Sakala w 70. Wiljamlis. 13. septembril. >905, Ilmub kaks korda nckdalis, iga esmaspaew ja ueljapaew 28-as aastakäik. Politika, kirjanduse, põllu- ja käsitöö ajaleht. Tellimise hind aaStaS postiga S rbl. Sv kop. postita Z rbl. 80 kop. dm pSüle , ZS » «Sljanmale aastas „ S „ pooles aastas » . «0 . Ükfik nummer maksab 4 kop. Kes 14 eksemplari tellib, saab ühe ilma hinnata ehk 7 protsenti. Kuulutuste petitria ruum maksab S kop lehe eesotsas 1S kop. Toimetuse adref«: „Sakala" toimetusele, Wiljandis. Wenekeeles: psAauqi» rasoru Eestimaa sinodi otsused 13. juunist 1903 usu- ja südametunnistuse wabaduse  kohta. Meie tuleme nüüd Eestimaa sinodi otsuste kolmandama punkti juurde, mis riiklise laual käimise  sunduse kohta käib. Õpetaja Hahn räägib selle punkti kohta järgmiselt: Riigi seadus nõuab tingimatalt, et iga üks riigi teenistuses olem kristlane  ära jäämatalt üks kord aastas laual piab käima. Ja nimelt saab harilikult suur paaStuaeg.  see on püha kannatamise ette walmistamise aeg. selleks määratud. Selle aja algul lähawad kristlikud? uskude waimutikudele nimelt sõjamäe kantseleidest pikad nimekirjad, kus need isikud üles on tähendatud, kes kohustatud on, paastu ajal lauale minema. Waimuliku mehele pannakse nõudmine ette, et ta wöimalikult ruttu seda päewa ära määraks, millal nimekirjas üles tähendatud isikud (kuni kõrgete ohvitserideni) lauale tulema piawad. Sellest pole mingit kasu, kui selle pääle waStataks: meie palume, et iga soldatile täitsa wabaks jäetaks, otsustada, kunas ja kas ta lauale tulla tahab. Selle kannul käiks seesugune  ootamata juhtumine, et ühel pühapäewal nimekirjas tähendatud soldatid ja ohmitserid, ko° mando järele, kirikusse tulewad, et püha lauale tulla. Ja kui keSki neist selpäewal haige oli, siis on ta kohustatud, seda võimalikult pea tagajärele tegema ja selle üle tunnistuse ette näitama.  Sedasama sünnib, natuke pehmemal vormil, ka kõikide tsiwil-ametnikudega. Ja niisama maksab ka ikka veel see seadus, et üks tunnistaja kohtu ees ainult siis vannutud võib saada, kui ta viimase aasta jooksul laual käinud  on. Et seesugused määrused Ewangeliumi usu püha õhtusöömaaja kõrguse ja tähtsuse kohased ei ole. selle üle ei maksa enam ühte sõnagi ütelda. Lähame sellepärast kohe neljandama punkti juurde; see käib nii: „Maakonna sinod otsustab,  et inimestele, kes välimiste (kurtummad) ehk sisemiste põhjuste pärast leeris läia pole võinud, võimalus antud piab saama, ilma kiriklife  laulatuseta, sellekohalise ametlise asutuse läbi, riiklikult maksva abielusse astuda. See ettepanek sai Eestimaa sinodi poolt, pärast pikka waielust, 2S häälega, 11 hääle vaStu, waStu võetud. Meie arvates on seesugune ettepane? sellest tekkinud, et leeriskäimise tähendusest valesti aru saadi. Kui keski Ewangeliumi usu järele ristitud  on ja Ewangeliumi usu õpetust koolis ja kirikus saanud, siis pole kõige vähematki põhjust, temale, tema kindla soovi järele, kiriklikku laulatust  keelda. Ka ei ole praegu muid ainelikka põhjusi selleks ettepanekuks olemas, sest et õpetaja  Hahn isegi tõendab, et temal niisugused juhtumised, knõ Evaugel nmi usuline lecriskäia siõseönnistatud ei tahaks saada, tundmatad on. (Preisimaa Lutheri kirikus on õpetaja kohustatud, leeriskäimata inimest, kui ta ainult ristitud on, selle soovi pääle kirikliku laulatusele vastu võtma, ja sellegipärast on Preisimaal seisuseametlik  laulatus sunduslikult maksaw. mille läbi iga ühele võimalikuks saab tehtud, ka ilma laulatuseta  seadusliku abielusse astuda.) Ja meie ei näe ka, Ewangeliumi kiriku olude põhjusel tõepoolest mingit põhjust, mis asja annaksiwad. leeriskäimata inimeste laulatamist keelda. Sest kui kellegil. mingisugusel põhjusel leeritamata jäänud inimesel soov on, oma abielu kirikliku korra järele sisse õnnistada laSta, siis on tal, kuna ta ju ristimise läbi Ewangeliumi koguduse liikme õiguse on omandanud, täielik õigus, et tema soov täidetud piaks saama. Eestimaa sinodi otsuste neljaS punkt näib niiviisi põhjusmõttelikust  eksitusest wäljatekkinud olevat Hoopis telseti on lugu aga selle sinodi löpuotsusega.  See otsus puudutab kõige haigemat punkti, milles Wenemaa Ewangeliumi kirik põdenud  on ja veelgi põeb. See otsus on järgmine  : „ Maakonna sinod paneb ette, et mitte üksi niisugused Ew. Lutheri koguduse alla kirjutatud  isikud, kes iseendid avalikult uskmatadekS seletavad, siiski sunnitud oleksiwad, kiriklikka ametitalitufi, nagu oma laSte ristimine, vannutamine  ja matmine, Ew. Lutheri kiriku vaimulikud?  poolt vastu võtma, vaid et ka Ew Lutheri koguduse õpetajad kohustatud ei saaks, niisuguste isikute juures ülemal tähendatud vaimulikku  talitusi toimetama, vaid et niisuguste isikute tarvis iseäralised tstwil-registrid sisse seatud  saaksid." S-lles ettepanekus, mida ainult 24 häälega, 16 hääle waStu, waStu wõeti, ja seda päälegi alleS pärast väga ägedaid waielusi, seisab meie arvamise järele esimest korda Väljaöeldud kangelaselik otsus, Ewangeliumi usu waimulikka senisest teotamast seisukorrast vabastada, mis neil, avalikult Jumala  sõna põlgajate vastu, oli. Ja siin Piaks terve Wenemaa vaimulik seisus nagu üks mees üles astuma, et vaimulikku ametit alandava  tembutusele otsa paale teha; selle tembutufele  nimelt, mis selles seisab, et Ewangeliumi koguduse õpetaja kohustatud on, waimulikka ametitalitusi  ka niisuguste isikute juures läbi tegema, kes endid avalikult ristiusu põlgajateks tunnistamad  Ot seesugustele. ««« vastu tõrkuware oludele otsa pääle teha, selleks piaks võimalus loodud saama, sündimise, abielusse  astumise ja surma juhtumisi ka ilma usuliku  talituste ettewõtmata õiguslikult maksvateks teha. Need riad on selleks kirjutatud, et seda küsimust,  mis Wenemaa Ew. Lutheri kiriku tulevaseks  terme loomuliseks edenemiseks ülimaga tähtjas  on, sügawamalt tähelepanemise alla wötta, sest et meie ajakirjanduse ülesandeks piame, wördlemisi haritud ja usulistes asjus huvitatud lugejatele ühte nii sisselöikawat küsimust, nagu Eestimaa sinodi ettepanek seda on, võimalikult karwapäält selgeks teha. Tsiwil seisuse-registrite sisseseadmine tähendaks pöörepuukti kiriklikus elus. Eestimaa sinod on väga ettevaatlikult selle ülitähtsa  küsimuse juurde astunud, kuna ta senist seisukorda ainult niipalju muuta tahab, et vaimuliku  seisuse auu mitte enom alandatud ei saaks. Täieliku usu- ja südametunnistuse vabaduse põhjusmötte  väljakuulutamise juures piab nimelt ühteaegu ka usuwastaSte all-wooluStele pääsetee loodud saama. Sest täielist usu- ja südametunnistuse  vabadust ei või ju ometi mitte selleS mõttes mõistetud saada, et kirik ka vastutõrkujatele  kiriklikka talitust sääl pääle sunnib, kuS seesuguste kirikliste talituste järele kõige vähematki  nõudmist ei ole. Kirik piab inimesi oma sülle püüdma, aga mitte ennast kellegile paäle suruma. Ühtlast on Eestimaa sinod sellega tähtsat  tööd teinud, et ta selles küsimuses kivi veerema pani, mis varem ehk hiljem ometi, usu vaenulisest  küljest, oleks tehtud. Selleparast on vaga huvitav, missugust otsust teised Wenemaa  Ew. Lutheri usu keskkohad selles asjaS teevad  ja kui palju nad Eestimaa sinodi otsust tuetawad. Meie soovime, et see projekt igalt poolt läbi lahakS ja õige pia maksvaks saaks tunnistatud. stspp.l