matest? Kogunisti mitte. Nagu iseenesestgi armata, si ole selle hinna eest kunagi mõimalik kõige paremat saada ja wäga soomitaw oleks, et keegi sarnases asjas ennast eksitada si laseks, ega waewaga teenitud kopikaid ilmaaegu tuulde ei wiskaks. * Peterburist. Kohtuministeriumi teada and mine Pawlowki lahkusuliste kohtuasjas. 1901. a. juuli-kuus ilmus Harkowi kub. Sumöi maakonda pere-- rasse Pawlowki Masse, mille rahwas paarikümne aasta eest Greeka-õigeusust ära langes, fääl seni tundmata, wiletsates riietes mees, kes ennast „Jsraeli prohwetiks Mooseseks" nimetas. See mees, kelle nimi Mooses Todossijenko ja kes Kijewi kubermangust pärit oli, oli „malewantsõide" lahkusu poolehoidja. Oma lühikese Pawlowkis olemise ajal läks tal korda mõnda selle küla elanikku selle lahkusu nialeõpetust tundma õpetada. Läinud aasta septembri-kuul tuli Todossijenko teist korda Pawlowki külasse ja hakkas siin oma õpetust kuulutama. Ta jutustas ühtlasi ka, et warsti talurahwa  elus muudatust tuleb; ei ole edaspidi enam kirikuid  ega waimulikka mehi za maa jaotatakse kõigi inimeste wahel ühte wiisi ära. Todossijenko seletas, et ta Püha Waimu poolt kutsutud on tõde wõidule aitama ja et taewariigi kättesaamiseks tarwis on Wene kirikuid ära lõhkuda, et tõde, mis nendes warjul, wabastada.  Pawlowki kula rahwa keskel, kes seni rahulik oli, sünnitas Todossijenko jutlus ühe korraga ärewust. Lahkusuliste  keskel läks ärewus selle järel õige suureks, kui laupäewal 15. sept. sellesama küla talupoeg Pawlenko, kes oma ütelust mööda „prohwet Moosese" (Todossijenko) käest wõimu oli saanud ja kelle pääle Püha Waim oli tulnud, kuulutas, et tema, Pawlenko, kellel jumalik wõim, kirikus trooni pääl peab istuma, mille all preestrid  tõde marjul hoiawad. Edasi ütles Pawlenko, et Pawlowki külas olewat 2 Wene kirikut ära lõhkuda tulewat, et ülekohut ära wõita. 16. webruaril, pühapäewal, umbes kella 6 ajal, läksiwad lahkusulised, arwu poolest üle 100 inimese, ühes naeste ja lastega lähema kiriku poole. Rahwahulga  eesotsas sõitis Pawlenko naene Jelisaweta, kellel laps käte pääl oli ja kes teda üles tõstis ja karjus: ..Uskuge selle Jeesuse lapsukese sisse, kes mitte lihtsast sündinud ei ole!" Selle järele tuliwad Grigorij Pawlenko,  tema isa Abraham ja teised lahkusulised hüüetega: „Usume, Kristus on üles tõusnud, tõde tuleb." Et politsei sellest juba kuulda oli saanud, et lahkusulised  Wene kirikuid ära lõhkuda tahawad, oli ligemal  olem kirik pühapäewal 16. septembril kinni ja tema juurde oli politseiametnikku seatud. Lahkusulised ajasiwad  aga polirsei-ametnikud uste juurest minema, peksiwad  neid, murdsiwad kirikulukud maha ja tungisiwad kirikusse sisse, kus nad pööraseid tegusid tegiwad ja kõik puruks lõhkusiwad. Selle järel käkfiwad lahkusulised hüüetega ..meie oleme wöitnud, tõde tuleb. Kristus on üles tõusnud, hurraa!" teise kiriku poole. Sääl peksiwad nad ka kiriku juures wahil olewad politseiametnikud  läbi ja tahtsiwad kirikusse tungida, aga neil ei läinud see korda, sest et seks ajaks sinna palju Wene usulisi kokku woolas, kes, kaikad ja teibad käes, lahkusuliste  kallale tungisiwad. Tugemast wastupanemisest hoolimata oliwad lahkusulised tüli järele sunnitud laiali jooksma. >selle juures oli üks lahkusuline nii suurt wiga saanud, et ta järgmisel päewal ära suri. Tsialgusel uurimisel korjati pääle muu teateid Mooses  Todossijenko kohta. Tehti kmdlaks, et Todossijenko 12 wiimase aasta jooksul, sest ajast kui ta malewantsõide  lahkusu poolehoidjaks hakanud, logelemist elanud ja oma kaasa ning lapsed ilma ülespidamiseta on jätnud; mitmesuguste petmiste abil on ta Kijewi kubermangu  mõne koha rahwast nöörinud ja 18SS. a. on ta rahukohtuniku poolt warguse pärast N/gkuuse wangistusega  karistatud. Esialgust uurimise lõpetamist järele wõeti 68 immest  wastutamisele. Harkowi kohtukoda harutas seda asja 28. januarift kuni 4. webruarini; kahe kaebtusealuse  asi ei tulnud nende haiguse pärast harutamisele. Kohtukoda mõistis 17 kaebtusealuft õigeks, kõigi õiguste kaotamisega Mooses Todossistnko ja Grigori Pawlenko 15 aastaks, 37 kaebtusealuft 12 aastaks, 5 aga 8 aastaks  ja ühe 4 aastaks sunnitööle, kolm kaebtusealuft kõigi iseäraliste õiguste kaotamisega 8 kuuks ja ühe alaealise 3 kuuks wangi. 30 sunnitööle mõistetud isiku karistust palub kohtukoda Keisri Majesteeti Siberisse elama-asumiseks ümber muuta. „Postim." X. Warssawist, 22. webruaril 1902. Januarikuu  lõpul läksiwad siin ilmad külmaks, ka webruarikuu läbi oliwad ilmad külmad, enamasti s—B kraadi X. järele. Terme talwe jooksul ei ole aga siin nii palju lund maas olnud, et Warssawi saksad ka saanisõitu oleksiwad saanud; sellest lõbust on nad tänawu ilma jäänud. Niiskete ja külmade ilmade tõttu möllab siin niihästi manade inimeste, kui ka laste seas influentsa-haigus,  mis palju ohwrid nõuab. X. 1. Warssawi linn kaswab jõudsasti,  juba armutakse siin umbes 800 tuhat inimest elawat, kuna kümmekond aastaid tagasi  neid poole mähem oli. Wiimasel ajal on iseäranis palju inimesi Praga poole pääle juurde tulnud, mille tõttu sinna nüüd uus politseijaoskond  seati. X. L. Poolamaalt. Siia on Wene sisemistest  kubermangudest, kus minemal aastal wiljaikaldus  oli, hulk talupoegi raudteedele töösse saadetud. Poolamaal hakkab niisama, nagu Wene sissmaalgi, maa suur-põllumeeste käest talumeeste kätte minema, iseäranis on seda Hommikupoolsetes  Poola kubermangudes märgata. Talupojad  ostawad koos terwed mõisad ja jaotamad  nad siis isskeskes ära. Poolamaa pind ei ole just mitte Viljakandja, sest ta on liiwakas,  aga hoolsa harimise ja wäetamise pääle annab ta siisgi kaunist lõikust. Ei siin ole mägesid  ega orgusid näha, maid maa on tasane kui laud, ainult metsatukad takistawad silmawaadet,  siisgi on kümnete werstade kaupa lagedat  maad kui merd näha, kus muud ei ole kui põld ja jälle põld. Eupatoria linnas, Krimmi poolsaarel, mõeti 13. webruaril „Europa" Võõrastemajast 6 waleraha tegijat kinni, kelle hulgas 2 wenelast,  2 karaimlast ja 2 juuti oli, kes kolmerublased  paberirahasid oliwad walmistanud. Arwatalss,  et nende selts kuni 12 meest suur olewat, aga teisi ei ole weel kätte saadud Lest! Postimees. 113