Et asi paraneks on tarwis 1) Et need, kelle hoole alla kodune lasteõpetamine on antud, südiSti selle järele ivalwalsiwad, et lapsi lugema õpetades  katekismust ega muud pühakirja raamatuid ei tarwitataks, mis pühakirja mõju alandab, waid selleks kohaseid aabitsa raamatuid pruugitaks; 2) Et koolmeistrid ja õpetajad selle eest hoolt kannaksiwad, et laste emadele juhatust antaks, kudaS lapsi kodus tuleb õpetada. Seda oleks wäga iurwiS, sest meie praegused  emad on wähcse haridusega. Selle tarwis wõiks lasteemasid kiriku juurde ehk koolimajasse kokku kutsuda ja siis neile selles asjas juhatust anda. Ka kodustel kgtsumistel peaks selle päüle suurt rõhku pandama. 3) Katekismuse ja üleüldse usuõpetuse masinlik andmine koolides kadugu täiesti ära ja püütaga lapse südame pääle mõjuda. Kus wõõras keeles usuõpetust antakse, sääl hakatagu seda emakeeles tegema. Küll juba siis usuõpetamine  hakkab nähtawat wilja kandma, mis rahwa südame põllul kaswab. C. P. alles paras oli, merele kuna waheajal tuul aga lvrnms muulunuv, nvudu, er no».ud kõige suurema waewaga maale pääsenud. Üks paat oli aga ämber löönud ja kolmest mehest wõinud ainult kaks päästa. Sclle juures waatas Klaas wihase pilguga  wõöra otsa; teised mehed nokutasiwad tema jutu tõenduseks pääga ja sosistasiwad: Jah, nõnda see oli! WõõraS istus sõnalausumata  oma tooli paal ja ei teadnud midagi kosta, maid waatis ainult ühe päält teise pääle. Asi hakkas temagi meelest imelikuks  minema. Asta wärises ; tema aimas, et meeste tulek midagi hääd ei tähendanud ja õpetaja kahwataS ära, sest tema teadis mis nüüd tulema pidi. Ja nüüd rääkis pitk Klaas edasi: meie oleme endid kokku pannud ja siia tulnud, et oma õiguse ja seaduse järele teha ja meie õigus ja seadus nõuab, et: Mill wiisil keegi teise süü läbi surma on saanud, sel wiisil peab tema ise ka surema. Sellepärast oleme nüüd tulnud, et wõerast herrat ligi ivötta hommikul merele soita ja teda Ml üle parda missata. Nõnda nõuab meie seadus. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Mcile kirjutniakse: Keiserliku Wene WeepaästmiscScÜsi kohase komitee kaua aegne inspektor hr. Kapten F- Thomson on oma ameti maha pannud ja tema asemele on Kuresaare meremeeste kooli direktor hr. J. Prinz waiitud. Kohane komitee awaldab südamelikku tänu hr. Thomsonile tema kauaaegse teenistuse eest tähendatud  ametis, kus juures tema alati Weepäästmise Selisi kasusid südisti taga püüdis. 26. webruaril pühitses meie kõige wanema supelusmoja omanik hcrra Friedrich Weidenbaum  oma abikaasaga hõbepulmi. Kuresaare sadam on juba jääst -vaba ja 25. webruaril sõitis siit üks purjulaerv töömeestega Riiga. Räägitakse, et see kord ligi ISO töömeest Riiga sõitnud tööd otsima. Kaarwalt. Kuuldub, et waiitsuse poolt Kaarma koolmeistrite seminari kohia nõudmine olla eite pandud, seminari tarwis akadcmia haridusega kooliõpetajat muretseda. Et selle tõttu ka kooli ülemal pidamiseks suuremaid summasid tarwis läheb, on iseenesest mõista. Kaarma seminar töötab juba kauemat aega' kasuga rühma hariduse kasuks. Palju on ta koolmeistrist  juba walmistanud. Siioajani pole aga mitte märgata olnud, et seminari! akademia haridusega kooliõpetajat nii hädasti tarwis oleks. Enne tegi süül keeleküsimus wähe takistast- Ehk küll kecleteadmine mitte üleüldise hariduse mõõdupuu  ei wõi olla, siisgi on wiimasei ajoi ka see asi niikaugele jõudnud, et siin midagi soowida üle ei jää. Nõnda wlilmistab siis Kaarma seminar  praegu kaunis häid koolmeistrist, kes igast küljest oma ametile kohased on. Seda tõendab ka see asjalugu, et praegu suurem hulk Kaarma seminarist haridust saanud isikuid Ülemaal ametis on ja sääl koolipõllul kasuga löötawad. Ainult wäike osa jääb Saaremaale. Nõnda oleks siis ilma põhjuseta, praegu seminaris koolmeistri aSjuS muutmist ette wõita seda enam, et wiimasei juhtumisel marandusliste abinõuude puudusel seminar  ehk täisti oma tegemast lõpetaks ja siis poleks meil enam sedagi, mis meil praegu on. Poidelt. Pühapäewal 2-sel märtsil oli Laimjala Karskuse Seltsis perekonna-õhtu. WZõraid oli tublisti, nõnda et ruum juba kippus kitsaks minema. Pakuti kaunis lõbusaid ja tuumakaid ettelugemist ja kõigewiimaks näidati udupiitisid, mis hästi huwitawad oliwad. Muu seas näidati ka „Reinuwaderi" piltisid seletustega, kus juure» aga sarnaseid tükkistd ette tuli, mis kuuljate keskel piinlikku olekut sünnitasiivad ja sellepärast wälja olekstwad wõinud jääda. Ka oleks soowida, et ettelugemise ajal mitte sisse- ja wälja ei käidaks, waid lugemise waheaegadei. Muhust teatakse, et sinna ennast õpetaja ameti kandidatideks õpetajad L e s t a ja Allas üles on andnud. Konfistoriumi käsul rewideerisiwad teatab ..Postimees" WiljaNdi maakonna praost, Tarwastu õpetaja M. Jtirmann ja Paistu õpetaja J. Bergmann kohalise abiõp. von zur-Mühleni ja kihelkonnakooli  wanema juuresolemisel Wiljandi kihelkonna Ew.-Lutheri usulisi koolisid usuõpetuses  ja emakeeles, wiimses niipalju, kui see esimesega kokku puutub. Pühapäewal, 23. weebr. andis õpetaja Bergmann meie P. Pauluse kirikus selle järele, kui praost M. Jürmann jutluse oli pidanud, koolide ja kodu- ning katselaSte mõistmise üle aru. Kooliõpetajad on igalpool suure hoolega ja armastusega töötanud, kui nende tööl igalpool mitte just hääd tagajärge pole olnud, siis on sääl süü laste wanematel, kes koduse õpetuse eest mitte küllalt hoolt ei kanna. Kodukaste  ja katselaSte asi on meil halivemas korras olnud, kui auulikud rewideerijad arwatagi on wõinud. Kaugelt suurema osa kodulaste ja katselaSte puudumise kohta Möndasugust. Isand «Räägitaks e". WeSlelugude  kirjutaja W. Doroschewitsch tiitwustab oma lugejaid ühe õige suure isikuga, kes niihästi  era- kui ka seltslikns elus ette tuleb . . . See isand on tühijutt ehk nõnda-uimelatud isand «Räägitakse". «Räägitakse, et proua T. ei olla oma mehele  truu." „Aga keegi ei küsi selle järele, mispärast seda räägitakse „KaS mina tean? Räägitakse. Ma nimetan ainult seda". Ja see uus «räägitakse" lendab linna mööda laiale. Tuhandeid inimesi peame meie auustama,  sest et nendest seda «räägitakse." Tuhandeid inimesi peame meie avatumateks, sest et nendest seda «räägitakse." Õigust ütelda, meie ei tea nende kohta midagi ütelda, meile on isanda «Räägitakse" soowttusest küllalt. «Maja herra D. linnspääks walida!" „Kas ta on tubli mees?" „R«Lg!Mkso I" Waja herra T. lasta läbi kukkuda." Kas ta vn halb inimene?" „Räägiiakse!" Nüüd näete, kui wägew isik see is. „Näägitakse"  on! Seadke endile minu hirmuivärmat eite, mis ma siis tundsin, kui ma ühes joogimajaS  temaga kokku puutusin. Ta istus häbematult laua taga; wähe puudus, et la jalgu laua pääle ei pannud, mille pääl pudelite-hulk seisis. Kohe wõis tunda, et ta Waleüku Abrami ja Krapi Kale kasulaps oli, kelle näo pääl lollus ja häbematus peegeldastwad.  Tema ümber istusiwad mitmed kaunis mõistlikud  inimesed ja kuulastwad teda kui prohwetit.  Siin kiskus ta auusate ja töökate inimeste wääriust maha. Neelas suutäie kohwi olla, neelas !a ka naesterahwaste hää nime alla. Jõi ta klaasitäie wiina ära ja meestcrahwaste hää nimi ja määrtus oliwad ka kohe kadunud. Wõib ütelda, et ta inimesi, nagu austrisid alla neelas. Ja missuguseid inimesi! Muidugi niisuguseid, kes seltskonnas tegewad on. Ja need arukad ja mõistlikud immesed ei leidnud ühtegi: sõna, mida nad talle oleksiivad wõmnd waStata. Kõik kiitsiwad ta sõnn järele wõi waiklsiivad. Meie poolharitud seltskonnas, kus seltskondlekku  armamist ei ole, on tühijutt is. „Mägitakse" õige wägew isik, kellel suur wõimus  küeS on. Peegli ees armastawad naesterahwad iseäranis seista ja selle üle on keegi teadusemees kokkuwötte teinud, ja küsimise  pääle, kui palju aega naesterahwastel ära kulub, järgmise wastuse leidnud. Ta oit 6 eluaastast alganud kuni 70 aasta Vanaduseni. Wäikeue plikakene 6—lo aastani wiidab peegli ees päewas 7 minuti ära, 10—15 aastane iga päew 15 minuti,  15—20 aastane 22 minuti ja nõnda kaswab peegli ees ärawiidetud aja pikkus kuni poole tunni pääle. 35—40 aasta ümber hakkab peegli ees seismise asg jälle allapoole käima, sest ivananewale inimesele ei näi see enam nii i eldi na 50—60 eluaastates seisab ta jälle muult 6 minutid päewas peegli ees. Paule selle aja läheb tal peegli ees seismisers wsei wähem kui kuus minuti ära.. Kui nüüd need minutid üles loetakse, tuleb kokku 349,575 minutid wälja- Kui meie aga minutid 24 tunniliseks päewadeks teeme, siis saame 242 päewa. Nõnda on siis naesterahwas tähendatud aja jooksul peegli ees 8 kuud, päewad ja ööd seisnud. Kui suur meie sissetulek on? Selle pääle wastab üks Inglise leht mitmesugusel wiisil, nagu allseiswast tabelist  näha: Meie sõprade teada on meil sissetulekut  1000 rbl. Mis makjuwalitsusele üles antud 250 „ Mis maksuwalitsuS meie sissetuleku  kohta arwab . . . . 800 „ Kui palju meie oma teenistuse eest peaksime saama .... 1500 „ Kui kõrgeks meie peremees meie töö hindab 80 „ Tõsine sissetulek 400 „ Tululikud juhatused. Warblaste eemalepeletamiseks aiapeenarde  päält soowitab ~Teataja" kõige tulusamaks abinõuuks seda, kui peenrad peenikeseks õerutud lubjaga üle raputatakse. Warblased hoiawad sarnastest peenardest, mis lubjaga raputatud on, hoolega eemale. Ühtlasi peletab lubi ka tigud aedadest eemale, kuna ta aga taimede kaswule midagi wiga ei teha. Sulle isamaa . Lnt röömullss Mlli büppab sülla Lbk mais pasius mässab ta, Liis kannel kätte mängin sella, 1-as' mets ja mägi kaj alla. Nn laul ja mäng ses kanäis kssisi Laab sulla sa mu Isamaa! Livll tralliks pean mõttel, meelel Kest taban õunas bviskalla! Ml kaua, kui mu kannal kõlab, Laa» sõrmi keeillei liiguta, liii kaua, kui king ibus elad Laan isamaa sui' mängima! . . . ' Marias?slcimann 11. Saarlane. 1903