Eesti Postimees M. 46. Tallinnas, «ejjapäewal, !4. «owembril. ISVS. ZckiMjs Wlaiü! > on Mguliste uul. (uo /IsnosvS! 7Z1.) nr. K Adress kirjadele: I PSASKMW rsg. „ZerN Nvois- ! ?svsllb „ Eesti Posti- I mehe" toimetusele Tallinnas. Z Telegrammi adress: I ?M6Äb. A MW ««- j» immhmlt. JA. aastakäik» Kuulutuste noupsreille ° nds maksaZ kuulutuste  külgedel S kop., juhtkirjade ees 15 kop. Kuulutuste wastuwõtmine neljapäewa hommikul  ilmuma numbri jaoks kuni kesknädali hommiku kell U-ni. Tellimiste ja kuulutuste wastuwZtjate nimed awaldatakse aeg ajalt kuulutuste hulgas. z LO PMUks" Nkksjlb Ähss „Ghtusts kõnede", „Nisstoni- I lehe" ja „PZllutõö ja teaduste j! eralisaga": j postiga: ilma postita: ! rbl. kop. rbl. kop. aast. J. aast. s. 56 ! °/ä » 2.43 s/4 „ I. Nv ! 1/2 " «0 i/g „ 1. SS - 83 1/4 „ - 65 kuus S 6 kuus -- S 5 Mäliamssls 8 sdl. Sv ksp. aastas. I Ükfiku numbri hind 6 kop. Mõned märkused Marguse põhjenduseks §. Kodumaal ettetulew suur Marguste arm on palju suid ja sulgi liikuma pannud, st tähendatud sbamooruse põhjusi selgeks teha. Peaaegu kõik tähtsamad Eesti ajalehed on tänawu marguss põhjuseid seletada püüdnud  ja mõndagi asja puudutanud, mis inimest  wargusele wõib saata. Paljud jöuawad otsusele, et muu seas kodumaa põlluolu, nimelt  maata inimeste kitsikus, Margustele hoogu annab, et eestlane häda pärast teise oma wõtab. Muidugi tahab Balti agrarsüsteem  põhjalikku korraldust, selle wastu ei saa ühelgi! mõistlikul immesel midagi ütelda olema, aga et üks agrarsüsteem märgust sünnitada  ja teine seda ära kaotada mõib, seda arwamist ei ole üksgi meel ei nägeluses ega tegeluses tõendanud. See arwamine on järjekindlalt  ainelisest ilmawaatest, praktikalisest materialismusest wälja kaswanud, mis järgmise  lapsiku õpspunkti üles seab: Kui kõigil elumaitsmiseks Varandust küllalt on, siis lõõmad  teadus, kunst ja kõlblus iseenesest õitsma. Varanduses seisab aga õnn marjul. See on kõigi asjade mõõdupuu, see on weeder,  mis ajaloo käima paneb, mille ümber kõik ilm ringi keerab. Sellepärast maja aga, nagu Marx'i määrtuste teoria klasfikalikult seda awalikuks teeb, omakasu taga ajada, auukartuseta ajaloolist edu, usku ja iga autoriteeti  põlata. Sotstaldemokratlaste armsam  unenägu on rikkuse ühesugune ärajagamine,  praeguse seltskondlise olu ümbertõukamine,  ' kuna uuendustest, resormidest, mis ajaloolisel alusel seisawad, hääd ei loodeta. Säält nende sõjakuulutus tulebgi. Ei wõi salata, paljugi seltskond lisi olusid peawad teiseks saama, palju puudust ja mässust  tuleb wähendada, kuid mitte ümbertõukamise  teel. Puudus wõib küll põhjuseks olla, miks mõnikord margile mindakse, sest: häda ajab härja kaewu, nälg neiu margile. Kuid seesugust hädawargust tuleb mõrdlemisi harwa ette ja seda õieti nuheldawaks ei loetagi. Tarvet  ja Kristuse jüngrid kustutasiwad oma nälga wõõrast wara puutudes, ilma et neid oleks warguse pärast süüdistatud. Sarnast nähtust tuleb nüüdgi meel ette. Nelja aasta eest oli Peterburis humitaw protsess harutada. Keegi kaupmees oli selli mähese palgaga teenida  lasknud, millest inimene suures linnas ära elada ei mõi. Sell omandanud poest margsi pea kaupa, pea sularaha, mida ta enese elatamiseks ja oma ema toitmiseks tarmitanud. Kaupmees andis selli, kui märgus ilmsiks sai, kohtu alla; miimne mõistis asja läbi katsudes  kohtualuse süütaks, kuna kaupmeest ennast  teenija näljutamise pärast trahwiti. Niisuguse  kitsikusega ei saada aga meie hobusewargaid  ja lukulõhkujaid kudagi Vabandada, kes mitmekordsetest Vangistustest hoolimata halba ametit ei jäta. Suurem hulk wargaid kodumaal, nimelt ameti poolest margad, on jõukad inimesed, km neid waestega Võrreldakse.  Nende hulgas leidub perepoegi,' taluomanikka,  kapitali mehi, kes kunagi ei pruugiks häda pärast näppama minna. Mitte kitsikus ja waesus pole warguse pääpõhjus. Hundid rebased, tõhud jne. murramad rohkem loomi