maid pange käsi adra külge ning kündke ka meie tulemase näituse hääks põldu, põldu, mis mitmes kohas wcel karges on. AuuStoge ja toetage meie ühistegewust, see toob rahwale elu ja edu. Aega on meel Valmistamiseks 5—6 kuud. Siis kärmesti tööle! Eestseisus. Kodumaalt. Kuresaarest. Saaremaa kohtuuurija hr. Krjasnjanski sõidab nende päewade  sees Kuresaarest ära Riiga oma uue ameti pääle. Minewal laupäewal oli tema auuks pidusöök. Omal ajal kutsus hr. Piip rahwast  üles teaduslistest kursustest osawõtma. Kuda kuuleme, olla ennast kuni siiaajani pääle 50 isiku ülesse andnud. Seega on näha, et rahwal tung hariduse järele on. Kursuste! saab paljudes tormilistes asjades õpetust antud, milleks pääle 10 siinse koolmeistri  oma abi on lubanud. Kursused algawad nii pea kui kuberneri poolt selle kohane luba tuleb- Ärgu jäägu teegi, kellel  mähegi wõimalik on, kursustest osawõtma tulemata. Sest hariduses on meie edasisaamise  wõim. - 6. küünla k. p. tulewad Saaremaa Põllumeeste Seltsi liikmete koosolekul muu seas järgmised asjad läbirääkimise alla: kroonumaade  walitsuse poolt ette pandud tingimised,  mille järele kroonu Tiirimetsa mõisa Põllumeeste Seltsile põllutöö kooli asutamiseks  annaks; Liiwimoa talurahma põllupanga  juhataja ettepanek selle üle, missugune  suurus peaks parajal talukohal olema, siis meel läbirääkimised mesilaste pidawise kursuste ning põllu- ja käsitöö wäljanäituse üle jnd. Pääle selle peab hr- kooliõpetaja Piip kõnet Ülemaa põlluharimisest. Kuda kuuleme, on talurahwa pöllupanga  juhatajal korda läinud Saaremaal wttbides Pilguse mõisa maad talurahwale oSturendi ttngimistega ära müüa- Põllupanga  juhataja hr. Wares sõitis minewal nädalal juba Kuresaarest ära. Kuresaarlastel saab edaspidi sisse toodawate  asjade poolest kitsikus kätte tulema. Praeguste asjaolude järele arwates ei saa see aeg küll mitte kauge! olema, et Kuresaare turg maalt toodawate asjade poolest maga maene saab olema. Sest maal on paljudes tähtsamates kohtades turupäewad sisseseatud, kuhu rahwas oma saadused müügile wnb. Need turupäewad sünnitawad linna turule suurt wõistlust. Sest sinna on palju lähem minna ja pole sääl ka mingisugust maksu maksta, ega ei ole sääl ka ühtegi raskust, mis linna turul kaaludega müümise za muude sisseseatud kitsenduste läbi teliwad. Sum reks raskuseks on maarahwale uued määrused  liha müügi asjus- Räägitakse, need olla rahwa terwise hoiu tarwis sisseseatud. Aga kui palju on kuni Majani nüsugust liha turule tulijate käest ära mõstud, mis terwisels kahjulik oleks olnud? Meie arwame,  et mitte sugugi. Mille tarwis siis need kitsendused ja raskused? Linna- kui ka maaelaniktude kasu nõuab, et linnawalitsuS  katsuks maalt sissetoodawate asjade Müümist kergitada, katsuks maarahwale selles asjas rohkem Vastu tulla, muidu wvib tõesti asi nii kaugele minna, et meil linnaturul midagi enam saada ei ole. Juba praegu on turnl toiduasju mahe saada, pjflg mis on, need on wöga kallid. Mustjalast. Mustjala walla wolikogu otsustas ühel häälel, walla kassast Saaremaale  asutatawa põllutöökooli hääks 30» rubla anda sarnasel juhtumisel, kui kool awatud saab. Meie kihelkonda asub ikka pasunakoor. Riistad on juba Saksamaalt tellitud- Esimene  sõnum selle kohta „ Saarlases" ei olnud õige, sest nende isikute poolt, keS esiti koori pidiwad asutama, jäänud nõuu katki, kuna praegune ettewõte siis hoopis otsustamata oli ja teise seltskonna poolt tuleb. Põidelt. Minema aaSta lõpul määras Maasi wallawoiikogu waesemate inimeste lastele raamatutes ja õpeabinõuuds muretsemiseks  walla koolides walla kassast 00 rubla. Jaani kih. Mööda läinud aaSta sügisel rikus uss siin pool mitmes paikas rukki orased  ära, nõnda, et põllud paiguti üsna paljad oliwad. Oras, mis ussist puutumata jäi, läks ilusalt talwe alla. Seega on talwewilja  lõikuse lootus käesolewat aastal nõrk. Hüppajate usu selts hakkab miimasel ajal snn Jaani kihelkonnas ka juba esimesi kaswufi ajama. Kuni siiaajani ei olnud st st siin suuremat kuulda, olgu siis, et siin ja sääl mõned selle uju poolehoidjad wäljaspool selle kihelkonna piirisid hüppajate  koosolekutel käisiwad. Nüüd aga, 19. januari kuu päewal, on Waikie-Pahlla külas  ühes majas päris wormilrk hüppajate koosolek ära peetud, Millest maja peremees ise ka õige elawalt osa wöinud. Koosolekule olnud palju naesi ja neidusid, ja lsegi mõned  tublid tõsised taluperemehed ilmunud. Wiimased olnud hüppajate tembuiamistest õige waimustalud ja palunud joojal jõnal hüppajaid edaspidi ka nende majasid „pühitsema"  tulla. Koosoleku juhatajateks mvi ettelugejateks olnud muidugi hiidlased, kui selle usu seltsi esimesed Saaremaale asutajad.  Mõned päewad enne seda olla ka Suure-Pahila külas T. talus wäike koosolek hüppajate poolt ära peetud. Praegusel keerulisel ajai wöiwad niisugused töösolekute  pidamijeb ratzwa paale, kes weel minema  aastajeft poullka tukunuie ärruuüft taiesü toibunud et ole, wüga kahjulikult mõjuda. Üte selle mõjuwad jarnajed hullustuse  koosolekud rahma mazuNdu.liie seisukorra  paale igat ajat kahjulitulr. Muhumaalt. „Saarlase" 6 teatati, et keegi muhulane oma jalad Ülemaalt laadalt tulles ära on külmetanud. Olgu sellele sõnumile meel juurde tähendatud, et see õnnetus rohke alkoholi tarwitamise tagajärg  on, mida „külma wastu" sagedasti üle puri wõetakse. Turtust. R I e g i m o t e r o g u liikmele  mattjameesle watimiset Tartus 23. jaauant 1907 jalwud üisilute eralondade kandidadio haale: Eest; rahwamee-se Eduerakonna  kandedaded : K. Paris 2102 häält, H. Koppel 2091 hääli, O. Ruttl 208 K haak, A. Lcheuzenlnrg 208 V haalt. Käre meelaele z a s v l s i a 1- demokratlalasie ühenduse kandedadld: 1000, 990, 998 ja 995 hääle. Salsa Batillonbielutsioni  erakonna kandedaded: 719, 7lõ, 710 ja 709 hääll mag Wene 17. ühisuse kandedaded: 94, 93, 93 za 88 häält. Seega on Eesti Rohwvmcelne Eduerakond kahekordse h ä äke e n a m n j e g a wõllnud. Tallinnast. 24. jaee- hommikul kella poole 7 Ml tülwad 2 tundmata isikut Granidi uulitsa nurga pääl Lausmanni wabriku meistrile Andersonile wastu, lõiwad  talle ühe terawa asjaga raske haawa kehasse ja laskfiwad ta siis 3 reivolwripauguga  surnuks. Andcrson tapeti kohalise sotfialdemokratia  komitee otsuse pääle ära, see selgub laiali laotatud proklamatsionidest, kus ütel» dakse, et Anderson kare mees ja ühe töölise-kihutaja  lahti lasknud olla. Tallinnast. 15. skp. awati I. ja 11. linna algkooli ruumides Eestimaa Rahwahariduse  Seltsi õhtukursused linna kooliõpekawaga.  Awamise juures tähendas kursuste  juhataja H. Bauer selle pääle, kui suur tung hariduse järele meie rahwa seas märgata on ja tutwustas õpilast kooli sihtide ja õpekawaga. Esialgselt taheti ainult 50 õpilast wastu wötta, et aga ligi 200 ennast ülesandnud oliwad, otsustas  seltsi eestseisus weel üht ettewalmistamise-tlassi  nende jaoks awada, kes pea ühtegi algharidust saanud ei ole- Ertewalmtstamise  klassis õpetatakse Wene, Eesti ja Saksa kelt, rehkendamist, ajalugu, kodumaa  teadmist, joonistamist, ülepää 12 tundi nädalas- Kursustel töötawad 7 kooliõpetajat  ; õpilasi wõetl wastu I. klassi umbes 30, ettewalinistamiseklassi 60, umbes  kolmandik nendest on naesterahwad; õpilaste wanaduS om 13—46 aastani. Kahjuks ei luba E. R. Seltsi rahaline jõud praegu mille suuremat koolt tänna panna, setis tahub aga lähemal ajal ka kõrgemaid kursusi ehk teaduslikku ettelugemist  mitmest teadufewallast elule kutsuda. Wõnnust. „R-g. R-" teatab, et wäikemaa-omamkkude  ja waimulikkude walimiseroosolekule  mitte ühtegi wal ij a t ei ilmunud. Wolmari maakonnast. Wald palub omale kõrtsi- Nagu „BalsS" teatab on Loaarumi mulla woltkogu 40 häälega 4. hääle wastu otsuseks teinud tarwilisesse kohta palwet sisse anda, et walla piirides otew lörts wõunailkutt pea awatalg- Mujal smiuwad wallad, et kõrtsid kinni pandaks. Lätimaalt. Riiast, 17. januaril oli Leiwemaa kubernerel  õnn Keisre Majesteedi jutule peaseda. »l? poleiilest kahtluseakust on „Düna  Z.ee" luulel 190 ö aastal Leiwi kullerinaugust  avmenistraefione ja sõjamäe ülemuse kajut wilja saadeeud. Et ka kohtuotsuste järele pstju emmesi walja saadetud, sus iulell mnoe armu palju suuremaks lugeda. Üss Prantsuse Wene kaubandusesells lahtwal Kiiga juuri kaubamaja asutada. Sellid, kez Soo rubla siSje makSwad, saamad  puhtast kasust osa. Seltsi kapital olla 2 miljoni rubla suur, mis tarbekorral 4 uutjom wõtb tõusta. Amerka nisu Wenemaal. Lähematel päewadet oodelakse Amerikast üht Nisudega laaditud la-.wi Riiga jõudwat. Wilt on ! suurte suratovi meski äride poolt ostej  tud, pandakje AeiaS wagunllcSse ja saadetakse  SaratowiSj>, kns ta jahuks jahmatatakse  ja müügile saadetakse- Amerika nisu puud tuleb Sarctomis üheS weokuludegu kokku umbes 141 kop- makSmm Nõnda peab siis see riik, lus elanikud pääasjalikutt  põlluharijad on. omale wõõrsilt leiba ostma. NahiuS, mlle sarnast wist ajalugu  ci tunna. e Sõjarohtu kirjsiaja on „R- Z." teatol  sellepsraft wantzl stndud, et ta wangi- M 3, Saarlane, IVO 7