kirja andnud, aga kirja pääle mõla tagasitasumise  päema 101 aasta püüle määranud. Laenuandja ei tea nüüd, mis teha. Kas laenu pärima hakata, ehk 101 aastat oodata. Wiljattdimaalt. Helmest. Jsewärki lugu sündishiljutiHelmekihelkonnas. Kärstna maldas, nagu „Eesti Postim-" kirjutatakse. Peremees K. oli mõne aaSta eest oma pojale täielise wolikirja andnud enese eest asju ajada- Wiimasel ajal aga oliwad isa ja poja soowid mõneS tükkis lahku läinud, millest waranduse jagunemist karta oleks olnud. Nüüd sündis aga midagi, mida isa pojast mitte poleks lootnud: poeg oli talud (neid on 4) ilma isa teadmata, molikirja põhjal, oma wcnnale, kes W. linnas elab, ära müünud. Muidugi teada, protesteerib isa sarnase müümise waSta, kuid praegu on teadmata, kellele talud jääwad seda saab muidugi kohus otsustama,  kelle hoolde asi on antud- Jurzewi EeSti Põllumeeste Selts on luba saanud, Augusti-kuus s. a. põllutöönäitust  toime panna, kus juures seletawaid  kõnesid peetakse põllutöö, loomapidamise  ja hobusekaswatuse üle. Tallinnast. Kohtukojast. Kodukooliõpctajanna  Helene Kuckuck, 25 aastat mana, seisis 11. Jan. siinse ringkonnakohtu ees kacbtuse all, et ta Wüike Juhkenthali uul, Künkmanni majas, il,na ülema loata wäike-laSte-kooli pidanud ja saal 2 aasta jooksul kuni 70 last korraga õpetanud. Kaebealune seletas, ta ei olla ülemuse lubast selle õpetuse tarwis midagi teadnud ja oma kodu-kooliõpetajanna-tunnistnse seks küllalt arwanud olcwat, et hooletusesse jäetud lapsi oma ümber koguda ja neid wahese tasu eest Wene ja EeSti keeli lugema  ja kirjutama ning näputööd tegema õpetada. Kohtu otsus oli: 5 rbl trahwi ehk 1 päcw arresti, kuna kool kinni pannakse.  Hagerist. Et mallamaksud aasta-aastalt  kõrgemaks tõuscmad, siis arwas Kirna walla wolikogu tormilise olewat, need inimeseks,  60. eluaastas wallamaksust lahti saiwad näituseks talukohtade pidajad, uuesti maksu alla panna, kuna isikud, kellel kindel koht puudub, 60. aasta wanaduses maksust, nagu täninigi, wabaks jäämad. Otsus pannakse talurahwamsjade kommissarile kinnitamiseks ette. Riiast. Rish- Wistn. kuulmise järele olla mõned uute Läli lehtede wäljaandmise luba palunud, oga ülemalt poolt ei ole seda antud, sest et Läti lugejate jaoks praegu küllalt lehti olla- Pihtiva kubermangust. Paniko- wilsi wallast kirjutatakse Postimehele: Siin Wenemaal on pruugiks, et Jõulu laupäewa õhtul waesed lapsed lauldes majast majasse käiwad ..Kristust kiitmas" (Xpne?o-e.'igui,u) Harilikult on neid 2 3 ehk rohkem stllsis. Üks neist hoiab wärwilisest paberist  tehtud laternat käest, kuhu põäle mitme» sugused pühadvildid on maalitud ja tuli seeS põleb, ja kui majaperemees lubab.  laulawad lapsed Õnnistegija auuks kiidu laulusid, mille eest neile muidugi mõista paar kopikut raha ehk tükikene leiba antakse. Ühe siin elawa lätlase juurde tulnud ülemal pool kirjeldatud „Kristuse kiitjad" kaks paisikest 10 —>l2 aastat wanad. Lätlane, kellel see wastumeelt olnud, «võtnud püssi ja kõmmutanud poisikeste  pääle lahti, mis läbi üks elukardetawalt  haawatud saanud, teine pääsenud õnneks oma wiledats jalgade tõttu häbemata  püssimehe käest ära. Poisikene sai kohe Petseri haigemajasse wiidud, kuid elulootust olla tohtri ütcluse järele wähe. Asi on kohtuliku järele uurimise all. Peterburist- Peterburi Leht teatab, et Peterburis elawad eestlased ülemale poole palwekirja on saatnud, milles nad luba paluwad  eestlaste jaoks Peterburisse «viieklassilist  linnakooli asutada. Suur woit, 200,000 rbl. saanud Prantsuse maalt, käisin aga mööda tulles Dooweris, ja sain süül ühe härra Walliton'iga  tutwaks, kellele mina, nagu markiirde  Fecra, Sitsiiliast Missiino linnast pärilt ette aStufin. Mina märkasin küll kohe, missugune ihnuSkael, aga süül juures ise päris rumal kollanokk, see härra Walliton  oli, aga seda ei wõinud ometi uskuda, et minul temaga nii hästi pidi lahti minema. Markiide Fecra rikkus ja suured wõeraStäigud on laialt tuntud ja selle nimega wõtsin ma rumala ihnuse südame täiesti oma poole, nõnda et mul paar nädalat tema juures päris paradiislik elu oli. Ta usaldas mind igal pool ja käis minuga wäga lahkelt ümber, muidugi selle lootustga, et rikka markii käc't hästi raha ivälja pigistada. Seda ma ei tea aga, km suur ta ehmatus olla wõis, kui tema markii ühel päewal, kogu tema kassaga,  umbes wiieiuhande naela stärlingiga kadunud oli > Niisugune reis maksab kulud armsasti ära, eks ole, härra Faringa." „Mmdugi maksab," kostis see naeratades,  ~aga," lisas ta juurde, „see wõib jo ka lväga hõlbsalt juhtuda, et teie ka minu kassaga oma teed lähete." ..Teiega on lugu hoopis teisiti," kostis prantslane. „Sääl, kus mina oma tõsist nime ja elukorda awaldan, ci aStu mina mitte petliku mõttega ette. Teiseks on mul teile nimetada, ct ma ju teie siinsed olud osalt tunnen ja ma loodan teie käest teisel teel raha wälja pigistada, ilma et ma jääl juures lõhkuda ja rõöwida pruugiksin."  „Ma usun, teie olete tõesti mees, kcs midagi maksab/' uttes Faringa- „Ma möiksin küll teile mõnda asja tähendada; ma ei ütle aga midagi, jcnni kui ma selgesti ei tea, mis asja poolt teil siinsed oluo tutwad on." „Seda wõin teile kohe tähendada," ütleS Giovente. „Tcie wist tunnete kapten Flokket ja siis «eel ühte rööwlit Flarellot? Mõlematega olen ma üZna kaunis hästi sõber ja teie ei tohi mitte loota, et minul teadmata on, mida teie nende meeste kätte «saldamid olete," ~Kui mina neid mehi ka mõne asja tarwis pruulisin, siisgi oli see ainult tembutamine; asja puhast sisu ei tunne need kelmid ialgi!" „Herra Faringa, ma ci taha teid küll mirte ennast, usaldama sundida," ütles Giovcnte, „teie petate aga ennast selle mõttega, kui arwate, et ma aSja tõsist seisukorda  neist toimetustest küllalt ei tunne, mida teie nende kelmide kätte uskunud olete. Näituseks: Oli see tembutamine, et Flarello Willemanni ja tema pruuti õpetaja Ousmaldi juurest ära warastaS? Oli see tembutamine, kui kapten Flokke Willemanni pruudi tema käest ara röömis, Ja wiimaks, oli fee tembutamine, et wana grahw Richnberg kinni sai wõetud ja (Järg tuleb) Möndasugust. Friedrich Wühelm iil, ja phrenolog. Saksa ajakiri „Neue metaph. Rundschau" toov kena lookese Dr. Galli phrenmogia teaduse alustaja külaskäigu üle kuninga Friedrich Wilhelm M. juures. Ühe pidu ajal Potsdamis tõmbas ühe pidulise lihtne ülikond hiilgama seltskonna seas kuninga tähelepanemist oma paäle. j „Kes see mecS jääl on? küsis ta. ! „Sire" wastas kojamarshall, „see on ! kuulus Dr. Gall, kes inimese wälimuse järele tema loomulaadi wõi karakteri üle wõib otsustada." „AH, Gall!" hüüdis kuningas. ~Nnüd saan ma ometi kord teada, kas see, mis temast kõneldakse, mitte liialdus ei ole. Ütelge talle, et ta homme minu juurde lõunale peab tulema." Järgmisel päcwal oli kuninglikus lossis lõunasöök, millest 12 wõõrast osawõtma oli kutsutud. Doktori lihtne ülikond paistis siingi toredate ja rikaste ülikondade seas teramasti silma- Kui lõuna lõppenud oli, nõudis kuningas, et Gall oma kõrwal istuwate härrade loomulaadi nende wälimuse järele püüaks kirjeldada. Dr. Gall tõusis ülesse, waatles tera.  wastj oma naabrit, kes arwatawastz kind- ral oli ja raputas pääd. Nähtawasti ei tahtnud ta oma otsust awaldada. „Ütelge julgesti!" käskis kuningas. „See härra on suur jahi ja wehklemise armastaja. Ta peaks lahinguplatfi oma tegewuse põlluks matima- Ta armastab wcrd." Kuningas naeratas ja käskis nüüd järgmise  külalise üle otsustada. O?. Gall oli oma otsuseawaldamiseS seekord meel enam kohmetanud. „see herra," ütles ta wiimaks, on osaw turnija, ta peab hää ratsasöitja ja iseäranis osaw käte liigutamises olema„Küllalt,  armas doktor," ütles kuningas.  „Ma näen, et Teie tublidusest õigesti on kiitust awaldatud. See kindrali herra Teie kõrwal on üks rõöwmõrtsukas ja tema järgmine kõige osawam waraS terwel Preisi maal " Siis andis kuningas märku, wahid astusiwad sisse ja kuningas käskis kelmid tagasi wangitorni wiia. Kohkunud doktorile ütles ta aga: „Teie olete täna minu riigi kõige suuremate wõllaroogadega koos lõunat söönud- Katsuge  omad taskud läbi." Or. Gall kuulas käsku, ning leidis, et ta taskurätik rahakott ja tubakatoos kadunud  oliwad. järgmisel päewal otsiti need asjad ülesse ja anti doktorile tagasi. Nendega  ühes saatis kuningas doktorile selle juhtumise mälestuseks kuldse, diamantidega ehitud tubakatoosi—  Poissmeeste kolmikleping. Kolm Eesti poissmeest Peterburis nagu Eesti Postimees teatab tegiwad isekeskis hiljuti kirjalikult järgmise algupäralise lepingu maha: Meie allakirjutanud J- R-, D. K. ja H. R E wahel sai järgmine leping aasta pääle, s. o. 1. Januarist 1900 kuni 1. Jauuarini 1901 tehtud. 1) Meie ülemal nimetatud poissmehed saame selle aasta jooksul abielusse heitma; selle tõeks tegemiseks maksame iga kuu 15-mal 10 rbl. selleks walitud usaldusmehe J- M.-mi kätte. 2) Usaldusmees J. M.-nsi on kohustatud iga kuus maksu-maksjale raha eest kviitungi andma. 2) On veist keegi, .V"! 3 Saarlane. 1900