KA W« kõrwal! ütlesin Na oma kaaslasele.  kes keegi msv ei olnud, k« koer-inimene. Mongomcri rääkis üks kard minule, et Moro seda elukat Sa» Bershatdi koerast oli teinud, ja et ts elsksts seast kõige «õiAiksm olla. Sellepärast hakkasin Ma teda fiw-berlmdiks kutjsWS. Meie laksime otsekohe tule äärde. Elukad,  kes wle SSreS tomMsfimch, ei panvsd  meid suuremat tähele. Ma waatasin ja otsisin silmadega siga-hüäner, aga teda «.i o-rud siin. Tule ääres oli ülepää 20 k.llA.': Msrem HM kSMafiwad. Nad oma jnitu cdafi. Ta rn 'rrnrd, ra on surnud, herra on 'ur aud ! mks ahs-imWk«. Ja kannatuse «a'a ei ole mus. Ei ole enam kannatuse H-,rra ei ole sureud! Akfiv ma walju cäc.ega. Ta er. elas ja maotab praegu üllwel: se:c xääle, aga teie ei nüc teda! Tl".. tõsi! linni-at 'an-bmnard. -.ma Ssine pani oad kahtlema. Elajas ue.d aaa.e, kurt js kamal olla, aga ua.-.:aia :e e: eehg. Bale on ainult t-mmeL omadus. Ta räägid im.-.!ikm asja, see piitsaga mir.ene, isdeudas üks elukas. Tea räägin õigust M teie peate mind uskuma l Herra tuleb warsi tagasi ja temaga  üA- ka Anr.a:uix Mg-s. HSa sellele,  kes scadust murrad! Leegi ei pääse! sT7.ee Unodega idmsin ka Miss tule äär tr maha za hatkasin niisama, ilma eesmõtlemata,  kirmega maa sisse raiuma. ElÄsd Llimad mait, aga nende kaNltkkndG  ssodeust mõtstfis »a, et »«v jö«d nende pääle tähtsalt oliwad mõjunud. Oinas  «inimene nähti meel kahilewat- Rs seletasin temale seda asja meel kord. Keegi teine elukas pani mulle ka ühe tufimme ette ja marsi tõusis tule ääres claw waioluS.  Ma rääilsin tõsiselt ja ilma kahtlemata, mis ka nendes suman kahtlust kaotas. (Järgneb-) afi Näpunäiteks, et nacsed oma tüli asjadega kohtuid tülitama ärgu hakkagu. Sest lähemad  nacsed tülisse, WS on ikka üksteise teotamine ja sõimamine lahti ja kohus ci nuhile sõimamise eest ühte ega teist, olgu siis, e! kohus nad awalikus rahurikkumiscS süüdlased leiab olewat js mõlemaid pogrisse pistab. M. junil rahukohtukoguS ette tulnud asjadest olgu weel Aleksander. Ado ja Anna Lahke asja nimetada, kes Kihelkonna stcaschnilkufid sõimanud oliwad, neid huntideks.  röösijateks. lollideks jnd- nimetades ja kelledest Aleksander Lahket pääle selle weel joobnud olekus awalikkukse kohta ilmumise pärast süüdistati. Rahukohtunik mõiSLiS Aleksander Lahke 1 kuuks ja Ado ja Anna Lahke 2 nädalaks kinni. Rahukohtukogu  kinnitas selle otsuse. Ühel supelwõõral tuli hiljuti naljakas  juhtumine ette. Ostnud enesele 20. kopikuse poest kepi ja läinud suplema. Suplemast ära tulles olnud kepp kadunud. Otsinud kõik kohad läbi, aga keppi ei ole kusagil. Zuhtuk Venelasega kokku, kellel samasugune kepp käes on. MecS hakkab kepist kinni ja tõendab, kepp olla tema. Wcnelone, sedasama tõendades, keppi käest ära ei anna. Viimaks annab ta ülemusele oma kcpi kadumise üle teada- Kõik kohad otsitakse läbi, aga keppi ei ole leida. Viimaks,  kodusse minnes, leiab ta kepi kodust stma pääl naela küljes rippumas. Eesti sMsk-mdline elu ei tuha ega taha edeneda. Küll oli kord, minema! sügisel nimeil, äralawat sosls märgala, oga nüüd on jällegi kõik sliiku-- moe. L.is, winewsl sügisel, alusias ühendatud L.Us owa iegewust. Enne vii kolm scltfi. üt.: ..'gc.ased ühmefiwad. Ngo Msgi ei kaSmmiud tegelaste srw ega muutunud trowõimlisemoks. see lau 'Mest, et juba waresmit kõikides kolmes >e!ois ühed ja needsamad tegelased tõõtafiwsd. ti.uslau tööd. Rohkem legnvust awalda» Eesti seltsi Hariduse osakond, rahwalisi lugemist ja kvneöblnid loime pannes, kuna selts ise ainult mõne pidu ära tegi. Kahjuks ci möllanud aga ka Hariduse osakonna lugemise õhtud kaua. Oli küll isikuid, keS malmis oliwad rahwalisi ettelugemist  pidama, oga osakond oli liig unine selleks ül-Skutsuma. Puudus piaanitik töökama. Ja just sellepärast jäi asi waimnslusc kustumisel soiku. Katsuti kord siis reise osakonnaga mõjuda. Kutsuti jõuukaraSluic osakond cluSse, käidi mõnikord  koos ning jääli jällegi uinuma. Üks tühlsamaleft põhjustest, mis EcSti seltsi elu takislad ja mõnegi isiku leinast eemale lõrjub, oli see asjaolu, et seltsis juba sügisel kaardimängud  sisse seati, et koguni rahapääle mängima hakati. Oma! aja! oli Kureiaare karSkusesellsit tubli laulukoor, kes juba suurematest ja lähtsamalcU töödest kenasto jagu sai. See laulukoor lõi ennast karSinsesellstst lahku ja ühines seltside kokku liitmise!  jällegi ühendatud seltsi külge. Juba minesoowilawall  kokku. KäcSolewai kemaöei saadi kord koor jälle kokku, anti üks kontsert, ja jällegi tuli tüdimus. Nii on siinsed seliskondlise eiu awoidused. Järjekindlas korras asi edasi ei nihku. Tehakse seilskondiises möües lööd ainult w!n-mustuse  hoogudel, aga mitte kindla plaaniga. Et asi nii kujunenud, tuleb päüasjalikuit jõuuduöe ja nimelt juhtuvate jõuududc puudusest. Oleks meil neid, siis ivõils ka üleüldse meie seltskondline  elu läieSti teise kuju omandada. Sest juhtima jõuu tähendus seilskondiises elus on wäga suur, temas seisab nii ütelda seltskonna hing. Siis wöiksin Kureiaare tegelaste tähelepanemist Kihelkonna  lcliskondtise eiu pääls juhtida, kus Dr. Taimil juhtima! jõuudu esitab. Ka siin tehti seltsi asjadega alles minema! aastal algust, aga on juda paljugi ara tehtud. Tahetakse pea koot käima  panna, pandi algatus supelusmaja ehitamise mõttele, millele juba leod järgnenud jne. Ja reS oliwad siin seesugused jõuud? Ei keegi muu, kui meie saarekese elanikud, kihclkondiased. Nad jõua—  Saaremaa liikumise asja  süüdistuses! t. (Järg.) Pöide miitingul sõeti 7. detsembril miitingu  otsused waStu ja paale selle otsustati urjadnikkufid ja pimwahtisid boikoteerida, urjadnikkude  tcgewust wallatalitajate kätte anda,  KõigekõrgemManifsft 3. now. 1905. a. ostumaksude mahakustutamise üle mitte maksmaks tunnistada, ametikohtadest kõik rahad tvälja wõtta ja paberiraha kulla waStu ära mahetada, nekrutist mitte anda ja 1906 a- nekrutite kutsclirjasid mitte kokku scada, ette panna, et sugulased tegemas  teenistuses oiewatele soldatitele kirjutaksimad.  et kui mid kästakse rahwa pääle lasta, et nad siis komandeerijate pääle laseksiwad j. n. cd. Neid otsasid määrati maksmaks tunnistada terme kreisi kohta, nad kirjutati miitingu sekretäri, walla kirjutaja  abi Mägi, poolt protokolli ja saiwad  pärast seda hsktografceritud. Siis saadeti  need otsused, millel „ komitee liikmed" allkirjaks oli, mitmesse teise wallawalit!  susesse; muu feaS saiwad postikaudu neid ka Abruka wallakirjutaja Aleksei Janson, Lümmada wallakirjutaja Peeter Maripuu ja Laimjala wallakirjutaja Aleksei Künk. Pääle selle saadeti Pöide miitingu otsuse  täitmiseks esimehe E-Sarapuu ja kirjatoimetaja  Z- Mägi allkirjadega Saaremaa kreisi kohtuuurijale nõudmine selle üle, et ülemal tähendatud Gotjchalkvon Sengduschi, keda talumeeste tapmises süüdistati, kohtu uurija poolt mitte enne kohtuotsust esialgsest  arestist ei wabastatakS ehk Kuresaare wangimajast teise wangimajasse ei mudaks; Saarema Ülema talurahiva kohtu esimehele barvn Stackelbergile saadeti ettekirjutus, et ta Põlde külje elanikkude tormis kohtu istumised Poidel, aga mitte KuresaareS ei peaks. Baroa Stockelbergile saadetud nõudmine  oli Mihail Trulli poolt kirjutatud. KuresaareS walttud 7 liikmeline keskkomitee, awaldas aga mähe tegewust. Komitee liige Jüri LanSson awaldas kohalises ajalehes, et ta tagasi astub. Alles paar päewa pä- Seda ja teist. Iseäralisest elujuhtumisest teatatakse Nes-Jorgist : Washingtonis elas wacne töömees Peter Andcrsen iuurcS puuduses. Et tal raha ci olnud tapetifi osta, siis lõi ta SMS -väikese korteri seinad wsnade ajalehtedega üte. Kui ta saade ühel pSewal  sttna pääl snbiL, nägi ta soä! kuulutust,  rsilleS :eha taga otsiti za tema elukoha  üle teateid palun. Ta kirjutas kuulutust  pääle M sai peagi teada, et ts ühe suure worandusc pärrza on. Talle saadeti kohe uks osa ette, nii et ta Rew-Zorti wöis reisida ja oma pärandujeasju korraldada.  Siis sai ta ka teada, kes tema häätegija oli. Rsdersen, sündimist poolest daanlane, oli aoStal 1873 AmerikaSje ründannd. Sacw, millega ta reisis, jooksis Ues-F»Masdi rannas puruks. Andersea oli hää ujuja- Lacwa huikaminemise ajal päästis ta ühe uppuja, Peter Kaudseni ära. Ta hoidis teda niikaua wee Ml, tum nad ichc laewarisu teidfiwad, mille abiga nad wiimakS rannale pääjesiwad. Ensre M»dustW mõideldcS jõtstsiwad nad wiimaks Nev-Zork, kus nende reed lahku lütfõvad. Andersen läks maale ja elab tui waene põllmsöline päewaft päewa, Knudsen  hakkas ärimeheks, asutas suure kaupluse,  Mille abi! ta omale miljonifid kogus. Oma elupÄstjat aga si ole ta ära unustanud  ; kui ts ära suri, tegi ta Aadersoni,  kuna tal omal lapsi ei olnud, oma warandusipärijaks. Kui patju iludust ja hiilgust os maailmas, tuid siiagi on silmapilka, kus meie endid sagedasti maha jäetud tunneme  olema—  Häsd tunneb kohe ära halba alles siis, kui luba hilja on. On inimesi, keS teiste küljes neid rvigu kõige tcrawamalt urwuStaivad, mis ka nendele on omased, ilma et nemad laitust  oma kohta maksma paneksiwad. Mis teised kõnelewad, sa kuula hoolega,  siis waikimise wäärtuS saab sulle selgeks ka. Kui ei sska sõna kuulda sa, fiis ei oska sa ka käskida—  Pühapkewa kütt. R. käis minewal nädalal pardi jahil. Läheb waua luttawa juurde partisid ostma. See sõuab kallist hinda. .Tont wõtku, nii ei söi ma wiimati ühtegi parti maha lasta.'" Js R. tõigi ainult l'/> parti koju—  KaaStundlikinimene- Kohts-uurija  (wargapvifile): „Ja fiis tõmbustte  sellel reisijal, km ta metsas magas, saapad jalast ära . . Waras: .Aga veed saapad pigistasiwad  hirmsasti ta jalgu Saarlane 1908 46