Saarlane maksab: '/- » I Li. .. '/. .. -.. ?S „ maapostiga: „ 1 „ 50 „ V- .. I>. - .. v« .. "„ sv .. ükflk number s kop. Ilmub kakskorda nZdalaS, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus KuresooreZ, PiikaS aul. Triffeni majaS 13. Kuulutuste lvastuwõtmi: c kuni Kuulutuste ??tit-rida 3 kop. lehe eesotsas S» kop. M 46. Laupäewal, 5. julil 1908. XXIV. aastakäik Riigiwolikogu. Koosolek, 28. jun il. Koosolek algab kell 1,23 m. Juhatab Homjakom. (ministrite loshes iSluwad hrd- Kokowtseiv, Schaufuh  ja Krõshonowski.) Saadikute istmed on enam täis kui harilikult, ainult solsialdemokradid puuduwad täielikult. Mustamcrc kalapüügi ülewaatuse hääks abiraha andmise seaduse eelnõu wõelakse wastu ja antakse redaklsiani kommisjonl ettepanekul kalapüügi kommisjoni  uuesti läbiwaatamiseks. Sheshmintsew paneb Amurr jõel ja selle harudel  tähtajaliste sõitude sisseseadmise seaduse eelnõu ette. Eelnõu annab kaubanduse ministrile õiguse Amuri larwasõidu seltsidega kontrahti S kuni 10 aasta pääle teha; seltsile määratakse aastas 205,000 rbl. abiraha. Tihililin toetab seaduse eelnõu, sest abiraha ei anta mitte lõbureisijate, ivaid tööliste pärast. Eraaurulaewadc  taris on liig kõrge. Annab ülemineku  formuli sisse. Eelnõu ning Tshilikini formul wõetakse wasiu. Juhataja pöörab duma liikmete poole, kes lord Wedrollsi kutsel Bcrlinis ära peetawast parlamendiwahelise  ühisuse kongressist osa wõtta soowiwad. Need andku oma nimed duma kantseleis üles, et tema neid wastuseS parlamendiwahetise ühisuse Briti gruppe presidendi kirja pääle teatada wõiks. Meksejenko ettepanekul wõelakse riigi eelarwes mõned muudatused ette, mis tingimisi antawate laenude muutmiste wõi kõrwalclükkomisle pärast tarwilikuks saiwad. Migi sissetulekute ja Väljaminekute kokkuseadmiss  ISVL. a. on lõpetatud. Harilikkude ja erakorraliste  wäljaminekute üleüldine summa 1908. a. teeb 2,732.206,000 rbl. Eelarwe tasakaalus hoidmiseks on laenust saadaw 16S miljoni rbl. sissetulekutena sisse kantud. Reed arwcd näitad eelarwe kommisjon riigieelarwe seavuse eelnõu kujul duwate elle. sKestwad kliduaivaldused kõikidel pinkidel.) Eelarwe wõetakse wastu. Juhalaja: Lubage, et Kõige kõrgema käsukiri meie tegemuse lõpetamisest ette loetakse. Kõik tõusewad üles. Würst Wolkonski (loeb): „PöhjuSsiaduSte Z Sü põhjal käsime Riigiwolikogu tegewust 28. junil  lõpetada, selle uuesti algamiseks 15. oklobrit ära määrates. Walitsew senat ei jäta selle täidesaatmiseks  nõutawat korraldust tegemata. ./Nikolai." Juhataja: Panen ette keisri hsrra auks „hurra!" hüüda. (Kostab keStew „hurra!") Koosolek lõpeb kell 3, 33 min. „Ein." Imelikkude elukate saar. H. Wales'i uudisjutt. SS Rs laksin nendest mööda tühzadeSte onnidesse.  Siin panin ma kõige esile ukse augu kinni, istusin siis maha ja hakkasin ahnelt M«wilja sööma, mis ms Mli leidsin.  Km ma oma nälga kuStulanud olin, wõttis uni mägise minu üle wõimust. Natuke  sega wöillefin ma une waStu, siis uinusin ma magama- Mu wiimane mõte oli see, et kui keegi sisse peaks tungima, siis saaks keppide pragin mind üleS äratama  .... XXI- Elukad liihetvad metsikuks. Sel wiisil olin ma nüüd saarel elutsema»  elukate hulgas elamas. Kui ma üles ärkasin, oli mu ümber kõik pime. Pahem käsi sakutas kangesti- Ma tõusin istuma ja püüdsin meelde tuletada, kus me praegu  olen. Kui mu silmad harjunud oliwad,  nägin ma punakat walguft, mis lae pragudest ja ukse august sisse tungis- Keppisid  ei olnud enam ukse augu ees. Re«sdser  oli mul pihus. Niss körwai kuuldus kellegi mõöduline hingamine Ma püüdsin oma kutsumata naabrit saadata, aga ei näinud muud, kui ühe muöta kogu. Ma köhatafiu- Kogu hak« M ennast liigutama ja ma tundsin Aida üls pehme, soe ja niiske asi minu parema käe külge puutuv. Ma ehmatasin ja tõmbasin käe ära- Kes siin on ? küsisin ma sosinal Mina, hcrra- Kes sa oled? Nad räügiwad kõik, et nüüd herrat ei ole, aga ma tean, et herra on. Ma tean. Ma wiskafin need merde, keda sina, herra, nuhtlesid. Ma olen finn teener, herra. Siis oled sina see, kes mulle mere kaldal  wastu tuli. Ja, herra, mina. Nagu näha, oli see elukas mulle tõesti truu, sest muidu oleks ta wõinud mind magades ära surmata. Hää tüll, ütlesin unna. Jää minu juurde! Nende sõnadega sirutasin ma oma käe talle suudlemiseks. Tema ligi olek andis mulle jälle julgust- Kus teised on? Mis nad teemad? Nad ci tea midagi- Nad on rumalad, herra. Praegu on nad onnide juures ja jutustawad. Nad rüägimad: herra on surnud.  Teine, piitsaga inimene, on ka surnud. See kes mette läks ja nuttis, see on niisama  sugune, kui meie. Nad ütlewad: meil ei ole enam herrat, ei ole enam piitsasid, ei ole enam kannatuse maja. Kõik on otsas.  Nad ütlewad: meie armastame wabadust,  meie täidame seadust, aga meil ei ole enam herrat, ei piitsu, ega kannatuse maja. Nad on rumalad, herra. Ma tean, st seil herra on. Sina oled herra! Ma sirutasin oma käe walja, silitasin oma sõbra püäd ja ütlesin: Hää küll, ma olen sinuga rahul. Kas sa nad marsi kõik ara häwitad herra ? küsis ta- Elagu nad oma pää järele, ütlesin mina. Astugu nad seadusest üle -- ma nuhtles neid kõiki, kui aeg tuleb. Ära ütle neile, et ma nende herra olen. Ei, ma ei Me neile. Ma tahtsin seda jutustamist oma kasuks pruulida ja ütlesin ähwardawal toonil: Aga ukö nendest psab juba nüüd nuhtlust  saama, sest et ta mitu korda on seadust  murdnud. Ma nuhtlen teda, kui ma temaga kokku juhtun. Kui ma sulle ütlen „see ta on!" siis karga La kallale .. . Äga nüüd läheme nende juurde ja kuulame, mis nad räägiwad. Ma tõusin üles ja läksime koridorist läbi wälja. Ru meelde tuli, kuidas mastis wälja tulin, kui Moro mind taga otsis. Õö oli juba kätte jõudnud  ja pimedus kattis maad» Ainult tuli, mis mäe külje pääle oli üles tehtud, walguStaö  ümbrust punaka helgiga. Tule ümber  liikufiwad mustad kogud. Silmaringil tõusis km praegu üles. Kodumaalt. Kuresaarest. Detsembri teisest poosist 1907 a. kuni paaStu-kuuni 1908 oli KuresaareS  K Margust toime pandud. Nendes -vargustes  tunnistas ennast süüdlaseks Aleksander  Hints, keS ka need isikud üles andis, kellega  ühes ta warguse korda saatnud ning kellele ta waraötatud asju müünud. Rahukohtunik  mõistis Hintsi ja tema osalise Mihail Lemberi 1 a. S kuuks kinni, Grünhuti  ja Harin Dande 6. kuuks kinni, sest et nad waraStatud aõju teades ostnud oliwad  ja niisugust ostmist oma äri asjaks teinud, Aleksei Tasa, Peeter Õppi, Mihail, Tammeaja ja Aleksander Sanniku waraStatud  asjade ostmise pärast 200 rubla trahwi alla ehk maksu jõuetuse korra! 2 kuuks aresti. 25. junit oli asi rahukohtukoguS harutusel, kus Hintsi kohta rahukohtuniku otsus kinnitati, Lember üheks aastaks türmi  mõisteti; Grünhuti ja Donde kohta muudeti kohtuotsus seega, st nad warastamd  asjade ostmist mitte oma äri asjaks teinud ei oie ja mõisteti noh 1. kuuks aresti, kuna Tasa ja Õppi 2. nädalaks aresti mõisteti. Sanmt ja Tammeaid mõisteti priiks, sest st emalikuks tuli, et nad asju ostes mitte ei teadnud, et need waraStatud oliwad ja srsga mingisugust kurjatcgu ei teinud. See juhtumine näitab, et kahtlaste isikute käest asju oSteS peab wäga ettemaatlik olema. Hiljuti teatati „ Saarlases" Kuresaare  linnas elawate Juudi soost elanikkude ühest meelest ja armastusest üksteise wastu. Kuid nende seas sünnib ka juhtumisi, mis asja teisest küljest walgustawad. Nn tõstnud  Mart Kagan abielu paari Grünhutids wastu kaebtuse, et need teda sõimata ja ka oma lapsi teda sõimata lasta- Kui Grünhutid powestka kätte saanud, andnud nad ka Kagani wastu kaebtuse, et see neid aasta läbi ka teotanud olla- Rahukohtunik  mõistis Grünth- lv rubla trahwi maksma, Kagoni aga Grünhutids kaebtuses õigeks, kus juures rahukohtunik Gc. tunnistajaid  mitte uskumise wääriliseks ei pidanud ja Gr. kaebiuse wälja mõeldud kmbtuseks luges. Rahukohtukoguj kinnitas rahukohtuniku otsuse. Sellessamas asjaS juhtusgi, et Gr. tunnistaja L. abikaasa kohtu saalis kisa tegi ning selle eest 24. tunniks kinni pandi- Ka mõned Roomasaare naabri naesed ei taha rahuS elada. Nõnda tõstis Marie Wäärt Miina Wchteri ja Melani Tooli pääle rahukohtuniku juures kaebtuse, et need teda sõimanud. Rahukohtunik mõistis Wahteri  ja Tooli süüdlaseks. Rahukohtukogu wabaStaS aga nimetatud isikud nuhtlusest, sest et selgeks Lehti, et Wäärt ka neid sõimanud oli, mille tõttu wastastikune sõimamine aset oli ja seega ei kumbagi sõimamine karistuse alla ei käi. Olgu ses