taha warju, pistis aga jooksu, kui maawahid  teda taga ajasiwad ja mitu pauku audsiwad,  kuni ta surnult maha kukkus. Kaugemalt riigist. Peterburist. W e n c-J a a p a n i s ekeldused  ähwardawad õige kirjuks minna. Portsmuti rahulepingus jäi palju küsimusi lahtiseks, mis edaspidi pidiwad otsustatud saama, aga nüüd näidata Jaapani  walitjuS niipalju kangekaelsust üles ja seletada küsimusi kõige laialisemas mõttes  oma kasuks, et Wene walitsuZ kuidagi järele anda ei wõi. Jaapan nõuda, et jaapanlastele õigus saaks antud wabalt Siberis elama asuda ja maad omandada, teiseks waba laewateed Amuri jõel ja ilmatollita  kauplemise õigust kuni Läänemereni. Ka kalapüüdmise õigus ida meres on selgitamata.  Suurt sekeldusi tes bka punaseristi  warandus, mis Port Arturis jaapanlaste  kätte langes ja mõned muud küsimused  Jaapani walitsus sugugi järele anda ei taha, nõnda et läbirääkimised praegu katki on jäänud ja uute ametnikkude nimetamist  oodatakse. Mõned räügiwad juba sõja tulekust. „Slowo" kirjutab: „Jaapan  Valmistab sõja wastu- Sõja eest meie kuhugile ei pääse. Jaapanlased wõtawad  meie käest kõik Amuri maa ära ja tulcwad wahest koguni kuni BAkolim. Pandagu aga tähele, missuguseid nõudmisi nad kalastuse asjas meie ida rannal töstawad.  Portsmuti rahu tähendab jaapanlastele  ainult hinge tõmbamise wõimalust. Nad tunmnnd meie nõrkust ja tahawad okse praegu kõik kätte saada. Ühe sõnaga: tingimata tarwis on ennast cttewalmistada. Mis õga abinõuudesse puutub, siis ei wõi nende järele küsida. Kui isamaa hädaohus on, fitS ei räägita mitte rahast." Kudas asja seisukord praegu tõesti on, selle kohta on raske midagi kindlat ütelda. Aga igal ajal wõime arwata, et asjalugu poolesgi weel nii kaugel ei ole, nagu seisaks meie riigil Jaapaniga uus sõda ukse ees. Riigiwolikogu kokkutulemist tahetakse edasi lükata. 24. nowembril wõittS miniftritenõuukogu  seaduse-eclnöuu wastu, mille järele Läänemeremaades 1890. a. 12 junil antud Wene semstwoseaduSte järele semstwo sisse tuleb scada. Uus maaomawalitsus  pandawat juba 1- januarist 1907. maksma, teatatakse Peterburist „Düna-Zeilungile." Teiselt poolt lükatakse see teatus ümber- Odessas, 28. now. Raudtee kaalujad, pakikandjad ja muud wiljatöölised hakkasiwad  streikima. Saratowist. Miiting kirikus. Saratowi kubermangus pidasiwad preestrid ühes külakirikus miitingit. Koosolek algas riigiwolikogu lahtilaskmise  manifesti ettelugemisega. Pääle ettelugemist  seletas preester ära, mis otstarbe kokkutulemisel on. Waewalt jõudis ta Wene rahwa ühenduse juurde, kui kära lahti pääsis ja hüüti: „ Programm! Lugege programm ette!" Preester teatas, et programm olla maapääliku  juur.s ja seletas, et need, kes endid ühenduse liikmeks on kirjutanud, wõiwad kokku koguda ja oma puuduste üle otsustada. „Meil on maad wähe, palume maad, Maksud on rasked/' kõyeles preester. Nähta- masti tahtis ta omale rohkem allkirju koriata ja neid sinna saata, kuhu tarwis. Aga kirikus pääsis jälle müra lahti ja talupojad tülitsesiwad kõigest mäest, Kuuldusiwad  hüüded: „Batjushka, mine uulitsale,  siin ei ole harutamise koht. Meie teame Teid" jne. Preester unustas nähtawasti ära, kus ta wiibis ja kes ta ise on, kisendas suure häälega ja tallas jalgadega: ' „Kafige wäljo, närud!" Selsamal päewal tuli külakogu kokku ja tegi otsuseks seda preestrit külast wälja saata. Irkutskis, 24. now. Maa-aluse tee abil on Irkutski kullasulatamise-töökoja  warandusekambrist 4 puuda 23 naela kulda, wäärtuS 9 0,0 00 rubla, ära wiidud. Helsingist. Emakeele seltsis pidas 22. now- üliõpilane J Aawik, Kuresaarest, huwitawa  kõne Eesti keeles Eesti keele praeguse edenemise järje üle. Wäljamaalt. Verlinis, 9. dets. (26 now.) Et Keiser krohw Witte wastu wõttis, see mvjuS ülihästi  börse pääle: Wene Väärtpaberid tõufiwad. Londonis 28. now. „Evening Standardile"  teatatakse Nagasakist, et Jaapanis üritatud meeleolu walitseb, et Jaapani- Wene läbirääkimised Amuri jõe awamise kohta pikale weniwad. Jaapani ajalehed ei saa Wenemaa kahtlemisest aru, siin ei ole mitte uue lepingu tegemisest kõne, waid lepingu tingimist? täitmisest, mille üle Wenemaa juba kokku leppinud on. Jaapan loeb teiste riikide ülespidamist imelikuks. Need sundisiwad rutulist sõjawägede  wäljawiimist, aga waatawad rahulikult päält, kui Wenemaa oma sõjawäge kodu ei wii. Londonis, 10. dets. (27. now- Kuulutati  uuS seadus wälja, mis peremehi  teenrite eest õnnetuse puhul wastuta ma paneb; seadus  käib 2 miljoni inimese kohta. Pärast teenri surma saamad tema pärijad kolm aaStat palga ja mitte wähem kui 150 naelsterlingi. Kui teenril wanemaid ega lapsi, ka wüljaspool abielu sünöinud lapsi ei ole. maksab peremees matuste eest 10 naelsterlingit. UuS seadus ähwardab toatüdrukuid,  kellel jeadusewastaiisi lapsi on, kohast ilma jätta. Suurem hulk peremehi tahab teenrite elu ära kinnitada. Uuemad sõnumed. P Jüri õpetaja W- W e isibe r g, Kuresaarcst, on 30- nowembril ära surnud—  Pühopäewol, 3. dets. peeti Karskuse Seltsis p e r e k o n n a-õ h t u t laulu, kõne, näitemängu ning lõbustustega. Suurt waimuStust sünmtasiwad hr. Allika soololaulud.  Hr- Piip rääkis huwitasalt Goethe Fau sti sisu ja eesmärgi üle. Näitemäng, mida üsna hästi ette kanti, pakkus mõnusat lõbu. Eile oli Saaremaa Eesti Põllumeeste  Scltfis liikmete koosolek. Liikmeid oli kvähepoolest kokku tulnud. Tähtsam asi oli põllutöökooli küsimus- Nimelt oliwad läbirääkimiste all need tingimised, mille järele hr- Markus, praegune Tiirimetsa mõisa rentnik, tähendatud mõisa rendiõigustest  põllutöökooli asutamiseks ära ütleb. Nende lingimiste harutamine wõttis rohkesti  aega- Hr. Markusega lepiti kokku. S-ega ütleb ennast hr- Markus Timmetsa mõisa rendiõigusteft ära ja põllutöökooli elule kutsumiseks pole enam palju takistusi ees. Tehti weel otsuseks tulewal suwel põllu- ja käsitöö  näitust toime panna, walitsust paluda, et Saaremaa mesinikkudele alandatud  hinnaga sukkurt müüdaks, tulewat aasta, päewa 9- januaril pidulikult pidada jne. Ülemas tütarlaste koolis minewal pühapäewal peetud basaarist osawõtmine oli rohke. Meis juhime lugejate tähelepanemist 17. detsembril peetama kontserdi pääle, mis hr. Linnamägi oma tubli laulukooriga  toime paneb ja kus suurepäralist laulu „Kolumbus" ette kantakse. Laulus tuleb ka deklameerimist (ilulugemist) ette, mida hr- Kunstmann täidab- Kontserti ei peeta mitte linnakoolis, nagu kord arwati, maid Bürgerklubi saalis—  Mere pääl on praegu jäs alles nõrk. Siisgi lähemad paljud sinna jalgraudadega jooksma. Kuid siin peaks wäga ettewaatlik  olema- Sest peagi wõib õnnetus juhtuda  Nõnda on minewal nädalal 2 noort isikut, kelle all nõrk jäe katki läks, merde kukkunud. Et abi käepärast oli, päästeti nad ära. Kihelkonnalt. Harilikult peetakse  maal 3—4 päewa pitki pulmasid- Hiljuti pandi aga siin pulmad korda, mis järgmise päewa hommikul ära lõppesiwad Oleks kohane, et maal pilkade pulmade pidamine üleüldse ära kaoks, sest pitkad pulmad wiidawad palju aega ja wõtawad palju kulu. Karjas peetakse 1907 a. mai kuul basaari Metsküla kabeli katuse uuesti ehitamise hääks. Muhumaalt- Siiamaale oli Muhus üsna wagane elu, aga nüüd, pimedate öödega, hakkawad pikanäpumched siin ja sääl oma kunsti osawust näitama Nii tunginud nad hiljuti Simiste külas läbi akna taluperemehe kambri, röõwinud  säält laua sahtlist 53 rubla raha ära ja kadunud. Paaris kohas on nad lihanõuud  tühjaks «varastanud. Tänini ei ole neile weel jälgile saadud, ehk küll hoolega uuritakse—  Õnnetu surma sai üks wäike 3-aas« tane tütarlaps. Ta oli wäljas ennast külmetanud. Tuppa tulles hakkanud ta ennast pliidi ees soendama, kus juures ta riided põlema läksiwad- Ema olnud wäljaS teise maja juures loomi talitamas. Tuppa astudes leidnud ta oma lapse kummuli põrandalt- Riided olnud tal ära põlenud, ihu kõik üleni must- Õnnetu suri paari tunni järel suure walu kätte ära. Suwe jooksul, kuni siiamaale, on auto mobil 5 reisi Kuresaarest Kuiwastu teinud. Nõgu näha, ei salli Muhu hobused seda ..riistapuud" mitte silma otsasgi- Juhtuwad  kusagil waStamisi, siis on hobu wankriga  kohe kraamis, olgu koormaks mis taheS. Räimesaak oli sel sügisel haa- Wakk maksis 2 rbl- 50 kop. Kuresaare kiriklikud sõnumed. Kesknädalal, «. detsembril. (Keisri Herra nimepäew.) EeStikeele wastulauludega jumalateenistust kell Vsll peab õpetaja Drechsler- Pühapäewal, detsembril. (2. Kristuse tulemise püha.) EeStikeele jumalateenistust kell peab õpetaja Drechsler. 49 Saarlane, 1906 Mstutaw toimetsja ja wSljaandj, G. Palk,