Waeseke i ütles ta kaastundmusega, kui mu jutustamise ära kuulnud oli. Mis mõtlete nüüd püüle hakata? Olsin korterit, wastosin mina. Katsun  seda ülesannet wälja arwata, kuidas ivõikS hüüd korterit odawa hinna eest saada. Imelik, täna kuulen seda teist korda! Kes sest asjast siis esimeseks rääkis? Üks minu luttam, kes hospidali labaratoriumis  töötab. Täna hommikul kaebas ta, et korteri seltsilist ei leia, kellega kokku ivõiks hüä korteri üürida; tema jaoks üksinda olewat liig kullis. Kuulge I hüüdsin ma. Kui ta tõetti kort.ri seltsilist otsib, siis kõlban mina just selleks. Ma tahaksin parem kellegiga koos elada, kui üksiklaseks Mda. Noor Stamford maotus minu pääle ja ütles: Teie ei tunne meel Scherlok Holmcsi, sest muidu ci mõtaks Teie nõuks temaga alaliselt koos elama hakata. Miks mitte? Ta on natuke imelik inimene, ehk küll temast midagi halba ütelda ei mõi. Mõni teaduse haru huwitab aga teda üle määra. Muidu on ta ju täiesti wiisakaS. On ta mõni student? Ei ole; tema ametist ei tea ma midagi. Minu arwatcs on ta anatomiat hästi õppinud ja ka hää lahutusteadlane on ta, aga niipalju km mina tean, ei ole ta ühtegi teadust plaanilikult õppinud- Ta töötab ilma mingisuguse plaanita ja otstarbeta,  siisgi on ta omale nii suure hulga teadusi omandanud, et selle üle iga prohwessor peaks imestama. Kas ei ole Teie kunagi järele pärinud, mis ametit ta õieti peab? Ei ole; ta on niisugune inimene, kellelt kergesti midagi teada ei saa. Siisgi on ta wäga jutukas, kui ta hääs tujus on. Selle inimesega soowiks ma tuimust teha, ütlesin ma. Kord olen nõuks wõtnud teisega seltsis elama hakata, siis tahaksin ka oma seltsiliseks inimest, kes wagane ja saikne on. Ma ei ole meel nii terwe, et rahutust ja kära ära kannataksi».  Seda sain AfghanistaniS küllalt kannatada. Kuidas wõiksin Teie sõbraga tuimaks saada? (Järgneb.) perekonna nimede muutmine ainult Kõigekõrgema  loaga wõib sündida, ja et nüüd jälle, kus rohkesti passisid ärareifimise tõttu wõctakse, pahandusi nimede pärast ette tuleb, siis tuleks mudel isikutel, kellel perekonna nimed muudatud on, selleks sammusid teha, et nende nimed seaduslisel Kel ümbermuudetaks.  Ei tee nad aga seda mitte, siis olgu nad sellega rahul, et nende passidesse endised perekonnanimed sisse kirjutatakse. Et laew „Suromzew" ikka alles Riias parandusel ja seega posti toomine üle Suure wäina raskenduStega ühendatud  on, iseäranis siis, kui ilm tuulene juhtub olema, on wiimastel päewadel post ikka hiljaks jäänud. Et postiametnikud truuwid  seaduse täitjad on ning pärast kellu 9. poSti mitte wälja anda ei taha, siis sünnitab see rahwale, iseäranis ajalehe lugejatele, pahandust. Lmnapää taha, Versmanni parki, tehakse sel sügisel üks kõnnitee juurde. Koht, kus tee läbi saab käima, on maiadega juba ära tähendatud. Linnapää ääres söödetakse õhtutel hobuseid. Sagedasti tulemad hobused ka kõnniteede pääle, kus juures neid säält niisuguse ettemaatamuseta ära aetakse, et kergesti jalutajatele õnnetus wõib juhtuda. Mõni aeg oli Kuresaare turu „Sörrve  silkudest" üsna tühi. Nüüd on räimeid sagedasti üsna rohkesti jälle turul. Augusti kuu keskmiste päemadc sees laisimad ilmad paremaks. Wihm on küll juba maal paljugi põllusaodufid ära rikkunud,  aga siisgi wõib hääde ilmade tulemise  tõttu meelgi parandust loota. Ka mesilaste pidajatele on selle aastane wcfine suwi kahju sünnitanud. Meesaak on wäike, sest et alatine wihm mesilasi mee korjamises takistas. Niisama on ka paljudes kohtades mesilaste perede heitmine tühine. Nii on ühes hästi korraldatud  mestpuuaias, kus umbes 50 mesipuud.  ainult üks pere heitnud. Kiirlalt. Minewal teifiväewal peeti Kärla kiriku konwenti uue õpetaja asjus. Otsustati Saaremaa praosti paluda, et ta õpetaja kuulaks, keS Kärlale tuleks. Mõnede poolt on soowi awaldatud, õp. Kergi Kärlale tagasi paluda. Nagu teada, ei ole õp. Kerg õpetaja seisusest mitte lahkunud, maid ainult Kärla õpetaja ametist  oma palme pääle. Seega wõib ta igal ajal uueSti jälle ametisse hakata, isegi Kärlale. Kihelkonnalt. Kihelkonna kiriku juures  tuli hiljuti rahurikkumine ette, mille põhjuseks Kihelkonna õpetaja kutsari jutt õp. Hörschelmanni asjus oli. Kihelkonna walla kohuS mõistis 1 mehe ja 4 naest selles asjas aresti- Edasikaebtuse teel tuleb see asi eSmaSpä- wal Saaremaa Ülemas talurahwa kohtus ette. Mustjala kirikus mängis minewal pühapäewal esimest korda meie noor pasuna  koor. Tartust. 14. augustist pääle hakkab ajaleht „Elu" päewoleheks. Et lugejate ringkondadele maal ja linnas tarwitufi wõimalikult täita, ilmub „E!u" ka endisel eeSkawal ja kaasannetega, nagu ennegi 2 korda nädalas, aga kahekordses suuruses. Piimatalituse kursuste pidamiseks on „Walitsuse Teataja" teatel Eesti Aleksandri kooli nõuukogule luba antud. NaeSterahwaste tormis peetakse kursused auguSti-kuul ja meesterahwaSte jaoks 20. oktobrist kuni detsembrini. Tallinnamaalt. Jällegi kole rööwmõrtsukatöö. 10. aug., umbes kell 8 õhtul, tungisiwad kolm sõjariistus meest kaks wersta Kiisa jaamast eemal seisma Naela sauna peremehe  Johann Induse majasse, mis metsa sees on. Majas wiibisiwnd ainult 79 aastane Johann Indus ja tema K 7 aastane  naene Mari. Kui rööwlid sisse oliwad tunginud, kargasiwad nendest kaks esimeses toas wiibiwa Johann Induse kallale, wiskasiwad  ta põrandale ja hakkasiwad teda kägistama, kuna kolmas mees, kelle nägu rätikuga kaetud, teises toas Mari kallale kippus, tema riided puruks kiskus ja temalt rewolwriga ähwardadeS 4000 rubla nõudis, mis rööwli ütlemise järele majas olla. Waheajal kuulis Mari kõrwalt toast oma mehe ägamist, mis aga pea waikis, sest et rööwlid rauga surnuks oliwad kägistanud. Kui see sündinud, tuliwad ka teised teise tuppa, ühwardasiwad wana eite rewolwrite ja nugadega, ning nõudsiwad raha «väljaandmist.  Kui ähwardused mõju ei awaldanud  ja wanake tundmata mehe näo eest weel rätikugi ära rebis, wiskasiwad rööwlid ta põrandale ja hakkasiwad teda rusikatega ja saapa kontsadega peksma, kuni wanake raha hoiu koha ühes nurgas ukse taga ära nimetas. Kui rööwlid säält ainult sada rubla leidsiwad, tuliwad nad oma shwri juurde tagasi ja nõudsiwad enam. Waene wanakens kinnitas, et tal enam raha ei ole, kuid see kõik ei aidanud midagi. Tema seoti kätest jä jalgadest kinni, tõmmati taie kott üle pää ja ähwardati teda ära põletada, kui ta raha wälja ei anna. Sellejärele näitas wanake weel ühe koha, kus 110 rubla oli. Kui rööwlid weel kõik laekad ja kummutid läbi otsinud ja ühe osa põrandat oliwad üles kiskunud, lahkusiwad nad. Õnneks ilmusiwad warfi selle järele kaks naabrit sinna, kes pool surnud Mari J. wabastasiwad. „Õig." Seda ja teist. Kallis s ä ä s e s õ d a. 700,000 rubla on New-Jcrscy riigi walitsuseasutused Amerikas sääskede häwitamiseks määranud, kes wäljakannatamata piinaks on saanud ja rahwals ka rasket majandussist kahju teemad. Sääsed ei ole mitte üksi awasikule termiseolule hädaohtlikud, kuna nad kollast palawikku (malariat) laiali laotawad, maid nad teemad ka nõrkadele ja haigetele inimestele  alalist piina. Joodikute parandamine. Rootsi minister Bostõm, kes hiljuti ära suri, jutustas, kudas ta Vida rauakaewanduse  töölised liigjoomisest ära wõõrutaS. Otsuseks oli tehtud, et kui keegi joobnud leitakse olewai, siis tema 2'/» krooni walla waeste hääks maksma peab- Muidugi «akSti joomisemaksu maga waStumeelt. Järgmisel pühapäewal loeti kirikus kantslist  «Ha: Sepp Andres PerSsov Ma rauakaewandusest, maksis 2'/- kroom waeSte hääks, sepp Peeter Joosep jnd.  Andjatele  südamlik tänu. (Rootsimaal on wiifikS tänu kirikus ette lugeda lasta). Iseenesest mõista, teadfiwad kõik kirikuskäijad, kudas andja ohwrimeelega lugu on ja pilkamine oli suur. Kartus wäljanaermise eest mõjus aga nii sügawalt, et kingitused kord korralt ikka wähemaks jäiwad. Mõned inimesed ei tee midagi, ilma et nad teiste käest nõuu ei küsiks, kuid nad ei suuda ilmasgi endid nii palju alandada, et teise nõuu järele midagi teekstwad. On olemas ainult üks õnn: kohuse täitmine, ainult üks troost: töö. Jälgi ei ole meie endi soowide täide minekust kaugel, ainult meie peame wäfimata  püüdma eesmärgile jõuda. Kuna tark mees teiste rumalusest uusi teadusid wõidab, läheb rumal ja jõle mees tarkade lühiduses weel jõledamaks ja rumalamaks. Tagasi antud. MeeS: „Teist, naesterahwasteft tulewad kõik wiletsused!" Naene: „Jah, isegi meeSterahwad!" WaleSti arusaadud. Maja» proua: „Aga Minna, mitu korda pea» ma Teile ütlema: toitu pakutakse pahemalt poolt ja sööginõuud koristatakse paremalt poolt ära!" Tüdruk: „Oh, armuline proua, ärge  olge nii ebausklik!" 1907. 42 Saarlane,