Õnnistamist toimetas Saaremaa praost hra Walter- Pärast EeStikeele jumalateenistust  peeti Saksa keele jumalateenistust. Tartust. Tartu ülikooli tegeliku usuteaduse  uute õpetoolide kandidadid olla „R. r- P. L-V teatel juba ära määratud. ErstlaSte poolt tahetawot ette panna Koiga- Jaani õpetajat Willem Reimanni ja Peterburi  Jaam koguduse õpetajat Rudolf Kallast; lätlaste poolt Peterburi Läti koguduse õp. Sanderfi ja tuntud Läti kirjaniku õp. Andreas Needrat. Wirumaalt. Sõjariistus rõöwimine. ö. skp. hommikul sõitis Pudiwere piimameiSter  Nokolajcw Keltsi jaama ja Äntu mõisa wahel olewat teed mööda, KaasaS oli tal 7000 rbl. ÄkiSti tungisiwad L kaetud nägudega meest wõsaStikust wälja ja laskfiwad R. pSSIe 8 pauku. Hobused hakkasiwad lõhkuma ja kutsar kukkus pukist maha ning peitis ennast metsa. N. jäi «igaStamata- Kutser pandi kui rõSwimise kaaSteadlane mahi alla. „Kost*. Lätimaalt. Riiast Baltimaa kindral-kuberner, öaron Mõller-SakomelSki oa Balti, fise-Wene ja väljamaa ajakirjanduse järelwalwamise „Düna-Ztg." teatel krahv A. D. Aprakfini  ülekandeks usaldanud- Kindralkuberner  laseb igal päeval kõik ajalehtede kirjeldused  ettelugeda, milledes Baltimaast kõnet on. Balti kubermangude kohta hchutl toodud teade, et nendest lähemal ajal alaline  kindralkubermang asutatakse za seega ajutine kindralkuberneri ametkond zaädawakS  Ämber muudetud saab. er ole o»ge, nagu „Rig. päälinna kirjasaatja kirjutab. Nõndasama ei olla ka see õige, et lähemal ajal Riia ehk Balti sõjaväe ringkond asutatud saada- Läänemeremaade kindral-kuberneri määrus, mille järele Welise ja Wigala «alla elanikkude käest SOOO rubla trahwi raha sisse nõuda tuleb, on sisemiste asjade ministeriumi poolt kinnitatud, Nagu „D- Zeit" teatab, olla üks talupoeg kinni «setud, keda baron Budbergi tapmises kahtlustatakse- S- skp- on noor Läti kirjanik R- Weinberg. kes «iimassl ajal Läti naljaja  päewalehtedele töötanud ning ka ühe raamatu wälja on andnud, enese maha lasknud? Enesetapmise põhjuseks olnud waranduSline  kitsikus. Windawis leiti remolutfionikomitee üles- 15 inimest wõeti kinni, nende sea» ka komitee kassapidaja. Leili sõjariistade ladu, stempel, hektogrof, kassa ja keelatud kirjandust. Kaugemalt riigist. Peterburist. Teise riigiwolikogu kulud öliwad SK9.K3O rbl. suured (ilma Tauria palee parandamiseta ja Valgustuseta)- Sellest summast kulutati : 521.460 rbl. Volinikkude  palgaks, umbes 83.672 rbl. nende reisukuludeks (kõikidelt kuberneridelt ei ole weel sellekohased aruanded tulnud), kantseleiteenijate  palgaks ja kingitusteks 54.142 rbl., kantselei tarvitusteks 2341 rbl-, raamatukogusse raamatute muretsemiseks ISSO rbl. ja mitmesuguste muude asjade jaoks, nõgu posti ja telegrahwi kulud, kirjutusmasinad, kuulutused, ametlikud teekonnad  jne., KOKS rbl- Ajakirjanduse seisukord on pärast riigiwolikogu lahtilaskmist raskeks läinud. MoskwaS on wobameelsed ajalehed ainult 3—4 päewa jooksul umbes 20.000 rubla trahwi pidanud maksma, ühtainust lehte „ParuS" trahmiti 3 korda kokku 7000 rublaga. Niisama on lugu teistes linnadeS.  Palju lehti on kinni jäänud. Ainult Peterburis on lehtedel kõige rahulikum olnud ja trahwimisi ei ole sääl ette tulnud. Kooliõpetuse politilise meelsuse küsimuses  olla hariduse ministerium ajalehtede teatel otsustanud, et kooliõpetajad pahemtiiwa  s. o- käremeelsete erakondade liikmeteks  ei tohi olla ja niisuguseid ametist lahti teha tulewad—  Kirjade warguS on Peterburis kelmide  uus üriharu. Kirjakandja univormis käiwad nad ööse wõi wara hommiku linnas  ringi, awawad male wõtmega kirjakastid  ja wõtawad kirjad wälja, ja wiiwad nad ära, et nende päält markisid ära kiskuda; ka olla lihtkirjadeSgi raha. Nüüd on kirjakastide järele hoolas maimus  seatud. Riiginõuukogu otsuse järele, mis Kõigekõrgemalt poolt 8. skp. on kinnitatud, antakse kammerherra Gurko kohtu alla ja heidetakse ajutiselt sisemiste asjade ministri abilise ametist körwale. Gurkot süüdistatakse srlleS, et. ta näljahädaliSte tarwis wilja muretsemise juures pettust on teinud. Tiflifis, 13. jun. ArmenlaSte turul, linna kõige elawamaS kohas, on rahwa hulga silma ees tundmata isikute poolt kaupmeheselli käest 3000 rbl. ära rööwitud. Tiflifis, 13. jun. Hommikul kella 11 ajal wisati Eriwani platsi pääl riigipanga  ametnikkude pääle, kes kahe troska püül wiie kasaka ja kolme soldati saatel posrr päält 250,000 rbl- ära tõiwad, üksteise järele kaheksa pommi, mis kõik hirmsa jõuuga lõhkestwad; panga kassapidaja  ja rahalugeja wisati pommide lõhkemise jõup mõjul troSkadest wälja. Tekkinud segaduse ajal kadufiwad rahakotid  ära, nõndasamati ka troskad. Seniajani  on selgeks tehtud, et kaks soldatit surma on saanud; rahwa hulgast on mõned  surma saanud ja paljud haawata; vhwrite arw pole weel kindlaks tehtud. PlahwatuSte mõjul on kaugel ümberringi majade aknad ja uksed purustatud ja korstnad  kokku langenud. Tiflifis, 14. jun- Lõpulikult on kindlaks tehtud, et täna röõwijate saagiks 341,000 rbl on langenud- Politsei oa woorimehe üles otsinud, kes panga kassapidajat  sõidutas- Woorimees oli pommikillu  läbi kergesti haawatud; pommist purustatud  wankri kerest leiti üks paun 9500 rublaga, mida rööwijad ei olnud tähele pannud- Haawatuid on kokku pääle wiiekümne; haigemajasse on 24 inimest toodud, selles arwuS 2 saatmas olnud kasakat,  1 alamwäeline ;a 2 tunni pääl seisnud linnawahti. Paljudel on haawad lähedal olemateS aptekldeS, klttmkuteS ja eraarstide juures kinni seotud- 2 politseistrashmkut  on surma saanud. Wäljamaalt. Prantsusmaalt. Wiinategijate rahutused  on lõpetatud. WalitsuS saatis rahutuste  kohale sõjawäge ja laSkiS pääkihutajad  kinni wõtta. Schweitfist. Ülikoolide rektorid tegid hiljuti ärapeetud kongressi! otsuseks, illi- koolide» niisuguseid abinõuufid maksma panna, mis Wene üliõpilaste armu Shweitfi Miloolides märksa Vähendab- Wiimased on oma mässuliste tegewuSte läbi kohaliste ringkondade «vaenu alla sattunud. Haagist. Ametlikkude teadete järele pidi 17- junil rahukonverentsi liikmete osa- Võtmisel „Rahu palee" nurgakiwide paigale panemine sündima. Uuemad sõnumed. Kaarmalt. 17. junil peeti Kaarmal Saaremaa ühendatud laulu- ja mängukooride  kontserti. Rahwast oli linnast ning ümbruskonnast rohkesti koos, ehk tüll kontserdist,  tema Väärtuse tõttu, palju rohkem oleks pidanud osawõetama. Ilm oli küll iluS, aga et päew enne seda ning ka hommiku  poolt ööd kõuewihma sadas, sti« takistas  see mõndagi Kaarmale sõitmast. Kontserdi plats Kaarma maalinna pääl oli ilusasti „meig»dega" ehitud ja pidulised»  iStufiwad muist maalinna äärel, muist korralikult sisse seatud pinkidel. Pidu ise aga kandis täielikku laulupidu laadi, Pääle kroonimisepidu ei ole Saaremaal  niipalju lauljaid koos olnud. Kroonimise  pidu pani juba meeled hõiskama, et EeStilaul Saaremaal niipalju edasi oli jõudnud, aga weel wägewamalt «viis Kaarma pidu päältkuulajate meeled Vaimustuse  walda seda nähes, et Saaremaa laulukoorid laulus niisuguses kõrguse» juba seisawad. PuhaS laul ja Värsked tugewad  hääled rõõmuStafiwad südant- Kontsert awati Keisri lauluga- Kõik oma ja Võõraste heliloojate tööd «võeti kuuljate poolt suure kiitusega waStu. Ja lauljad vliwad seda tyevti ta ära teeninud. Suurt waewa on nad harjutustel käis» näinud, rohket aega ja suurt tahtmist jõundu selleks vhwerdanud, niisamati ka üksikute kooride juhatajad. Sest püüab koorijuhataja  ihu ja hingega oma ülesannet täita, siis saamad ka lauljad Vaimustatud. Selle Vaimustuse tagajärg wiib aga jälle päältkuuljaid «vaimustusesse ning sünnitab nendes avalikku tänu südant-ülendawa lõbu eest. Et ilm tuulene oli ja õhk rusuv, siis ei tulnud Üksikud laulud maalinna pääl mitte kõik HSSti kuuldawale, aga pärast kõueilma, mis õhu jahedamaks tegi, kõlasiwad  wiimased laulud kiriku ees, kus pärast  kõueilma laulti, ülihästi ja kuuljad es jõudnud mitte küllalt laulu ilu ülistada. Õrnad naeSterahwa hääled ühendafiwad endid magusate meesterahwa häältega õhtu waiksuses puhtas õhus ülendamaks helikõlakS  kokku; õhtu päikese kiired kauniStofiwad  neid õhus heljuwaid helisid ning wana Kaarma kirik seifis kindla näoga lauljate seljataga, nagu oleks tema kõike seda kokkukõla, kõike seda ilu kinnitanud ning taewapoole tõuSwa torniga tõendanud, et laul taewa anne on, mis inimese meelt Mpaewasest rlmaSkustst wälja kisub nisz kõrgemale wiib, pühadusele lähedamale. See oli silmapilk, mis küll kergesti meelest Ka Kaarma muufikakoori ning üksikuid mängijaid on kiita. Herra Kirs tar on suure tänu ja kiituse «väärt, et ta pääle laulukooride juhatuste ka oma muusika koori nii. hääle järjele on «viia jõudnud. Keset pidu pidas Pöide õpetaja hr- Sitzka kõnet „Lõbu" üle. Õp. Sitzka ilu» keel, mõnus ettekaune niug sisurikas kõne on juba üleüldiselt teada. M 25 Saa r l a n e ZSO7.