Saarlane UM Uleiildine politika ajaleht Naa- ja liilnarahmle UW Xd 1. Teisipiiewal, 11. Januaril 1900. XVI!. aastakäik. maksab: Saaremaal aastas . . I rbl. 30 kp. PaStiga saadetud aastas. 2 „ Pooles aastas 1 23 >, Ilmub igal tsisitzSÄS»V«»r. ..Saarlase" toimetus ja wäljsanomine KuresaareS KaubauulitsaS »r. 17 Kirjad käimad: Saarlase toimetusele, Kuresaarde Kuulutuse rida ehk selle ruum Uueks aastaks 1900. Aastad tulewad ning aastad läewad Noole kiirusega edasi; Ajalaenetest, mis silmad näewad Ei neist tule üksgi tagasi. Lendama on ajawoolud waljud Mere ääres seiswad kindlad kaljud! Inimene õitseb, kannab wilja, Näeb koitu, päewa loitu ka, Langeb aja rüppe õhtu hilja Närtsi'nd, kolletanud lehena. Mis ta hääd on teinud, see ei kao, Ei see iai ajamerde mao. Rikast lõikust omal ajal annab Tema külwist mõni iwake; Küpset wilja päewa ette kannab Mõni seemendatud terake. Lööwad ohakad ka lehed lahti Igal pool ei saa nad siisgi mahti! Meie elumere ääres teadus Kindlaks kaljuks on ja tubli töö; Waimu ärksus, südamete häädus Wiiwad meid ka läbi tormiöö. Need, on tähed kes neid põues kannab. Sellel' taewas õnnistust ka annab. Villi Andi Oma pale higi sees pead sina leiba sööma see sõna kõlab meile weel tänapäewagi paradiisi aiast niisama  wägewasti tõrwu, kui sel ajalgi, mil teda mitu tuhat aastat tagasi Adamile öeldi. Aasta tuhanded on fee sõna inimese sooga ühes läbi ründanud, ja selle sõnaga tahame  ka meie oma auustatud lugejaid uue aasta sisse wiia. Oma palehigi sees pead sina leiba sööma see sõna paistab päült näha kaunis kare wälja, ja mõned ehk imestawad selle üle, mikspärast meie niisugust  sõna uue aasta terwitusekS wälja oleme walinud. Aga lugu pole nii. See sõna on täis õnnistust ja tõde! Tema juhatab meid selle juurde, mis inimese  soo õnne alus on töö juurde. Ei ole ühtegi hinge maailmas, keS mitte tööd ei teeks ja leiba oma palehigi sees ei sööks. Olgu rikkas, ehk waene, suurtsugu wõi liht inimene, igal ühel on oma töö Jicgi Jumal on töötanud, nõnda et ta wiimaks hingas kõigist oma tegewuscst. Ainult töö läbi wõime olla ja saame seda kätte, mis inimese nimi meilt bauab. Tahame maailmas õnne rodud, l rändada siis tehgem tööd, tahame täiusele  saada, jumalusele ligineda siis tehgem  tööd, tahame igam.st elu kätte saada - —siis tehkem lööd Üksgi asi ole terw. s taewalovtutes nii suur. null.le meie, olgu mõistuse ehk jõuu mõjul, töö läbi ligineda ei jõuaks, oga üksgr asi ei ole ka mitte nii wäikene, mille kätte saamiseks meil Mitte ei oleks tarwis tööd teha. Meie ei wõi mitte ennast teiste töö pääle põhjendada,  teiste paalt tehtud löö ja tegemine ci wõi mitte meie tööks saada, nõnda sama kui teine mitte meie eest elada ei wõi. Igal pool peame ise olema, ise töötama, olgu see ilmlikus, olgu see waimulikuS elus. Wale on sellepärast õpetus, mis meid teiste töö ja teenistuse pääle lootma õpetab sest oma palehigi sees pead sa leiba sööma  ütleb pühakiri- Kadumata tõde on oma palehigi sees marjul. Maailmaalgamisest  kuni tänapäewani kuulutab ta õnne ja õnnistust igale poole, ja mida mammaks maailm saab, seda suuremaks kasivad  tõde palehigi sees. Tahad sa siis, armas lugeja, õnnelikku ja õnnistatud uut aastat saada, siis ära unusta mitte oma palehigi selili wõtta. Tee tööd oma palehigis ajaliku elu tarwis, tee tööd waimuliku elu tarwis, tee tööd iseenese ja terme inimsuse, oma rahwa ja isamaa tarwis, küll sa siis näed ja tunned,  et sul tõesti õnnelik uus aasta on olnud. Ewangeliumi-Lutheruse usu algkoolide uiuöpetajate karjumise eeskuwa  on pra.gu ilmunud, mida kui asjakohast  ja tarwilist parandust terwitada wõib- Pärast seminaaride lõpetust katsuti algkooli õpetajaid siin ja sääl linnakoolides ehk ministeriumikoolide pädagogika klassides  ka usuõpetuse poolest läbi. Aga ci olnud mingisugust eeskirja ega programmi, mille järele katsujad wõisiwad Ma. Seda mööda oli siis ka katsumine mitmekesine, ja katsutaw ei wõinud ial ette teada, ega selle waStn «valmistada, mis katsel nõutakse.  Pikaldased arupidamised ja palwed on asja nüüd nii kaugele edendanud, et rahwahariduse ministerium 29. Augustil 1899. a. 20,68 b all uue programmi on kinnitanud ja käskinud, seda 1. Januarist  1900. a- pääle kohe maksma panna. Uut katse eeskawa aivaldadeS, tähendab „Post-" omalt poolt juurde, et selles aga meel suur ja tungiw puudus täitmata jääb: emakeel ei ole ikka meel soowitud tähelepanemist  leidnud. Ralwakooliõpetajal on hulk õpetusi emakeeli anda, aga eksamil ei küsi keegi teina käest, kas temal selleks ka tarwilikku teadmist ja osawust on! Einakeel on aga rahwakoolis suur ja tähtis asi. Emakeele õpetus peab lapsele «võtme kätte andma, mille abil ta terweS elus oma seadmist peab täiendama ja haridust omandaina  Kirjandus on see tarkuse ait, lugemine  ja kirjutamine tarkuse aida wõti. Ei oska kooliõpetaja seda wõtit lapsele kätte anda, siis jääb tema terme elu hämariku  ja pimeduse sisse, sest walgusekiired ei pääse kirjanduse kaudu enam tema juurde. Hariva ehk juhtub meel, et «visadus ja teadusehimu noores eas seda jõuab parandada,  mis lapscpõlwes hooletusesse jäeti. KaSwawa rahwahariduse pärast soowiksime meie tungiwalt, et meie edespidiste kooliõpetajate  käest eksamil ka emakeele ja Eesti kirjanduse tundmist nõutaks. On kooliõpetaja ise tublisti ette «valmistatud,