ct ta selle täiesti päriseks on ostnud. Maatüki rendi päüle wõtmine määramatuks ojaks on kardetum, sest et sarnast rendi kaupa igal järgmisel aastal tühjaks ivvib teha; niisama tülikas on maatüki ostmine nende kroonutalupocgade käest, keS oma kohad meel täiesti päriseks pole ostnud. Siin peab kroonu palati luba olema, ja ilma sarnase loata ärgu keegi teise käest maad ostku. Õl. ?. «vann kargas erutult püStt. Minu herra, mis see teieSse puutub! KüüdiS tema wänscwal häälel ja tõmbas kübara laua päält peosse. KaS teie ei lubaks mind minu juttu otsani rääkida? Lühidalt, Tereese on teile rasket ülekohut teinud. Minul ei ole aga üksgi asi maapääl wastu meelsem, kui see, et kellegeli minu ehk minu perekonna poolt liiga on tehtud, see ei lase mind rahuga Ma ega magada, see rikuks muie igat rõõmu ja iseäranis meel röõmutundmist sm lapse üle. Sellepärast tahtsin teid nüüd paluda, et teie mulle üsna-õiglaselt SMS wõlad karwa päält ülesse annaksite. Jälle kargas lcitenant Adami püsti ja hüüdis neidsamu endiseid sõnu: Mu herra mis see teiesse puutub? ' Ja herra Kvutner surus teda jällegi sohwa nurka tagasi, kuna noormees wärisewa kätega oinal higi palgelt pühkis. Teie ei wõi ju kõiki summasid, enesest Mõistagi, kohe ütelda; sellepärast olge nõnda lahke ja kirjutage mulle wõla summad  ja wölauÄujate nimed ühe paberi Mle! Mina reisin si,S ise Berlini ja toimctan kõik ilusasti ära. Soh, see oleks siis nüüd korraS olenmt. Nüüd aga tuleb waswrehnnng: minu tütar peab teile tänasest päcmaft saadik kui surnud olema mõiState? Ja selle pääle peate mulle oma auufõna andma. Ja, edasi pean mina meel nõudma, et teie armsasti js wiisipäraliSti elama ha ka te, ilma sampanja  pidude ja tantsijannadeta, kaS saite ars? Js, edasi rveel kaardimäng ja kaardid  ! Mida teile praega ütlesin, on ainult hoiata» mehe poolt, kes teile Md soowib. OiWfe poolest peaks see mulle üks kõik ok«o, kuidas teie käsi Vib ja mis teiest wiimakS saab; aga saatke tema peaks, wilistas paari takti ja müks siis Me kdofi: Wana preili, keda teie oma kasuemaks nimetate, ei lähe mul enam meelest! Paari püewa eest tuli tema mulle, kui jõe ääres jalutasin, waStu. Mina polnud teda kaua enam näinud ja kohkusin nüüd tema kortsulist ja murelist nägu nähes, üsna südame põhjani ära ja et need mure kortsud kõik teie süü läbi tema palge tekkinud on, wilistawad tõik warblased katustelt,  sest seda teab ju siin linnas iga laps, et teie tema waranduse läbi olcte löönud. Sest, Julia ei kasivam tema kulusid mitte, tema on ainult abiks ja nii wähcga, kui tema ülespidamiseks ära kulub, ei saa küll keegi teine ennast elatada. Ja siis pidin weel selle pääle mõtlema, millal mina preili Riekct esimest korda nägin, minul oli just nende majas tööd, mina olin nimetatud korral alles wäike 101 l õpipoiss  (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. 7. juuli k. p. iuli Kuresaare Ew. Lutheruse kiriku ülemõpetaja herra Lemm Saksamaalt tagasi. Õpetaja herra termis olla Saksamaal üsna hästi paranenud, nõnda ct tal -võimalik on jälle ametisse astuda j« tuttawa südidusega oma hingekarjase tööd tegema hakata. Kuda kuuleme, olla Ku-esoare gümnasiumi kooli nöuukogu poolt endisele Riia õpekonna kuratori horralc saadetud adress Kuresaare gümnosiumi ja mana linnapää pildiga ilustatud. Missuguses mõttes adressi kokkuseadjad tähendatud  pildid nimetatud adressile pääle jeadsiwad, see on meile teadmata, aga meie ei leia nende piltide ühendamises küll mingisugust kokkukõla, pääle selle kokkukõla, mis ennast selles awaldab, et aja jooksul niihästi linnapää, kui ka gümnasium  palju muuinsi on näinud. Linnapää muutuse  tagajärg on see, et. meie tema endist hiilgust manade -varemetena enestele meelde tuletada wõime; mis aga aja-muutuscd gümnafiumiga ou teinud, seda ei wõi meie siin kohal harutada. Iga tahes tuletowad meile praegusel korral wana linnapäätoki  ukse päät Saaremaa mapi sees seiswad tähed seda meelde, et „luma!a sõna jääb igawesti <— Saaremaa urjädnikkude arwu on sel aastal suurendatud, ja kaks uut urjädnikku on juurde seatud, nõnda et nüüd Saaremaal üleüldse 5 urjädnikku  on. Nüüd käiwod: esim e s e urjädniku ringkonda Kaarma-Suur mald, Abroka, Torgu ja Ruhnu wallad, elukoht on Kuresaare linnas;  teise urjädniku ringkonda Kihelkonna, Lümmada ja Kerla wallad, elukohi Kihelkonnal;  kolm anda ma urjädniku ringkonda Leisi, Persama, Loona ja Mustjala wallad, elukohi  Leisis; neljandama urjädniku ringkonda  Pihtla, Kogula ja Laimjala wallad, elukoht  Uue - Lõwcl ja wiiendama urjädniku  ringkonda Muhu-Suur wald, Hellama, Uuemõisa  ja Maasi wallad, kuna selle urjädniku elukoht  Saaremaal on. Juba kolmandat aastat teewad ussid Saaremaa aedades koledat häwitamise tööd. Paljudes  kohtades ou aidades puud lehtedest täiesti paljad. Puuwiljast ei wõi niisugusel tingimisel juttugi olla. Wanewad inimesed teadwad rääkida, et „usside nuhtlus" ikka koim aastat järistikku ivältada- Ou see jutt tõsi, siis ou loota, et Saaremaa aednikud sarnasest häwituse tööst tillemal  aastal päästetud ou; pole aga sellel jutul mingisugust põhjust, siis tuleks küll abiuöuusid otsida, kudas nendest puu roomikutest lahti wõiks saada. Kuresaore Ew. Lutheruse usu kiriku orelimängija  hr. Mumme, kes Kuresaare kõrgemates  koolides ühtlasi ka muusika õpetust annab, lahkub augusti kuul Kuresaarest, sest et teda Mitawi linna suurema koha pääle on kutsutud. „Konka" wõi hoburaudtee küsimus on siin jälle päewakorral. Paari aasta eest räägiti, et linnawalitsus linnast Roomasaarde hobu- raudteed ehitada tahtis. Kuresaare kapital on oga wäike ja sellepärast jäi etleiOic linna poolt pooleli. Nüüd aga tahetakse hoburaudteed crakulnl ehitada. Nimelt on Weifi supelmaja omanik hr. W e i d e n b a u m linna «volinikkude koosolekule palwe sisse andnud selle üle, et talle luba antaks, linnast Nomasaarde hoburaudteed asutada. Linna wolikogu on ka asja poolt olnud ja hr. Weidenbaumile kuue kuuse aja määranud, mille jooksul ta liunawalitsusele ligemad tingimised ette peab panema. Nende tingimiste esialguliseks läbi «vaatamiseks on kuue liikmeline kommisjon «valitud. Saaremaa Eesti Põllumeeste Seltsi asutajad  on nimetatud seltsi asutamiseks üüesti luba palunud, kus juures põhjuskirja projektist need pahad kohad kõrwale on heidetud, mis põllumeeste seltsi kinnitamist esimese põhjuskirja projekti järele takistasiivad. 2. juulil on Saaremaa põllumeeste selts muu seas otsustanud, 1903 aastal KurefaareS põllu töö näitust korda seada. Kroonumaks lõbustustel käimise eest. Mõne aasta eest seati sisse, et kontsertidel, näitemängudel, tsirkuses ja teistel sarnastel löbustel käijad iseäralist kroonuaiaks» häätcgewate asutuste kasuks pidiwad maksma. Seda maksu wõetakse markide läbi, mis igal sissemineku piletil pääl peab olema. Nende markide läbi on Riias üksi 42,655 rubla, Jurjewis 4900 rbl, Pärnus 1695 rbl, Walgas 863 rbl, Wiljandis 707 rbl, Kuresa ares 382 rbl, ja Wörus 343 rbl. sisse tulnud. Kerla kihelkonna kooli ehitainisega on hakatus  tehtud. Kiwi ja muud materjali on juba kohale «veetud- Et koolimaja ehitamiseks kohase õpetaja südi tegewuse läbi hää hulk raha kokku on korjatud, siis wõib loota, et uus koolimaja asja kohane saab olema, nii et Kerla kihelkonnal edespidi üks parematest koolimajadest Saaremaal saab olema. Küll ei saa ta nii suur oma wälimise  ruumi poolest oleina, kui kuulus Lümmada ministeriumi kool on, aga niisugust kuulsust pole Viljandimaalt. Nagu „EeSt. Post", teatab, saanud õnnetut surma 13. skp. Kõo wallaS ühe talu tüdruk. Sönnikuwedamise puhu! olnud ta ühe tühja wankriga jälle koju sõitmas, mille juures ta tee just üleaedse  krundi äärest mööda läks. Üleaedne peremees oli aga suured lõhutud kiwimürakad  oma põllu äärde tee pääle weeretanud ja labidaga ka weel sügawad augud kaewanud,  et möödaminijad mitte tema põllule ei. pääseks. Wastu tulema koorma eest lömbanud tüdruk oma hobuse natukese kõr-- wale, mille juures aga «vankri ratas ühte auku sattunud. Hobune hirmunud ja läinud  peruks, mille juures tüdruk wankrilt maha -visatud ja nii õnnetult kukkunud, et tema pää lõhutud kiivi terawa ferwa wastu puutudes puruks läinud. Poolteise tunni pärast heitnud ta hinge. As- on kohtuliku uurimise alla wöetud. Jurjewist. Eestikeelseid raamatupidamise  kursust awada on üks Eesti selts, kuratori  herra kaudu, hariduse miniSteriumilt palunud. Selle palme pääle on, nagu .Düna-Zeit." teatab, wastuS tulnud, et ministenumil midagi niisuguste kursuste ärapidamtse wastu ei ole, ometi selle tingimise  all, et kursustel õpetus Wene keeles antaks, EeStikeelt selle juures aga ainult abtnõuuks pruugitaks. Tallinnas on politsei poolt wiina ja õllepoodide uste külge järgmine, pleki pääle suurte tähtedega trükitud Wene ja Eestikeelne kuulutus üks löödud : „Kangete jookide joomine hulga nsifil uulitsatel M Möndasugust. Sormowo jaamast. Joodik jääb ikka joodikuks, mis temaga ka ära ei tehta. Simsid elanikud on nüüd wiina astmel piirituseta!ki tarwitama hakkanud. Lakk on palju odawam kui wiin ning pääle selle on teda igalt poolt poodidest saada. Õhtul, kui monopoli-poed kinni pcmdakse ning wiina enam saada pole, on joodikud malmis kõike neelama, mis aga pää susisema paneks. Hulgana tormawad  nad siis poodidesse, ostawad säält piirituse-lakki. puhastawad ta kodus laki ja. õli ollustest ära, scgawad siis saadud piiritust meega ja joomad seda. Pääd saamad sellest muidugi teada soojaks küllalt, ning kaupmehed, kes lakiga „sehwti" teemad, on muidugi teada rõõmsad päällgi. 29 Saarlane 1902