olla. Rahaminister on oma käsuandmisega näidanud, et ta mitte rahaasjanduse pääle rõhku ei pane, waid rahwa kombeliku elu ja karskuse pääle. Kuid asjal on ka oma teine külg: sellega puudutakse ka pühapäewarahu  küsimust. Kui siiamaale linna-wolikogudes  seda küsimist puudutati, andsiwad mõned waStuseks, mis sellest kasu olla, kui pühapäewa-rahu sisseseatud saaks, kroonu wiinapoed müüwad ju kangeid jookisid ikka edasi? Teenijad hakata selle läbi meel enam jooma ja priiskama. Keelatud raamat. Raamatukauplejate  käest wõeti neil päiwil allkiri, et nad mitte müüa ei tohi keelatud raamatul: „Logpeus»ulle Mponeöeuie Seueorpneru. 11. Apnuiö naeropu." - Walitsewas senadis on praegu küsimus otsustada, kas Läänemere kubermangudes  Saksa keelt kohalikkude keelte hulka tuleb arwata, milles kõhtudesse suusõnalist kaebtust, palweid, teadaandmisi jne. wõib anda. Saksa ajalehti huwitab see teatus ja „Rig. Rundschau" arwab, et selle küsimuse pääle ainult jaatawalt wõib nmstata. „Rishsk. Westnik" aga ütleb omalt poolt, et ta niisuguse waStusega mitte nõuus olla ei wõiwat. Wiimasel ajal antud senati seletuste põhjal, mis talurahwa asjade kommissaridele  täitmiseks teada antud, eiolekommisfaridel  mitte õigust, wallaamctnikka, ühes armutud ka kirjutajad, ametist lahti teha, waid sellekohane otsusetegemine jääb ainult kubermangu talurahwa asjade kommissioni õiguseks. jõukam on ta. Tütreid ei taheta nii wäga, aga kui wäimehed äiade kohtadele asuwad, siis aitawad nad nende wara ka suurendada  Lapsed loetakse Kapmaal ikka õnnistuseks. Kellel on meheleminemiseks enam lootust, kas näotutel wõi ilusatel tütarlastel?  Selle küsimise peale wastab igaüks: Teadagi ilusatel! Üks Inglise ajakiri näitab  aga, et lugu otse wastupidine on. Ajalehtedes awaldatud kosjakuulustes ei nõuta iludust, sagedaste otsitakse just näotuid,  sest et nende meestel armukadedust karta ei tulla ja näotud naesterahwad targemad  olla kui ilusad õed- Mõnede meesterahwaste  arwamise järele olla ilus naene õnnetuse tooja, kuna näotu õnne toowat. Keegi suur arwustiku sõber, kes igapäew ühest Londoni kirikust mööda käis, kus aastas mitu sada paari laulatati, on mõrsjate  nägusid waatanud ja leidnud, et saja Mõrsja seast 5 wäga ilusat 10 kena, 1ö kestmist ja teised 70 enam wähem inetud olnud. See arwustik näitab, et inetus abielusse astumiseks takistust ei tee, waid ennemine aitab astuda. - Nende teadete «maldaja unustab aga sootumaks ära, et näotuid naesterahwaid üleüldse olemasgi ei ole, sest nende kohta öeldakse ju: ~Jlus sugu." Hiina mandarinide kokkujuhtumine. Pekingi uulitsal juhtuwad kaks mandarini Vastamisi tulema. Mõlemad kummardawad üksteist mitukümmend korda ja hakkawad stis kõnelema: Teretan stnd, sa ilusam taewatäht. Mu silmad on sinu hiilgusest nõnda pimestatud.  et ma sinu jumaliku jalakannale suud anda ei julge! . . . Liiga palju auu minusugusele alatule ussikesele! Mu rõõmul ci ole piirisid, kui sa mulle teatad, suidaS lendaw madu sinu terwist hoiab- Kuidas elab sinu kõrgeste austatud isa? See mana elajas hakkab juba roni- deS ja hoigades lõppema . . . Aga sinu auus isa on tugew kui bambuk ja mis wõib päikese all sinu emast ilusam olla? Kas sellest manast kärnakonnast maksab  rääkidal Jätame minu alat'd Vanemad,  mis terwes maailmas põlastust äratawad,  rahule- Räägi parem oma ilusatest lastest, kes punased kui koit, magusad kui mesi keisri mesipuudes ja juba lapsepõlwes imetargad, nagu tähtsate wanemate lapsed ikka on. - Taewas andis meile maja, kus meie oma inetuid lapsi möödaminejate silmade eest wöime marjata- Meie saame naesega kadeduse pärast kollatõbe, kui neid lillenuppufi  näeme, mis sinu lasteks kutsutakse. - Sul on paras aeg paradiisi tagasi minna, mis sinu majaks nimetatakse. Mina pean aga oma urkasse ronima. Ma pühin keelega sinu jumalikkudelt jalgadelt tolmu ära . . . Ma teeksin sedasama, aga ma olen seks liiga alatu Taewas oga läheks mu ees lahti, kui sa tuleksid täna õhtul oma orja wacscsse ja sopasesse onni tassi theeV> jooma. - Tõeste, rõõm teeb mu hulluks selle auu pärast, mis sa mulle pakud I Kas sa, mu walitseja, ei karda, et ma sinu paradisi  ara rojastan? ---> Ma palun armu, et sa oma õnnistatud  jalaga mu wiletsa onni läwest üte astuksid. Oh, suur ja tark mees! Kaitsegu sind kollane lendaw madu! Oh, wägew mees, ma puhun sada korda sinu eest tolmu ära! Jälle kumardawad mandarinid üksteisele sada korda ja lähemad siis teineteisele poole. Madu! sosistab üks neist iseeneses. Krokodil! ümiseb teine. Lõuna-Ahwrika sõda toob „Wme tel s." järgmised uuemad traadi-sõnumid. Kindral Kitchener teatab 18. Dets. m. a. ametlikult, et burid Mahadodorpi  ja Lydenburi wahel olewal raudteel  Jngli>e eeswäefflkade kallale tikkunud ja need täitsa ära häwitanud- 50 inglast saanud surma wõi haawatud ja 200 meest langenud buride kätte mangi. Pan'i lähedal lasknud burid raudtee puruks. Standertoni  raudteel pidanud nad Vaali jaama juures ühe raudtee-rongi kinni. 29. Hl6 ) Dets. teatab Kitchener: ..Kuna Greilingstadti  juures olem Inglise wäejagu Colvilles'i all buridega wõitles, tikkus teine «vaenlaste wäejagu Colvillesll moonawoori kallale. Kapten Radcliffe wäeosa ühe suurtükiga  lõi aga waenlase tagasi. Radcliffe ja meel teine kapten saiwad haawatud. 8 inglast sai surma, 21 haawatud ja 20 on kadunud. Üks „Rig. Rundschau" eratelegramm  teatab Burghersdorpist, et jälle uus buride wäejagu Kapimaale tunginud ja et weel ühte Steinsburist oodawat. Samast lehest loeme Deweti uuema läbi murdmise kohta: „Tägliche Rundsch." sai minewal.laupäewal järgmise telegrammi: Dewet murdis wõidurikaste «võitluste järele Velti jõe ääres jällegi Inglise «väerinnast läbi- Ta tungis takistamata mööda Ta» banchu-Smithsieldi maanteed kuni Leeuwkopi mägedeni, kus ta Inglise kindralite Knox'i White, Pilcheri ja Barkeri wäejagudega kokku põrkas, kes Kapimaa kaitseks lõunapooli  oliwad saadetud. Wöitlus kestab edasi. Kas Dewet nim. wäesalgasid Kapimaast  eemale tahab hoida, wõi ise sinna poole läbi murda, on teadmata. Burid lähemad ikka päew päewalt julgemaks. Ühe Inglise lehe Lõuna-Ahwrika kirjasaatja teatab, keegi piiskop leidnud ühe sureja buri, kelle rinna pääl raba järgmise päälkirjaga on olnud: „Wabadu.- ehk mrm." Seesama bur ütelnud, et paljud tema suguwendadest  sarnast raha kanda ja et nad mandunud olla, nõnda kaua wõidelda kuni nende maa pääletungijatest wabastatud on, wastalisel korral oga kuni surmani. Buride kindrali Louis Botha wend, kes Roomast läbi reisis, seletas seal ühele ajalehe kirjasaatjale, et inglastel ialgi korda ei lähe burisid täielikult ära wõita- Kui burid Oranjcs ära wõidetakse ja nad säält wälja aetakse, siis leiawad nad põhja Transwaali  mägedes warjupaika, kus ingl>std neile midagi ei wõi parata. Inglise soldatid  olla sõdimisest tüdinenud ja nõudwat ikka rohkem tungiwalt, et nemad koju saadetaks.  Saksamaa leht „Täglich.> Rundschau" saab Londoni kaudu järgmise sõnumi sõja käigu üle: „Burid tungiwad wõidurikkalt Kapimaal edasi ja terme raudteewõrk Stormbergist  ida pool kuni Viktoria West'ini, on nende käes. Nad lõiwad inglasi BurgherS, dorpi juures ja ajasiwad nad tagasi. Burid  tikkusiwad Deaari kallale ja lõiwad kindral Clementsi uuesti. Delarcy käes on kõik paigad Magalies'i mägedel. Lord Kitchener pöörab suure rutuga põhja poole tagasi, sest et inglaste olek BloemfonteiniS ja Pretorias uuesti hädaohtlikuks on saanud.  Bloemfonteini ja JohanneSburi on raudteed ja tslegrahwid kõik rikutud." Kapilinnast, 18. Dets. Salk burisid, 200 meest, pidas mõni peenikoorm Rosmithist  põbja pool ühe raudteerongi kinni, milles tühjad kauba- ja reisizatewagunid oli« wad Kui burid rongis söitwad 60 meest inglise wäge mangi wötnud, pistsiwad nad rongi põlema ja taganesiwad siis ruttu. Mõned inglased saiwad haawatud. Rosmithi  linna ülemus saatis naesterahwad ja lapsed linnast mälja. Walitsus pööras Kapimaa 27 maakonna poole, nende seas ka Kapilinn üleskutsega, milles ta truuwikö jäänud alamatelt toetust ja abi palub wüejagude  kokkuseadmises, kellega Kapimaa sisse tunginud burisid säält wülja tahetakse ajada. Üleskutses on muu seas öeldud, et burisid ka lõuna pool Middelburist Kapimaale sisse on tunginud- Inglismaalt Üks liri linn walis hiljuti esimehe Krügeri Inglismaa kiusuks omale auukodanikuks. Ühe Inglise arwustikumees on naljakal  wiistl kõik Inglise kindralide walesõnumid  Deweti kohta kokku korjanud. Nende sõnumite järele, mis 1. Julist 12. Dets. keStawad, on Dewet üks kord surnuks lastud  ja ükskord surmawalt haawatud; selsamal  ajal lasti tema keha alt 3000 hobust  maha. Õnnetu Buride kindral on nii tihti wõidurikaste inglaste eest pidanud põgenema, et ta hirmsal argtuse-tuhinal maakera wöö pikkuse tee ära on jooksnud! Lõppeks on ta nii palju kordasid loomakarjasid  saagiks saanud ja neid jälle inglastele  kaotanud, et need waesed loomad, kui neilt küsitaks, kelle omad nad on, selle pääle kõige rahulikuma südametunnistusega wastust ei tea anda! M S 2 Saarlane 1901