terwisekosumine õnnelikult edeneb, alles waft juulikuu keskel jälle siia wõib tagasi jõuda. Saksa keiser saada oma külaskäigul kolm päewa Tallinna reidil wiibima. Tema laew „Hohenzollern" jõudwat3l. juulil uue (kalendri järele) Emdenisse ja minna säält Kieli sadamasse ennast Wene teekonna wastu ette walmistama, mis 4. augustil (22. juulil) pidawat algama ja kaks päewa kestma. „R. B." Uuendus Tallinna sadamawaksalis.  Nagu „Rev. Beob." teatab, on posti ja telegrahwi Pääwalitsus Eestimaa asetäitja kuberneri  ettepanekul wõimalikuks arwanud Tallinna- Wiljandi raudtee sadama-waksalis igapäew kella 9—2 lõunal liht- ja kinnitatud kirjade wastuwõtmist sisse seada. Uus sissesead hakkas juba möödaläinud pühapäewal maksma. Kadrin- Lali ja selle ligikonna elanikkudele on uus korraldus mitmeti suureks kergituseks. * Petiste kätte sattusiwad, nagu „Post." teatab, tänawu kewadel Tallinnast ja ka mujalt Eestimaalt mõned noored mehed, kes ühe kiidukuulutuse pääle Wenemaale läksiwad ühes nõndanimetatud  „asutuses" põlluteadust õppima. Kuulutuse  järele ei olnud noortel meestel õpetuse eest mingit maksu maksta, kuna aastase õppimise järele õppijad kohtade pääle pidiwad saama. Lähemal kirjawahetusel saiwad õpihimulisel) noored mehed weel teada, et asutusesse üsna wähese eelteadusega wastu wõetakse, keele ja kõik muud puudused õppijal  ära kaotatakse ja aasta jooksul mõisawalitseja ehk wähema õppimisega wähemalt kubja koht muretsetakse  ja seda kõik ilma maksuta, ainult selle eest, et õppija sääl juures ka ühtlasi mõisa tööliste üle waatab ja neid juhatab. Sinna jõudnud noored  mehed leidsiwad aga, et „mõisas" kõigist 5—6 dessatini põldu oli ja 4 töömeest, kellele arwatawasti  tosinat juhatajaid waja ei olnud. Maad, mille harimisel noored mehed õppima pidiwad, oliwad  alles metsa all. Wähehaawal selgus õpihimulistele,  et enne kui nad õppima wõiwad hakata, ise peawad metsa maast üles suurima. Mida enam nemad metsa jõuaksiwad juurida, seda ennem oleksiwad siis ka lubatud mõisawalitseja kohad saadawal. Tuttaw lugu on küll, et igal pool südidus  ennem eesmärgile aitab wana soldat, kes Türgi sõjas käis, kiitis, et kindral soldatitele igal hommikul õiguse andis „kes seitse türklast maha lööb, saab lõunast õhtule", siin aga ei tulnnd noortel meestel meeldegi südidust katsuma hakata, waid läksiwad kõige nelja tuule poole laiali. Kodumaale  tulnud kaebtusekirjadest ei selgu sugugi, et kiidetud asutuses ülepää wõimalik oleks olnud mingisugust  põlluteadust õppida, siis ei ole wist selle „õpeasutuse" lagunemise juures õppijate südiduse puudus mitte põhjuseks. Huwitaw oleks teada saada, kas asutuse juhataja weel uusi õpilasi wõtta tahab. * Or. A. R. Niemi, Soome keeleteadlane ja Helsingi ülikooli dotsent, kes 5. juunil meie linnast läbi sõitis, wiibida praegu, nagu „Post." teatab, Jurjewis, kust ta lähemail päiwil Läti ja Leedu keele uurimiseks Riia kaudu Leedumaale sõitwat. Hra Or. Niemi on juba ka waremalt mõnel suwel oma uurimisetööde pärast pikemat aega meie kodumaal  wiibinud. Oma praeguselt teekonnalt tahtwat teadusemees paari kuu järele Soomemaale tagasi Pöörata. * Kuritööd. 30. mkp. langes Liigiwalla talupoeg Johan K. Uuel turul järgmise pettuse ohwriks. Kella 4 ajal nimetatud päewal tõmbas keegi temale tundmata isik, keda teised «Lihuniku Karlaks" kutsusiwad, Johan K. käest rahakoti sel ajal, kui ta teisele raha wahetas, ära ja pistis sellega Wäikse-Jurjewi uulitsa poole jooksma. Kotis oli umbes 300 rubla raha. Järele jookstes sai Johan K. kelmi umbes 200 sammu kaugusel kätte, mispääle wiimane rahakoti kohe kätte andis ja sääl juures seletas, et ta ainult nalja teinud. Pärast raha järele lugedes leidis Johan K., et kotist umbes 150 rubla puudusiwad, mida waras jooksu ajal tähelepanemata wälja oli wõtnud. Muidugi teada, oli «Lihuniku Karla" nüüd juba ammugi kadunud. Asi on politsei kätte antud. 31. mkp. kella 8 ajal õhtu warastati talupoegade L. ja A. kinnisest korterist Mäebergi majas Baltiski maanteel kaks hõbe-uuri ära. Warguse oliwad kaks poisikest, mõlemad umbes 12 a. wanad, toime pannud, kus juures üks nendest läbi lahtise õhuakna sisse oli pugenud. Aga kus tegijaid, sääl ka nägijaid. Teised majaelanikud oliwad kahte kahtlast poisikest tähele pannud, mispääle üks kahjusaajatest neid otsima läks. Baltiski maanteel läks temal õnneks ühte kelmidest tabada, kelle juurest ta mõlemad taskukellad  kätte leidis. Teisipäewal 4. juunil, kella 5 ajal pääle lõunat, juhtus keegi madrus Wladimiri  uul. tundmata Karl P-ga kokku, kellelt ta« raha palus, et wiina osta. Kui wiimane seletama hakkas, et temal raha ei ole, pistis madrus oma käe P. püksitasku ja tõmbas säält rahakoti 13 kopikaga  wägiwaldselt wälja, kiskus P-l pääle selle weel kaelarätiku kaelast ja pani jooksu. Narwa maanteel püüdsiwad gorodowoid madruse kinni ja toimetasiwad politseisse. Rööwitud asjad oli madrus  jooksu pääl maha wisanud. Öösel 6. skp. warastati Kadrintalis Reiteri majast Wassili M. korterist hõbe-taskukell ühes kuldketiga, nikkelist naesterahwa-uur, 34 rubla raha ja mõned muud asjad ära. Waras oli läbi lahtise akna teise korra pääl olewasse korterisse tunginud, kuna ta hoowi pääl redeli akna alla püsti oli pannud. Kahtlust kellegi Pääl ei ole. „Teat." * Äkiline surm. 5. skp. kella 11 ajal kukkus riiginõuunik Ferdinand A. Psaffe konditoreist  Wiru uul. wälja tulles, äkitselt maha ja wiidi säält priihospidalisse, kus ta ilma meelemõistusele 310 Resti postimees. 1902