A. W. Koimla küla tänamas jalgrattaga. Aja käänu kohal tuli noormees temale hobusega waStu Ühes oma k- aaStase tütrega. Hobu kohkus jalgrattast ja läks lõhkuma, pääloltjaid  meelemõistuseta maha jättes. Wankrist  jälwad ainult tüllid järele, milledega peru hobune Üle aia hüppas. Noormees ja ta tÜttar on praegu woodis maas ja tarwitawad terweks saamiseks arSli abi. 11. Aruanne Kihelkonna Eesti Kooiiseitsi näite müügi korjandu» s « asjus. Korsamiseraamat Ml. hr. J. Koort Z rbl. 70 kop. ja asju; M 2 hr. J. Tuuiing 1 rbl. 80 kop.; M-4hr. M. Ling 1 rdl. 50 kop. ja asju; M 8 hr. K. Triipan 3 rbl. 50 kop. ja olju; IH 9 pr. L. Koort 1 rbl. 50 kop. (kokku endisega 7 rbl. 50 kop.) ja asju; M 10 pr. W. Tuuling 2 rbl. ja asju; M 20 hr. N. Kõbi 1 rbl. 60 kop. ja asju; lü 36 hr. J. Süda 15 kop. ja asju; M. 53 prl. J. Tõsine 30 kop. ja aSju; M. 63 hr. H. Kõrge 3 rbl. 30 kop. ja asju; M 76 hr. A> Küll 1 rbl. 5 kop. ja asju; IH 107 hr. Sõmer 30 kop. ja asi; M. 214 hr. A Kirs 80 kop. ja asju; M 216 hr. Fr. Reinjon 15 kop. ja asju; IH 219 hr. P. Piiber tühjalt tagasi; M S2S hr. A. Wäii 1 rbl 13 kop.; IH 245 hr. Rauk 65 kop. Ühtekokku endisega: 63 rbl. 18 kop. ja asju wördiemisi rohkel armul, iseäranis nacSterahwa näputöösid, ka wanalaadilist. Näitcmüük ise pannakse, niikui teada. Jaanipäewal  Kihelkonnal toime. Seniks on ainult weet mähe aega. Sellepärast palutakse kõiki auuStalud  korjajaid oma raamatud ühes korjandustega wõimalikult kun i 20. junini s. a. ära anda, kaS Kooiiseitsi eestseisuse liikmele kätte, ehk hr. T. Liiw'i rsamalukaupiuseSsc KuresaarcS. Juhime meel iseäranis täheipanemist piduõhtu xäälc, mis Kihelkonna thcemajaS näitemüügi-öhtui toime pannakse. Pidukõne peab üks tähtsamatest Saarema poegadest. Tartu Eesti Kooiiseitsi püäosutaja  ja säälse Eesti tütarlaSte-gümnasiumi direktor  hr. I) r. püil. O. Kallas. Muusikalisi  palasid klawerii pakub meie anderikas noor kunstnik hr. Tüda Peterburi konsermatoriumist, ka süda-saarlane. Siis astub meie noor näiteseltskond  Ansomardi 5-järgulise näitemängu „Matsil unes teistel ilmsi" üles. Wiimaks laulab  pidul ka Kihelkonna segakoor. Lähemat müürilehtedelt.  Leidku Koolisellfi näitsmüük ja pidu rohket osawõtmist rahwa poolt! Kopikatest mida üksikud kokku kannawad, saamad sajad rublad, mida Koolijüts  hoolega kokku hoiab, et neid Kihelkonna rahwahariduse tõstmiseks edeSpidi liikuma panna. Rahwas aga pead ennast Kooiiseitsi ümber kogudes, näidata wõima, et ta omal jõuul midagi tähtsat  suudad korda saata! Kootiselisi eestsei! us. Jamajast. 13. junil s. a- pühitses Torgo kihelkonna koolmeister hr- Johanites Hermann oma 25- aastast ameti kestuse  päewa. Leisist- Kolmandamal nelipühil, 3. junil, oli Leisi tegelaste poolt lõbu-öhtu. Kanti ette 2 ühe-järgulist näitemängu, milledest „Ta on kurt" wäga ladusasti mängiti. Waheaegadel ja jalakeerutusti mängis Kaarma  pasunakvor hr. Kirotari juhatusel. Wäga huwitaw oli see, et Kaarma pasunakvor  meile üheskoos sõitis ja tee pääl külade wahel kenat kõmu weeretaS. Naljamängudega  ja jalakeerutuscohtutega on meie külg hästi edenenud- Tarwis oleks, et meie tegelased wahete wahel ka midagi tõsisemat pakuksiwad. Näituseks wõiks siin õpetliku ehk karskuse sisulisi ettelugemist pidada- On ju meil siin joodikuid kui katku  patsillufid liikumas. Tarwis oleks ka nende „patfilluste" häwitamiseks töötada. Tartust. Eesti Kirjanduse Seltsi Kesktoimekouna  koosolekul Tartus 28. mail s. a. otsustati kõige päält karskuse seltsid ja hariduse seltside terwise vsakondafid ajalehtede  teatele ja ringkirja teel ülcSkstsuda oma astmikka Pärnu karskuse seltside kongressile 21-, 22. ja 23. junikS s. a. saata. Riia õpekouna kuratoriks olewat, nii kui „Elu" ustawalt poolt kuuleb, Nijhni-Nowgorodi sadelimarshal A. Pr»» tshenko nimetatud. Uus kurator mgK.Mr. on osa oma haridusest Saksamaal saanud ja on Nishni-Nowgorodis iseäranis ka koolidega  tegemist teinud. Tallinnast. 19. märtsil oli, kirjutab „Õig.", siinses sõjakohtuS August Lasbergi asi ees, keda selles süüdistati, et Singeri firma kaubareisija Aleksander Walteri Rakmere linna uulitsal maha oli lasknud. Seekord mõisteti LaSberg poomisesurma, kindral-kuberner  muutis aga surmanuhtluse 4-aaStaseks  sunnisööks ümber. Prokuröri kacbtuse pääle kustutati esimene otsus ülemas sõjakohtuS  maha ja anti uueks läbikatsumiseks siinsesse sõjakohtuSse. 29. mail oli see asi uuesti eeS. Tuli ilmsiks, et LaSberg Walteri  politiklistel põhjustel, teda salapolitseiametnikuks  pidadeS, ära oli tapnud. August  LaSberg (20 a. w ) mõisteti uuesti poomisesurma ja hukati 9. juni hommikul Rahumäel ära. S. junil on Rapla mõisas üks lehm Siberi katku ära surnud- Lätimaalt. Riiast. Riia koolitoana kurator Lewschin  on oma palwe pääle ametist lahti lastud. 5. junil mõistis sõjakohus Rudols Schubbe, kes 1906. a- nowembris kaupmehe Gresnise ära tappis ja ta naist haawas, poomisesurma. tane Anton Urban poomisesurma. Öösel wastu 3. jan. 1906. a. oliwad mitu näokattega sõjariistus  meest Theodor Kuntze Behneni teiiskiwi kukkus "näokatte eest ära; temas tunti talupoeg Anton Urban ära. Selle pääle kallati maja petroleumiga  üte ja pandi põlema. Röõwlid oliwad rööwinud, mis pääle nad ärakadufiwad. Pääle Urkani tunti meel keegi Rudowits ja Jahu Sarrin  ära. Kolmekordne mõrtsukatöö pandi sellepärast  toime, et surmatuid „nuuskuriteks" oliwad peetud. Seesama mõrtsukatesaik tahtis selsamal põhjal ka moonakat Kugrani maha lasta ja tungis  ka tema maja kallale, kuid ci läinud korda majasse sisse tungida. Rudowits ja Sarrin põgenesiwad  ära ja ci saadud kätte, nii et sõjakohiu kätte ainult Urban anti. 6 junil oli ringkonnakohtus mõisate  kallaletungijate ja sõjarnstus rööwijate protsiss arutusel. Kohus mõistis Ühe isiku  õ aastaks ja v isikut 8 aastaks sunnitööle.  Kaugemalt riigist. Peterburist. Riigiwolikogu usuliste küsimuste komisjoni liikmed läksiwad otsuste tegemise juures suurel mõedul lahku- Selle tagajärjel waliti aruandjateks seaduse-projekti  üle, mis riigi seisukohta mitmesuguste uskude wahel selgib, kaks liiget. Enamuse poolt sai aruandjaks Karaulow, wähemuse poolt piiskop Zewlogi. Esimene kaitseb südametunnistuse-wabadust,  wiimane nõuab õigeusule,  kui riigi walitsewale usule, eesõigusid. Kumma aruande poole duma enamus kaldub,  seda on wõimata ette arwata, igatahes aga on kindel, et duma kaheks pää ühesuuruseks  pooleks jaguneb. ~Õig." Rõuged hakkawad wiimaStcl päe ivadel laialt maad wõtma, iga päew jäewad kuni 1S immest rõugete kütte haigeks. Peterburi politsei leidis kaardiwäe sapüride sõjariistade töökoja juurest sala aida Üles, mis Mfifid täis oli. Töökoja meistri Stalnow-Judini korterist leiti läbiotsimisel  20 püsfirauda ja kast, milles sala kirjad ja 1ö tuhat rubla oli. Politstt teadete järele on Stalnow-Judinil Moskwa lähedal 30,000 rublaline mõisa. „Slu." Tuletikkude od-wamaks minekut on oodata, teatab „Pwl. „St. Pet. Ztg." järele,  sest et kõik tuletiku-wabrikandid mitte Wene tuletikukaubanduse ühenduse liikmeteks  pole astunud. Nimelt jääwat terwe kolmandik wabrikantistd ühendusest wälja. Selle tagajärjel on lootust, et tuletikkude hinnad wähsmalt esiotsa pisut langemad. Mosktvaft. Shtshurowo jaama ligidal, Moskwa-Kasani raudteel, tungisiwad kolm sõjariistus rööwlit Liphardi wabriku rahakandja  Arhipowi kallale ja rööwistwad tema käest 17 tuhat rubla ära- Selle juures saiwad rahakandja, strashnik ja kutsar haawata.  Rööwrid põgenesiwad ära. Ligi 50 inimest kihwtitati moroshenojega  ära. Haiged saadeti ruttu haigemajadesse.  Kohtulik uurimine wõeti ette. Orellist Neli riisujat tungisiwad Blagodatnoe küla postkontori kallale. Urjadnik  sai surma, strashnik haawata. Tagaajamisel  lasti üks riisujatest maha; teine laskis enne raudtee wahi maha, kes temal põgenemise tee kinni pani, pärast iseennast. Tiflisist 7 sõjariistus riisujat tungisiwad  hommiku ühe panga teenri kallale, kes suurt summa raha riigipanka wiis, ja hakkasiwad tema pääle rewolwritest laskma. Wisati 4 pommi, millest 1 lõhkes ja möödaminejat  haawas- Panga teenril läks õnneks  ära pääseda. Politsei ametnikud ja patrull hakkas riisujate pääle laskma. Üks riisujatest sai smmawalt haawata. Tema juurest leiti 2 rewolwrit ja hulk padrunid. Teised põgenesiwad ära. „Elu." Wäljamaalt. Saksamaalt. Professor DeU teatab, et temal on korda läinud pidalitõbe waStu rohtu üles leida- Roomast Parmas streigiwad töölised. Parma waksalisse kogus seks ajaks, kui 600 streigirikkujat sinna jõudfiwad, palju rahwast kokku. Raisarvägi pidi talle mitu korda  kallale tungima, enne kui ta laiali läks. Üks ohwitser ja mitu soldatit saiwad haawata  Mitu immest wõeti mangi. Tööstusetöölised  kuulutasiwad üleüldise streigi wälja. Londonist. Reuteri agenturtle teiegrahweritaise  Teheronist, et uus afganistanlaste salk 400 mehe suuruses 2000 kameii ja sõjariistadega Minabo  kaldalt ära läksiwad ja praegu poole tee pääl Bamomi ja Afganistani piiri wahel on. Uuemad sönumed. Kuresaarest. Eile lõpetas Saaremaa erakorraline maapäew oma istumised. Jaanipäewal saab 25- aastat täis kui Uus supelusmaja, mida rahwas enne Wiedemanni fupelusmajaks nimetas awati. Selleks päemaks saada Saaremaa kreiSarStile  hr. Dr. GarStenssile, kes 25. aastat nimetatud supeluSmajas tegew olnud,  auukingitus antud. SupetuSmaja asutaja hr. Dr. Wiedemann saada ka su» pelusemoja jubeli päewa pühitsemisest osa wõtma. Wõõrastelehe 3. järele on kuni 10. juni kuupüewani 190 perekonda politseisse  üles antud. Uute kartulite toobist «akseti nende päewade seeS turu pääl 25 kop. Minewal pühapäewal, 8- junil, oli kalendri järele pitkem päew. Päike tõusis kell 2,58 min. ja läks looja kell 9,5 min., seega oli päew 18 tundi ja 7 min. pitk. Nüüd lähemad päewad aegamööda  lühemaks. .U 41 Saarlane. 1908