Nelja märk. Ilmub kaks korda nädalas, igal kesknädalal sa laupäewal. Toimetus on Knresaarcs, Pitkos uulitsas, Treffeni majas nr. IZ Kuulutuste wastuwötmine tuni i-llu 1 xS-wal Kuulutuste priit,rida L k., -eh- eeSotsaS Ä« k. Adressi muutmise eest lv kop. TeMmisehind: » - - » .. ss ' .. . . - « 7il . maapostiga! „ . . ! „ St» „ '/, . .. . . - . S 0 „ Ütsik number maksab 3 kop. Hs 93. Kesknädalal, 31. detsembril 1908. XXIV. aastakiiik „Dawid ja Sofia Bergmanni Abiraha", mis EeSti rahwa kirjanduse edendamiseks ja EeSti õppima nooresoo toetamiseks on asutatud, sai tünawu 4 aastat manaks. Esialgse põhjuSiirja  järele pidi Abiraha walitsuS iga aaSta Liiwimaa kubernerile ja Riia õpekonna kuratoriie  aru andma- Minewal, 1907. aastal, muudeti põhjuSkirja Abiraha asutaja ja Abiraha  walitsuse palwel nõnda, et aruandmine loetawamateS Eesti lehtedes sünnib, kusjuures Abiraha kassa ja asjaajamine iga aaSta kolme Tartu E.sti haridnSltSte ja laenu-asutuste asemiku  ja kolme suurema kinkija poolt läbi katsutakse.  Sel põhjal toimetati 4. dets. 1907 rewiderimist ja pandi ka tänawu remidcrimine 12. now. toime. .Bergmanni Abiraha" kapitali sissetulekute ja «väljaminekute seis on järgmine: Põhjuskapital, KOO rubla, seisab annetaja Dawid Bergmanni soowil puutumata alal ühes 500-rublaiiscs Liiwimaa linnade hüpotegiseltsi pantkirjas. PühjuSkapitali protsendid on üleüldiste  sissetulekute hulka arwatud ja otsekoheste adiandmiste pääle ära tarwuatud. Teine puutumata kapital, 5000 rubla suur, on ühe Eesti eide ja tema poja annetatud ja seisab wiies 4-prots. tuhanderublaliseS Eestimaa mõisnikkude kreditseltsi pantkirjas- Kapitali protsendid lähema» nde HMks, kuni tema elab, ja on ka seni kõtk wälja antud. 1907. a. algul tull B. A. kapitali juurde .Jaan Tõnissoni kapital", mis asutamise ajal 600 rubla suur vU; sellest pidi 350 rubla ilma puutumata jääma- Kapitali põhjaks pani üks J Tõnissoni tööst lugupidaja 500 rbi., teised sõbrad 100 rbl. Adisaajad määrab J. Tõnisson niikaua, kui ta elab ja tahab, pärast seda B- A walitsus. Ka on selle kapitali  asutajal õigus kandidatifid ette panna. Pärastiste kingitustega (muu stas P. Ernalt 100 rbl ), protsentidega, wäärtpaberite ostmisel saadud wahekasuga jne. kottu on „Jaan Tõnis, soni kapitali" pühe B. A. üleüldse 844 rbl. 75 kop- sisse tulnud. Wälja on läinud sellest kapitalist 1907 abirahaks ilma protsendita laenu kujul 335 r. 50 k- ja ilma tagasimaksuta 20 rbl., 1908. aastal abirahaks ilma protsendita laenu kujul 117 rbl. 50 kop. Wäärtpaberid on ostetud 3 sajarublalist Liiwimaa linnade hüpotegisiltfi pantkirja, nende ostmise juures protscnta makstud 2 rbl. 32 kop. Kõik wäljaminek  on 525 rubla 32 kop. suur, nii et ülejääk 319 rubla 43 kop. wälja teeb. Et abitarwitajate hulk ja häZa suur on, siis on Abiraha walitsuS lubanud kapitali asutaja nõusolemisega  isegi puutumatast jaost -väikest osa ajuti wälja anda- Edasi tuli B. A. juurde 1907. a. Dc. Fr. Kreutzwaldi kirjatööde -väljaandmise kapital, mille Peterburi Eesti seltsid on asutanud. See kapital seisab kolmes Peterburi linna kreditseltsi  obligatfionis, mille nimetis-wäärtus 300 rbl. on, ja puhtas rahas. Kui see kapital 1907. a. suwe algul B. A. -valitsuse kätte tuli, oli puhast raha 34 rbl. L 5 kop. Eeltähendatud  obligatfionids kupongidest tuli 1907. a. sisse S rbl. 41 kop. ja 1908. a. 12 rbl. 82 kop., nii et terwe kapital 353 rubla 88 kopika pääle on kaswanud. Wiiendaks kapitaliks on EeSti laenuasutuSte kapital, millele Tartu Waslastikune ireditühisus 1908 a. põhja pani 100 rublaga- Kinkija laenuasutuse määrust mööda -võib seda kapitali tagasimaksetawale laenude näol wälja anda. Raha on kõik EeSti tütarlaste ja Pushkini gümn. õpilastele ja ühele maalikunsti õpilasele wälja laenatud. Edasi on kadunu Ann Raimani teenija 300 rubla, mis algkoolide waesemate laste hääks määratud, E.sti^Lasteaiale laenuks wälja antud. Siis annetati 1906. a. Eesti laenu- ja hoiuühisuse poolt 100 rbl. kirjanduse hääks. Sellest on 1907 a. Eesti Üliõpilaste Seltsi 100- duseteaduSlise korjanduse pääle 50 rubla autud ja ühele noorele kirjanikule 50 rbl. laenatud. „Ed. Wtllmanni kapital" 50 rbl- nende Treffneri kooli kaswandikkude häätS, keS Elist» merest pürit, on omal ajal selle asutaja soowil B. Abiraha üleüldiste summade külge liidetud. Kõige suuremad sissetulekud jookswate abitarwituste  täitmiseks on „ Bergmanni Abirahal" wiimasel aastal Uue-aasta õnnesoowi rahad ja EeSti laenuasutuste poolt annetatud toetussummad  olnud. Uusaasta õnnesoowirahade wastuwõtmiseks  oli 82 usaldusmeest «õlitatud. Kokku tuli 749 rubla 15 kop. Üleüldse on B. A. kaudu ISO4 a. saadik uueaasta õnnesoowi  rahasid sisse tulnud 1944 rubla 16 kop. ja wälja antud sellesama raha nime all laenudeks  kõrgemates ja cri-õpeasutusteS õppijatele 1936 rbl. Muudest sissetulekutest oliwad kõige suuremad  Tartu E. Laenu- ja Wast. Kred.-Ühisuselt  200 rbl. ja Hoiu-Ühisuse kingitus 200 rubla, püäle eeltähendatud EeSti laenuasutuste nimelise abiraha põhjuskapitali hääks annetatud > 100 rubla. Suure» summa, 183 rbl. 81 > kop., tuli meel Dr- H- Koppeli kaudu sisse; ° selle raha oli kadunu Dawid Bergmann tema kätte oma eluajal andnud Abirahale edasiandmiseks. > Maidu on mitmel puhul ja juhtumisel ' B. Abiraha hääks suuremaid ja wähemaid sum- > mafid tulnud, nii näituseks ühest „Wanemuise" l kõneöhtust 40 rubla, ühel matusel maal kokku pandud 13 rbl. jne. Üleüldse on üleüldiseid summasid 1904. aastast pääle kuni rewideri- i miseni 1903 tulnud 2711 rbl. 81 kop. ja. wälja läinud 2733 rubla 33 kop. Allpool «viimase rewiderimise protokoll:: Rewidendid lejdfiwad: l „a) B. A. walitsus on oma tegewuseS i B. A. põhjuskirjafid kõigiti silmas pwanud.: 1>) Raha annetajate määruste järele, kus nii- l suguseid oli, on käidud, v) Äriraamatuid ja dokumentifid rewiderides leiti, et sissetulekud i kwiitungite järele aimeraamatutesse õigesti sisse» Italia surmawallast. „Berlini Püewokhc" kaastööline teatab Palermost: Teel Messina poole olen ma neljapäewa  õhtul Palermosse jõudnud. Siistlia on sõjaleeri sarnane, kõigil pool on soldatid näha, keS abi andma ja korda jalale seadma on saadetud.  Kõigil pool on haawatute ja surejate kaebamist kuulda. Kõik teed on nüüd riigi käes, Neapolist otsekohe maawärisemise-maale wõiwad  nüüd ainult soldatid, ametnikud, arstid ja haigetalitajad sõita. Isegi õnnetute sugulased pearoad ootama jääma. Ainukene tee läheb Palermo kaudu, sest San Giovanni lähedal on raudtee rikkis. Kõik laewad, mis saadawal, on õlmetuscpaika läkitatud. Palermo on suureks haigemajaks muutunud. Kõigis wõõcaStemajadeS ja sadades eramajades on Msfinast toodud haawatuid. Haigemajades on sadandeid wigaseid, kellest paljud jurewad. Palermo waksaliteSse jõuawad tuhanded põgenejad poolnälginult ja segaselt. RahwaS wahib neid uudishimulikult ja kaastundlikult ning saadab neid haigemaja» desse. Politsei ja soldatid wiiwad neid kanderaamide  ja wankritega. Paljud on juba merel surnud, teised surewad Palermo uulitsatel, paljud  karjuwad mälu Pärast, teised waikiwad täiesti. Palermo kaupmeeste kahju on suur, sest kõik Messina kaubaostjad on kas surnud «öi maksujõuetuks jäänud. Palermo ja Neapsk  meestel on palja miljonid saada. Siinsed ärimehed saadawad MrSfinaSse asemikka, et päästa ms wõimalit, aga ainult wühed jõua» mad sinna, ja need näewad ainult rusufid. Ametikohad ei taha wõõraid õnnetusepllika lasta. Messina teed on kõik kinni pandud. Sõjawägi walitseb, just nagu oleks sõja aeg. Linna pääseda  wõidakje ainult, kui seks iseäraline luba on. Raudtee wiis meid kuni 10 kilomeetrit MeSfinast, kus tee rikutud oli. SäSI oli wankrid ja isegi automobilifid, kui ka wäga kõrge hinna eest, saada. Kindral, kes sääl mäge juhatas, ütles, et pagarid, puuscppasid ja maatöölisi  meel tarwis on. Messina waremed tulewad  näbtawale. Otsatud põgenejate ja haawatute  rongid ligincwad. Rongid pühapiltidega. Mõned peawad uulitsal pääsmise eest tänujumalateenistust.  Paksud suitsupilwed tõusewad ikka alles selge taewa poole. Messina põleb alleS, ehk küll mitu päewa wihma oa sadanud, Korraga paiStawad esimesed surnud silma. ReaStikku  on nad maas. Soldatid on surnumatjateks  hakanud. Surnute hais on hirmus, kardetakse haiguste tulemist. Paljud tuhanded on põlewate rusude all, wist on nad ära põlenud  ; teised tuhanded kaewatakje puru alt wälja. Terssd kerede ja kehaliikmete mäed on kokku kogutud. Äkki tõusewad jälle kuskil leegid taema poole. Seinad langemad maha ja awitajad peawad taganema. Selle juures walitseb suur toidu ja joogi puudus, aga soldatid ja teised inimesed lepiwad wähega. Wõimatu on õnnetust sõnadega kirjeldada. Sellest on küllalt, kui ma ütlen, et linn, kus 160 tuhat inimest elastwad, wiimase telliskiwiui purustatud ou. Üle 100 tuhande inimestelu oa kadunud. Ülikooli prohweSsor Bruschettini, mees kestähele  panema ja kirjeldama on õppinud, ju» tustab õnnetuse hommikust järgmist: magasin oma perekonnaga rahulikult, kui kära äratas. Oli, nagu oleks kiwikoorm gitud uulitsat mööda sõitnud. Ühtlast nägin ma, kuida sein, mille ääres mu säng ülewelt alla lõhkes; õnn oli, et ta tuppa kukkunud. Mina põgenesin ühes aaese ja uulitsale, ei pääsnud aga edasi, sest kõigilt poolt sadas kiwa ja palkisid maha, ja paks tolm maga tegi ilma nii pimedaks, et midagi ei olnud. Meie pöörsime tagasi ja läksime õuue peitu. Sääl olime me kaua mängis. Rusude' hunik meie ümber läks järjest suuremaks maa wärises uuesti ja uuesti- WiimakS läks. meil korda kaht ust awada, mis «aa-alusels teele wiisiwad, ja seda mõõda jõudsime me sada-. maSse. Kui walgekS läks, nägime »e mis sündinud oli. Linna ei olnud enam olemas.  Hulk inimest seifis kitsalt üksteise kõrwast koos ja wahtis üksisilmi üles poole, just oleks ta taewalt seletust nõudnud. Need paar tuhat oliwad, kes MesfinaS elusse oliwad jäänud. Uusi päästetuid ei tulnud enam juurde. Sada, mast läksin ma oma perekonnaga ja mõne söb, raga linna lähedale maale. Terwel teel 01-. ainult rusustd näha ja inimest, kes vagu hullul ümber kõndifiwad. Õhtu eel jõudsime me Messina meie jalgade kohal oli nagu tulemeri' Päästetud uälgifiwad terme õõ wäljas külme käes. Uued hädad liginesiwad. Sõjariistu!' rõõwlisalgad hakiafimad linnamaremeid läbi ot°