aastal ja Greeka õigeusu piiskoppkonna asutus Baltünaal. Hakati wanat magusat laiskust eemale peletama, Balti olude räpastust ära tundma ja arusaama, et ainult rahwaste ühine kultuuratöö, käsikäes käimine ja kitsarinnalise mestielu ning seisustepolitika häwitamine kõwema aluse wõib luua. Tähtis Hamilcar Fölkersahm,  kõrgemeelne Riia pürjermeister Otto Müller ja julge ning tuline piiskopp Ferdinand  Walter seisiwad kodumaa politilise elu uuenduste katsete keskpaigas, mida kindralkuberner  Suworow omalt poolt elawasti toetas.  Riias arutati siis süsimust, nagu linnaseaduse  uuendus, maaomandamise õigus, talupoegade  õiguste laiendus, rahwakoolide awamine,  kohtuolu parandus jne. Saksad mälestawad  seda aega waimustusega: oli lust elada. Wäikestes linnades kaswatanud koolid hääd waimu, Tartu korporatsionid koolitanud mehist meelt, pehmitanud seltskondlist lõhesid, maal olnud mõisad, kirikuherrade ja tohtrite majad saksuse sasideks, Saksa möldrid, rentnikud ja hantwärgid sünnitanud aristokratilise kolonistide  kihi, mis pärisrahwast loomulisel teel saksastunud. Leiwateenistus olnud sel ajal sakstel kerge, wõistlus puudunud täiesti, tublid mehed saanud hääd kohad, ja needgi nõrgad, kel praegusel ajal oleks raske läbi saada olnud, leidnud sündsat ametit ja leiba. Balti elul olnud perekondline eht madalsaksa mestiline omadus: Kuuramaa saks kahelnud sellejuures, kas Liiwimaa ja Eestimaa omadel ka mõistust  olla, ja ümberpöördult. Uus reformide ajajärk on wanad ahelad purustanud ja mõndagi, mis sakstel endisel ajal armas oli, hoolimata wana raua hulka heitnud. Politsei, kohtuja kooli uuendustega lõppis Balti iseolu, kadusiwad sakste õnneajad. Seraphim tahab sakste silmi praeguse elukitsikuse  kohta awada, mille sisse nad osalt enda süü, osalt lätlaste ja eestlaste ülestungimise  põhjusel sattunud. Wanal ajal Läti-Eesti rahwuslist küsimust ei olnud. Kes lätlastest ja eestlastest tahtis haritud inimeseks saada ja jääda, pidi oma rahwusele selga pöörma. Nüüd on lugu teine. Walitsuse ning koolide muutus ja rahwusline woolus on saksastusele tõkkeid walmistanud. Läti ja Eesti haritlased asuwad tööwäljadele, mis muiste ainult sakste Larwis lahti seisiwad,  linnas tõusewad õige jõukad Läti ja Eesti ringkonnad, kes omawalitsusest osa wõtta soowiwad. Nende kaastööd tagasi lükata, peab Or. Seraphim jõleduseks. Aga küll olewat sakstel suur põhjus eestlaste ja lätlaste hoolimata wõistluse ning rahwuslise suurustuse  üle kaebata, mis Eesti ja Läti hariduse ülewõnuust unistada ja kõigele, mis Saksa nime kanda, sõda kuulutada. Suured kulturarahwad  õppida mõndagi üksteisest, sünnitada üheskoos waimlise ühtluse. Suurte rahwaste wana kultura leidwat teiste ees auustust. Seda kõike ei olewat rahwakildudel loomulikult  mitte loota. Neil ei olewat teistele rahwastele midagi tähtsat ütelda, nende kirjandus  ei jõudwat midagi maailma-kirjandusele wastu seadida, nende rahwus olla seks liiga nõrk, et üleüldise edu kohta oma mõju awaldada.  Ja siisgi ei wõida salata, et wäikesed rahwused majanduslise edenemise läbi oma rahwuslistele plaanidele kindla aluse muretsewat.  Liikumata warandus minewat aegamööda lätlaste ja eestlaste kätte. Seda ei tohtiwat mitte sündida. Saksad pidada ajast aru saama ja oma endist ülewõimu kinni pidama ja tagasi wõitma. Selleks auusaks püüdeks ei ole vr. Seraphim kitsi nõuugi andmast. Saksadpidada koduses ja ärielus  kokkuhoidlikumaks saama, sest et nad muidu kasinamalt läbi ajawate eestlastega ja lätlastega wõisttust wälja kannatada  ei suuta. Sakste wana ja kõrge kultura nõuda toredat elu, kuid sellest tulla nüüd, ehk küll raskel südamel, tingimata lahkuda. Sakste piirita prassimine kukutada perekonnad waesusesse ja ei lasta üleüldisele kasule ohwrit  tuua. Riia linna 700 aastast jubileumit tahetud mõne häätegewa asutuse awamisega, kirikuehitamisega, auusammaste seadmisega mälestada.  Tõepoolest saadetud kõigest 2500 rubla kiriku puuduste parandamiseks kokku panna. Mägi olnud mahasaamisel ainult naeruwäärt hiirekene sündinud ilmale. Sakstel olewat waja endid ajanõud nr istejärele moonutada. Wanade olude asemele pidada uued astuma. 186 Testi Postimees.