tahakfiwad nemad wägiwaldselt maad kuulada- Nad tungiwad enam Wene keskwäe  ja parema tii-va waStu, esimest Wene wäge, mis Kuropatkini juhatuse all, ei loe nad mitte kardetawaks. Wiitse-admiral Birilew, kes neil päewil Waikse okeani laewastiku ülemjuhatajaks  nimetati, vn 61 a. wana. Ta oli wiimasel ajal Baltimcre laewastiku ja sadamate ülemaks. Birilew sõitas Wladiwostokki.  Wladiwostoki piiramine näib alganud olewat. Merel walwasiwad jaapanlased juba mitu kuud, ei kindlusesse laewodega midagi ei weetaks. Nüüd teatatakse,  et Wladiwostok ka raudtee läbi enam Wenemaaga ühenduses ei seisa. Et kindluse  seisukord tõsine on, tunnistab kindluse  ülema päewakäsk, mis neil päewil on awaldatud. Selles öeldakse muu sees, et kõikide märkide järele arwates see tund ligi olewat, kus kindluse kaitsjatel -vastase pääletungimisi tuleb tagasi lüüa, et Wenemaa  wiimane kindlus kauges igas -vaenlase  kätte ei langeks. Sõjaohwrid. TschifuSse toodi neil päewil nelikümmend neli waimuhaiget Wene soldatit ja üks hulluks läinud ohwitser.  Kmk need sõjameh.d oliwad Port- Arturis piiramise ajal mõistuse kaotanud. Tschifust tuuakse haiged OdeSsa kaudu kodumaale. Wäljamaalasearwamine. Prints Jäime von Bourbon, kes hiljuti sõjaplatsilt ära tuli, on Wienis ühele ajalehe  kaastöölisele ütelnud, et tema armamife  järele wenelastel MandshuriaS wõidusaamiseks  mähe lootust on. Kindral Linevntschist  peetakse küll Wene sõjamäes lugu ja ta on agar sõjamees, aga ta on liiga hilja ülemjuhatajaks nimetatud. Jaapanlasi kiidab prints ja arwab, et nendel meestest puudus ei tule. Prints teenis Kuropattini  juures. JaapanijaHiinaleping. Üks „Pet. List." sõnumisaatja, kes hiljuti sõjaplatsilt tagasi tuli, teatab lepingust, mis Jaapani ja Hiinamaa rvahel 14 dets. 1903 a. tehtud. See leping on järgmine: 1) Jaapan ja Hiinamaa teemad selle lepingu 300 aasta päüle. 2) Mõlemad lepingutegijad  peawad europlüste wastu töötama. 3) Jaapan lubab aidata, et Hiina troon praeguse walitscja sugu käes seisaks. 4) Jaapan peab Wenemaale sõda kuulutama, wenelased Mandshuriast wSlja ajama ja Mandshuria Hiinamaale tagasi andma. 5) Hiinamaa ei tohi wastu rääkida, kui Jaapan Korea omale wõtab. ö) Jaapan peab oma mehed Hiina sõjawüge õpetama saatma. 7) Hiinamaa peab niipalju sõjawage pidama, et ta sõjawägi 12 aasta pärast 6 miljoni meest suur oleks. 3. punkt käib sõjameeste palga kohta. 9) 12 aaSta pärast peab Hiinamaa ühes Jaapaniga Wenemaale sõda kuulutama. Jaapan saadab siis oma poolt 1,200,000 meest sõtta. 10) Kui Wenemaa on ära wõidetud, siis wõtwb Jaapan kõik Amurimaa ja Kamtschatka  omale- 11) Hiinamaal ja Jaapanil on eesmärgiks kõike Jda-Siberit kuni Hiina piirini ära wõtta. 12) Sõjakulu kannab Jaapan 30°/° ja Hiinamaa 70°/°. Lõpul on wcel mõncd paragrafid, mis Hiina riigi sissetulekute kohta käiwad ja wiimaks on määratud, et leping sedamaid maksma hakkab, kui Jaapan Wenemaa esimesis Wene - Jaapani sõjas on ära wõitnud- tema ühte kappi peitnud, mille mõtme tema ikka taskus ühes kandis. Nüüd oli temale päämureks see, et parajat aega oma teo kordasaatmiseks wälja uurida. Mitukorda järjestikku käis tema nüüd oma abikaasa korteris, päältnäha sellepärast, et temale lahutuse soowi läitmiseks silmakirjalifi  ettepanekuid tegi. Õiguse poolest ei püüdnud tema oga midugi muud, kui oga seda wälja saada, millal paras aeg oma plaani kordasaatmiseks käes oleks. Kui tema wiimast korda sääl oli, nägi tema, et Aiiis moodilchtcdest sündsat näokatte  pidu ülikonda otsis ja wiimaks hulga seast Orleani neitsi ülikonna enese jaoks wälja waliS. Tema ütles ennast selles ülikonnas  nelja püewa pärast Beaurepaire näokatte pidule minewat. Enriko soowis temale selle pidu püül palju lõbu ja lahkus temast. Tema plaan oli malmis. Selle pidu püül tahtis tema seda taide saata. Õhtul enne seda tegi tema oma kuju ja teenriga proowi seega, et tema see kuju sohwa päüle pitkali pani ning tule nõnda seadis, kuidas see temale kõige kohasem olema näitas. Teener tuli seatud ajal teega, jäi oga, kui ta teda magamas leidis, seisatama. Kui teener aga nägi, et ta ennast ei liigutanud ega silmi lahti ei teinud, pööris tema ümber ja läks jälle toast wälja. Tema, Kammaso, kes teisest toast, ukse kardinate marjust luuranud oli, tuli nüüd tuppa, wõttis kuju ära, pani ta kappi, keeras selle ukse lukku ja heitis nüüd ise sohwa päülc kuju asemele pitkali ja helistas kella. Teener tuli tuppa tagasi. Kus mu thee täna õhtul jääb? küsis tema. Mina käisin temaga juba korra siin, aga armuline herra magasiwad kõWaSti, wabandas teener. Selle läbi, et teener pettusest aru ei olnud saanud, oli tema kindel, et ta sedasama  ka teisel õhtul ilma kartuseta toime panna wöib. Oleks teener aru saanud, et see pettus olt, ei oleks tema seda enam . tte wõtnud. Teisel päcwal walmistas tema ennast nüüd kõige pääle hoolega ette. Pariisi ümbrusift oslis tema enesele walts habeme, suure halli mantli, prillid ning kui ta ennast kusagil' körwalises wöõrastkmajas nendega äramoonutanud oii, läks tema proua Richardi juurest omale näokatte pidu ülikonda muretsema. Sellejärele läks tema siis herra Tartineau juurde ja palus teda kellu poole kümnest oma juurest läbi tulla, et üheskoos õhtut ühes teatud seltsimajas mööda saata. Koju jõudnult hakkas tema kohe ägeda päämalu üle kaebama ja keelis teenrit, et see teda ei milgil tingimisel ülcsse ci tohi äratada. Tema teadis aga üsna selgesti, et teda siin määratumas linnas keegi teine tagaküsima ei tule kui hcrra Tartineau, keda tema ise natukese aja eest just sellepärast siia kutsunud oli, et temast enesele tunniStusmeest saada, kui seda juhtumise kombel tarvis olema pidi. (Järg tuleb.) Isamaalt. Kuresaarest. Keisri Majesteetide  kroonimisepäew wõeti Kuresaarlaste poolt iseäralise waimustusega wastu. Juba hommiku wara lehwisiwad lipud majadel, ja õhtul kaunistasiwad ilutuled niihästi era kui ametlikkusid majasid. Toredat pilti pakkus õhtul iseäranis turu päälne, kus igast küljest tuled särasiwad ja suur rahwa hulk edasi tagasi liikus muusika helide saatusel, mida ja „Lyra" Seltside muusikakool rohkesti kõlada lasksiwad. Ka seekord mängis „Lyra" muusika koor Tulekaitse Seltsi maja tornis ja „Karskuse" koor poStikoja palkoni püäl. Kohad, kus muusika koorid mängisiwad, oliwad Keisri Majesteedi nimetähtedega  ja ilutuledega kaunistatud. Iseäranis  toredasti oli Tulekaitse Seltsi maja ilustatud. Lustisõit Pärnu on -viimasel  ajal Kuresaares tähtsamaks kõneainiks olnud. Tulewad tuttawad üksteisele waStu, siis on harilikult ikka esimeseks küsimiseks „Sõidad Sa ka Pärnu". Ja Pärnu luStisõit  on ka ettewõte, millest üleüldiselt kõnelda maksab. Sest selle ettewvtte läbi on igale ühele wõimalikukS tehtud, olgu see maalt wõi linnast, iväheste kuludega Pärnu sõita ja naabri linna elu ja olu maadelda. Siis on nimetatud sõidul ka oma üleüldine tähtsus selles, et selle sõidu läbi Saaremaa ja Kuresaare linn näidata wõirvad, et meie ka midagi suurepäralist cttewötet korda saata wõime. Schilleri „Kellalaulu" ettekandmine on juba iseenesest  suur asi, nüüd aga weel aurulaew wõtta, hulga tegelastega ja kaasreisijate ülemere sõita ja sääl seda suurepäralist lauku ette kanda tõesti see peaks tahtmata iga Saare elaniku tundmust kõrgendama ja teda waimustuses  kaasa sõidule tõmbama. Nagu ülemal pool tähendatud, pole ka siin mitte sarnasest waimustusest puudu ja meie loodame, et see rvaimustus ka tõesti teoks saab ja ennast selles awaldab, et kui nelipühi  esimese püha õhtul aurulaew muusika saatel Roomasaare sadamast wälja sõidab, seda wäljasõitu siis sadandate rõõmuhõiskamine  elustab. Taewaminemise püha õhtul saab Karskuse  Selts rahwale midagi iseäralist pakkuma, Sest siis näidatakse Kuurhausi saalis kirjaniku  Konradi poolt suuri mitmewärwilisi  udupiltisid, Palestina maalt ja Wene-Jaapani sõjast. Pai e stina,  Tõotatud wõi Pühamaag  a oleme juba lapsest saadik ühendatud. Piibliloost teame mõndagi Palestina maast. Iseäralise õrnusega ja pühaliku tundmusega mõtleme nende kohtade pääle, kus Õnnistegja käis ja õpetas. Ja meie kujutame neid kohti enesele ühel ehk teisel teel oma maimus silma ette. Ainult wähedel on wöimalik olnud neid kohti oma silmadega näha. Nüüd pakutakse aga meile neid kohti suurtes wärwirikastes piltides, original üleswõtete järele. Jerusalem,  Betlehem, Siioni ja Õlimägi, Kenetsareti  järw, Betanja, Natsaret ja teised tähtsamad Pühamaa kohad astuwad loomutruult  meie silmade ette, 90 pilti kujutawad meile terwet Pühamaad tema elu ja rahvastega  nii, et meie selle läbi piibliloost palju selgemini aru wõime saada. Eesti keelsed  piltide seletused selgitawad meil piltide maatmift. Niisama tähtsad on ka Wene-Jaapani  soja pildid, mis meile sündmusi praegusest  suurest sõjast näidawad. Olgu meel tähendatud,  et hr. Konradi poolt Saksa publikumile  näidetud pildid, kui ka etendused koolides, siin suurt rahuolemist on leiduud ja et hr. Konradi piltisid paljud kõrgemad asutused, koolide ülemad ja õpetajad soowitawad.  „Lepiku Linda", mida Karskuse Seltsi poolt lähemas tulewikus etentatakse, on üks parematest tükkidest EeSti keeles, mida juba see asjalugu tõendab, et see tükk alguSkeeles  amhinnaga on kroonitud. Juba 1905 21. Saarlane