parun Alfred Schilling ja Roela parun Ferdinand  Wrangel: Järwamaa jaoks: Jäneda herra Aleksander vou Benckendorff, Uukse parun Thure Rausch vou Traubenberg ja Boosna-Halliku parun Georg Stackelberg (wiimane siiamaalse kresisaadikn  Kõigu herra von Kurselln asemele, kes selle ameti pnäle edasi jääda ei soowinud, ehk küll teda mitut korda oli palutud); Läänemaa jaoks: Rikuldi parun Gustaw Taude, Paliwere herra Friedrich vorsiLüder ja Sooniste herra Hermann von Mohrenschild. Ma ksudeko mmi s'sioniss e waliti tema mõlemad fiiamaalsed liikmed maanõuuniknd Tohisu parun Wrangell ja Paunküla herra von Hagemeister  ning herra W. vou Kostiwere parun Richard Rosen jälle tagasi. Eelarwekommissionisse waliti tagasi: Wihterpalu Parun Rosen ja Paunküla herra von Hagemeister, uuteks liikmeteks aga Haiba mõisa omamaanõuunik  krahw Jgelstrom, Kolu herra E. v. Middendorffi asemele, ja asemikuks Kostiwere parun Richkrd Rosen. Pärast walimiste lõpetust woeti mõned ettepanekud  harutusele. Kuberneriherra ettepaneku pääle tegi rüütli- ja maakogu otsuseks kuni 300 rbl. aastas seks otstarbeks määrata, et kreisi loomatohtrite hulgast sikka üks pisielukate uurimise (pakteriologia-) jaamadesse ja loomatohtrite õpeasutustesse saadetakse  oma teaduseid täiendama, kuna aga kreisi loomatohtrite palga kõrgendamist ei lubatud. 25. skp. kestsiwad muu seas ka walimised edasi: Ülema kiriku w öör mundrite ameti ilmalikkudeks  liikmeteks waliti: Harjumaa jaoks Atla herra von Barlöwen; Wirumaa jaoks Meäri hra G. Zoege von Mauteuffel, Küti parun Stackelbergi asemele; Järwama a"jaoks Orgmetsa parun Hans Schilling Lokuta mõisa omaniku, maanõuunik  parun Nausch von Traubernbergi asemele; Läänemaa jaoks waliti Paliwere hra von Lueder jälle tagasi. Maak onna t eed ekommissioni esimeesteks  (ülemateks sillaherradeks) "waliti: Harjumaa jaoks kreisisaadik parun Huene Järwakandist ja tema asemikuks kreisisaadik parun Stackelberg Riisiperest;  Wirumaa jaoks kreisisaadik parun Wrangeli  Roelast ja tema asemikuks parun Alsred Schilling  Haansalust; Järwamaa jaoks kreisisaadik parun Stackelberg Roosna-Hallikust ja tema asemikuks  kreisisaadik parun Rausch von Traubenberg Uuksest. Eestimaa aadeli waeste laste kohtu kaasistujaks waliti: Harjumaa jaoks Kostiwere parun Rosen ja Mäeküla parun Stackelberg; Wirumaa jaoks Kolu parun Ungern; Järwamaa  jaoks maanõuunik hra von zur Mühlen Wahastust; Läänemaa jaoks kreisisaadik von Mohrenschild Soonistest. 26. skp. waliti Läänemaa kreisisaadikuks Walgu pnrnn Pilar von Pilchau settest ametist  lahkuwa Paliwere hra vor Lueder'i asemele; Läänemaa ülemaks kirikuwöörmündriks kammerherra  parun Budberg Wanamõisast sellest ametist  lahkuwa Arkna mõisa omaniku maanõuunik von Schubert'i asemele ja Läänemaa ülemaks sillaherraks  Rikuldi parun Taube sellest ametist lahkuwa  Paliwere hra v. Lueder'i asemele. Abiraha lubati Türi-Halliku rahwakoolile lähema kolme aasta jaoks 100 rbl. aastas ja Haapsalus Or. v. Krusenstiern'i juhawse all seiswale erakliinikule  1000 rbl. aastas. 26. skp. peetud maapäewa-koosolekust teatab weel „Rev. Beob.", et sääl otsuseks olewat tehtud, 1893. a. maapäewal kooliõpilaste abirahaks määratud  3000 rbl. weel 7000 rbl. wõrt kõrgendada, nimelt aga selle määrusega, et see rahasumma mitte üksnes kooliõpilaste abirahaks, waid ka teisteks õpetuse otstarbeteks tuleb tarwitada. Pääle selle lubas maapäew  weel hra Jucunpile tema poisslaste erakooli jaoks 3000 rbl. igal aastal abiraha anda, kuna see kool siiamaani üksnes 1500 rbl. aastas oli saanud; niisama  lubati parunipreili von der Howeni tütarlaste  koolile, mis siiamaani 2000 rbl. aastas abiraha  oli saanud, edaspidi 2500 rbl. aastas anda. Pääle selle wolitas maapäew rüütlikogu asemikka Tallinna linnale niisugusel puhul, kui ta Peetri-realkoolis  täiendawat Ladina keele õpetust sisse seab ja tema klasside arwu kaheksa pääle tõstab, tarbe korral kuni 5000 rbl. aastas abirahaks anda. Tallinnast. Majaperemeestele hoiatuseks,  kes oma teateid weel ei ole korterini  a k s u - w a l i t s u s e l e ära andnud, tuletab „Reo. Beob." meelde et nad selle walitsuse esimehelt endale sellekohaseid lehti tooksiwad ja nad siis seaduse poolt määratud wiimase tähtpäewani, s. a. kuni 2. webruarini,  tarwiliste teadetega teina kätte ära annaksiwad,  kuna majaomanikud muidu hooletuse pärast walju trahwi alla wõiksiwad sattuda. * Hõbepulmi pidas 26. skp. diakonisside asutuse esimees õpetaja Conrad Bergwitz oma abikaasaga. Tuli oli 24. skp. õhtul wastu kella 11 Telliskopli pool Heina uulitsa otsal W. Nieländer i. üksikul kohal seiswas heinaküünis lahti pääsnud, nagu „Rev. Ztg." teatab. Sügawa lume ja täielise weepuuduse  pärast oli kustutamise töö wäga waewaline: teda toimetati pääasjalikult nii wiisi, et põlewad palgid ja heinad laiali kisti ja siis lumes kustutati. Kirik ja kool. * Tallinnast. Eesti Aleksandri linnakooli  põllutöö-ko õliks muutmise asjus on Riia politehnikumi prosessorite arwamist küsitud.  Nagu „Rishsk. Westn." kuuleb, mlla neil 1902. Lesti postimees. 63