Kärlnlt Pärast hr. von Ditmare waliti Kärla kiriku eestseisjaks Kärla mvqa rentnik hr. A. von Gül d e u stu bb e. Nende päewade sees oli jälle kiriku eestseisja walimine. Mille tõttu pole teada. Waliti  A. von Güldenstubbe tagasi, ning tema abiliseks Kandla mõisa omaniku poeg K. von Giildenstubbe. Suur osa koguduse liikmetest oie walimiste pääle kaebtuse tõstnud,  sest et need mitte seaduslisel teel toimetatud  ei olla. Nii on Karlal mitmes  asjus sekeldusi. Hulk palwekirjasid õpetaja asjas ja kiriku eestseisja kohta olla kõrgemates kohtades ikka läbi waatamata.  Nagu omal ajal ..Saarlases" teatati,  andis Kärla kiriku eestseisus Kärla köstri pääle kaelakohtu teel kaebtuse, et see kiriku konwendi keelu mastu köstri metsast puid raiunud. Kohus kustutas asja maha, sest et siin kuriteo tundemärkisid ei ole. Kiriku eestseisus andis uuesti kaebtuse nõudmise  teel sisse ja nõudis köstrilt 31 rubla kahju tasu Rahukohtunik mõistis kostja usalduse mehe põhjenduse pääle nõudmise tühjaks, sest et köstril, kes palgaks antud maid omaniku õigustega peab, õigus on puid ise oma äranägemise järele raiuda. 27- januaril oli asi rahukohtu kcgus harutusel.  Tehti selgeks, et köstril oli konmendi  poolt ära keeltud puid raiuda. Ka tehti selgeks, et köster köstri koha aidade tariviS puid on raiunud. Rahukohtu kogu mõistis köstri 15 rubla kahjutasu maksma.  Köster kaebab edasi senati, sest et tema usaldusemehe arwamise järele köstril õigus on oma koha tarwituste jaoks puid köstri metsast oma äranägemise järele raiuda,  ning et kiriku eestseisus siin mingisugustki  eeskirju anda ei wõi. Huwitaw on, missuguse otsuse senat teeb. t Kaarmalt. Saaremaa rüütli seltskonna poolt tahetakse sel aasta! Kaarma seminari ruumisid kehalisemalt ümber ehitada. Ehituse  kulud tulewad pääle 500 rubla maksma. Jaani kihelkonnast. Juba õpetaja Körber ütles omal ajal oma „Jtamaa" lauluS : . . saäl, kus lahja maa" ja see üteluS on Jaani kihelkonna maa kohta üsna õige. Maa põhi on siin kord üle pehme pae sarnane kiwi, Saaremaal tuntud nime all „raieskiwi", mis paiguti jalga poolteist mulla pinna all seisab, paiguti  aga ka kuni maapinnani wälja ulatab, mille püül wäga õhuke mulla kord seisab. Selle läbi on siinsed põllud ja karjamaad wäga wiletsad ja wili ning rohi kuiwab kõige wühcma põua ajal ära. Seegi muld, mis tähendatud kiwi korra Ml stisab, ei ole wilja figiiaw, waid on suuremalt jaolt niiskuse ja päikese paiste läbi üleS porsunud ja ära lagunenud paekiwi, mis ainult wäga hää harimise, wmmutamise ja kohase ilma tõttu rahwale waewaltigapäewast  leiba kaSwatab, kuna wilja ikaldused  siin kõige pistma põua, ehk natuke üleliigse wihma läbi liig kergesti tulewad. Sellepärast on rahwas siin kebwapoolne ja püüab wõimalikult oma sissetulekut körwaliste  teenistuste läbi suurendada. Tähtsam  teenistuse haru on siin suurele maale teenistusse rändamine, kuhu igal talwel ja kcwadel hulk noori mehi läheb, suuremalt jaolt Peterburi ja Kroonlinna ümbrikutesse ja laewa ehituse kohtadesse, osalt aga ka Tallinna ja mujale Eestimaa linnadesse ja mõisatesse. Wiimasel ajal on ka naeSterahwad  meestele järele tegema hakkonud ja iga sügise läheb siit hulk neidusid ja Zaesi Tallinna ümbrusesse mõisatesse kao tulid wõtma. Wist on Saarlaste nsirkuS juba „ Suure maa" meeste filmi puutunud, sest iga aasta augusti kuu lõpul söldawad Suuremaa mõisate wasttsejad siin ringi ja olsiwad naesterahwaid möiiat sie kartuli irötmise tarwiS, teda nad fiis mõisate tuluga  cnesüga kaasa wiiwod. Endisel ajal oli siin ka uulitsa- ja trepi kiwide wälja raiumine ja müümine rahwale kauniks sissetuleku hallikaks olnud, aga hüüd kiwi murrud, kust nimetatud kiwisid saadi, on otsa lõppenud ja wiimaiel ajal ka kiwide tarwilamine wähcmaks jäänud, nõnda, et sellest teenistusest praegusel ajal suuremat midagi ei ole. Pääle selle on meri siin randades wüga madal ja kimme, mis laewadele allatulemise wöimatumoks teeb- Sellepärast, et meri siin madal on, ei ole ka kalapüük sim nimetamise wäärtgi, olgu fiis Wäiku wäina angerja püük wähe meelde tuletada, mida talwe ajal Wäikescs wäinas ahingatcga raiutakse ja kohe säälsamas ootawatele üleSosstatele ära müüakse, aga ka seegi saak jääb aastaastalt  wähemakS. Käsitöölistest on sepad tähtsamad, kellel igal ühel oma töö ringkond on ja talumeestelt  iga aasta määratud ainelise palga saamad, mille eest nad igale taluperemshele, kes nende ringkonnas elab, nende aastase sepa-töö ilma muu lisamaksuta ära teemad. Hariduse asjus on siinne rohivas oma naabri kihelkondade rahwastest taga. Koolid on õieti madalal järjel. Siisgi on mi» nema aasta lõpu poole mõni ärksam rahwakoolmeistcr  rahma ette otsa astunud >a juba kuuldakse tihti rahwa seas sõna „laulukoor", mis la peagi teoks wõib saada, kui ettewõtjatel  meelekindlust ja kitsidust ei puudu. Ajalehtedest loetakse siin „Saarlast", „Äega",  „Walguft", „Wtrulast", „Jsamaa", „Waimulik Sõnumetooja", „Majapidaja", „Sõnumetooja" ja „Ristirahwa pithapäewa lehte", igast ühest mõned eksemplarid, kuna muud kirjandust siin koguni mähe on. Mõni aasta tagasi taheti siin koguni raamatukogu  asutada, mille asutamiseks walla «volikogu  walla kassast S 0 rubla lubas, aga see ettewõte jäi hagara esimehe puudusel katki. Sellepääle «vaatamata ei oie kombeline  elu siinse rahwa juures mitte langemisel,  maid enam edenemiZel. Wist aitab selleks noorte inimeste ülemaa! käimine ja sääl rohkem haritud inimestega kokku puutumine oma jao kaasa, sest mõne hiljuti  «väljast tulnud nooremehe juures on n-iisakus ja kõneworm natuke liiga silma ja kõrwa torkaw- Kõike kokku mõttes peame siisgi tunnistama, et siinne rahwas majanduSliselt ja waimliselt ärkamas on, kuigi ka selleks natuke rohkem aega läheb, sest iga alustus on raske. Wiljandimaalt. Neil päiwil käis üks päältk üheksa soldati ja kohaliku politseikordnikuga  ööseti mööda talusid ja wallamajafid  ümber. Taludes rswideeriti, kas wast kahtlasi inimesi on, kas majas politsei  poolt sisseseatud majarahwa nimekirja on jne. Mõnes kohas pole neid öösel sisse lastud, sääl on nad uksed ja aknad eest maha löönud. WallamajadeS päriti wallawalttsuselt kahtlaste inimeste järele. Paistust. Tulewal suwel hakatawat Holstre, Aidu ja Tuhana kroonu metsadest wüiksemaid tükkifid inimestele ära jaotama. Tartumaalt. Abielu kurbmäng. Riia ringkonnakohus mõistis 34. aastase talunaise Liisa Kassi eluks ajaks sunnitööle, et ta oma mehe kihwtiga (arsenikuga) ära oli tapnud. Mees suri juba 7. wcbr. 1903 ja maeti maha. Kuid kuulujuttude põbjat lasti surnukeha «vasta kaewada ja leiti, et ta kihwtisse surnud ost. Uurimine  regi awalikuks, et Jaan Kusst tema oma naene ära on klhwtttanud. Naene olla ka >nne juba mitu korda talle kihwti anda kutsunud „Hurti muse u m i" asutamise toimekond, mis 4. januaril „Wanemuises"  wastti. oli 23. jan. esimest korda koos, et ettewõetawa löö korraldust harutada  Paari liikme hooleks anti põhjuskirjade  ja töökama eelplaam kokkuseadmine. Tähendatud otstarbeks muretsetakse paremale  matjamaa mustumite põhjuskiriasid. „F r a te r n i t a s E s t o n i c a", uus E.sil üstõptlaSte korporatfion, on asutatud.  Uus lorporatsion ei saa mitte „Eesti üliõpilaste Seltsi" wärwisid kandma, maid ta asutab enesele uued märasid- Tallinnast. 28. jan. öösel põles KalrintullS wõöraStemaja „Hotel de Franee" maha ; tuli ost seeläbi lahti läinud, et üks wööras joobnud olekus wäljaskäigu-koha seina päält õstlambi wõttiS ja wastu seina puruks wiskas, kust tuli laiali lagunes. Maja warandus oli 26 000 rubla all kinnitatud; kahju on 24,000 rubla. Ülemat  korra pääl elas keegi WaSsili Rooherg oma abikaasaga, kes ise ametiasjus Peterburis  mütsis, kuna naene koduS oli; siiamaani  ei ole naeSlerahwast üles leitud, arwatamasli leidis ta tules surma—  A. Hanka walimiseõi gu S on kubermangu komisjom otsuse järele ära wöetuv, sest et tema ise wallag ei ela. Hanko kaebab edasi. Pühapäewal 28, jan. olrwad Harkus uued wastmijed mäiia kirjutatud,  kus A- Hanko uuesti suure hääleenamusega  walitud- A- Hanko, käremeelne, ja nigtwolikogu liikme Eestimaa kandidat. Asi tuled warsti senatis harutusele. Walimised Eestimaal. Tallinna lehtede teadete järele saiwad ühendatud  käremeelsed ja kodanlased Tallinnas 65,000 häält. Konstnutsioni erakond 1414 häält, eduerakond 290 häält. Walijameesteks  saiwad: J. Poska, G. Luiga, Dr. Masing, J, Robinjon, J. Järw, Saks, H. Laipmann ja Põhjalas. Rakmx r e s. Käremeelsed saiwad 575 .häält, eduerakond 240 ja konstitulstonl erakond 126 häält. Hapsalus saiwad ka käremeelsed wöimute.  Säät waliti vanä. Jürine L 97 häälega  ; konstitutfioni kandidat Dr. Abel sai 56 häält, aga eduerakonna kandidat ReetS mitteainustgl häält. Ka Pai deS on rahwameeljed ehk käremeelsed wõitnud. Siin waliti Lind 283 häälega, eduerakondlane  Toffelmann sai 48 ja lonst. kand. v. R-ntel 81 häält. Seega on Eestimaa stnnades käremeelsed igal pool wõitnud. Lätimaalt. Riiast. 23. jan. on Vabrikutele keeld awaldatud, et nad kohtulikult ja administratiwilisel  teel karistatud isikuid töösse ei tohi wõtta, wäljaarwatud need, kes politsei poolt tunnistuse toomad, et nad wiimasel ajal end mõistlikult on üleSpidanud- Seaduse  wastu etsijaid karistatakse 3000 rbl. ehk 3 kuu wangistusega. 27. jan. 3 sõjariistus meest ilmusiwad Kerkowiuse klaastwabriku kontorisse.  milles ainult kassapidaja oli, kelle ees 2000 rbl. laua püäl oltwad- Kui röövlid  kassapidaja Mle laskfiwad, ja teda 6 Saarlane, 1907.