päris Wene maakohas, nimelt: Sewastapoiis, Odessas ja Harkowis- Minister awaldanud lootust,  et sõjaseadust Harkowis ja Odessas juba kahe kuu pärast wõimatik on ära lõpetada ja Poolamaal ning Balti kubermangudes taimel, nii et jõuluks sõjaseadus weel ainult Kaukasias olemas  õn. Herra Stolypin seletanud selle pääle ajakirjanikule,  et sõjaseaduse asemele Harkowis juba waljem walwusekord maksma on pandud, niisugune,  nagu ta Peterburis juba Aleksander 11. surinast saadik olemas on. Surmanuhtluse kohta seletanud Stolypin: Tema tunded pööritawat wäga selle halastamatuse wastu, ja nelja aasta eest olnud ses tal mõtlemata  asi ühe riigi waiitsemisekorrast vsawõtjaks olla, mis surmanuhtlust tarwitab. Praegu iarwitatawat  surmanuhtlust päaasjalikult wügiwalla ja mõrtsukatööde wastu, niis nüüd tehtud on, mitte aga nende wastu, mis rewotuisioni ajal tehtud. Ainult üksikutes kohtades, pääasjalikult Balti kubermangudes mõistetakse teda niisuguste kuritööde  eest, mis enne wiimast kolme aastat tehtud. Wene rewolutsionaride ütelused Londonis, nagu peaks Wenemaal päewa kohta 15 surmatrahnu tulema, ei ole õiged, wald tõele lähemal olewat, kui öeldaks, et 15 surmatrahnu kuus on. ÄdministratiwiiSte kohta ütles Tõega ei oie ülepää rohkem mälja saadetud kui 14,000 in, kõige aja sees. Suurem osa neist oiewat  Europa-Wenemaa põhjapoolsetesse kubermongudesse  ja mitte Siberisse elama saadetud. Nendest  olewat 2000 ära jooksnud, nõnda et 12,000 weel jäänud on. Inglismaal, nii teatanud Stead, oldawat arwawisel, et Wenemaal agrarküsimuses wäga wähe tehtud olewat. Täiesti wastupidi, wastanud pääminister. Selles asjas olewat just wäga palju tehtud. Küsimise  pääis, mis siis nimelt tehtud on, tuietaS pääminister kogukvnnamaa üleminekut isiktisels omanduseks, kroonumaade jaatamist talupoegade kätte ja admist põllupangast kuni 100°/ o meelde. Wiimasts aastate rewolutsioni üks pahematest  tagajärgedest olewat lõpetatud haridusega meeste, arstide, insheneride jne. puudus. See küsimus saawat aga nüüd jälle korralise käigu. „Oigus." Ühe õperingkonna ülemus teatas hariduseministeriumile, et nende põhjuste sekka, mis Wene koolis hääd distsipliin köiguiawad ja kaswatuslift mõju langetawad,  tuleb ka järjesti sagedamaks minewat  alkoholi tarwitamist koolilaste poolt pidada. Seda arwamist õigeks pidades tunnistas hariduseministerium tarwilikuks ja kasulikuks luukerede ja organide õpetundide  andmise juures sellekohastes seletustes  ja jutuajamistes organide mudetisid näidata, mis sellest, kui kahjulikult alkohol organismuse pääle mõjub, selge pildi annawad.  »Õig." 25. julil ööl pandi Peterburi ja Wiiburi poolel suurearwulifi läbiotsimisi toime, et uut riisujate salka, kes 24. julil Bolschaja Puschkarskaja uulitsal rusumise toime paniwad, kätte saada. Umbes 15 töölist, kellede juurest kirjawahetust, rewolwnfi  ja padrunist leiti, wõeti kinni. 1.-15 julini on terroristliSte hirmutööde  ja sõjariistus rööwimiSte läbi 48 ametnikandjat kannatada saanud (tapetud  IV, haawatud 29) ja 69 erainimest (rapetud on 20, haawatud 19). Riisumist on 82,892 rubla wäürtuseS toime pandud. 19- kum 26. julini on kolerasse haigeksjäämist 262 korral ette tulnud ja 125 immest selle haiguse kätte ära surnud. Surmanuhtluste arw. Päälinna leht «Retsh" toob teate surmanuhtluste armu kohta, mida ta ajalehtede teadete järele  kogunud on. Ajalehtede teadete järele on 1-januarift kum 1. Mni käesolewal aastal üle riigi 876 surmaotsust sõjaringkonna kohtute ja teiste sõjakohtute poolt mõistetud. Iga kuu kohta olekfiwad need arwed järgmised: Ja- nuarikuul oli 110 surmaotsust mõistetud, webruaril— 122, märtsil 184, aprillil 106, mail 217 ja junil 131. Teateid surmanuhtluste täidesaatmise kohta  tuleb ajalehtedele õige korratumalt, sellepärast  on wõimata kindlaid teateid nende kohta teada saada. Ajalehtedest saadud teadete  järele saadeti käeSolewa aasta esimisel poolel 330 surmanuhtlust täide, sellega siis läbisegi 55 surmaotsust iga kuu kohta. -Pwl-« Kiietvift. Misjonäride kongress kuulas katoära,  mis kinnitas, et suured rahwahulgad pärast 17. aprilli 1305 a. ukasi katoliku usku üle lähemad  ja wõttis terme rea kommisjoni ettepanekuid wasiu. Ettepanekud on järgmised: rahwa seas õigeusklikku rahwuslist waimu kindlustada, riigi ees sammusid teha, et 17. aprilli ukasiga õigeusu kiriku, kui esimese tähtsusega riigikiriku tähendust ci nõrgendataks, et templid, kuigi nad enne katoliku  kirikud oiiwad, nnigit tingimisel wäisamusid  teha, et Wene kiriku koolid Läänemaadel alale jääks, kiriku koolide kooliõpetajatele palkasid suurendataks, et selle läbi paremaid kaswatuelifi jõuudusid ligi meelitada, kiriku koolidele misjoni koolide laad anda, hariduse ministcriumi koolides usulist, rahwuslist mõju tõsta, selleks sammusid teha, et õigeusklikkude talupoegade maapuudus Lääne maades kohe ära kaotataks, sest et Poola mõisnikud  neid majandusliseit rõhuwad, sinodi ülemprokuröri  paluda sammusid teha, et neis kohtades, wad ja isesuguseid puhtaid maakorralduse kommisjonisid  asutada, kõiki neid, kes waimuiiku seminari lõpetanud, wõistlus eksamiga waimulitkudesse akademiatesse  wastu wõtta, akademia üliõpilastele lubada  erakorterites elada. Läänemaade waimulikku seisust ühte wennastusesse ühendada, seminarides Rooma-katoliku usu piitsutamise ajaloo õpetamist suurendada jne. WUna waimuiikus seminaris Leedu keele kui mitte sundustise õpeassa õpetamist lubada,  sammusid teha, et walitsuS taiurahwa panga abil need Holmi kreisis olewad majoradi mõisad, millede omanikud mitte mõifades ei ela, õigeusulistel  talupoegadele ära müüks ja meel muid sisemisi  määrust. Lõpuks plaaniti ülewenemaalise misjonäride ühisuse "sulamises kommisjoni walida. Tiflifist. Raha wäljapigistamise mõttes wiisiwad rööwlid kohaliku rahamehe Harasowi  poja, gümsasiumi kuuenda klassi õpilase,  ära. Rööwlid Kõuswad isalt poja wäljaostmist. Tshitast Ajutine sõjakohus mõistis terme rea mõrtsukatööde pärast 2 süüdlast surma, 9 eluks ajaks sunnitööle, ühe kaheks aastaks wangi- Jnsotvkaft. 26. juli hommikul saadi Injowka lähedal soisialdemokratlaste koosolek  kätte; wangi wõeti 30 koosolekust osawõtjat,  nende seas ka riigiwolikogu saadik KuSnetsow, kes pärast, kui tema isik selgeks oli tehtud, lahti lasti. Wäljamaalt. Berlinist. „Norddeutsche Algemeine Zeitung" kirjutab keisri Wilhelmi ja Inglise  kuninga kokkusaamise kohta, mis 29. julil oli, järgmist: Kokkusaamine annab mõlemale riigiwalitsejale wõimaluse nende mõlemate poolt ühel wiifil soowitud mõtteid  wahetada. Selge ja sõbralik läbikäimine  ning wahekord kahe nii wägewa riigi Saksamaa ja Suurbritannia wahel, on mõlema riigi rahwastele soowitaw rahwastele, kes kõigist õõniStamiStest hoolimata  ainult rahus ja kokkukõlaliseS üksmeeles  oma ülesandeid kultura edendamise wäljal täita soowiwad. Lugupidamisega terwitame kuningat Eduardi Saksamaal ja soowime talle hääd meeleolu. 27. juli õhtul, kella V-11 ajal, põrkafiwad FlenZburi-Rundhofi kitsaroopa- lisel rongid kokku. Surma saiwad 9 inimest  ; suurem jagu reisijaid on haawatud, nende seas 9 raskesti- ~Õig." Tabrisest. 24. ja 25. julil oli wastaStikune  tuleandmine püssidest ja suurtükkidest  On palju ohwrisid. Jöudfiwad kohale ja asusiwad linnatagusesse walitsuse aeda 300 Schahseweni ratsanikku. Oodatakse weel lisawäe saatmist. Aserbeidshani ülem, Ainud-doule, kes 23. julil Ardebschlst wälja  sõitis, jõuab kahe-kolme päewa pärast Tabrisesse- Ka Teheranist väljasaadetud sõjawägi, serdar Nasrus-saltane juhatuse all, jõuab neil päiwil siia. Sattar-khanile tuliwad ka mitmed kümned fidarid appi. Jutud türklaste Tabrisesse tuleku üle ei läinud mitte täide-25.  julil oli wara hommikust kuni hilja õhtuni mitmes kohas äge tuleandmine, millest  uuesti kohalejõudnud Schsh eweni ratsanikud  osa wõtsiwad; rewolutfionäride kaotused  on suured -- muu seas wõeti nendelt  ka suurtükid ära- Telegraf on laskmise  puhul ära rikutud. „Õig-" Endine armenlaste piiskop Ormanian wõeti Armenia komitee nõudmise pääle politsei ministcriumi käsul mangi- Kõrgepühasust  süüdistatakse 40,000 naela raiskamises.  Amerikast. New-Jorgist teatatakse: Kohutav? õnnetus, mis Amerika läänepoolses  osas möllas ei näita ikkagi meel lõppenud  olewat- Tulekahju kohalt tulnud teated  jutustawad, et umbes 10,000 inimest ilma koduta ja waranduseta on jäänud ning koleda leegimere eest põgenemas on, mis ikka laiemale ja laiemale laguneb. Juba kõneldakse 500 surnust, kuid arwatawasti on õnnetute arm ennem suurem kui wähem. San Franzisko päewadest saadik ei ole Ilmerikas  enam nii koledat õnnetust olnud, kui see määramata suur tulekahju. Hosler, Olsen, Sparwed, Mihelwith, Kostonoi Vollei, Fernie ja teised linnad ning külad vn täiesti ära häwitatud. Kahju armutakse juba kaugelt üle 40 miljoni rubla suureks. Kui suureks ta weel läheb, on teadmata. Kõige koledam oli tuli FernieS, kus tuli linna nii ruttu ümber piiras, et umbes 10 inimest jäält enam ära põgeneda ei saanud.  Tuli on juba enam kui 100 kilumetrit  metsa oma alla wõtnud. Ruudtee on ära häwitatud, niisama sillad. Palju on põgenedes jõgedes tule eest warju otsinud. Speawoedes on keegi Vsrester ennast ja oma abikaasa ühes 25 mehe ja naese seltsis  päästa katsunud, kuid tuli oli neil juba kannul. Mis meest langes tule saagiks,  teised pääsesiwad wette. Igal pool, kuhu tuli läheb, on põgenemine päevakorral. Kõik jäetakse maha, et aga tule eest ruttu warjule jõuda- „Pwl-" Uuemad sönumed. Kuresaarest Karjamõisa omanik on Liiwi kubernerile palwe saatnud, Lepiku theemaja juurde turupäewade lubasaamiseks. Kärlalt- Priidu Kreem, kelle käest Karmise järwe ääres jahipidamise ajal püss ära wõeti ja kellel püssi pidamise tuba ei olnud, on kuberneri herra poolt 15. rublaga trahwitud. Maksujõuetuse korral langeb ta ühe nädalase aresti alla. Sõrwest. Hiljuti nägi keegi A. P. oma weski päält mere pääl ühte musta tompu. Seda näitas ta ka J. W-le. Tompu  silmitsedes nägiwad nad, et see uppuja oli. Ruttu sõitfiwad mehed merele ja leidsiwad  Abroka «alla mehe H. Tiitsoni mere- 54 Saarlane 1908