Päewaleht Ilmub igal Srlpäewal. Taülnuaft, Suurel turul, raekoda ses, Oanktl uullfCa nurga t, ae* 4» KOnctraat nr. ZW. ra<ai<M|a fcänrfuail Keila ll~t Rdrefs liht- Ja rahakbjadctei .Pfleroalehe* toimet., Tallinnas, m» r. PeuejJb. Üfefih nummer 4 kop. fldresfi muntmife eest 10 feop.Jelle juures endine adrets ehk (elle tiummer Oles anda. Kuulutuste nonpareille-rida makfab I kop., lehe eesotfas ts kop. WäJiled kuulutuselt 00000 poole hallimad. 00000 •=z=====. nPäeaialdtf maftfab Ühes kaasan netega: "r Zioju kiitke koores, ' terme aasta peale 6 rbl. kop. paole „ „ I „ 20 . roeeraud I „ TO ühe kuu peale „ 60 , Tallinnas faOtufeft ära alles; tertne aasta peale $ rbl. kop. poote „ t „ 70 „ weerond „ „ t „ 40 „ ühe ftuu peale „ 50 M Km 2 korda kuu* Ilmuma? perekonnaleht* „Kodu" feaata tellida toocoib, [ellel tuleb aastas I rbl., pooles aastas 50 kop., toeerond o. 23 k. juurde moluta. |lv. 290, Neljapäewal, 17. (30.) detsembril 19091 IV. uisUkiik. Ühistegewuse asjus. Uute Vormide otsimine kodümäa majanduslisele elule ja uute majandusliste, korralduste loomine on kahtlemata see, mis meie praegustele püüetele tooniandjaks  on. Ilma et Mõne ühise programmi Äärele oleks käidud, ilma et isegi Võimalust oleks solnub teede ja sihtide kohta selgusele jõuda, nihkus majandusline  korraldusetöö terwel kodumaal ühisele alusele jä nimelt ühlstegewuse pinnale. Ähistegewusline liikumme  sammub meil praegu jõudsamine edasi,- kui see ehk pealiskaudsele Vaatajale silma paistab. Edu ei ole mitte ainult selles märgata,- et uusi organisaitsionist  Vahetpidamata juurde tuleb: hoiu- ja laenus ühisust üksi on juba Viimase kahe kuu jooksul üle paarikümne asutatud,- ligi kümme uut ühisust oota- Vad praegu Tallinna seltsiasjade komisjonis kinnitust.  Nehepeksumasinate-ühisuste arw <on ainult Tartu hmakonnos läinud aastal Üle 50 tõusnud. Need armud Jõnetewad juba kullalt selget keelt. Paremaks tõenduseks aga,- et ühistegewuslme liikumine meil lapsekingadest juba Välja hakkab kasivama, on ka see et ta omale uusi, täielikumaid arenemijeVormisid otsib. Paari näbälä eest Ärapeetud hoiu- ja laenu- Ning kreditühisuste koosolekul leiti tarwiliku olema Viibimata  nende organisatsionide jaoks keskühisuse 100- Misele asuda, läinud pühapäewal Võeti niisamasugune  ottsus kodumaa kaubataiVitajate-ühisuste ase-, mikkude poolt mastu. Ka Vastastikku tulekinnÄuse Vastu kesk-korralduse löömiseks on esimesed sammud juba astutud. Nende uute keskühisuste eluletõusmisega  saab liikumine kahtlemata weel uut hoogu juurde,  rääkimata sellest, et temasse siis rohkem ühtlust ja Lawakindlust tuleb. , l Nende tõeasjade peate Vaatamata katsutakse mõpelt  poolt näidata,- üagu ei oleks uhisteghVusslislT liikumisel,- iseäranis ka u b ata rwi t aja te-iih i s us tel. praegu  ühtegi suuremat tähtsust, püütakse koguni tõendada.  et see mujal, näituseks >Soomes, juba tagurpidi  hakata minema. Toodakse isegi armusid ette, Mi > neid ütelust kinnitama peawad. Kui niisugused kõned rväikepoepidajate ringkondadest kuulda male tuleljimad,  siis oleks see loomulik. Käiwad ju kaubatärwitajate-ühisuste  kasud Väikekaupmeeste hmvidele otse wastu. Imestama aga peab, kui seda nende poolt kuuldub, Des ennast meie käremeelsete esitasjatels  peawad. Et Soome kaubatarwitajate ril>isuste käsi pahaste käiks, ei ole ühtegi põhjust armata. Just selle prästu: ühisuste läinud aasta aruandest on näha, et nende edenemine üleüldise mlasanduslise kriisise peale maastarnata,  mis Soomes praegu Valitseb, jõudsaste kasmab.  Soome sotsialtjemokratlaste häälekandjast „Työitricliest"  nr. 293 leiame tähendatud küsimuse asjas järgmisi armusid: 1908. a. on 335 endistele kaubrvtarmitajate-ühisustsle  118 uut juurde tulnud. Oma tegemuse lõpetasimad 26 ühiskauplust. Nendest jäimad  aga aurult 7 pankrotti. 2 ühisust põlesimsad maha, kuna 6 teiste lähedalolemate ühisustega ühinesimad.  Ühisuste liikiMte arw on 76.000 pealt (1907) 100.000 peata tõusnud, niisama on ka kaupgde läbinuliik  15 miljoni Soome marga mõrra suuremaks Kii iid, puhas kasu tõusis üle 1.200.000 margw. Om-a k irjuluse lõpul lausub „Tt)om«s" ; ..Sellest ülema  Test on küllalt selge, kui mähe põhjeudakub mastast>e  rõõm tarwitajale ühisuste häminemlse üle on. Selgus, et kaubatarwitajate-ühisuste asi 1908. aastal edasi on jõudnud ja kriisise peale muiatamata kindlamale  alusele saanud. 51a ühistegewuses on see loomiilil,  kui Kiimad oksad ruatja raiutakse, et elujõulisemad  seda lugewamine edeneda siiudamad." Ei ole siis ka mest Eeslis ühtegi põhilist lahstoma hakata, kui mõnes kohas kaubatarwilajate ühisuste lasi mikte küllalt soomilamajl ei edene. Ei pruugi e»- past ka sugugi ara hirmutada lasta, kui mõni ühisus isegi sunnitud on oina tegewust lõpetama. Riisugusel  korral tuleks hoohaste järele katsuda ja neid põhjusid üles Etsida, mis tähendatud tagajärgedele jwiiliroad. (Enamaste selgub stis, et need puudused jtöruxrlejaadetawad op ja et kindla korra wäljatööta- mise järek asi Iseenesest juba õigetesse roobasteM nihkub. (Sellega ei ok muidugi öeldud, et kaubatarroitajate-ühisuste  asja elustamine Iseenesest kerge oleks. Ei, kaubatarwitajale-ühisuste Jtjtstoale järjele mii-- mtne -ofti mitu 7orda raskem.- kui näituseks hoiu- ja laenuühisusle juures. iSiin on asjaajamine palju keerukifem  ja tööpõld 'patju kõrkuwam. Kui aga kaubatarmitajate-ühisustele  õiged sihid kätte näidatakse/ kui nad alguses juba õigele ajusele rajatakse/ siis ei jää oodatawad tagajärjed mitte tulemata,. Tallinn ja Pärnu. Pärnus on reedi linnaVoliniklude Valimised järgnewa  4 aasta peale. j Wõitlus endise Volikogu ja uuenduse.püüdjate v?ahet on kibe. ... J Endise kaitsejad ütlewad, et Pärnu Vana Wnä- Valitsus kõigiti kiiduwäärilisel witsit on töMrnud. kuna aga eestlastest karta olla. et nad omcrwalitsuse wankri kraami ajamid, sest mujal olla nad seda teinud,- kus nad Valimistel Võitjaks on jäänud. Et Pärnu linnawälitsus Võrdlemisi puremine on töötanud, kui Saksa mehed teistes kodumaa linnades,- see on täitsa õige, aga kiitlemiseks on Pärnu sakstel siiski wähe põhjust ja Võrdlemise eest .ei tarwitH eestlased kohkuda. Soe selgub kohe, kui Tallinna ja Pärnu tulema aasta eelarweid kõrwu seame. Tallinn on Pärnust rahwaarwu poolest umbes 4 korda suurem, niisamasuguses Vahekorras on mõlemate  linnade eelarwed: Tallinna eelarwe 844.737 rubla. Pärnu oma 225.625 rubla. Kuda tarwitawad mõlemad linnad seda raha? Üks suurematest sunduslikkudest kuludest politsei ülespidamine —■ on Tallinnas 99.154, Pärnus 10.839 rubla. Selle poolest on siis Pärnu Väga kasulikus  seisukorras, sest Tallinnaga Võrreldes peaks Pärnu 25.000 rbl. politsei peale kulutama. Annaks aga Tallinn politsei peale ainult 4 kord nii palju kui Pärnu (nagu, see linna elanikkude arwu ja eelarwe suuruse järele peaks olema) siis jääks tal 55 tuhat rubla teiste tarwiduste peale ute. Aga politsei kulud ei ole teataioaste linnaomawalitsuse määrata. Kudas tarwitab nüüd Pärnu seda kasulikumat seisukorda? Terwishoiu  olude peale annab ta 10.173 rbl. ja on selles tükis Tallinnast poole ees, sest Viimane annab ainult 20.527 rubla, kuna ta Pärnuga Võrreldes üle 40.000 peaks andma. Kuid fee on peaaegu ainuks tublidus Pärnu linna eelarwes. Koolide eest hoolitsemises jääb ta Tallinnast kaugele taha, sest kuna wiimane rahwahariduse  peate 133.113 rubla kulutab, peaks Pärnu selleks otstarbeks 34.500 rubla andma, annab aga kõigest 22.594 rubla. Niisama on lugu waeste eest hoolitsemisega: Tallinn annab 32.587 rbl.. Pärnu peaks andma 3.100, annab aga ainult 4.590 rubla. Linna etteroõtteb toomad Tallinnas sisse 234.075 rbl., teemad kulu 163.243 rbl./ nii et 70.832 rbl. puhast kasu järele jääb: Pärnus on sissetulek 30.430 rbl., Väljaminek 29.907 rbl., kasu - 573 rbl. Nii töötab siis Tallinna linn selle podlest märksa paremine. Linna! omawalitsuse ja waestekohtu ülewalpidamine  maksab Tallinnas 63.558 rubla, Pärnu kulud peaks 4 kord Vähemad, f. o. umbes 16.000 rubla olema, on oga 33.276 rubla. Järelikult on Pärnu linnamalitsemme rvõrdlemisi kaks korda kallim, kui Tallinna oma. Linna korraldamise peale kulutab Tallinn 119.697 rubla, Pärnu 33.332 rbl. s. o. ainult natuke rohkem. Huwitaw on meel üks pisike punkt. Tallinna linna omamalitsus ei anna põhjusmõttokikult  uute joogikohtade arvamiseks luba. Pärnu eelarwes  aga leiame, et aasta jooksul awatawate uute joogikohtade auramisest 700 rubla sissetulekut oodetakse.  S. o. praegu ei ole küll teada, kes joogikohtasid omada soowib ja kus seda tahetakse teha, aga linnawalitsus  loodab siiski, et neid kasulikku ärisid juure tuleb ja on malmis nende omamiseks lahkeste luba andma. Nii selgub oelarmete wõrdlemiscst kõigiti, et manad.  linnaasjade ajamisega harjunud sakslased eestlaste  ees kiidelda ei mõi. Asi näitab küli ümberpöördult  olemat. Kuresaare mereasjanduse-seltsi awamine. Algasiwad läbirääkimised. Hõige pealt mõeti küsimus  harutuseta: -kas maksab meel purjelacwu muretseda  ja selle laemänduse edendamiseks rvaewa näha. Kapt. Kahu arwaib meie purjulaemastiku õige tumeda olema. Meie ligemad nchrbrid daanlajjed ja rootslased muretsemaÄ tuaale kiireste aurulaemu ja müüwad purjelaemad poole hinnaga ära. Suurte kompanide läes on ülimõimt Aurulaewadel on suuremad  õigused, meie maike õznees hoidku aga oma „jantsiga" igal pool eest ärä. Uute purjulaema.de ehiiatninc  on ikka täbar etteiuõte. J. Prinj loob suurte Mtaiiti laemasõiduseltside minema aasta aruannelest näitusi, kust selgub, el needki õige mähese teenistusega peawad leppima, suuremalt jaolt 1-3»/»', ainult ühel tõuseb 8"/ omi. Kapt. Teeäär jutustab, et üks Daani gurulaewa  kapten sedasama kaebanud. Meie mäiksed purjulaemad  teenimad läbistikku 9 —12%,. On ka 120 ja isegi 300 protsenti teenitud. (In. tähendus: Siee oli mäike laem ja omaniku enese julzatujjes.) Kapt. Feldberg jutustab pikemast, kudas maklerid  purjulaelvadele koormasaämise raskeks teemad,' mailerid annawad kõik mood auru laemadele. Hr. Piip: Purjulaemäd ühinegu. Määratagu wsoh innad -kindlakst sSüurematesse sadamalinnadesse asutatagu purjulaervade kontorid lmaklerid). Kapt. Teeäär jääb purju laewade juurder aga tui tnßni tofjane aurulaew sündsa hinnaga saada,- Ps ivõib ka selle ära roõttä. Kokkumõttes oli koosolek selles armamises,- et pürjulaewasiikul ikka meel ewMõimu on, kuigi see raskendatud onl Tuleks ühisel jõul tööle hakata ja katsuda takistusi kõrroa saatä. Siis tuliMad ülentalolewad soowiatvaldused harutusele,  kus meel mõnesugusid täiendusi ja ettepane-- kuid tehti.- millest tähtsam hrt Essen oma on: tuleks paluda,- et laewaehituseZohtade lähedal olewad kroonumetsad  kinni pandaks ja sealt ainult laewaehituse jaoks puid antaks. Ka peaks kroonumstsast wäljamaliku  järele puid saama,- Mitte üksi platsiwiifk. ? Hr. Prtnz teataq, et Riia börsekomiteel nõu on jäämurdjat muretseda ja selleks tahab ta sisse ja! wälja sõitwäte laemade pealt maksu mõtta. Kuna aga wäiksed  puu-purjulaemad jäälõhkuja abi mäga mähe wõi mate sugugi ei karmita,- siis ei oks õigus neilt selle heaks ka maksu mätta,- ja tuleb selle maksu sisseseadmise  mastu protesti amaldada. Pandagu kauba peale maks. Warjusadamaid arutati tctrrui[ifefs. Saaremaale: Säärele, Kihelkonnale ja Kuresaarde asutaba. Laemaehttuse- ja patattbufelohals annalt Kihelkonna  rand kõige sündsamaks'. Tunnilise rvaheaja järele algas koosolek jälle ja C. Kunstnrann tutwustas koosolijaid plaanitsetama ~Eesti Laewa-üh isuseg a". kuna ta selleks ajalehest  lapi Pilka ettepaneku ette luges. Koosolek wõttks mastu õige tagasihoidliku  seisukoha: kawatsetud laemasõiduliin saarte ja kindlamaa wahe-l leidis kaunis teramat armustust. Suurem hulk leidis ettemõtte aatelisest küljest küll ilusa olewat. kuid äriliselt ei täida ta pealevaüdud lootusid mitte. Ei ole sugugi kindlaks tehtud, kas laemadel wedu Nllakt saab olema. Saaremaa näit. seisab Riiaga paHu suurendas Taubamso-ühestdufes kui Tallinnaga : liini teine ots peaks Riias mõi meel enam lõuna pool olema'. Aimati ka, et manade kiudlal  jala s eismate laetda seltsidega Võistelda ei jaksata'. Asutajad NleMmad enne pidOmtd prahisaamise ja muud tarwilikud tingimised ligemalt järele uurima ja siis kindlate armude, peal põhjenema eelarws vmh mistama. Tuletati ka ..Lindat" ja ..Austrlit" mjeelde  ja keegi amaldäs kartust/ et uue laempsõiduliinj sisseseadmine purjukaemadeke tuntumat möistlust teeb'. Oli aga ka neid, kes etteiqõtte kohta' optimWlisemad  olimad (Piip j. m. t.). Ka sealtki poolt armatip et „E. L.i Ü." .ettemõtte eelnõu ei ole küllalt põhjakikult  wälja töötatud ja seda tuleks tingimata enne kui.ettemõtet hakatakse tooks tegema. Kuid meie ei peaks selle ühisuse taastu olema, sest tal õleks suur tähendus meie laewanduse edendamise kohta, kui ta töötama saaks. Weopuudnst küll toist karta et oleks, sest armud nättatuad, et kaübamedu iga aastaga tõuseb.  Liini wõiks muuta. /.Lindaga" ei maffiaks kohutada,  fee oli oma jalgele saama rahma esimene samm, kus asjatundmatu jnitttesed juhtimat osa etendvsvwad  „lastemäng" l . Rüüd peaks rohkem elulüpsust ja asjatundmist olema. Ptl iju!aewa ontaniklüdel et maffaks ka mõistlust karta, maid nad wõnoad osanikkudefs  Hakata ja siis ka kasust osa saada. Lõpuotsus oli: gra oodata, kudas ühisus ennast oma tegemistes näitab. Praktikalise õpe-putjulaewastiku muretsemine, mis ka sellesama ühisuse poolt kawatsetud, peeti meie mereasjanduse edendamiseks tarwilikuks ja soomitati,- et sellest osa mõetalks. H. Piip paneb ette ka kalapüügi korrald  a tn i st ja kalatööstuse edendamist seltsi tegemiste sekka üles wõtta. On jn kalapüük iseäranis saarte elaniklit  de suurele hulgale ülespidamise-hallikaks ja toob Baltimaal aastas ümbes 7 miljoni rubla sisse: ta on aga meil alles liig mtletsas korras. Hr. Koort soowib, et selts peaks uimelt katsuma rööw-kalapüüdmjse kaotamiseks ! sammusid astuda.? Mõistmata ja hoplimata püüdmise läbi on kalad aastaastalt  wähemaks jäänud ja aasta 50 pärast on (Saareuma  meed kaladest tühjad. Juba nüüdki on paremad  kalad hoopis .waheseks jäänud. Koosolek tunnistas kalapüügi-olude korraldamise küllalt tähtsaks, kuid ajapuudusel jäeti selle üle pikem harutamine edaspidiseks. Otsustati Mosikwas 26. dets. kuni 5. jaan. ära- Prelawale ülewenemaalisele meretegekaste .kongressile  saadikut saata sa maliti selleks H. Piip,- määrati kuludeks seltsi kassast 25 rbl,- kuna sõidukulud kongress  kannab. Seltsi eestseisusesse töoliti: esimeheks kohalise  merekooli juhataja J. Prinz, abiesimeheks kapt. Teeäär Kihelkonnalt, kirjatoimetajaks linnamajitsuse  raamatupidaja O. Kunstinann, eestseisuse liikmeteks  rahukohtukogu esimees N. Mos h em it in o m,> merekooliõpetaja H. Piip ja .metsakaupleja E. Esser. H. Piip paneb koosolekule 1910. a. „Mere- Kalendri" eite ja aruande 1999.a. kalendri kulude  ja tulude üle. Et aga kõik raaittalulaupikejaid oma arwcid mee! ei ole ära õiendanud, siis ei saa»ud  lõpulikku armet teha. Aga ka paremal juhtumiscl  tuleb 190 rubla ümber juurde maksta. Kakendrit  trükiti minemal aastal 300 eksempl. peale selle lisa eraldi mõnisada rohkem. 1910. aastaks trükitakse  1000 eks. (Liikmed saamad seltsi tounletustek ilmunud kirjad maksuta.) Kalender ilmub seltsi kirjastusel,  nagu asutajad juba minema! aastal otsustasiwad.  ! Sellega on selts Midanud, et ta mitte ainultkitsas rmgkonnas ei taha töötada, wäid üleüldise Eesti mereasjanduse edendamiseks mõtleb kaasa tõmmata. ,/rftmese pääsukese lendulashnhi-e" Eesti merekirzail- bufes on kahtlemata tähtis sündmus ja teeb saarlas-i tele. kes seni ikka igas asjas taga o lirvad, vmia Kagu! au,- olgugi et mõtte ülesroõtja küll saarlane ei ole. Pärtti meel aru merelehe ilmumise kohta ja peeti lehte tingimata tarwiliseks. H. Piip teatas,- et selle üle nõu on peetud: asi on aga WistlselkePärast seisME jäänud, et esiotsa rohkeste juurde tuleb Maksta. Koosolek kestis õhtu kella 5 kuni hommiku kellal kolmeni. s ; j Seltsi liikmete-arm on praegu 30 ümber. Wähõ küll Saaremaa meremeeste kohta. Et just wäga elä-t Wä osawõtmise üle rõõmustada ei Või,- näitab ka ses asjalugu, et peale Kihelkonna ja Kuresaäre Maretl meeste mujalt ilmunudki ei oldud. Oli küll tee halb? aga Jee on ikka wägä kerge Vabanduse põhjus. Iseloomulik meie Meremeeste kohta, mis foosjš olekul igas asjas Välja paistis, oli kaine ärilikkus M ekkewÄatlik tagasihoidlikkus kõige kohta, mis käega katsutaV kindel ja .kattesaadam ei ole. On ka arusaam daw. On ju kes maast Madalast peale mäikM äga kmdlal samMuk edasi astunud, harjunud jalge ette Vaatama,- kas alus kindel on,- kuhu järgmiseks sammuks jalga panna. Nad on merel fatamorganak näinud,- sellepärast: tasa ja targu.' Tallinna mereasjanduse  koosoleku ehk .wäga rohkeste wciimustatud meeleolule on saarlaste ehk niisama natuke kaugeks miuew ette Vaatlikkus parajaks tasakaaluks. Wäljamaalt. Põhja-Amerikast Uue kalendri järel on jõulupühad nüüd jubck möödas. Nagu T>arilifnlt, on Väljamaa lehed sel puhul oma jõulumõtteid awaldanud, millest mõni tähele? panemist ära teenib. Amerikas on hulga lehtede omanik  William Randolf Hearst kõigis oma mis miljonites eksemplarides New-lorgist kuni San? Franziskost saadik laiali lähewad, jõuluõhtul üle? üldise rahu sõnumit kuulutada lasknud. „Jõulu->, püha/ ütleb ta,- on rahumürsti sündimisepidu, saagu ta ka tuhandä-aastase rahupõlme sündimisepäs-, maks maailma rahwaste hulgas." Wns riiki, ütleb see uus prohmet, hoiawad üleüldise rahu Võimaluse oma käes. Kui Amerika ühendatud riigid. Saksamai Inglismaa, Wenemaa ja Jaapan teineteisele sõbmfekätt  onnatoad, siis on kõik rahwustetüli lõppenM« Rahuliikumise etteotsa astugu Amerika rahVas, kes lõige noorem ja kõige suurem on, keda ei Europia.- ega Aasia olud takistamas ei ole, kes uhkelt üksinda seisab ja kaetsemisewäärt rahu maitseb. Ja nimelt peaks Roosevelt, kes praegu kõige rahmalikum mees maailmas on. rahuasja ajamise oma kätte tootma.' Temal oleks kerge Saffa keisrit oma poole saada ja neid mõlemaid hakkaksiwad kuningas Eduard ja tei? sed Valitsejad kohe toetama. Siis roõiffnvad nende wiie rahwaste laewasttküd ühel nõul seitsmel ilmamerel  mahti pidada. Kearsti lehed ütlewad wäga tõsffe näoga, et see mõte nii täidesaatmata ei olegi,- waid et teda hõlbsaste wõib teoks teha,- lehed Hobamad  kohe kihutufetööd tegema ja president Taftk peale mõju mvaldada katsuma lhakata, et ia selles asjas esimese ja tähtsama sammu astuks. Vallani poostaavsU, Praegu ou Türgi rahaminister Dshawid B e i Balkani rtiftbe pealinnades, Bukarestis, Sofias ja Belgradis käimas. Tema.külaskäik äratab diplomatiliKtes  ringkondades suurt tähelepanemist. Tema külaskäigu  kohta on nüüd Konstantinopoli mõõduandmatest  ringkondadest seletust antud ja nimelt on öeldud,- et ministri külaskäigul teoksil olewa Balkani lepinguga  midagi tegemist ei ole. Türgi juhitavad ringkonnad pidada Balkani lepingu mõtet täidesaatmata  unistuseks, millest Türgimaa mitte osa wõtta ei tahtwat, ja iseäranis Dshawid .Bei olla nUuguse osawõtmise wastu. See seletus ei anna aga week mitte kõikide kustmiste  peale wastust, sest Dshawid Bei külaskäigu otstarbe  jääb ikka weel nimetamata. Ainult arwata wõib, et Dshawid Bei järele kuulama saadetud on? missugune meeleolu Balkani riikides Balkani lepingu, kohta walitseb. Dshawid Bei ise aga ütleb lihtsalt? et ta oma reisi ainult lahutuseks ette wõtnud osta. Daantmaatt. Islandi saare nais terad road saawads kättetulewa uueaastaga suure sammu edasi. Nimelt hakkab 1. jaanuaril 1910 seadus maksma, mis 15., aprillil s. a. kinnitatud sai, mille põhjal Islandi nais-- terahwad kõikidesse riigi ja kogukonna ametitesse pääseda wõiwad: aimult parlamendi liikmeks ei wõii nad mitte saada. Ka juba siiamaani wõisiwad Js-- landi naislerahroad linna- ja kogukonna roolinikkui deks saada, aga edaspidi lvõib neid ka wallawanemab teks, roaeste eest hoolitsejateks walida. Kmige Ida seisukorda katsuroad pcale ametliste teadaandmiste ja poolamciliste lehtede ka mõned crnleoed kaunistada  ja ilustada, Rahustamise katseks awaldäh Wieni ~Potil. Korresp." kirja, mis talle Peterburist! kirjutatud on. Selles kirjas öeldakse, et hiljuti isegi ametlikud ringkonnad Wenemaal kartma olla hakanud,- et Jaapani poolt hädaoht ähw-ardamas olla, mis Wenemaa rahupõlrve ära lõpetada mõüfe. See kartus  olla nagu külgehakkav) haigus ruttu laiali lagunenud  ja kõik politifa ringkonnad olla sõjamurega täidetud saanud. Iseäranis tähtsaks peetaroüi Weae rahaministri Kokorotsewi teekonda Kaugele Adasse, kustv tähtsama laapani polittkamehe,- Mrff hgnanaiiinißnaiiwangilßltiliiaßnaiiiaHngiißnßfgpl | Uus !!! Uus !!! N I Kes pabeross» 4 kop. eest 10 tükki soowib suitse» rajl ! taba, mis obaroa aftfifimafu ja stssepakkimlse tõttu j=4 j paremad on, fui paljude teiste wabrikute paberossid, jäli I mis aga 6 kop. 10 tükki maksawad, f c nõudku H j 1 l fl. G. Itatenbergl uiabrih Kilas» , D J XZT Järeltegcmtse rrft hoiatatakse. ... gj !MUNWUNIUZWWIW?MZU!IMZWWWWiK