Alfred Feldberg ja Ewgraf Hansmann Haapsalust  ja Gerhardt DeterS Peterburist.  Groswaldi  nimelised kingitused hää õppimise eest sõimad  Aleksander Riks Sl) ja Mihkel Aron 20 rubla. Kui meie ülemal owaldalud nimekirja lähemalt tähslepaneme, stis paistab fee meile kül terawalt filma, et eksami tegijate seas wäga wähe saarlasi on, sest suurem hulk nendest on wäijaspoolt  Saaremaad pärit. 37 kaswandiku seast on Saaremaalt ainult 13. Suuremast hulgast Saaremaa  kihelkondadest ei ole ühtegi kaswandikku; ainult Kihelkonna, Mustjala ja Anseküla kihelkondadest  on kaSwandikkusid leida. See on aga kurb asi. Saarlaste tormis on Kuresaare meremeeste kool just asutatud, aga nagu näha, wõiawad saarlased  ise sellest tähtsast asutusest stisgi wähe osa. Wanast oliwad ju saarlased kuulsad meremehed, ja mereasjandus on ka praegusel ajal Saaremaa kohta ütlemata tähtis ja sellepärast on enam kui tarwilik soowitada, et Saare elanikkude seast cdespidi  rohkem Kuresaare meremeeste kooti aStukstwad. Pärnust. Nagu „Pern. Ztg." teatab, on Kõigekõrgema käsu järele erapalwetunnid  Pärnu maakonnas ära keelatud. Läänemaalt. Aruldast ilmuwuft nähti neil päiwil Wolmari maakonna lõunapoolses  osas Möödaläinud suwel oli üks raba põlema läinud ja sügisel, kui sügaw lumi maha tuli, näis see täieste ära kustunud olewat. 21. märtsil läks keegi pooletera mees enda labidat, mis suwel rabasse turbla auku oli jäänud, ära tooma. Sügawaste  kohkus mees. kui ta umbes iVs sülla iüzawusel tuld, see tähendab õõguwat turwast silmas. Talwel oli maa I jala paksuse lumekorraga kaetud. Meie õpekonna kurator professor Schwarz on Warschawi õpekonna kuratoriks nimetatud, kuna tema asemele Warschawi ülikooli prof. Silow tuleb. Miias ilmuwa Wene lehe „PnbaltiiSki  Krai" toimetaja Molostwow on, nagu „Rishsk. Westn." kuuleb, oma senisest ametist  lahkunud. Toimetaja asemel on wiimasel  numbril wäljaandja A. Krügeri nimi all. Kas asi edespidi nii jääbgi, on meil teadmata; igatahes on kahju, et hr. Molostwow sellelt seisukohalt lahkus, sest tema püüdis üleüldse wabama pilguga meis kodumaa küsimuste ja olude pääle waadata, mispärast ta ka oma naabri,, Rishski Westniluga" sugugi läbi ei saanud. Liiwimaa kubermangu karskusekuratorium  palus omale küesolewakS aastaks 60 tuhat rubla. Sellest summast lubati ainult 20 tuhat. Et wiimase summaga aga kuratoriumi eelarw> kulusid stgilähedaltgi katta ei wõidud, siis paluS esimees wecl lisa määrata. Nüüd on, nagu teatatakse, weel 10 tuhat rubla lubatud. Baptisti kogudusi oli 1901 a. nagu „Post" teatab, üle eestlaste maa 10 kogudust 17 jutlustaja ja jaoskonnaga ja 53 abijutlustajaga. Üle kõige on neil kogudustel 13 palwemaja ehk kirikut, nimelt  Tallinnas, Haapsalus, Wormsis, Sutlepal,  Kärdlas, Kärdla Männamaal, Pärnus,  Ridalis, Kehras, Rummus, Emastes, Keilas sa Laitsel Kogudustel oli ühtekokku  liikmeid aaSta algul 1463, aasta lõpul 1753. Ristmise läbi juurde tulnud 267, lahkunud 56, wälja lükatud 27, wäljalükatuid tagasi wõetud 11, surnud 26. Seitsmes paigas peeti 9 õpetaja all pühapäewakooli, millest 187 last osa wötsiwad.  Noori mehi on kogudustes 65, tütarlapsi 290. Wölgadeta waranduft on kogudustel 11,804 rubla, aastane rahalik  talitus 4681 rbl. Sellest kulutati jutlustajatele 823 rbl., majanduseks 1694 rbl., iseäralisteks wüljaminekuteks 1698 rbl., häätegewaks otstarbeks 466 rubla. Peterburist. 2. apr. saime Peterburist järgmise sõnumi: „Tüna lõunal, kella 1 ajal, kui sisemiste asjade minister, jäägermeister Sipjagin Maria paleesse Mimstrite-komitee ruumidesse aStus, laskis üks ohivitjeriülikonnas  olew meeS, kes mõni minut enne ministrit tõllaga kohale oli sõitnud, riidetoaS sel ajal, kui ta ministrile ühte kinni pitseeritud  kirja ära andis, wiimase peale rewolwcist neli pauku. Kaks kuuli läksiwad  märki ja haawasiwad ministrit raskesti. Ta saadeti silmapilk Maksimiliani haigemajasse,  kus talle kohe arsti-abi muretseti. Sellest hoolimata suri minister tunni aja pärast ära. Järeluurimisel selgus, ei kurjategija mitte sõjawäc-seisustft ei ole." Wene ajalehes Nowostis on järgmised ligemad teated surnud ministri kohta: Jäägermeister Sipzagiu sündis 1853 a. Moskwa kub. oma wanemate mõisas. Ta lõpetas Moskwa ülikooli õiguse-teaduse kanditatina. 1878 a. astus ta sisemise asjade ministerminisse ametnikuks. 1884 a. walisiwad Moskwa kub. mõisnikud ta oma juhatajaks. 1886 a. sai ta Harkowi abikuberneriks.  Paari aasta pärast nimetati ta Kuramaa kuberneriks. 1891 a. sai ta Moskwa kuberneriks. Paar aastat hiljem tõsteti ta sisemiste asjade ministri kaasametnikuks.  1895 a. sai ta keisri kantselei juhatajaks kuhu keisri nime peale saadetud  palwekirjad lähemad. 1899 a. tõsletr jäägermeister Sipjagin sisemiste asjade ministriks. Peale selle oli ta 1881 a. walitsewa senati juures olewasse asutusesse, kus riigiwastaseid kuritegusid arutatakse, ametnikuks määratud. „Rigaschs Rundschau" kirjutab 78. numbris  jäägermeister Sipjaginist muu seas järgmist: „Ainult 13. aasta jooksul on see mees nii kõrgele riigi ameti astmele jõudnud, kuna teised selleks kümneid aastaid ära tarwitawad. Üsna imestada tuleb, kuidas uhkemõttelife (stolzen Traditionen) mehe rinnas wõimutundmus elule on ärganud, mis takistuste ära wõitmise juures, mida teised wöimatuks pidasiwad, ära ei kohkunud waid talle koguni paindumata kanguse andis, mida tema oma sihtide kätte saamiseks tarwitas. Oma põhjusmõtted ja sihid oli ta möödaläinud walitsuse-järguft omandnud ja neid pidas ta riigiwalitsuse korrashoidmise  pandiks." Semstwo seadus nende kubermangude  jaoks, kus semstwo walitsust weel ei ole, tulla „Pet, Wed." teatel warsti riiginöuukogus  lõpulikult otsustamisele. Sisemiste asjade ministriks on riigisekretär  von Plewe määratud. Tereki maakonnast tuleb imelik teate, mida raske uskuda on. Sinna olla Inglise ohwitserid ilmunud ja koguda säält kasakaid ja mägede elanikla lõuna Ahwrika sõja tarwis. Minna tahtjaid olla küllalt. Suurest palgast meelitatult anda nad, kõige sõjariistatega,  Inglise teenistusesse, kuna ohwitserid  neile talonid wälja annawad, millede eest nad Inglise pangast kaks kuni kolm korda rohkem hinda wõiwad saada, kui nende sõjatarwitusid wäärt on. Et inglased kabardinide hobust ostawad, annab selle sõnumile juba pisut tõe nägu; ometi on, nagu öeldud, selle sõnume täit tõtt raske uskuda. Mõtteterad. Õppimine noores pölwes on kiwi pääle nikerdamine, wanaduses liiwa pääle joonistamine. Kui tarwis kuulata, ole esimene; aga kui rääkida, ole wiimane. Ennast täis juua ja mõistuseta ladrata  kui musträästas? Tüli otsida, kiidelda,  manduda? Oh sa nägemata wiinawaim! kui sul weel nime pole, millest sind tunda, siis hüüan ma sind kuradiks! Kuidas meie ometi nii rõõmuga hõisates loomaks muutume!  Mõistlik inimene, warsti selle järele 1011, ja häkitselt lojus. Wiisakus on inimesele see, mis soojus  mahale. Suurem osa inimesi elawad enam moodu, kui mõistuse järele. Armastus on waba, wihkamine pärisori. Kartlikult mõtelda ja harutada, mida oleks teha wõinud, on kõige halwem, mida inimene ülepää teha wõlb. Eesti neiu. Sa oled wõõca rahwa liige. Su püüdmised on ivõõrad ka. Su mõtte säre!' see on õige, Kui suudetaks' meid suruda. Sa armastad mind eestlast fiisgi Ja tahaks kaasaks kosida. Ja minu süda nõuaks sindgi. Sind tahaks hellalt armasta. Kuid waim ja meel ei sünni kokku Ei mul, ei sul nii kuidagi: Sa palaw wastane ja mina Weel ägem, kangem eestlane. Me lahkume see selge enam Ei eluS ial kokku saa I Ehk süda nutab merd kuid püham Mul Eesti meel ja süda ka. Sinaida. Wäljamaalt. Lõuna-Ahwrika sõjast. Londonis, 30. märtsil. Usaldawalt poolt teatatakse, et Klerksdorpis koosolewad buuride komandandid ja riigimehed Inglise walitsusele järgmised ettepanekud teinud: Üleüldine armuandmine kõigile sõjawäljal  wiibiwatele buuridele. Buuride juhatajate maast -väljakihutamise käsukirja äralõpstamine. President Krügeri tagasi minemine TranSwaali. Ametliku seletuse  a maldamine, et Lõuna-Ahwrika wabariik  ja Oranje wabariik Jnglisemaa külge liidetakse, aga ära ei wõcta. Rohke raha abiandmine ärahäwitatud asukondade uuesti ülesehitamiseks. Kohaliku isewalitsuse sisseseadmine kolme kuu jooksul rahutegemise järele. Hollandi seaduste maksma jätmine.  Buuri-Hollandi (taali) keele maksma  jätmine kohtus ja koolis. Hollandi sisimiste asjade minister Knyper ütles Berlinis ühele ajalehe kirjasaatjale, et buurid weel kümme aastat jõuawad Inglise wäcle wastu pannasõjariistu  ja moona saamad buurid inglaste mooridest. Üks Saksa ohwitser, kes buuride mäes teenib, tõendab, et Lõuna-Ahwrika sõda buuride wõiduga lõpeb; buuride mägi on weel 20,000 meest suur. Deweti juhatuse all seisab 3000 meest. Inglaste käes on ainult raudteed ja ueidgi ei suuda nad kaitsta, kuna kõik muu maa buuride käeS on. Christian Deweti wend Piet Dewet, endine Oranje wabariigi wäe ülemjuhataja, kogub Kitcheneri lubaga buuride salkasid Inglise wäeteenistuse tarbeks; tahtjatele lubatakse abi, kui nad pärast sõja lõppu oma taludesse tagasi pöõrawad. Londonist. 12. aprillil. Sõja asjade mimsterium teatab: 1000 gardewäe meest, -M 15. Saarlane 1902.