wõimalikuks teha. Lagedal maal jõudis suurem osa inglast osalt ratsa, osalt jala põgeneda, kuid major Dowell ise ja 16 meest oliwad surnud, 6 ohwitseri ja 43 meest haawatud. Hiljemalt sundis ooberst Rawlinson suurema wäeosaga burisid küngastikult idapoole taganema. Läbirääkimistest Inglise parlamendis on näha, et walitsus tulemuseks arweaastaks, mis 1. juulil (18. juunil) algab, ligi 700 miljoni rubla raha sõja tarbeks nõuab, kuna 200,000 meest pääle nimetatud päewa weel B—9 kuuks Löuna-Asrikasse pidada jääma. Sellega näitawad inglased ise, kui wähe kindlat usku neil sõja kärme lõpu kohta on. Kogulaagrites olla laste suremine weidi wähema.ks jäänud, kuid küsitaw on, kas see paranemine inglaste paremast hoolekandmisest rvõi parematest ilmadest ja Europast saadetud armuannetest tuleb. Hirmus suur on see suremine aga stisgi, sest januarikuus  on 114,000 inimesest, keda laagrites kinni peeti, 1800 hinge heitnud, mis aasta kohta 21,600 surnut ehk wälja teeks. Sheepers'i hukkamõistmise üle kirjutab Kapilinna kirikuõpetaja Drews: Sheepers  pidi ennast ise kaitsma, kuna tema wastu Inglise wäewalitsuse poolt wilunud päälekaebaja  ja parteilikud kohtumõistjad, s. o. Inglise ohwitserid seifiwad, keda Sheepers rohkem kui korra oli löönud. Pääle selle oli ta raskesti haige ja nõrkes asja harutamise ajal mitmel korral ära. Teise sõnumi järele, mida raske on uskuda, oli ka Sheepers'i ärahukkamise wiis päris kole: ta istunud haiguse pärast kanderaami pääl, kui teda maha lasti! Söjakohtuline  protsess teise.M Buriz wäejuhataja Kruitzinger'i wastu, kes ühte sõpra päästes haawatult inglaste kätte langes, on ka juba alanud. Londoni buriwastase lehe „Daily Maili" sõnumisaatja käis hiljuti kogulaagris olewa proua Deweti jutul ning kirjeldab seda kokkusaamist järgmiselt: Sisse astudes nägin ma telgi seintel Transwaali ja Oranje wabariikide  mapid ja Krügeri, Steijni, Louis Botha ja Deweti piltisid; laua pääl malgeid lillesid. Proua Dewst on mäikiase, kõhna kasmuga; ta oli walges riides ja tõrkus Inglise  keelt rääkimas kuna ta Hollandi keeles wäga elawalt kõneles. Ta kaebas, et teda linnamajas elada ei lasta, ja ütles, et ta inglaste abi ei tarwita, sest et tal enese tarwituste  täitmiseks jõudu küllalt olla. Tema poegadest  olla kaks isaga sõjas, kolmas sattunud kindral Kronjega koos mangi sa saadetud St. Helena saarele, kust ta emale kirjutada ega kirjastd saada ei tohi. Lõpuks ütles proua Demet: Minu mees ei saa ialgi alla andma; ma usun kindlasti, et ta ennemalt sureb ja mina ise soowiksin ennemalt tema matuseid näha, kui et ta alla annaks. Mõte, teda mangi mõtta, on lihtsalt naeruwääriline." Kuda burid j anuarikuul moona faimad, seda näeme nende poolt kirjateel tulnud sõnumitest. 10. (23.) januaril wõtflwad nad Pietersburg-Pretoria raudteel suure moonarongi  ära, mida inglased nii teatasiwad, et burid ühte rongi „ asjata õhku lasta katsunud". Hiljemalt tabafiwad burid Delagoa raudteel 3 rongi, Volksrusti juures (Transmaali-Natali piiril) ühe suure rongi sõjamaterjaliga ja teise Dundee juures (Natalis) kinni. Delarey wõttis Rustenburgi teel pika moonawoori ära. Pietersburi  linn oli mõned päewad buride käes, kes säält lahkudes hulga sõjariistu, hobuseid ja raha kaasa wõtfiwad. Inglise Japam leping paneb kõik suud lnkumaHja  suled käima. Sisunälgsed päewalehed harutawad ja malgustawad asja igast küljest, räägiwad üksteisele wastu ja luuletawad uusi lepinguid juurde. Ühed ütlewad, Saksamaa, Jnglisemaa ja Ühisriikide wahel olla uus kolmikleping tekkimas, teised teemad Ühisriikistd kolmandaks Jnglise-Japani lepingu osaliseks. Inglased katsuwad ka itallast lepingu osalisteks  teha, aga Prantsuse sõpruse pärast lükanud  Jtalia walitsus meelituse tagasi. Kindlat tõtt ei ole neis juttudes esiotsa rohkem, kui ei ühisriigid ja Saksamaa Jnglise-Japani'lepingu pääsihtidega, s. o. Hiinamaa ja Korea puutumata  hoidmisega ja kaubanduse-uste lahtipidamisega  täiesti ühes nõuus on. Wenemaa tõmbas neil päiwil Siberi ja Mandshuria mahele tolliraja, sellega näidates, et ta Mandshuria  maakonda ikka wõõraks maaks ja Hiina omanduseks loeb. Saksamaalt. Uue tolliseaduse harutamiseks  kokku seatud riigipäswakommission leiab, et walitsuse poolt ette pandud tolli-kõrgendused, mis Saksa töömehe leiba ju küllalt kalliks teemad,  meel liig madalad olla, kuid walitsus seletas oma asemiku suu läbi, et ta wiljatollide  kõrgendamises mingil tingimisel kaugemale ei taha minna. Kui riigipäew oma kommisfloni  otsuse juurde jääb, siis on waewalt loota, et uuest tolliseadusest midagi wälja tuleb. Jtaliaft. Paawst Leo XIII. pühitseb neil päiwil oma 25 aas tast jubileumi. Sarnast  õnne on enne teda üks ainuke paawst. Pius IX., näinud, kes 32 aastat walitses; katoliklaste  Mrikuloo järele olla küll ka paamstide auujärje alustaja, apostel Petrus, 25 aastat ja 2 kuud Rooma koguduse juhatajaks olnud. Jubelumi pidustused, kõige päält kroonimise mälestusepäew 18. webr. (3. märtsil) saamad (902. Testi Postimees. 81