Saarlane Politika, majanduse ja kirjanduse ajaleht. si- IS. Teisipäewal,.U. aprillil Igy«. XXI!, aastakäik , maksab: kroouupoStiga: S .. ?„p V, ~ l, .LS „ V. .. - 73 „ maapostiga: „ I „ SO „ V. . ' » - . V. „ . s<» „ üksik «umber s kop. Ilmub ükskord nädalas, igal teist päcwal. Kuulutuste wastuwõtmtne kuni Kuulutuste pclii.rida Z kop. lehe ecsoljsS ii<» kop. Eestlaste wõit! Aastasajad on möödaläinud, ja ialgi ei ole eestlased sarnast sõna hüüda wõin»d  ega hüüda tohtinud. 6. aprillil, Riigi Wolikogu walimittcl, wõitsiwad aga Kuresaare  eestlased täiesti. Eesti kandidat sai 302 häält, kuna sakste kandidat ainult 130 häält sai. Seega läheb Eesti saadik Riiga Riigi Wolikogu liikmeid rvalima. Meie, eestlased, oleme wöitnud. See wöit ei pea meid aga mitte ainult rõõmu tundedele wiima, ei pea meid mitte hõiskamise  hüüetele waimustama, ei tohi ta ka meis uhkustamise tuhinale maad anda, maid ses Koit waimuStagu meid edaspidisele  tööle rahwuSliscl põllul. Meie oleme näinud, kudas meie wõita wõime: ühel meelel olles ja sadisti töötades.  Riigi Wolikogu walimiste juures tehti eeskujulises ühes meeles tööd. Kõik, ifikliscd asjad unustati ära ja tehti tööd Ühe eesmärgi kättesaamiseks Ecsti wöidM! Ja missuguse südidusega, missuguse iseennast  ärasulgawa waewaga ei tehtud mitte selleks tööd, et EeSti kandidat! läbi wiia I Ja kui meie rahwuslisteS asjades ka edaspidi wõita tahame, siis annawad möödaläinud  waiimised meile selleks juhatust: töötagem ühel meelel ja südisti, siis on wöit meie, siis edeneb meie asi. Olgu küll, et meil eestlaste hulkas nii mõndagi oma rahwuse ärasalgajat on, kes teise leeri astudes ka meie wastu kära teemad kuid see ei kohuta meid. Jooksikutest pole meil kahju. Ja suuremat wöimu ei wõi neil ka teises leeris olla. k. aprill on Kuresaare Eesii ajaloos tähtis päew. Ja kui meie seda päewa õieti mälestada ja auuStada tahame, siis teeme seda sel teel kõige paremini, kui meie edaspidi  niisamasuguse waimustusega, kui see Riigi Wolikogu ivalimiSteS awalikuks tuli, rahwuölistest asjadest ühes meeles töötades osa wõtame. V- ?> Haiguste laialilagunemisest. Käes olewal talwel on surnute arm enamisti  kõigis Saaremaa kihelkondades säurem kui kunagi enne. See tuleb selleit, et külgehakkawad haigused siin wSga paksu  ohwrid on nõudnud. Iseäranis rohkesti suri ja sureb praegugi meel lopsi. On peretondafid, kus kaks, kolm ehk enamgi noori hingesid hauda on kantud. Et haigused  nii suuri ohwrid on nõudnud, selles langeb küll üks osa süüd rahwa enese kaela. AahwaS ei püüa õiget abinõus haiguse eest hoidmiseks tarwitoda. Üks osa inimesi ei taha sugugi uskuda, et haigused külgehakkawad on Selle tõttu pole siis ka tema eest hoidmisest juttugi. Öeldakse: „Kui Jumal tahab, ei siis saa keegi ennast haigust cc st hoida." ehk ~See oli temale surmaks loodud,"—Et haigused  lülgehakkawad on,seda tunniStawad sajad  sündmused läinud talwel ette tulnud suremiste st, Miks züiwad ühes peres kõik lapsed haigeks, kuna teine täiesti puutumata  jäi? Miks scisiwad tcrwed koolid haiguste tõttu? Alati selle pärast, et haigus  sääl ühe küljest teiste külge hakkas ja nii kohutama! kombel laiali lagunes- Seda köite ci taha paljud uskuda, sellepüüle  waatamaia, et tohtrid ja teised õpetatud  mehed seda alati tõendanud on. Isegi kantsli püült kirikutes on mitmel pool haiguste eemalewrjamisekS häid õpetusi ja hoiatusi antud. On tarwis haiguste laialilaguncmiie wastu kõigest jõust tööd teha; teiste sõnadega on tarwis ennast haiguse eest hoida. „Hoia iseennast, siis hoiab ka Jumal." See on wana tark sõna, millel ka sim kohal täieline õigus on.—Kõige püült on tarwis terwcid haigetest lahus pidada, haigctalitajatest ja haigemajas elawatest inimestest Võimalikult eemal hoida, oma maja korralikult puhastada ja muud sellesarnast. Kuidas teeb aga rahwaS? Trowed ja haiged elawad ja mogawad ühes ruumis, (kahjuks pole küll mitmel pool enam kui ainult üks tuba), tarwitatakse ühcsid Voodiriideid, käiakse surnuid,  kes külgehakkawatesse haigustesse surnu,  hulga kaupa saatmas. Et sel teel haiguse idude laiali lagunemine kiirelt edeneb, on iseenesestgi Mõista- Seda töcndawad paljud haigeks jäämised pärast niisuguseid juhtumist  Muidugi ei jüä küll kõik need, kes haiguse idusid oma küljes edasi kannawad, ise haigeks. Paljud on haiguse idudele küllalt tugewad wastu panema. Aga mis sünnib kodus nende lastega, ehk Väiksemate  wendade ja õdedega, kellele uudishimuliscd  tüiskoswanud inimcs-d surnu ehk haige juurest pisielukaid külaliseks tõiwad?  Nad langemad sog daSti surma sülle. Mis tarwis kistakse weei surnu aialgi puusärk lahti? Mis tarwis peetakse pääle matmist surnu sugulaste majas kus pisielukate, surma iniseks midagi pole tehtud, pikki matuse pidusid. Sce on ülekohus inimese terwise Vastu- Terwise hoiulistst seisukohast woadatcs pole ka praegune matmise wiis kirikus sugugi miile soowitaw. Surnutoojats  ja surnu enese küljest jäewad haiguse idud kirikusse, kus nad järgmisel  rahwa kokkutulekul endale ohwri wälja waliwad. Juba ennegi on kirik koht, kuhu tcrwed ja poolhaiged kokku tulewad, mis tarwiS sinna siis meel meelega haiguse idusid wedada. Kirik ei peaks mitte matuse paigaks olema. Kas ei wõiks seda kommet surnuaial haua äärel, ehk selle jaoks ehitatud  kabelis toimetada, nagu see ka mitmel  pool juba sisse on seatud. Aga rahwa meelest on iga talitus, mis kiriku müüride wahcl toimetatud, palju ena» wäärt, kui niisama sugune toimetus kusagil mujal. Seega ei wõi siis ühekorraga siin parandust  tuua. Et rahwale haiguste külgehakkamist selgitada  ja terwise eest hoolekandmisele enam hoogu ja tahtmist anda, too» ühe tohtriuurimiste  järele kokkuseatud kirjelduse, kuidas haigused raamatute läbi wõirvad laiali laguneda, lugejatele huwitawaks õpetuseks ette. See ilmus ühsS tublimas Wene leheS ja kannab päälkirja: elukad ja raamatud." „Kui palju kahju raamatud inimese terwijele wõiwad tuua l Nad kannawad ühe lugeja käest külge hakkama  haiguse idusid teise juurde. Uute, trükist ilmunud raamatute seeS leidub wäga wühe ilma kahjuta pisielukaid. Pastude sagedasti mitte terwete ja määrdinud käte wahelt läbi käies, kogub aga raamatu sisse määratu hulk kahjulisi ja kahjuta pisielukaid. Mida enam ühte raamatut loetud on, seda kahjulikumaks  wõib ta lugejale saada. Iseäranis  kardctawad on aga raamatud rahwa raamatukogudest ja lugemisetubadest. Paljude lugejate keskel leidub muidugi rohkesti pikalisest, raskest, külg-hatkawast haigusest põewaid isikuid. Nende hingamine,  kõhimine ja raamatusse puudutamine  wub kauni osa pisielukaid raamatu lehtede külge. Iseäranis jõudsalt edeneb niisugune haiguse idude laialilaotamine nende inimeste käes, kelle! harjunud wiifiks on raamatu lehtede pööramise juures näpuotsa märjaks teha. Sel wiisil pane« wad nad oma suu ilanaha küljes olewaid loomakest raamatusse ja wötawad säält oma sõrme otsaga enne sääl olnud haiguse  idusid oma suhu. (Järgneb). Kodumaalt. Kuresaarcst. Saarema maamarschall O. v. Ekesparre on riiginõuukogu liikmeks walitud. Riigi Wolikogu walimised on siin möödas. ÄrewuS, mis ecllõöd EeSti ja Saksa parteisse tõimad, on lõppenud ja waiimise tagajärg on teada. Mõlemil pool. vn südisti tööd tehtud ja seda ei wõi ka mitte üksteisele pahaks panna, kui see auusate abinõuudega sünnib. Mis ablnõuudesse  puutub ja kus ühel ehk teisel pool eksitud, selle üle ei taha meie praegu mitte pilkemalt  rääkida. Kuid niipalju olgu öeldud, et meie kõik walimise eel awaldatud kohiluslused, nagu oleksimad rahwameelss eduerakonna poolehoidjad mässumeeleliscd wabariigi taganõudjad jnd, enesest põlastusega tagasi lükame. Niigiivolikogu walimise asjus ott mõne konstilulsioni parlei liikme poolt kaeblusi tõstetud.  See kaebtuS on. wallmlse.. komisjoni poolt tähele panemata jäetud. Et konwendi saadikud P> von R e n« nenkampsf ja baron Albert Sast oma mõisad ära on müünud, siis ei wõr» nud nemad ena» mitte konwendi saadiku» teks jääda. Nende asemele waliti uuteks konwendi saadikuteks: Meedia mõisa omanik  O- von P o l l ja Pidula mõisa omanik  B. baron Toll- Juhtumise tõttu, mis enne „Saarlase" trükkimist ette tuli, ilmub „Saarlane" täna ainult pooles suuruses. Edaspidi tasume puuduwa osa. „Saarlase" toimetus.