aga need on üksikud ja neil ei ole üleüldiselt  mingisugust tähendust. Karskuse Seltsi noor muusikakoor, hr. Krulii juhatusel, kaunistas möödaläinud  lihawõtte esimesel pühal Ew- Lutheruse  kiriku Eesti jumalateenistust. Wist oli see kül esimene kord Kuresaares, et pasuna koor meie linna Eesti Ew. Lutheruse jumalateenistust ülendas, mis koguduse südameid waimuStuse tundega täitis- Waljalas oli 11. aprillil kohase Põllumeeste Seltsi poolt laulu ja näite' mängu õhtu. Laulis Waljala segakoor hr. Ro otsi juhatusel. Laulud kanti puhtal  külal ja tnndmusrikkalt ette- Ka näitemäng  „Nurjaläinud Näitemäng" ei läinud  nurja, waid teda etendati kiiduwääriliselt.  Piduõhtu alaas Keisri- ja loppis isamaa lauluga, mis rahwa seas kõrgeid tundmusi sünnitasiwad. Riiast teatab Wene tel. tal. 22. apr.: Täna ilmus Lutheruse usu Doome kiriku õpetaja maja ette bulk õigeusulisi  inimesi ja nõudis õpetajalt, et neid sedamaid Lutheruse usku waStu wõetaks. Kirikherra ei täitnud nõudmist. Ta seletas, et soowijatel waja on enne usku tundma õppida. Truu-alamlise telegrammi pääle, mis Liiwimaa mõisnikkude poolt 17. apr. awaldatud manifesti põhjusel tänutundmuseS  Kõigekõrgemale poole saadeti, on Keisri Majesteet Oma käega kirjutanud: „Lugcsin hää meelega." Punane lipp. Öösel wastu 17. aprilli pandi salaja punane lipp, millel mässulise sisuga päälkiri oli, Riia weewärgi  torni otsa lehwima. Kohaline pristaw laskis lipu maha tuua. Wõitlus wiiua waStu hakkad maal end sel kujul awaldama, et rahwas jälle kõrtside kinnipanemist palub Kuidas „Prib. Krai" teatab, on mitmes kohas nõuks wõetud palweid ülemalepoole saata, et kõrtsid ja kroonu wiinapoed kinni pandaks. Tallinnamaalt. ..Rcvalsche Zeit." kirjutatakse, et S. mõisa teenija tüdruk  Wäike-Maarja ja Ambla wahelise tee äärsest poest midagi ostma minnes ühes kohas tee ääres wiis kokkupandud paberit on märganud, kust ta ühe omale wStnud. Koju tulles näinud ta, et kaasawõetud  paber hektografeeritud lendleht olnud. Lehe pääle olnud: Tartus, 12. apr. ja lehe sisu olnud riigiwalitsuse wastu sihitud, kuna rahwale nõuu antud, kõike tööd kõige kibedamal töö-ajal seisma jätta ja sõjameeste kokkukutsumist mitte kuulda wõtta. Tüdruk põletanud paberi ära. Liivawist. „Lib. Zeit." kirjutab: 3. aprillil arutas Hassnpot-Grobini kreisi 5. jaoskonna rahukohtunik PreekulniS iseäralisel istumisel 47 moonaka aSja, kes selles süüdistatud olid, et nad Grobin-Hasenpoti kreisis mõisast mõisa käisid ja säälseid moonakaid ähwarduste ja mägi walla läbi tööd seisma jätma sundisid. Süüdistawate  hulgast tunnistas rahukohtunik 21 meest ülemal tähendatud asjas süüdlasteks ja mõistis ühte moonakat kaheks kuuks, 8 üheks kuuks, 3 kaheks nädalaks ja 9 üheks nädalaks aresti. Teised süüdistatavad  mõisteti tunnistuste puudusel süüst wabaks. Seesama rahukohtunik mõistis 9. aprillist 14 ja Ist. aprillil 3 moonakat korteritest wülja kdntrahi järele omm korteritest wälja minna ei tahtnud. Peterburist. I. Mandshucia sõjamäe ülemjuhataja Kuropatkin tuleb Wenemaale tagasi. Tema asemele nimetatakse kindrallejtenant  Sarubajew. Teade Gaponist. „Swet" kirjutab: PreeSter Gaponist, k Wenemaalt ära põgenes, räägitakse, et ta Londonis kõik mässuliste erakondade asemikud nõupidamisele  kokku kutsunud. Koosolekust on wenelased, poolakad, soomlased, lätlased, armenlased jm. osa wõtnud. Koosolek tegi otsuseks, missugusel miisil ühisel nõul ja jõul tcgewust awaldama hakata. Kõigekõrgemalt kinnitatud määrused kõrgemate koolide asjus, lg. aprillil on ministrite ja riigi nõukogu departemangude esimeeste koosolekul tehtud otsused kõrgemate  koolide asjus kõigekõrgemalt kinnitatud.  Neis otsustes öeldakse: 1. Kõrgemates õpeasutustes, kus töö on seisma jäetud, ei tehta käesolewal õpeaastal kursusele wiimise eksamist ja kõik üliõpilased tulewad järgmiseks aastaks  nendesamade kursuste püüle jätta. 2. Nimetatud õpeasutuste juures olewad üliõpilastele abiandwad asutused, nagu ühiselumajad, söögimajad jne., tulewad niikauaks kinni panna, kuni õpetegewus seisab. 3 Esimeses punktis nimetatud asutustes tuleb õpilasi kooliraha maksmisest käeSolewa  pool-õpeaasta eest wabaStada, äramaksetud  õperaha tagasi anda ehk tulema poolaasta ette arwata. 4. Määrata, et need õpeasutused, kuS õpetegewus seisab, kui nendes sügise õpetegewus  ei alga, ehk algab, aga jälle seiSma jäetakse, nagu nüüd, wiibimäta nende ülemuste poolt, kelle alla need õpeasutused käiwad, kinni pannakse, kõik üliõpilased wülja heidetakse ja prohwessorid ametist lahti lastakse- Ministritele, kelle alla õpeasutused käiwad, woli anda: g,. Wiibimata määrusi walmistada, kuidas  wiisi praegune kewädine poolaasta kõige wähem mõju awaldaks, et üliõpilastel  edasiõppimisel üleliiga aega raisku ei läheks; d. arwamisi kokku seadida, missugused abinõud tarwitusele tulewad wõtta, et need noored inimesed, kes käesolewal aastal  keskkoolides kursuse löpetawad ja kõrgematesse  õpeasutusteSse soowiwad astuda, kõrgematesse õpeasutuStesse peaseksiwad; <Z küsimust arutada, kuidas sääl, kuS sce wõimalik on, wiimastel kursustel olewaid  üliõpilasi lõpueksamile lasta ja kuidas  neid eksamist toime panna, niisama ka missuguseid muid abinõusid tarwitusele tuleks wõtta. Uus passiseadus. Päälinna lehed teatawad, et sisemiste asjade ministerium uue passiseaduse projekti on malmis teinud. Uue seaduse järele ei ole inimesed enam kohustatud passi wõtma. Passid antakse nendele, kes soowiwad, eluajaks. Päälinnades  ja mõnedes suuremates linnades nõutakse inimeselt passi. Uus seadus saadetawat  ligemal ajal riigi nõukogusse. Kingituste kadumine. Kapten  Gendre teatab „Russile", et tema tuttawad  8 kastitäit jõulukingitus! kaugesse idasse on saatnud. Nüüd on teade tulnus et kasti hulgast üksainus kast kätte on saadud, kuna 7 kasti tee pääl kaduma on läinud. Uued wandesõnad. Kohtutes tarwitatawaid wandesõnu muudetakse. Tunnistajad,  kes manduda ei soowi, jäetakse wannutamata. Uute wandesõnade järele ei ütle manduja mitte enam, et ta „wannub", maid, et ta tõotab. „Russk. Wed." kirjutab W. G. Korolenko, et kirik peaks tingimata see esimene asutus olema kõige ees, kes tõe eest seisab, ja wale ei tohiks ialgi ta tege- wuse tööriist olla, ei millegi sihi kätte saamiseks. Otse selle wastu teha praegu Wene kirikud. Nad kuulutawad lausa walet, asja, mis selgesti maleks on tunnistatud.  Oli kord aeg, kus sõnum läbi sihted käis, et Wene mäss Jaapani rahaga toime on pandud. Walitsuse poolt tunnistadi  see maleks. Sellest hoolimata kuulutakse  aga alatasa kirikutest, et mäss «vaenlase  ülespidamisel alal hoitakse. (Ka mõned lehed, nagu „Dejatel", laulawad ikka seda laulu edasi.) „Wene inimene usub seda, mis kirikus kuulutab," ütleb Korolenko; «tähendab, kirik paneb inimest malet tõeks pidama, mis ta kaaswendade tööliste kohta öeldakse. Kas see on kiriku ülesanne?"  küsib Korolenko. Ehk, inimene usub ajalehte ja jõuab otsusele, et kirik ametlikult malet kuulutab. Kas niiwüst töötab kirik oma wäärtuse kasuks? Lõpuks küsib ta: Ehk tarwitab kirik abinõuu; otstarbe pühendab abinõuusi ja malega saab päästetud? Aga siis peab küsima: missugune waimulik otstarbe selles on? Ja mis asja ärapäästmiseks nõutakse nii häälerikast, käpuga katsutawat walet, niisugust  kisendawat pettust?" «NowoSti" kirjutab Kõigekõrgema käsu üle ususalliwuse asjus : «Suurel äralunaStamise  pühal, mis tõsise usu ja ligimese  armastuse pääle on rajatud, tuli Wenemaal, Keisri tahtmise järele, usuliku wabaduse «väljakuulutamine. Usk pole mitte üksi ilma tegudeta surnud, maid, kõigepüält, ilma selle usu tõsise tunnistuseta.  Aga esimene ligimese armastuse kohus käsib, et meie teda tema tõsiste usuliste  armamiste pärast, mitle wangikojaga ega õiguseta olekuga ei karista ega temalt tema lapsi ära ei wõta. Wene rahwa läbi põhjendatud riik, millesse niipalju teisa rahwaid on sattunud,  woib Õigeusu kirikut esimeseks ja walitsewaks kirikuks tunnistada, aga ta ei pea kedagit wäewõimuga selles kinni pidama  ehk sellega ennast ühendama sundima. See ei käi mitte üksi loomuliku kodanliku südametunnistuse wabaduse õiguse wastu, waid ka kristliku armastuse waimu wastu, mida kirik juhtnööriks peab wõtma. Igasugu karistuste ja õiguste kitsendamiste  ära kaotamine; wulitsewast kirikust ärataganemise pärast, Wene wanausu ja lahkuskude makswateks usutunnistusteks wälja kuulutamine riigi poolt, iga ühele luba andmine, koolides oma usuõpetust omas emakeeles õppida, wõõraste uskude waimulikude  wabastamine igasugu karistustest niisugustel juhtumistel, kui nad õigeusuliste  juures mingisuguseid pühalikka talitusi  toimetawad, kui ka mõnede asjata kitsenduste  ärakaotamine, see on selle suure uuenduse põhjusmõte, mille alused Kõigekõrgema Wõimu poolt Kristuse ülestõusmise  päewal on kinnitatud jn mis paljudele miljonitele inimestele äraarwamata  kalliks kingituseks on. Sellega on Wenemaa tähtsa sammu meie haritud maailmale  lähenemiseks teinud, kõikide teiste maadega, kus õigusline kord juba jalale on seatud. Praegust sündmust ei wõi ka selles wiimases mõttes terwitamata jätta. Igal pool algas politikalik wabadus,  igasugu usuliste tagakiusamiste kaotamisega,  s. o. südametunnistuse wabaduse maksmaks tunnistamisega riigi poolt. Praegune tähtjas uuendus on nagn esimene tuntaw ja tõelik pant üleüldiselt ette wõetud uuenduste töös. Tõsi on, et oma loomu poolest see esimene tegelik wõit weel mitte selle pandiks ei wõi olla, et teised riiWses mõttes weel tähtsamad M 18, Sa a r l a n e> 1905