Ma arwan, et see küllalt selge on, kui tähtis katekismuse õpetamine lastele juba w äikeses eas on, ja et selle õpetamist sõnasõnalt  just nõuda tuleb. Et aga C. V. oma seletustega siin umbrohtu külida tahtis,  ja et mul ka mitte ükSpuhas ei ole, kudas selle tähtsa aSja õpetamise käsi käib, sellepärast arwafin oma kohuseks selles aSjas oma mõtteid awaldada. Arwan, et minu poolt awaldatud mõtted nimetatud umbrohu ülestärkamise wastu mõjuda wõiwad  ja loodan, et wanemad ka edespidigi oma wäikestcle juba maast madalast katekismust  ja muud pühakirja vpetawad, neid seega õigeteks ristikoguduse liikmeteks kaswatades  —s. Sekretär omalt poolt arwaS ka kõigeparsmaks  et „Sidonia" kohe minema paneks, sest et Kampinas niisugune inimene olla, kes igal juhtumisel wägimalda tarwitada. Za kui tema öösel mägist laewa pääle ei tikkuda, olla ometi karta, et tema laewa fiia seisma paneb ja kedogit laewa tulla ega laewast lahkuda ei lase. Ka see mitte, kui konsul ise tagasi on, ci muudaks asja seisukorda. Meil ei olla siin ühtegi sõja laewa ja Saksariigil ei olla ülepää wõimalik  ühe tema alama pärast Brasiilia riigiga sõda algada. Wiimaks ei jääda ka konsulil muud nõu üle kui kapten Moreirat  Brasiilia walitsuse kätte wäljaanda- Kui meie aga siit ära söidaksime ja alles mõne päewa järele tagasi tuleksime, oleksimad  lood selle aja jooksul jälle teised olewat,  sest et Kampinascl wäga palju «vastaseid  olla, mille tõttu tema igal silmapilk  jälle kukutatud wõiks saada. Kõik Peiksoto sõbrad olla juba nõud koiku pannud  ja oota ainult parajat silma pilku selle kordasaatmiseks. - Sekretär lahkus „Sidonia" päält ja meie lasksime kohe ankrud ülesse minnata. Mässin hakkas töötama ja laewa nina pööras kap Antonia paremale poole. Wahikord oli minu kaes ja mina seisin sellepärast nüüd lootsi kõrwas kommandu teki pääl; Kapten WolterS astus wähe aja järele minu juurde ja ütles: „See suurtüki paat meie ees ei ole mulle sugugi meelt mööda. Pange tähele tema tahab wift meie tee eest kinni panna." «Meil ei ole ometi mitte Brasiliaga sõda," tähendasin mina. „KuidaS tohib tema siis meid sadamast wäljasõitmises takistada?" „Näitab, et nemad sellest ei hooli". Kakskümmend minuti hiljem nägin ma KL, et kapten Wolterdsi arwamine õige oli olnud. Konstitutfioni kelt tõusis walge pilw ülcsse sa wali suurtüki pauk kõlaS üle lahe. Sõjalasw oli ühe hoiatuse märgi onnud- See pauk tähendas rahwuswahelises  meresõitjate keeles: „Pea." Ei pane laew seda märguandmist sõjalaewa  poolt mitte tähele, saab teise laskmise  korral temale kuul otse nina ette meresse lastud, ja kui ta sellest weel ei hooli saab kolmanda korra ajal kuuli otseteed  keresse. Meie peatasime kohe ja „Konstitutsion" tuli otseteed meie poole. Rääkimisetoru läbi nõudis sõjalaewa päälik meilt, et meie kohe ankrud wälja pidime heitma. Kapten Wolterssi wastu paneku pääle seletas aga „Konstitutsioin" komandant, et temal kange käik oii antud „Sidoniat" millgi tingimisel Bahia sadamast wäija lasta. Meil ei jäänud siis muud nõu üle, kui üsna wastu tahtmist järelcanda  Meie sõitsime jälle ranna poole ja heitsimi arwata 250 sülda rannast eemal ankrud meresse. Suurtüki paat sõitis lahe suu pääl edasi tagasi; wist ei olnud saal wõimalik ankruid wälja heita. Meie istusime nüüd just kui hiired lõksus ei pääsenud edasi ega tagasi. Maale ei lastud meid ja lahest wälja minna ning ära sõita ei lubatud meid ka mitte. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Kesknädalal, 23 aprillil, Keiserliku Majesteedi Kõrge Keisri Proua Aleksandra Feodorownanimepäewal  peeti meie linna kirikutes jumalateenistust. Majad oliwad lipuehtes ja õhtul põlesiwad ilutuled. Kuresaare gümnasiumi ülespidamiseks on käesolewast aastast hakates kroonu poolt 2000 rubla täiendusesummana igaaastaseks  abirahaks lubatud. Saaremaa näib pikaigaliste saar olewat, mida Saaremaa 3. matmisekaSsa aruandest wõib järeldada. 74 protsenti kõigist senini surnud liikmetest on 60—87 aasta manuses ära surnud ja 174 liikmest, kellest asutuse juures 35 protsenti 60 —B4 aastat manad oliwad, on nüüd 10 aastat hiljem meel 106 elus, nendest 6 üle 80 aasta, 17 üle 70 aasta ja 32 üle 60 aasta wanad. . Tänawu saadetawat „St. Pet. W." järele Suure Wäina ja Kuramaa ranna uurimiseks ja mõõtmiseks kaks hüdrografilist seltskonda. Seltskondade töö algab tulewal kuul ja kestab sügiseni. 2S. 27. ja 28. märtsil peeti siinses  meremeeste koolis eksamifid. Eksamikomisjoni  liikmeteks oliwad: esimees obrisi von Giiuökp, meremeeste koolide direktor J. Prinz, gumnasiumi matematika kooliõpetaja Lasurin, mcremeeSie kooli matemaiika kooliõpetaja Brutan, linnasaadikuiia wiitse-konsul E. Wildenberg, laewaomanikud Ch. Fichtenbera ja O. Kunstmann, Theodor Jasner, kauge sõidu kapten M. Kiel, kaugesõidu tüürimees E. Melkert ja kommisjoni aSjatoimetaja W. Konstantinom. Kaugesõidu kapteni tunnistused sasivad : Mihkel Jgge Poidelt, Jakob Tõsine Kihelkonnalt,  Mihkel Kolk Muhust, Gustaw Reha, Wilhelm Risti ja Wilhelm Räukson Hiiomaalt. Kaugesõidu tüürimehe tunnistused jaiwad : Aleksander  Bereudson Kuresaarest, Mihkel Krcebs Kihelkonnalt,  Jaan Katk, Wassiii Grüntal ja Jwan Auusmeel Muhust, David Ustal Mustjalast, GuStaw  Linde Karjast, Karl Õispuu. Friidu Waim, Jonas Kalju. Mihke! Wcsmcs, Siim Wanaselja, August Seppel, Jakob Roosa, Jakob Kallas, Gustaw  Soel ja Mihkel Aron Hiiomaalt, Johann Lindstrom Wormsist, Alfred Feldberg ja Ewgraf HanSmann Haapsalust, Gerhard van Deters Pectcrburist.  Randor Mustjalast, Johann Paar, Gustaw Pihel, Peeter Bollmanu Hiiomaalt. Eksamite olimad 31 kaswandikku tulnud ja kõik pidasiwad eksamid ära. Iga aastase Grohwaidi poolt määratud kingituse raha saiwad: Wasfili Grüntal 36 rbl. ja Mihkel Kolk 26 rbl. maalt jällegi õige wähe siinses meremeeste koolis käib. Sest 31. eksamilegijatest vn ainult 11 kaswandikku  Saaremaalt, kuna Hiiomaalt, kus clanik- kude arw palju wäiksem, 16 kaswandikku eksamile on tulnud. Nõnda on siis saarlased meremeeste kooli waStu ikkagi kaunis leiged. Mitmetest Saaremaa mereäärsetest Kihelkondadest pole ühtegi kaswandikku! Kas siis saarlased tõesti nii arusaamata  on, et nad seda mitte mõistma ei saa, et meremeeste koolis õppimine meie rahwa elus ütlemata tähtis on. Sest laewa asjanduses ootab saarlast tubli tulewik. Miks jätame seda tublit tulemikku ikka ootuse piirkonda ja ei taba temast mitte kinni. Miks laseme põhja ja lõuna poolt tulnud isikuid laudas istuda ja seisame ise wäljas. Sellepärast siis südimat osawõtmist! Meile kirjutatakse: Juhtumise kombel  läks mul korda Kuresaare Linnakooli Kaswandikkude Awitamise Seltsi oludega lähemalt tutwaks saada. Selle pääle waatamata,  et SeltS ainult neljat aastat tegewuses  on, on ta juba 56. õppijale abi jõudnud  anda, mis ligi 500 rubla teeb. Praegune  Seltsi rahaline seisukord on kaunis kidew, mis sellest tuleb, et abitarwitajate õppijate arw aasta-aastalt tõuseb, Seltsi liikmete arw aga maheneb, sest et suurem jagu nendest wõõrad ametnikud on. Wähe osa aga wõtawad Seltsist endised koolikaswandikud,  kellede hulgast rohkem pooled omal ajal Seltsi abi tarwitasiwad ja nüüd Seltsile tänu wõlgnewad. Praeguses liikmete nimekirjas wõib endistest koolikaswandikkudest  ainult kolme leida !(K äs k, Rüütel, Salm). Et nüüd Selts kitsikuses on, siis tõuseb küsimus, kes peaksiwad talle ligemad abi andjad olema! Ma arwan endised kaswandikud! -X,z-.  Saaremaa Wanoaja Uurimest Seltsi poolest antakse edespidi Kõrb eri raamatu „Oestl einst und jetzt" (Saaremaa enne ja nüüd) 111. jagu wälja, milles Muhu, Pöide, Jaani, Kaarma, Kärla, Karja ja Ruhno kihelkondade tähtsamate sündmuste ja kohtade üle kirjutatakse. Ettetcllidcs maksab raamat 2 rbl. Et aga raamatut  ainult nii palju trükitatakse, kui tellimist üles antakse, siis ruttagu need, kes seda tähtsat raamatut  omale muretseda tahawad, tellimisi üles and—  Oberst v. Lõwis of Menar on kindral majoriks nimetatud. Enne lihawõtte pühasid ristiti kohases Kreeka-Wene usu kirikus üks juudi usku gumnasiumi kaswandik Kreeka-Wene usku. Kärla õpetaja Kerg pühitses 17. aprillil s. a. oma 2S-aastast ameli kestwuse päewa. Kuna meie nimetatud tähtsa päewa üle edespidi laiemat sõnumit loodame awaldada wõiwat, tähendama  täna, et õpetaja Kergi töö Kärla koguduses  wäga järelduserikas on olnud. Sest õpetaja Kergi tööwili ongi ju see, et Kärla kihelkond haridust ja waimu walguse poolest esimistest kihelkondadest Saaremaal on. Annaks Jumal õpetaja Kergile jõuda ja termist, weel teist 2S. aastat Kärla munamäel töötada, seda enam, et õpetaja Kcrg Saaremaa Põllumeeste Seltsi esimehena nüüd oma tööjõudu terme Saaremaa üle wälja laotab. Ansekiilast. Ti irimetsast. Kui palju meie rahwal jumalakartust ja auutundmist  kiriku wastu on, näitawad meile juhtumised lihawõtte püha öösise jumalateenistuse  ajal- Nõnda kui see igal pool, kogub sel öösel õige palju rahwast Wenc- Kreeka usu kiriku juurde kokku, nii et läbi pääsemine kirikus esiotsa wõimata on- Warsi kogub aga rahwaS koolimajasse, mis paarikümmend  sammu eemal seisad, et Ml wallatusega ja päälegi weel rumalate tempudega  aega homikuni mööda saata- See aasta sai kohaliku tooliwalitsuse poolt warsi pääle kiriku teenistuse aluStust, koolimaja uksed kinni pandud- Rahwas oli aga akna ühe klaasi katki löönud ning akna riimidest  wabastanud ja siis sisse pugenud. Kohalik kooli ja kiriku walitsus on nõuks wõtnud tulewal aastal politseilt abi paluda lihawõtte püha öösel korda pidama. Kull on halb, et rahwast waimulikkude asutuste ja talituste juures wüewõimuga taltsutada tuleh. --!> Saan rahu! Km kuulen ma seda laulu Mis laulis kord emake. Siis xiinab mind kole walu, Mrs kurwaks teeb südame. . Ma tasasel sammul ruttan Siis cmakse hauale, SLA pisaraid palawaid malan Saan rahu fiis hingele! M 17 Saarlane. 1903