Praegu on raske paremalt korraldatud piimatalitust sisseseada, sest et iga üksik maapidaja wüga mähe piima saab. Kõige päült tuleks karjamaid korraldada ja paremaid  lehma tõugusid soetada, et rohkem piima saada wõikS, alles siis wõib ka piimatalitusi sisse seada. Neiu WarwaS andis kangakudumiseS tegelikku õpetust. Ta oli kodust kangateljcd kaasa toonud. Male selle näitas ta ka oma walmiSkootud töösid. Hra Kingissepp andis selles juhatust, kuidaZ käsikülmimasinaga külmata tuleb ja seletas, kui kasulik sellega külmamine on. Käsikülwimasinaga edeneb külwamine hoopis  jõudsamalt, kui käega külwaieS ja külm saab tasasem. Siis andis ta weel seletust märgelmullost, mis kui hää wäetuSaine põllu sigituSwöimu mitmewõrdselt suurendab. Wiimasena andis proua W. Etruk kursustel õpetust. Ta kõneles nimelt wäga huwitawalt naeSterahwaSte majapidamisest. Iseäranis juhtis ta tähelepanemist selle pääle, et majas rohkesti rõhku puhtuse pääle pandaks ja et majapidamist üllüidse täieliku arusaamisega ja plaanilikult toimetataks.  et iga asi õigel ajal ära tehtaks. Oma kõne lõpul kutsus proua Etruk kursuslast üles kursuste juhatajale hra Markusele, kelle tegcwuse tõttu just kursused  elule kutsuda wõidi, „Ta elagu" laulma.  Selle pääle tänas hra juhataja kursuslast  lahke ofawõtmise eest ja pidas lühikese  lõpu-kõne. KõmS tähendas kursuste juhataja selle püüle, et tema ja ka kõik teised tegelased, kursustel rshwa kasu filmaspidades on töötanud, mitte aga selleks,  et iseäralist tänu ära teenida. Muu seas owaldas kõneleja tänu proua Etrukile, keS esimese naiskõnelejana kursustel üles aSius ja naeSterahwaStele ülitähtsaid, tarwilisi  ja huwitawaid kod»'e -lojopidamise kohta küiwaid juhatusi andis. Kursuslaste poolt awaldas hra Tamm kursuste toimkpanejatele tänu ja pani kursuslastele  südame pääle, et nad koju minnes saadud tulusaid õpitus, mitte ära ei unustaks,  maid endid jõudu ja wõimalust mööda täiend akfiwad ja agaralt omandatud teadmisi  tegelikus elus tarwitusele wõtaksiwad. Hra MarkuS awaldas foowi, et meie hulgas  rohkem ühtimelt leiduks. Siis suudaksime  palju rohkem ära teha. Lõppuks laulsiwad  kursuslased laulu: „Mu isamaa mu õnn ja rõõm," ning esimesed Saaremaa põllutöö kursused oliwudgi lõppenud. Kursuste aja pääle tagasi waadatcS peame küll rõõmuga tunnistama, et kursustel  selle aja wültusel wäga rohkesti tähtsaid majapidamisesse puutuma,d küsimusi  läbi on harutatud, et kursused meie maaasjanduse edenemiseks rohkesti kaasa on aitanud. Palju tänu on kursuste tegelased,  S. E. P- SeltS, iseäranis aga kursuste juhataja hra G. MurkuS ära teeninud,  kes selle tähtsa sammu aStumises päätcgelasekS on olnud. S. E. Põllum. Seltsi ajaloos on esimesed põllulöökursused tähtsaks sündmuseks. Jääme lootma, et need esimesed kursused mitte ka wiimaSteks ei jää. Oleks tingimata  tarwilik, et tulewal talwcl jällegi kursused taime pandaks. Osawõtmine saats loodetawaSli weel ciawam olema, kui mil kursustel, sest meie rahwas hakkab ikka enam ja enam aru saama, et just maaasjanduse  edenemises meie hää tulewik seilab. Meid palutakse minemas numbris Kaarma - Suuremaila oStuühtjuse sõnum, täienduseks weel järgmist kirja awaldada: 23. webruaril oli Kaarma - Suuremaila ostuühisuse llikmete esimene koosolek. Kokku  oli tulnud 26 asutajat liiget. Koosoleku juhatajaks waliri ühel häätel hr. protokolli kirjutajaks hr. Tarkpea. Mitme- suguste Ühisusesse puutuwate küsimuste seas sünnitas iseäranis elawat läbirääkimist  kaupluse koha walik. Ühed soowisiwad teda turu lähedale, teised arwasiwad paremaks,  iseomale selleks sündsaid ruumisid ehitada, milleks tarwilik maatükk juba Kaarma-Suurewalla wolikogu poolt wallamaja  krundist lubatud on. Wiimaks otsustati  iseomale maja ehitada jä waliti kolme liikmeline komisjon, kes seda asja karraldab,  Ehimicga tahetakse wöimalikult pea alustust teha. Nõnda on stis stia asutus elule kutsumd, mille aimajad loodawad, et ta rahwale wäga tarwlUk on. Tulewad  ju kõik tulud aaSta toput ostja enese kätte tagasi. Liikme osamaks on üsna wäike määratud, nii et ka kõige kehwemgl liikmeks wõib astuda ja oma aastase majapidamtjs  tarwituste tuludest osa rvõtb saada. Iseäranis tähtis on ta Roomasaare, Põllu- ja Uueuulitja ümbruskonna elamkkndcle,  kes Ühisuse poe läheduses elawad. Oleks wäga soowida, et paljud Ühtsuse liikmeks astulsiwad. Mida enam rahwas ise Ühisust toetab, seda paremini wõib ta rahwa tarwidusi täita. Tänu asja algajatele, jõudu ja edu praegustele juhatajatele! —el. Wtimaste päewade sees on Kuresaars linnas ja ümbruses wäga rohkesti lund sadanud. Teed on maal hanges ja läbisaamine  on raSkc. Ka linnalisele teeb lumerohkus tuska. Mitmes kohus on tuisu läbi nii patju lund koiku ajanud, et lumi kuni majakatusteni tõusis ja inimesed majast wälja et saanud. Täna hommiku oli siin pääie 13 kraadi kütma- Kaarmalt. Kaarma-Suurewalla wolikogu  jagas täesolewal aastal wallamatsu maksjad järgmistesse klassidesse: 1) klass: Makju maksjad, ieS övv rubla ja rohkem aasias palka jaamad. 2) klass: Kohaoma- Ka seda panin ma tähele, et jõudjad minu pilku ei suutnud wülja kannatada, waid igakord silmad karmale pöõrsiwad ja ainult wiltu minu pääle waatfiwad- Ma arwafin wiimali, ci see rumal on, tui ma neid nii tähelepanelikult waatlen sa pöörfin sellepärast oma waate saare poole, millele meie ruttu lähenesime- See oli tükk tasast maad, tiheda taimekaswudega  kaetud, millede hullas kõige rohkem üht iseäralist, sulle tundmata seltsi palmisid oli- ühest kohast tõusis sultsusammas  üleS, mis ülewa! ZhuS laiaks, trehtri sarnaseks lagunes. Lootsik sõitis laia, pool ümarguse lahekese sisse, mille kaldad madalast! kaljudega kaetud oliwad. Kaugele mette ulatas tasane, kollaka  sõreda iiiwaga laetud joon. Peaaegu mere ääres nägin ma neljanurgelise kiwiwalli,  mille tagant kaks wäikest hõlekatusega  maja wälza paistsiwad. Kaldal seisis keegi inimene ja oosis lootsiku maale jõudmist. Kui meie weel kaldast eemal olime, nägin ma põõsaste wahel imelikkusid metsloomi, mis oga meie lahenemise! ära kadufiwad- Inimesel, kes kaldal oons, oli täiesti must näo karw ja määratu lai suu, peaaegu ilma mokkadeta. Ta käed ja kõwerud jalad viinad  imestamise iväärt kõhnad ja kuiwan«d>  Seigas oliwad tal sinisest riidest jakk ja püksid. Meie lähenemisel hakkas see elukas mõõda merekallast edasi ja tagasi  jooksma ja kätega Vehklema, kusjuures ta oma nägu alatasa imelikult moonutas. Meie sõitsime oma lootsikuga kaldasse kaevatud kiiss kraami sisse- (Järgneb-) Seda ja teist. Mõnda fakiridest. Prohwessor  Bilnsr jutustab omas kirjatöös „Saladuse  wallas" fakiridest (India usulikmagadcst  meestest, kes nagu imetegijad üics astumad) järgmist: „See oli aastal 1858," kõneleb keegi inglane, „!m üks indulane meie laagris lõpmata imestust sünnitas. See mees oli kogu ümbruses kuulus, sest ta laskis ennast maha matta ja wöiS süäl niikaua wiibida, kui aga maapääl olejad igamS soowisiwad. Et ta ennast iäieSti maha laskis matta, seda wõiwad paljud kinniiada, keS seda ise on paalt näinud, sest ta on mitmes kohas Indias wäga palju kordasid neid katseid teinud. Tema zaoks walmistati iseäraline hauakammer,  mis telliskiwidcga ruigi oli tehtud.  Sinna tutiwad siis mitmed tähtsad inglased ja indulased kokku ja -viimaks ilmus imetegija. Kõikide juuresolekul laskis ta oma kehaaugud  kõik wahaga kinni toppida, suu wälja arivatud, et õhk mitte ei mõtkS sisse pääseda- Selle pääle wõttis ta ennast täitsa riidest lahti ja siis aeti ta kotti. Tema nõudmise pääle rõhuti ta keel kindlasti  taha, nii et see kurgu täitsa kinni mattis. Kohe selle järele langes mees nagu minestuse sisse- Kott, mille sees ta oli, seoti kinni ja pandi pitsat pääle- Selle pääle pandi ta kotiga puust kasti, millel lukk ees oli ja lasti hauda. Haud aeti mulda täis, külmast  rukis pääle ja pandi maht juurde walwama- 10 kuu jooksul tehti paar korda haud lahu, aga meed lamas ikka edasi- Ta oli külm ja täitsa ilma eluta. Kui 10 kuud oli mööda läinud, kaewati mees üles ja wõeti kastist wälja. Ta süda ei tuksunud, weresoon maikis, ühe sõnaga: ei olnud elumärkest näha- Ta äratamise puhul oli tarwis wäga tasa ja eltewaaU Ukult käsi suhu piSta ja keel kurgu eest ära tõmmata. (Üleüldse näis fee keele afi wüga tähtjas olewai) Üleüldse oli kõtt keha külm, ainul: pää juures oli wõimalik weidi elumärkisid näha- Paari tunni pärast tõusis meeS üles, köndis ja naeratas. Tema kõneles, et ta hauaS mudimise ajal olla maga armsaid unenägusi näinud, aga ärkamine olla tale wäga raske. Enne kui enesetundmine tagasi tuleb, peab ta kanget pääpööritust kannatama. Iga inimene peaks seda teadma, mis temal elus kõigerohkem tarwis läheb ja teda tubliks inimeseks teeb. Hobusele ei tooks see mingisugust kasu, kui ta lendama  õpiks. -- Kasin tuul annab möldrile pühapäiwi,  aga üleliigne tuul murrab meski maha. PuhaSlapS. Sma: „Uga, Peedu, kudas sa wälja näed! Ütle ometi mulle, kuS sa oma käed nõnda mustaks tegid?" Peedu: „Jah, tead, ema, ma katsust» wist kogemata oma nägu!" 17 Saarlane, IsoB