Wõitude wäljamaksmine toimetatakse riigipanga Peterburi  kontoris. Kustutamise alla langesiwad järgmised seriad (igas serias 50 nummert): 70 2206 3356 6555 8240 11157 13540 123 2223 3485 6627 8280 11198 13868 129 2252 3834 6726 8363 11379 13934 283 2352 4294 6761 8524 11658 13946 284 2364 4335 7025 8740 11331 14014 302 2517 4342 7076 8764 12083 14120 326 2524 4395 7093 8765 12223 14185 479 2654 4451 7107 9145 12322 14226 545 2712 4793 7123 9304 12413 14331 547 2787 5087 7147 9325 12587 14345 691 2792 5179 7153 9365 12609 14382 384 2393 5343 7218 9480 12622 14394 1034 2926 5364 7376 9526 12671 14413 1109 2932 5488 7560 9561 12816 14467 1494 3030 5623 7567 9579 13108 14510 1555 3079 5916 7856 9666 13115 14922 1659 3124 5921 7903 9987 13468 15026 1719 3146 6080 7948 10158 13642 15244 1753 3150 6289 7955 10471 13717 15440 2029 3230 6376 3166 10851 13773 15538 2062 3246 6426 8189 11082 13788 Uhte kokku 146 seriat (7300 pantkirja), millede määrtus ühte kokku arwates 985,500 rbl. on. Kustutamise alla langenud pantkirjad lunastatakse 1. augustist 1902 saadik kõigis riigipanga kontorites ja ja abitalitustes kui ka nende linnade renteides, milledes ühtegi riig:panga-asutust ei ole, 135 rubla eest tagasi. „Post." Wäljamaalt. Hl friüer sõ Bmide koosolekust Vereenigingis ei ole siiamaani mingit sõnumit tulnud. Sellest arwatakse selguwat, et buride soow, President Krügeriga  telegrahwi läbi ühendusesse astuda, täitmata on jäänud. Kapilinnast 18. (5.) mail ära saadetud  telegramm teatab, et inglased Betshuanamaa piiri ligidal 400 buri, nende seas 100 Kapimaa hollandlast, wangi wõtnud. „R. R." Taanimaalt. Daani-Antilli saarte m üümine Põhja-Amerika Ühisriikidele leidis Daam saadikutekogus hääkskiitmist, senat ehk ülemkoda  aga lükkas selle otsuse 33 häälega 29 wastu ümber. Nõnda jääwad 3 Antilli saarekest esiotsa ikka weel Daanimaa omaks. „D.-Z." Madridist. Kuningas Alfons XIII. sai 17. (4.) mail riigi põhjusseaduste pidamisele wanuutatud.  Kui kuningas parlamendi hoone poole sõitis, katsus üks meesterahwas tema tõlla ust lahti kiskuda. Mees wõeti kinni ja leiti, et see üks nõdrameelne, nimega Joss Pui g oli, kes ühes Madridi wõõrastemajas teenis, aga kolm päewa Waremalt linnast wälja saadeti, sest et ta ühe lillekimbu  kuninga ema tõlda oli wisanud. Sõjariistade  asemel leiti tema juurest armul aul, milles m soowi awaldab, kuninga õde naeseks wõtta. Ühtlasi jõudis aga politsei anarhistide wandeseltsi jälgile, kes noore kuninga elu wastu kurja nõuu pidanud, ja wõttis 6 anarhisti kinni. Asja uurimist peetakse saladuses. W. t. s. t. Newyorkist, 20. (7.) mail. Martinique saarelt teatatakse: Saare püälinna Fort de France elanikud on hirmu täis, sest et pimedust sünnitan? tuhasadu ikka weel edasi kestab. Uut õnnetust kartes püüawad kõik nii kähku kui wõimalik saarelt ära pääseda. Laewad sadamas on põgenejaid täis. St. Pierres wõeti 50 riisujat kinni ja mõisteti 5 aastaks wangi. „R. R." Wene telegr. seltsi wiimased telegrammid. Peterburist, 7. mail. Peterhowi sadamasillal ootasiwad suurwürstid ja Keiserliku Majesteedi ja Kõrguste kaaskond Keisri ja presidendi tulekut. Kui Keiser ja president oliwad auuwahtide rinnast mööda sammunud, sõitsiwad nad tõllaga raudtee waksalisse, kus keiserlik rong juba walmis seisis. Samasesse rongisse istusiwad ka minister Delcasss, Wene ministrid  ja kaaslased. Rongis toodi einesöök lauale ja siis läks sõit Tsarskoje Selosse, kuhu Keiser ja president kell 2. p. l. jõudsiwad. Sääl astusiwad kõrged herrad tõldadesse ja sõitsiwad auuwahtide saadetusel suuresse Tsarskoje Selo paleesse, kus presidendi  jaoks toad sisse on seatud. Rahwas teretas waimustusega  Keisrit ja Tema kõrget külalist. Kui kõrged herrad auuwahtide rinnast mööda oliwad sammunud, saatis Keisri herra presidenti kuni tema korterini ja sõitis siis ise Aleksandri paleesse. Mõne aja pärast käis president sellessamas Palees Keisrinna  Aleksandra Feodorowna pool külaliseks ja esiteles Temale oma kaaskonna. Tsarskoje Selost sõitis president oma kaaskonnaga Gatshinasse. Keiserliku rongi kohale jõudmise ajal mängiti Prantsuse riigilaulu „Marseillaise't". President sammus auuwahtide rinnast mööda ja läks siis lossi. Pärast Keisrinna Maria Feodorowna pool külaliseks käimist sõitis president Tsarskoje Selosse tagasi. 8. mail. Kell 8 p. 1., 8. mail oli Tsarskoje Selo suure palee suures saalis presidendi auuks Kõigekõrgemalt poolt Paraade lõunasöök, kus Keiser kõne pidas, mille pääle president wastas. Pärast pidusööki, kell 10 õhtul, läks erarong kntse- Wõõrastega Peterburisse. Ohtu oli Peterburi linnanõuukogu  saalides pidu. Õhtul kell 11 tuliwad admiral Rusten, mereministeriumi juhataja ja Prantsuse saadik. Linnapää Pidas kõne. Kroonlinnast, 7. mail. Kell 4 p. l. anti Prantsuse laewameestele pidusöök. 248 Testi postimees. IW2, Tänasel numbril on „Ohtused kõned" nr. 19 ja Ed. Zehder'i põllutöö masinate ja põllutööriistade  ladu kuulutusleht Riiast kaasas. Wastutaw toimetaja ja wäljaandja August Bnsch Ns?s.rs.sc> si, rsllvrxschis ?svs»i».