Juba ilmus ettetellijate arwgi. mis ligi tuhat üeldi olewat. Paigutad! kellegi Wiljandimaa talutaadi kirigi ajalehtedesse. meelitamiseks, ja üteldi juba pildi trükipoognad Wormsi saare, Stokholmi ja Saksamaa wahet ..lendama." Raha ärasaatmise terminiks anti 20-nes detsember 1902 a.. kus eksemplar üks raamat üteldi ühes posti rahaga kokku 3 rbl. 55> kop. maksma tulema, kuna enne alustuses pidi 1 rbl. maksma, ja pidi juba märtsi-aprilli kuus 1903 a. tellijatele kätte saadetama. Kui palju neid isikuid saab olema, kes omad rahakirjad Wormsi poole tolmutasiwad, seda teab ainult hra Spuhl R. Nüüd on ligi kaks aastat mööda, aga pole weel kuulsast ..pomoloaijast" kipsu kopsu kuskilt kuulda. Paluksin, et hra Spuhl Rotalia nii lahke oleks ia minu kirja pääle, kuskil ajalehes, tvastaks. Üks 3 rbl SS kop saatja. Ajalehtede keskel. „Peterb. Zeit." kirjutab plaanitawa raudtee  sõiduhinna kergitamise wastu pika ja asjaliku kirja, ära näidates, et see niihästi rahwale, kui ka raudteedele enestele ainult kahju teeks. ~Torg. Prom. Gaseta" teadustab, et seiswa wilja laagrid wiimase nädali jooksul umbes 9900 waguni osa wähenenud on. Et see wähenemine  aga sellest tuli, et halbade teede tõttu juurde wedu waksalidesse wähenenud oli, siis on arwata, et hää saanitee tulekul wiljalaagrid uuesti kaswama hakkawad. ~H elsingin Sano ma t" kirjutab päälkirja all «Lootused" järgmiselt: „Mõne aja läks jutt laiali, mis weel tõendamata on, nagu saaks Soome kodanikudele, kes maalt wälja on saadetud, luba antud, kas walimise järele ehk isiklikult Soome maa- Päewast uuesti osa wötta. Meil jääb ainult üle, tõsiselt rõõmustada, kui see jutt tõeks lähab, ja meie wõime tõendada, et seda teadet terwe Soomemaa niisamasuguste tundmustega kõigis meie kodumaa rahwa klassides ja kodanikude ringkondades, wastu saab wõetud. Arwa on ükski ettewöte Soome rahwa südame Põhjas niipalju kurbtust ja rahutust sünnitanud, kui umbes 50 kodaniku maalt wälja saatmine. Sellepärast leidub waewalt teist õigemat teed Soome rahwa kõigutatud lootuste kindlustamiseks tulewiku kohta, kui see ettewöte, mille eessihiks on, ülemal tähendatud asjaolust parandawad. Lootused ülemal tähendatud jutu täiendamiseks näiwad selpöhjusel seda enam Põhjendatud olema, et ka Wene ajalehtedes wiimasel ajal muu keisririigi  kohta niisama sugust teateid on tulnud. Ja nagu kõik paremad elemendid suurest Wene rahwusest  neid ettewõtteid tõsise rõõmuga wastu wõtsid, just niisama wõtaks ka Soome rahwas teateid niisamasuguste  ettcwõtete üle Soomemaa kohta wastu. See wabaduse ja wastastikulise usalduse tuul, mis praegusel raskel ajal wärskendawalt läbi Wene» maa puhub, ei jätnud Soome rahwast erapooletuks. Meie rahwas on alati usaldust Wene rahwa paremate  elementide wastu alal hoidnud, ja see usaldus saab seda tõsisemaks, mida rohkem meile Wene haritud  ringkonna tõsised waated tuttawaks saawad. Sest isegi Wene ajakirjanduse otsused Soomemaa ja tema rahwa kohta on praegu teised, kui alles mõni kuu tagasi. Siis kuuldusiwad waenu, pölgtuse ja kahju-röõmu hääled, nüüd kuuleme kaastundlikka ja erapooletumaid arwustusi. Wiimaste mörudate aastate mälestusi ei wõi, muidugi, ainult sõbraliku naeratuse läbi kaotada, waid tegelikud abinõuud hariliste asjaolude uuesti jalale seadmiseks, milledest igal pool räägitakse, millede pääle igal Pool loodetakse  ja millede tundemärgid juba ilmunud on, - ainult need wõiwad pikkamisi haawu parandada. Ja mida selgemine Soome rahwas seda püüet tunda saab, seda enam kaswab temas soow, oma palawaid usalduse tundmusi awaldada." „Sabaikalje" usub „kewade" kätte jõudmist alles sel päewal, kui see „walitsuse seadluste ja määruste  kogus" wälja on kuulutatud. „ Muidugi, annaks  Jumal, et meie selles umbusus eksiksime, aga kuni see «seadluste ja määruste kogus" wälja pole kuulutatud ja kuni sääl üeldud ei ole, et praegusest ajast pääle hakates, pääle seaduse, enam mingisugust muid käskusi ajakirjanduse kohta ei tarwitada, kui kord, sellessamas raamatus, meie ei näe, et inimene, kes ajalehte tellib, kindel ei ole, et selle wäljaandja selle eest wastutaw isik on, mida trükiti, ja nimelt selles wormis, nagu ta seda teha tahtis, aga mitte nõnda, nagu seda kellegile waja oli, - nii kaua, ütleme meie, ei ole kõige wähematki Põhjust mingisugusteks  pidustusteks ja höiskamisteks. Usku „kewade" sisse annab see äratundmine, et teisiti enam elada ei wõi. Ometi on aga meie elu meid niipalju kahtlema õpetanud, et see soow üsna loomulik on, „sõrme haawa sisse pista." „ S t. Peterb. Wedomosti" kirjutab Päälkirja  all «Kellele on kõige päält kewadet waja?" järgmiselt: ...„Kewadest" hakati rääkima ajakirjanduses,  seltskonnas ja isegi ..sellekvhalistes ringkondades".  Kõigil on kewadet waja; kõik vvtawad, kõik janunewad selle järele. Aga kõige rohkem on kewadet  neile waja. kelledel wöimalus ära on wöetud,  awalikult ja julgesti oma nskn üles tunnistada,  waljuste oma arwamisi awaldnda, sellest raakida,  mille üle hing haige ja süda kurb on. Ta on neile waja, kes ilma kewadeta inimese wiisil elada wõib. Aga kes need on ? Kelledel on. oma suurema arwu ja oma elu nõuete põhjusel, rohkem, kui kellegil  teisel, tekkimisel olewa kewade tõeks minemist! waja." Kunagi pole rahwa hää käekäigu küsimus nii pvnew ja kange olnud, kui wiimastel 20- 25 aastal, talupoegade maaosade wäiksemaks jäämine edenes kiirel  sammul: 1801 aastast 10<>0 aastani on talurahwa  arw 70 protsenti kaswanud, talumaa ainult 4 protsenti. Kohutawa kiirusega kaswas selle 40 aasta jooksul peremeheta talude arw; rendi tingimised  kujunesiwad orjaaja olude taoliseks maksude koorem kõrgenes ikka ja ikka rohkem, ja rahaasjanduse  politik leidis ikka ja ikka uusi teesi, et iga kopikat wälja saata, mis talumehe taskusse oiatama oli jäänud, et siis mitmesuguste protsendi paberitesse  seisma panna, ka mõisnikude põllupauga paberid  ühes arwatud; waldade sissetulekud wähenesiwad,  era- ja maksuwölad kaswasiwad, looma taudid ja toidu nappus häwitasiwad karjad ära, ja sellesama  aja sees tihti kordawad wilja ikaldused tegiwad  rahwa seisukorda täitsa wälja kannatamatuks. Tekkis ähwardaw rahwa kängu jäämise küsimus päewakorrale: nekrutitest olid 1874 —7B ainult umbes 6 protsenti puuduliku kaswu pärasi teenistusele  kölbmatad, 1898—001 aga juba ligi 14 protsenti.  Rahwa majanduslise langemise ja alatasase poolnälgimise, jõuetumaks ja kängu jäämisega ühteaegu  kaswas tema moralilik ja õiguslik surumine. Usk alandadi kombetäitmiseks, südametunnistuse wabadus  pandi isikliste hääksarwamiste mõju alla. Sellega ühes pole nõdra kaitsmine kange eest korraldatud,  rahwa isetegewus aga ja isiklik puutumataus  on maha rõhutud jne. Selle ringkonnale, kes kõige selle üle iseäranis kannatab ja kes meie rahwa seast määratuma enamuse wälja teeb, ongi kõige enne riiklist kewadet waja, on waja uuendamist, elustawaid, nagu kewadine õhk, ja julgustawaid tingimisi, on waja wabaduse ja hariduse walgust, nagu kewadise selge ja sooja päikese kiireid. Telegrammid. Tshifust, 16. now. (W. a.) Jaapanlaste teatede järele, mis Dalnist saadud, algas wiimane tormijooks Port-Arturi kindluste pääle 11. nowembril ja kestis weel 16 now. edasi. Sel ajal. kui Dalnist teated ära saadeti, oli nähtawaste nõuu, kaitse kraawisi Erlunschani ja Tsinguanschani juures ära wõtta. Kindluste eneste pääle weel ei tormatudki. Pärast pombarderimist, mis mitu päewa kestis, hakkas üks osa 11. diwifionist pääle tungima. 11. now. pääle lõunat tormas üks osa wäest kindlust kaitswate kraawidesse. Pärast wiietunnilist wõitlust, mille wältusel jaapanlased mitu korda tagasi löödud saiwad, läks neil korda, wenelasi tagasi suruda ja kraawisi purustada. Ühel osal pääletungiwatest  jaapanlastest olid liiwakotid ligi, millede taha nad endid, ärawõetud seisukohtadel, warjasiwad. Selsamal päewal umbes kell 11 õhtul tungisiwad wenelased kindlusest WÜlja, mis neist seisukohtadest kõrgemal on. saiwad aga jaapanlaste üteluse järele  pääle ühe tunnilist wõitlust, tagasi löödud. Kindluste teine liin, mis palju tugewam on. kui see, mis ära wõetud, on weel rohkem ettepoole nihutatud. Hiinlaste teatede järele tuli eeswägede seisukohtadelt 30 waguni täit haawatuid. Tshifust, 16. now. (Reuter. W. a.) Wiimase tormijooksu ajal Port-Arturi pääle sütitafiwad jaapanlased  Erlunschani kindluse idapöhjapoolsete pääkindluste  juures miinid Põlema. Üks osa müürist langes ühte suurte kraawi kokku. Jaapanlased wötsiwad  ka teised tvähem tähtsad kindlustused Tfiguanshani  juures ära, kus juures nad uheaiusa tunni jooksul 4000 meest tapetutena kaotasiwod. Lahinguid peetakse iga päew kõige kangema ägedusega. Jaa- panlased tunnistawad tõeks, et nende kahjud üliwäga suured on. Kindlus pidada pärast kolme nädalat langema. Eila toodi Tuwilahest  weolaewadelt uuesti sõjamehi maale. Jaapanlased  tõendawad, et nad praegu Ljaoteschani kindluse poole maaalust teed ehitawad, mida nad tormiga ära wötta loodawad. Kapplinnast, 16. now. (Reuter. W. a.) Saksa ametnikud Swakopmundis teatawad, et Wene laewastik  Angra Pekenasse on jõudnud, kus ta olgu ilm missugune tahte süsa pääle wõib wõtta. Mnkdenist, 17. now. (oma tel. W .a) Jaapanlased  taganewad Jschantschani poole. Maakoht Tsinhotschöni ja Sintsitini wahel on jaapanlasteft  tühi. Peterbnrgist, 18. now. (W. a.) Kindral adjutant  Kuropatkini telegramm Keisri Majesteedi nime pääle 10. nowembrist 1!»'»3. Jaapani wäeosa, kes pärast wöitlust meie wügedega Tsinhotschöni juures ära taganes, jäi oma tagawägedega Suituni küla juurde seisatama, mis teel Tsjantschaui poole ja kitsasteel  11 wersta Tsinhotschönist ida-löuna pool asub. Kohaliste elanikude tõenduse järele on jaapanlaste meeleolu rõhutud; Palju haawatuid weetakse ära. Täna honlmikul hakkasiwad meie wäed edafi tungima. Umbes l<) wersta meie seisukohast eemal saiwad meie eeswäe osad tuleandmisega wastu wõetud. Kell i 2 püewal hakkas meie suurtüki wägi tuld andma ja jalawägi  hakkas pääle tungima Edespidisi teateid pole weel saadud. Annan seda kõige alandlikumal Teie Keiserliku Majesteedile teada. bherbourgist. (W. a.) Ristleja „Dnjepr" ja kaks Wene miinipurustajat löpetasiwad oma parandustööd ära ja sõitsiwad kauge ida poole wälja. Tokiost (Reuter. W. a.) llleüldine tvrmijooksmine  Port-Arturi hommikupoolsete kindlustuste pääle on kindral Nogile antud käskude tagajärjel ära lõpetatud.  Nõgi saatis päästabile pika aruande, mida aga rahwalc ci awaldatud. ainult wäike osa sellest aruandest anti teada, milles sellest räägitakse, et jaapanlased  Sunschani kindlustuse ees olewad wälimised  seisukohad oma kätte olla wõtuud. Jaapani kantsikaewaja on uuesti tööle asunud. Kõik näitab selle pääle, et praegu waikus walitseb, millele katse järgneb, kindlust tormijooksmise abil ära wõtta. Kindral Nõgi teatada oma aruandes, et pääletungimise  tagajärjed mitte nii suured ei olla, nagu esiteks loodeti. Jaapanlased püüawad rahutusega Balti mere laewastiku liikumisest teateid saada. Parisist. (W. a.) „Jigaro's" on Hollandi insheneri  Kcy kiri ilmunud, kes sel ajal weolaewa „Kamtschatka"  pääl oli, kui Balti mere laewastiku ja Inglise kalameeste wahel kurb juhtumine ette tuli. Hollandi inshener tõendab, et öösel Wene laewastiku lähedale neli wäikest kiirsõitjat laewa ilmusiwad ja oma kursi sugugi ei muutnud, kui wenelased esiteks neile palja püssirohuga ja siis kuulidega tuld andsiwad.  Kaks laewa oliwad ilma tingimata jaapanlaste  miinipaadid. Tshifust. (W. a.) Hiinlane, kes 15. now. Dalnist  wälja sõitis, kõneleb, et wõitlus Port-Arturi juures edasi kestab. Kõneleja lisab juurde, et tema haawatuid kanda on aitanud, kellede arw tema lugemise  järele 1000 pääle tõusnud. Jaapanlaste meeleolu olla halb. Tshisust. (W. a.) 10. now. hakkasiwad jaapanlased  uuesti Port - Arturi ägedaste pombardeerima. Siia jõudnud teatede järele olnud tormijooks Erlunschani  ja 203 meetrilise kõrgustiku pääle meeleäraheitlik.  Mitu korda tormati püssiodadega üksteise pääle. Kahjud on õige suured. Teated, mis Jaapani hallikatest tulewad ja mida usaldada wõib, kõnelewad, et jaapanlased tormijooksu algusel 25,000 meest kaotanud. Tokiost. (W. a.) Jaapani sõjawäe pääkorter teatab, et jaapanlaste jaoskond, mis 203 meetrilise kõrgustiku kallale tormas, kell 10 hommikul pääletungima  hakkas. Kõrgustiku harjal olewad jooksukraawid  on jaapanlaste käes. Wõitlus wältab lõuna poolse kindlustuse osa ärawõtmise pärast edasi. Õhtu kella 7 ajal wõideldi kõrgustikul ägedaste. (W. a.) 18. now. Jaapanlased wötsiwad 203 meetrilise kõrgustiku ära ja piawad seda oma wõimu all. Peterburgist. Kindral-adjutant Kuropatkini telegramm  Keisri Majesteedile 17. now. 1904: Meie wägi, kes Tstnhotschönist ära taganewat waenlast taga ajas, tõrjus jaapanlaste järelwäe sellelt kõrgustikult  ära, mis 10 wersta lõuna pool Tsinhotschöni seisab. Meie kahjud on wäikesed. Jaapanlaste surnukehad  on 36. tagawara wäe polgust ja 9. tagawara  wäe brigadest. Öösel wastu 17. now. ei ole mingisuguseid teateid kokkupõrkamiste üle tulnud. 1904 S a k a ! a H 83. 683 - tt)p?.VL?. 2). uo«6p« 19V4 7NAS