitud. Hala õlle kõrtsifid on Waljalas rohkesti kuulda- Tööd peetakse häbiks, aga niisugune jälk Sri on auu sees. See kõik wist tchtaise wenna armastusest! . PAidelt. 17. nowembril juhtus Tumala mõisas hale õnnetus. Täheudud päewadel meeli Ml köitega wilja ülesse kuiwatisse ja lasti kuiwa wilja alla. Häkitselt katkes köis ja 8 makk» milja kukw ülemalt atsekahe töömehe Kaarel Kuulile kaela, kus juures tema seljakont ja kolm küljekonti murdufiwad. Õnnetuma elu on hädaohus. 19. skp. saadeti õnnetu Kuresaarde,  kuid karta on et ta elusse ei jäe. „M. K." Pärnust. Uue omaniku kätte. Nagu kuulda, on ajaleht „Meie Kodumaa," mis Pärnus hr. M- Mõrd'i poolt wäija anti, ühes trükikojaga uue omaniku hr. J. Reimanni kätte läinud. Wormilikult jääwat hr. Mõrd mõneks ajaks meel wüljaandjaks edasi ; ka leht ikka hr. R. Hanseni waStutawal toimetusel. „Wir." Pärnumaalt. Tahkurannsst. Uppunute leidmine  ja matus. HeinaSte all mere põhja läinud  suruiaewa «Olegi" meestest oliwad lacned kaks meeStcrahwast siit mulla Pihnurme küla alla randa kannud, kust säälscd elanikud nende surnukehad kalda lähedalt jää seest leidsiwad ja wülja tölMlld. Noorem nendest umbes 25 aasta ümber, malgst werd ja eestlase näolaadiga  mees oli tüürimehe mundris ja korgiwest ümber, kuna wanem umbes 50 wanaduses, paksu (rammusa) kehaga, punase näojume ja rohkem Läti rahwuse näojoontega mees peenes ülikonnas oli. Tema Ümber oli päästerõngas nimega «Oleg". NähtawaSti on ta laewal kapten ehk Me masinist olnud. 18. nowembril oli nende matus. Nad maeti Tahkuranna Greeka-õigeusu surnuaiale. Matmas oliwad paljud kaastundlikud rannaelanikud. Eks ole ju nende sugulastest ka paljud mere ohwriks langenud. Enne matmist wõeti puusärgid wallamaja juures lahti ja surnud wõeti päewapilti üles. Uppunute omaksed, kui neid peaks leidma, wõiwad  nende päewapilti enestele wallawalitssselt tellida. „M. K-" Wiljandist. Ajaleht „Sakala" hakkab uuel aaStal jälle ilmuma. Päälehe kõrwal saawat ka põllutööleht käima- Toimetajateks ja wäljaandjateks  vlewat hrd Peet, Baars ja Turp. Detsembrikuu keskel ilmub proowinummer. „Rahwaleht" hakkaS 24. skp. nädala wüljaande „Elu" Wiljandi wäljaandena ilmuma. Tartust. Näitleja A. Simmi ja H. Laast kohtu afi oli, nii teatab „PoSt." 29. now. Wõnnu rahukohtukogus harutamisel. Nagu teada, süüdistas H. LaaS näitlejat A, Simmi, et wiimane pWammuises" ettekantud pilkelauludts  teda teotanud. Asi käis senatis ära, kus endine otsus ümber lükati ja asi Wõnnu rahukohtukogu  kätte uuesti läbiwaatamise alla anti. Simmi kaitses wan. adw- abi Peet, Rakwercst, Laast eraadwokat Okuschko. Asja harutus kestnud ligi 3 tundi- Kohus mõistis A- Simmi õigeks. Tallinnast. 18. now. wõeti Waiwara wollas Narwa ligidal petis kinni, kes ennast „Ksisrinna Maria Feodorowna asutuste iseäraliste asjade ametnikuks" nimetas. Nagu pärast selgus, oli ta 28-aasiane talupoeg Jaan Müekiwi. Mäekiwi kandis tarni müifi ees ja käis walda mööda majast majasse mid, kes Tomski kubermangusse soowiwad rünnata, üles kirjutamas ja lasi enesele üleskirjutamise eest igaühte S rbl. maksta. Waiwcre mõisas oli ta niiwiisi 10 moonameest petta jõudnud. Tomski asumise asemel saamad töölised tunnistajatena kohtusse minna. Jäämurdja „Jermak." 26. now. on kroonu jäelöhkuja „Jcrmaki" ehituse püewast 10 aastad  mööda läinud- Selle päewa ja laewaehitaja  admiral Makarowi mälestuseks peeti meie sadamas nimetatud jäelöhkuja pääl jumalateenistust  ja pandi pidusöök toime, millest meie linna kõrgem adminiftration osa wõttis. Sellesama päewa pühitsemiseks oli Tallinna börsekomitee meie sadama elewatori ilutuledega ilustanud. „Jermak" on oma elu ajal meie kaupmeestele õige palju kasu toonud- „Wir " Lätimaalt. Riiast. Liiwimaa kuberner salan. Swegintsow käis 24- now- pääministri P. A. Stolõpini jutul. Vallimaa kindralkuberneri kantselei sõja» wäelise jaoskonna ülemaks on alampolkovnik Njemonowi asemele kindralstaabi alampolkovnik, 20- sõjawSe korpuse iseäraliste ülesannete staabi ohwitser krshw Kamenski nimetatud. 3000 püssiluba tunnistust on Liiwimaal 3. wiimafe aaSta jooksul wäljs antud. Hariduse ministeriumi alt lahkunud endine Riia koolikonna inspektor Fomin, keda pärast kuratori Lewfchini ametist äraaStumist LiibawiSfe ühe keskkooli direktoriks nimetati, on nüüd Kesk- Wenemsal ühe kaubanduse kooli direktoriks hallanud,  mis muidugi teada kaubanduse «misteriu«tt  all seisab. Seda kohta wastuwõttes on ta seletanud, et hariduseministeriu» temast, kui endise kurator Lewschini kaastöölisest, lahti tahab saada- „Jsam." Baltimaadel elawate wenelasts olukorra parandamiseks tahab „Rishk. Westn " teatel kindraikuberner  mõjuwates kohtades sammusid teha. Nagu juba teadustatud, tahetakse nende kasude kausemiseks iseäralist duumaliikmeid Baltimaa wemlaste seast walida- Niisama olla siinsete Wene perekondade maapuuduse wastu abinõuusid tarwiS otsida. ArwuStiku järel elab praegu põllutööst elawaid wenelasi: Rakwere maakonnas 7000, Tartu maakonnas 14,000 ja Jlluksti nas 20,000. Pääleselle on weel nende kolme kubermangu teistes maakondades umoeS 10,000 põlluharijat wenslsst, nii siis kõiki kokku umbeS 50,000 ehk 60,000 perekonda. Kui iga perekonna  tarwis 20 dessatini maad arwata, siis teeks see 200,000 dessatini wälja. Praegu on aga wenelaste käes tarwitusel ainult 14,000 dessatini, et puuduw osa kuskilt muretsetud , peaks saar /s. Selle eest peaks hoolt kandma Balti kroZÜumaade walitsus, talurahwa põllupank  ja üleüldised ja era-rahaasutused. Riia Wene leht soowitab weel iseäralist maakorraldamise  kommisjoni Riiga asutada, mille osakonnad  mujal kohtades Wene rahwa majandus- ' liss kindlustamise hääks töötaks. See kõik olla ° küll raske ja kunstlik läbi wiia, kuid walitsuse ' toetusel peaks Baln wenelased kõik selleks tege- ' ma, st oma kõikuwat seisukorda kindlustada. ' „PoSt." ' Windawist. Õnnetus kalapüügil. Püha- ' päewa õhtul läksiwad neli kalameest oma paatide - ja nootadega merele silka püüdma. Mineku z ajal oli ilm ilus ja waikne. Öösi tõusis aga torm ning nende omaksed eliwad nende elu .i pärast hirmul. Kui hommikuni kalamehi kodu ei tulnud, mindi randa waatama- Rannas leiti ' üks kummuli lootsik ning teine noodaga, kuS õige tublisti kalu sees oli. Tükikese aja järele loputasiwad laened ühe nende kalameeste surnu- ' llhadest randa. ArwatawaSti wiskas torm lootsiku ümber. Kõik neli oliwad abielumehed. Kolm nendest ! aStusiwad weel hiljuti abielusse. „Jsam." Kaugemalt riigist. Peterburist. Baltimaa kindralkuberncril barou Möller-Sakomelskil oli õnn 27- nvw. Keisri Majesteedi jutule pääseda. „ Margused riigi wõlgade kustutamise kommisjonis.  Peterburis on riigi «õlgade kustuta- mise kommiSjsnis suured «argused ette tulnud. Kuritegu tuli järgmisel juhtumisel awalikuks. ' Kaks nädalat tagasi leidis üks ametnik riidetoaS  10 rublase kupongi, mis häwitamise alla tulemast pakist pärilt oli. Kõige enne tõusis muidugi mõte kõiki kustutamise alla tulcwaid . pakilisi järele waadata. Ja kohe leiti, et suurem arw kupongist saladusliselt kadunud oli. Kom- > misjon andis riigikontrollile oma leidusest teada. 24. nowembril kuulati ametnikka üle. Amet- / nik Slawinski tunnistas lühema puiklemise järele üles, et tema, nagu ka teijedgi ameti- - wennad, kelmustest osa on wõtnud. Warastatud summa ei ole meel teada- Iga- " tahes peetakse teda õige suureks. »Jsa« " ' Sisemiste asjade ministri käsul on kõiki- " des postiasutustes postmarkide ümberwahetamine . raha ehk makide wastu ära keelatud—  Kontre admiral v. Essen on Baltimcre / laewastiku ülemaks nimetatud. Ööl wastu 25. now- wõeti salapolitsei salkade poolt mitmes Peterburi linnajaos läbi- " otsimist ette. Öö- ja theemajadest kui ka uulitsatelt  wõeti umbes 200 inimese ümber kinni. Kinmwõetute hulgas on palju neid, kes adminift- 88 Saarlane, 1908.