Ärielu hoopis waikseks jäänud- Rahwas on Z ameriklasts kallale kippunud. President Palma s salgab seda küll, aga tõsi on see siisgi ja Ame- j rika saadik on president Palma juures juba § kaebtust tõstnud. Lootuse järele suudab president  Palma weel ilma Amerika sõjamäe abita i korra jalale seadida. Sest kui Zubalased Neel i ameriklasts kallale peaksiwad tikkuma, siis-j oleks see Kuba wabariigile ainult kahjulik. Wenetsuelast. Et Saksa- ja Jnglisemaa ühes- I koos Wenetsuela wastu wälja astuwai, näib j nüüd kaunis kindel olewat. Nagu Washing- ! tonist teatatakse, olswat mõlemad riigid Uhis- j riikide walitsuse käest järele pärinud, kuda tema ! Wenetsuela wastu wäljaastumise kohta arrva- ! wat. Briti walitsus olla Amerika walitsuselt ! järele pärinud, kas Briti alamate Kolumbia j käest kahjutasu sunduslisel teel nõudmine Mon- I roe õpetuse wastu käib. Selle pääle wastanud ! Amerika, Monroe õpetus keelawat ainult seda, ! et Eurcpa riigid Wenetsuela maid ei tohtiwat! omandada. Selle wastuse saamise järele olla z Saksa- ja Jnglisemaal nõuu, laewawäge Orinoko jõkke saata ja tolliametistd nii kaua kinni panna, kui president Castro kahjutasu summa maksmisele wastu seisab. Niisugusel korral oleks Castro kindlasti järele andma sunnitud. Omalt maalt. NtsAtöissö Zscetsö. Tallinnast. Keisrinna Majesteedi Maria Feodorowna sündimise päewal, 14. now., pesti kõigis Taüinna kirikutes Jumalateenistust. Linn M lipuehtes ja õhtul oliwad akendel tuled põlemas. * Eestimaa kubermangu põlluasjanduse puuduste harutamise komitee algawat oma koosolekuid detsembrikuu esimestel päewadel. Maakonna komiteede liikmed ja esimehed olla kuberneri herra juhatusel ette tulewate küsimiste üle ja eslharutusi pidanud. Nagu kuuleme ja nagu eespool seismast teatestgi näha, lisab kohalik  Eesti päswaleht selle tsatusele juurde, on Eestimaa kuberneri herra põllumajanduse puuduste  selgitamise asja hoolega käsile wõtnud. Ehk kuberner A° W. Bellegarde küll alles meel lühikest aega siin ametis on, on fiisgi neil, kellel temaga lähemalt kokkupuutumist olnud, asja tema erapooletu ja õiglase Leguwiisi üle kiitust awaldada isegi kohalise seltsielu tegelased on seda mõnda korda tunda saanud. Selle pärast wõime loota, et ka meie maa põllumajanduse  seisukord, mis aja jooksul teelt hoopis  wiltu on kisutud, mille pääle seniajani petelikku  malgust paista on lastud, erapooletu otsuse  saab, otsuse, mille järele Eestimaa talu- poegade seisukord tungiwate uuenduste ja paranduste  järele kisendab, wälja igatseb saada sellest  rõhutud olekust, mis tal edenemise wõimataks  teeb. Oma lugejatele. Mõnel pool olla, nagu kuuleme, jutud käimas, et „ Eesti Postimees"  aasta lõpul seisma jääwat. Meis teatame  siin kohal oma auustatud lugejatele, et neil juttudel mingit tõepõhja.all ei ole. „Eesti Postimees" ilmub ka 1903. aastal niisama kindlasti ja korralikult edasi kui seni, päälegi suurendatud ja täiendatud  kujul, sest et meil waheajal korda on läinud enestele rohkesti uusi tublisid töõjõudusid  juurde wõita. „ Eesti Postimees" seisab  waranduslisslt kõigiti kindlal alusel ja meie arwams, et lugejad tulewal aastal tema sisuga weel enam rahul saamad olema kui ial enne. Missugused need suurendused ja uuendused  on, mis me lehe juures ju selle aasta detsembrikuu algu! ette wõtame, seda loodame auulistele lugejatele ju järgmises numbris teatada  wõiwat, milles ka esialgne tellimise kuulutus ilmub. Tellimine uue aasta pääle on juba alganud. Meie terwitame oma manu sõpru südamlikult ja loodame, et nad ka uue! aastal meie sõbraks jääwad ning meile ka meel rohkesti  uusi sõpru juurde toomad. Lehe hind jääb endiseks postiga 3 rubla, postita 2 rbl. 50 kop. Aruanne trahterimaksu ärajaotamise  üle on, nagu Tallinna linnaamet  kuulutab, raatuse ruumides näha pandud, kus selle maksu ärajaotamise üle seletust antakse. —* Tallinna uue teatri ehitamiseks on ju 62,000 rubla kokku tulnud. Detsembrikuu  sees loodetakse weel rohkem koguda. —* Tallinna loomakaitse seltsi poolt palutakse woorimeeste tähelpanekut  selle pääle juhtida, et nad oma hobused talmepäewadel, kus külm wähemalt B—lo graadmi  ulatab, tekiga kinni kataksiwad. Loomakaitse selts tähendab selle pääle, et moorimehed  juba oma kasu pärast oma loomi katma ja hoidma peaksiwad, sest esteks teeb külmetamine  loomadele miga, ja teiseks langemad woorimehed,  kui nad oma loomi külma ilmaga kinni si kata, makswate seaduste põhjal karistuse alla. Seda näpunäidet awaldades loodame, et woorimestel oma leimahallikate wastu niipalju kaastundmust küll on, et neid tekiga külma eest kaitsta tahamad. Tallinna politseimeister palub meid woorimeeste tähelepanemist sellesama asja pääle juhtida, mille pääle me ju eespool loomakaitse  seltsi soowil tähendasime: et Voorimehed  maibad hobuste pääl riistade all peaksiwad,  kui külma enam on kui 8 kraadi. Was- 1.502, Lesti s t i m e e s 570