Üles ärkas, oli paha meel selle waewa tõttu, mida selle surnukeha paigale toimetamine sünnitas. Wastuwõtte tuppa tuliwad: tohter, welsker ja üks politsei ametnik. Tohter oli tüse, tugew mees, linase kuue ja samasugusest riidest kitsaste püksidega, mis tema paksude  kintsude ümber pingul oliwad. Politsei ametnik oli wäike, paks meheke, kerakujulise punase näoga, mis selle läbi tveel ümmargusemaks näitas, et tal harjunud mood oli. Põski õhku täis wõtta ja pikkamisi tühjaks puhuda. Tohter istus surnu körwale koika ääre pääle, katsus, nagu welskergi, käsa, kuulatas südant ja tõusis. Püksa kergitades,  püsti. Surnum ei saagi enam olla, lausus ta. Politsei leitenant wöttis suu õhku täis ja Puhus pikkamisi tühjaks. Missugusest wangimajast? küsis ta wangiweo soldati käest. Soldat wastas ja tähendas raudade pääle, mis surnul  jalus oliwad. Kül ma lasen ära wõtta; tänu Jumalale, seppasi  on, ütles politsei leitenant, puhus jälle põsed Punni ja läks, pikkamisi õhku wäljapuhudes. uksest wälja. Millest see nii tulnud on? küsis Nehljudow tohtri käest. Tohter waatas läbi prillide tema pääle. Mis asi nii? Kas see, et inimesed Päikese pistest surewad? Sellest, et nad ilma liigutuseta, ilma tarwiliku walguseta on terwe talw istunud, aga häkitselt tuuakse neid päikese kätte, päälegi weel niisugusel kuumal päewal, kui täna, ja sääl lähawad nad hunikus, et õhk juurde ei pääse. Aga miks neid siis saadetakse? Seda aga küsige nende eneste käest. Ja kes te' õige olete. Olen üks muidu erainimene. Ahah !... Jääge terweks, mul ei ole aega, ütles tohter, pahaselt püksa kergitades, ja Pööras ennast haigete koikade poole. Noh, kuidas sinu käsi käib'? küsis ka wiltusuulise  kahwatanud, mähitud kaelaga mehe käest. Nõdrameelne, kes oma koika pääl istus, oli suitsetamise  järele jätnud ja sülitas tohtri poole. Nehljudow läks hoowi pääle, säält tuletõrjujate hobustest  ja kanadest ja waskkübaraga wahimehest mööda, wärawast 'wälja, istus oma, jällegi magama uinunud, woorimehe troskasse ja sõitis waksali. XXXVI. Km Nehljudow waksali jõudis, istusiwad wangid juba wagunites, wõredega aknate taga. Platwormi pääl seisiwad mitu saatjat: neid ei lastud wagunite lähedale minna. Wangiwedajad oliwad täna iseäranis murelikud. Tee pääl wangimajast waksalini oli pääle nende kahe, keda Nehljudow nägi, weel kolm inimest maha kukkunud ja päikse pistest surma saanud*): üks oli niisama, nagu kaks esimestki, lähemasse Politsei jaoskonda wiidud, aga kaks langefiwad weel siin, waksalis, maha. Wangiwedajad ei olnud mitte selle tõttu mures, et nende hoolealustest wiis inimest ära oli surnud, kes elus oleksiwad wõinud olla. See neid ei tülitanud, waid ainult see, et nüüd kõike seda täita, mis niisugusel korral seaduse järele nende räest nõuti: surnuid sinna äraanda, kuhu Pidi, nende paberid ja asjad Nishnõisse wiidawatest äralahutama; kõik see oli tülitaw, iseäranis niisuguse palawusega. Ja sellega oliwadki wangiwedajad ametis, ja ei kastnud  Nehljudowi ega teisi wagunite juurde, kuni need aSjad Weel korraldatud ei olnud. Nehljudowit lasti aga siiski, sest et ta wangiweo unterohwitserile raha andis. Unterohwitser  laskis Nehljudowi läbi ja Palus teda rutemine ärarääkida ja ära minna, et päälik ei näeks, ühtekokku oli 18 wagunit ja kõik, Pääle walitsuse waguni, oliwad puupüsti täis. Wangi wagunitest mööda minnes, kuulatas  Nehljudow läbi aknate, mis süäl sees tehti. Kõiki" dest wagunitest kuuldus kettide kõlin, käimine, kõne, mis meeletumaid wandesõnu täis oli, aga kuskil Pool ei räägitud  teel surma saanutest, mida Nehljudow ootas. Kõned oliwad suuremalt osalt kottide, joogiwee ja sündsamate üle. ühest waguni aknast sisse woadates nägi Nehljudow tema keskpaigas soldatist seiswat ja vangidelt käeraudu ära wötwat. Wangid sirutofiwad käed wülja, üks soldat tegi wõtmega käeraudade lukkufi lahti ja võttis  raudu kätelt ära, teine kogus neid kokku. Kui kõikidest meestewagunitest mööda jõutud, siis tuliwad naestewagunid.  Teises naestewagunis kuuldus ühemõõduline naesterahwa  hviaamine wahetewahelise kaebawa häälitsemisega: „O-o-o! Isakesed! voo, isakesed!" lSärgmb.) *) 80. aaStade algul suri ühel päewal wiit wangi päikese piSte ÜStte ära, sel aja! Sea. kui neid Butoriki vangimajast Rishnegorodi raud- V/sns LSiBs»! weio!... M veavulaov n»8l. ?ikvks j» puruko vn tsbtuä kui puu! venemaa ts maitoeo ju växi, 'evita anlgua kivvi ta Bvu! LviB«a!... KeB julgeb me ette aBtu. Lev julgeb 'widaata weel?! I)beBkvvB sswmumo v»evl»Be waatn ÜbeBkvoB võiÄaws ära ta teel!... v/jso!3il!ö. Kodumaalt. Talwewiljade i e is kesk aprillis. Keskmisel  Wenemaal on orased hästi ületaiwe seisnud. Lume puudust oli lääne ja pöhja-lääne kubermangudes tunda, ometi olid ilmad selle eest siin soojemad ; ida pool oli külm ajuti õige kange, mis aga paksu lume katte alla mingit kahju teha ei wöinud. Keskmise ringkonna  lõunapoolsetes osades on orased osalt luulepuuduse,  osalt mädanemise läbi kahju saanud, sest et ilmad siin wäga heitlikud olid. Iseäranis halwaste mõjuS siin jaanuari sula ja selle järele tulewad veebruari külmad.  Kewade tuli igal pool üks kuni kaks nädalit hiljemalt kätte. Lumi sulas pikkamisi ja sellepärast on maaS igal pool küllalt niiskust. LöbiStikku oli talwe wilja oraSte sets kewade tulekul parem kui keskmine. Hää oli oraSte seis Tambowis, OrelliS ja Saratotvis  ja üksikutes osadeS RäsaniS, KalugaS, SimbirSkis,  Pihkwas, KownoS, Wiinos, Poolamaal ja Balti kubermangudes Mitte - rahuloldav on põllude seis TshernigowiS ja kohati Saratowi, Tuula, Orelli ja Tambowi kubermangudes. Teistes Wenemaa kohtades on talwewilja oraste seis rahuloldav. Kolmes Balti kubermangus on oraste seis labiStikku rahuloldav. Paide, Wöru, Pärnu, Tukumi ja Windowi kreisides on orased häad. Maa on niiske küllalt. Seemnevilja puudust on ainult kohati Pärnu ja Jlluköti kreisides märkada. Wiljandiwaalt Tänas silmast. Jäle tegu! Treieri metsavaht K Oissa? oli oma ameti kohuSte täitmise pärast mõningaid metsa vargaid kinni võtma pidanud. Asja ülekuulamist toimetanud ülem metsawalitsus 1. mail s. a. koha paal. Kui parajaste ülekuulamist õhtu kella 7 aeg tuas toimetatud, pidanud mõned, et teiste rääkimist ei kuuleks, wäljaS seisma ja just sel ojal hakksnud elumaja väljast põlema, miS kättemakSmise tõõkS arvatakse. Elumaja on maani maha põlenud, varandus sisse jäänud, kahju vaga suur. Uurimine olla kohe käsile võetud. Soovitav oleks, er kurjategijale jälgile saaks ja ta oma palga leiaks. Kurjategija ülesleidmiseks piakS iga õige inimene püüdma kaasa aidata. Pillistverest. Wöhma ümbruses kuulub siit ja teisalt kaebtufi koorelahutajate masinate üle, et need väikepõllupidajatele mitte küllalt kiita ei olla: esiteks olla nad liig kallid, nii et mõni aaSta ara lõhub,  enne kui hind tasa saab; teiseks minna nad tihti rikki ja pidada neid kalli raha eest parandada laskma, paälegi olla nende puhastamine ja nendega ümberkäimine  liiga hoolt nõudev, kuna ka nende tõõ väärtus paljugi soovida jätta. Praegu nõmatakse siin pool kõvoSte 10—15 toobilifi plekk pannifi, piimast toore kättesaamise jaokS. Lüpsetud piim valatakse pannide sisse ja laStakse säölt iseäralise toru läbi, pääle selle, kui ta neudeS 24 tundi paraja külma koha paal seiSnud, rõõsalt välja, kuna koor panni põhjale jääb. Sel kombel saama koort niisamu, kui wafinategi läbi, vahest enamgi, kuna aga viim märksa paremaks jääda. Pärnust. Praegusel aja! on Pärnu sadamas iseäralist elavust märkada. Sadamas on üle kümne suure aurulaeva ja hulk purjelaevu, mis Pärnule suude kaubalinna nägu annavad. Kõik sadam on laudu ja palka tais. Too puudust kohalistel töölistel ei ole. Pärnumaalt. 2. mail etendasid Wiljandi karskuse seltsi .Wabaduse" väitlejad Paluoja alevikus tuletötjujate saalis M. Gorki näidendid .PõhjaS," ja veel näitemängu .Kadakad". MiS manguSie puutub, siiS on fee juba igal pool kuulus ja tema tahtsuS kaunis,  seda ei pruugi meil nimetada, aga mis ettekandeSse puutub. siiS oleks üksikute osade kohta järgmist ütelda: öömaja pidaja KaStolov oli oma osas jgate pidi sunduslik  ja ei etendanud selleparast loomulikult, naene WaSfiliSse sai oga oma osaga enamiSte rahuloldavalt toime, niisama Natascha omas osaS. Medwedew kordniku  osaS lootis peaaegu etteütleja paale, mnidu läks tal kaunis keuaSte. WaraS WaSka sai oma osast oga igate pidi hästi jagu, nii et taie midagi enam soovida n jää, niisama ka lukuSsepp Kleschtsch, kõige toredam paistis ta oma riieteS ja olekus eht venelasena; tema naene. kellel ka palju just raakida ei olnud mõistis oma haige olekus küllalt HSSti magada. Naftja oleks võinud kohati tundelikumalt etendada, muidu läks tal HSSti Llepäa oliwad naeSterahwad oma osad HaSti wälja õpvinud. Mütfitegija Bubnow ott taieSti omal kohal söuades kui ka teguviisis, niisama ka Sattu, nii et nad kohati vaga HaSti etentasiwad. Näitlejal läks muidu kenaSte, kuid kohati tuli liialdusi ette niisama Parunil oma osaS. Rändaja Luka, keS paalt naha hall vanakene wälja nägi, ei näitanud seda oma teguwiifiS ja sõnades kuidagi üleS ta oleks pidanud aeglasem olema; teised kõrvalised osad läkfiwad enomiSte  kõik rahuloldavalt läbi. Rändaja Luka köneleS kohati õpetaja toonil ja ei mitte kui ümber põörja patune. Üleüldse ei või kü! mitte nuriseda. Abjakad võtsid kohati vaimustusega mängu waStu kuid soovida jätame omalt poolt veel mõndagi. Teine näitemäng „Kada?ad," mis oma sisu poolest kü! iseäranis kannis tühine näikse olevat, kanti kaunis libedaSte ette, karjapois  oli omal kohal suureparaline niisama koSjakanditaat  neiude! aga nähti kohati järg käest ära kaduvat.  Mis korrapidamise kohta puutub, siis piab kül tunnistama, et ta paljugi soovida jättis õiget korra pidajat ei olnud ühtegi, nii et waheagadel lärm suurem  oli, kui kõrtsi esisel. Ka peeti näitemängude vahel pikk vaheaeg; et aga abjakad kannatlik rahvas on päälegi külaliste vastu, mil viljandlased meil oliwad, siis suuremat pahandamist ette ei tulnud. Siiski ütleme viljandlastele «ende vaeva ja lõbu pakkumise eest palju tänu ja loodame, et peagi neid kui külalisi vastu võtta võime. Sissetulek on kulud vististe lähedaste ära katnud ja võib olla, jäi ülegi. Abjakade enestele tuletan aga meelde ja rõõmustan ühtlasi, et pidul neid kaunistegi kokku ott tulnud loodame et edespidigi neid veel rohkem näha saab. Wirumaalt. Simuna st. Tänavune kevade teeb siin pool põllumeestele palju muret. Ehk kül juba mai kuu käes, pole paljud põllutööga võinud pääle hakata, sest igapäevased vihma sajud ei lase põllumaad  tarvilikult kuivada. Paljudes metsa kohtades, neid on siin pool iseäranis PaoSwere ja Wenewere valdades palju, seisavad põllud veel lausa vee all. lüripäew tõi siin, iseäranis moonakate ja vabatmeeste elus palju muutust. Wäga paljud oliwad omad kohad Siberisse minemise tuhinal üles ütelnud ja ära annud, mõnedel oliwad juba rändamise luba käeS, aga sõda pani tee kinni. Mõnel laks õnneks veel omale kohta tabada, paljud jäiwad aga ilma kohtadeta. Siinne põllumeeste seltS tahab ka tönuum suvel Waike-Maarjas säälse põllumeeste seltsiga ühendatult  wäljanäitust toime panna, milleks tarviline luba juba käes ja ettevalmistused alganud. Sõja ärevus on ka siin pool suur. Saamiste  iga poSti päev kogub rahvast sinna kokku, kuhu ajalehed käivad, (fiin pool luetakse ajalehti wäga vaha) et sõja kaigust sõnumid saada. Sel Põhjusel on ka mitmed omale ajalehed tellinud. 6t. Järwamaalt Mõni päev tagasi juhtus ühe noore nooresuo kasvatajaga hale-naljakas lugu. Tähendatud  isik sõbrustas oma lähikonna taluniku tütrega ja kais seda vahest ka öõ vaikusel vaatamas. Hiljuti kangutafiwad aga vargad kooliõpetaja söbralise tütarlapse  isa aida ukse eest maha ja waraStafiwad palju kraami ära. Et kahju saaja nüüd oma varandust hoolsamalt  valvama hakkoS, nagu see harilik nahtuS parast kahjusaamist, on iseenesestki mõista, Tihti tegi ta nüüd ööseti oma hoonete ümber ringkäikufi, püsS käeS. Ühel pool pimedal ööl paäle peremehe aida lõhkumise, hiilib noor koolimees jälle oma kallikest kaema, kuid leiab ukse kõwaSte kinni olevat. Ta aStub rehaaluse vara mate ette ja nokitseb saal, et sisse pääseda ja seda kaudu sihile jõuda. Häkitselt kõlab hau-hau-hau-hau! ja peremees  tormab uksest, püsS käeS, suure kisaga välja. Õnnetul noorel mehel, keS vahe ajal väravad lahti sai, ei jään"d muud nõuu üle, kui lipsaS jäält sisse ja kebiS üirs lakka. WarSti piirati maja lähema talu meeste abiga ümber ja hakati .hobuse varast" kinni püüdma. Suure vaeva pääle saadi vargapoiS kätte ja tassiti loomade .moona magaSkist," üleni tolmune, tahmane ja haganatega hukkas, ,kui vana hõeluS ise, alla .wahisoldatite" ette, keS suure madjakatega peksualust  ootasiwad. Enne kui timukad oma tööd saiwad alata, tuli ka peretütar pimeduse jüngert vaatama, keda ta kohe, kui oma tulevase teise poole (lootuse järele) ja kohalise kooliõpetaja, paksust nõgest ja tummast olekust  hoolimata, ara aimaS. ASjaluo Põhjusest arusoodes,  laskfiwad aembla mehed oma ohvri lahti, kes seda juba ammugi ootas ja nii kohe liduma pani. Ja, kahte isandat valgust ja pimedust korraga teenides võib tõesti halvaSte minna, arvab ainult häbiga pääsenud .valguse lapS" vast isegi.... Wenemaalt. Peterburgi EeSti näitemängu ringkond pani 3. aprillil. Peterburgi EeSti käsitööliste seltsi theatri saalis, oma suurema näitemängu õhtu toime. Ette kanti Maksim Gorki kuulus näitemäng .PöhsoS". 246 S , k - l a A 2S, ISV4