püüki. Niisama ei ole ka kalasaaki ErikfaareS (Saaremaa rannal, Atla küla lähedal). Üks sääljetest kalameestest ütles: on mul kahed rüüsad ära söönud, aga kalu pole ma kopiku cestgi weel ära müüa saanud, waewalt jõuab naesel ja lastel wäröke käes hoida". Juhtud  kalameestega kalapüügist rääkima, siis raputawad  ainult pääd ja kurdawad selle üle, kuidas tüll selle talwe ilma kalata wastu peab wõtma. Siia naelast pakuwad ülesostjad siin 12 k. Muhust. Muhu kalamehed on tänawu sügisel haruldase õnnega kokku juhtunud Iseäranis  örmistuserikas kalasaak oli pühapäewal, kui pärast käredat lõunatuult ilm waikseks jäi. Suuremalt osalt püütakse räimi ja kilusid. Räimede külimit maksab 80 kop., kilud 1 rbl. MitmeS külaS asuwad kalasoolajad, kes pisut kallimat hinda maksawad. Wiimasel ajal on rohkesti angerjaid saadud. Ka on kalameestel korda läinud 3—4 hülge kinni püüda. „Wir." Kohalik kaubatarwitajate ühisus näikse eduga töötawat. Liikmete arm ulatada 200 ligemale, kauba läbimüük käesolewa aasta möödaläinud kuude jooksul 17,000 rublani. Sarnase summa eest ei ole wift üksgi Saaremaa  kaubat.-ühisuste kauplustest jõudnud müüa. Muhu-Suurewalla Wanamõisa kool on alles kooliõpetajata, olgugi et sinna 10. sept. kooliõpetaja «valimine oli ja ka «valitud sai. Wahepääi lahkus M. Lind Soonda koolist ja asus KärlaSse ametisse, kuna Wanamõisa kooli tarwiS walitud kooliõpetaja Soonda kooli pääle läks. Nende kahe ja weel Koguma kooli kooliõp.  palk on paar aastat 100 rubla olnud. Selle tagajärjel on ka tegemist olnud täicõiguSliste  kooliõpetajatega, olgugi ajutiselt. Sumila. Tartust. Esimene EeSti naisdoktor. „P." kuulmist mõõda on neiu Helene Taar, Wiljandimaalt,  Berni ülikoolis neil päiwil doktori eksami lõpetanud. Neiu Taaril on pääõpeaineks  rahwamajanduseteaduS olnud, kõrwalaincks Saksa kirjanduse ja kunsti ajalugu. Niipalju kui teada, on neiu Helene Taar esimene naisdoktor  rahwamajanduseteaduseS. Tallinnast, Kinni wiidud olla, kuidas kuulub, Tallinna «Teaduse" kirjastuse äri omanik, kellele süüks loetud, et tema oma kirjastusel  on 4 raamatut trükkida lasknud, nimelt  : «Wcne politsei olewik ja tulewik", A. A. Lopuhini kirjutatud; «Keiser Paul 1., tema elu ja surm", kokku seadnud Jah- Reinthal; «Kolmsada aastat Wcnemaa ojaloost (1606 kuni 1906)", kirj. A. Vetriichtschem ja miSgisugune  wäiksem krahw L- Taistol raamat. «P." Seda ja teist. WaliwaSius. Kord nägi kuulus Wcne kirjanik krahw Leo Tolstoi MojkwaS, kuda üks politseiametnik joobnud talupoega politseisse wiis ja sellega halastamata ümber kais. Krahwil oli -vaesest talupojast hale meel, ta läks politseiametniku juurde ja küsis karedalt: .KaS oSkad lugeda? .Muidugi l" .Kas oled püha kirja lugenud?" .Olen küll!" .Siis üra unusta, et kirjutatud seisab: meie peame oma ligimest armastama!" Politseiametnik waatab imestades kirjaniku otsa ja küsib siis: .Ütle mulle, kas sina ka lugeda mõistad?" .Teadagi!" .Kas oled politsei eeskirju lugenud?" .Ei" .Noh, siis loe neid enne, ja püäle selle jutuSta!" Kesse tormi mässul seifis koljuna, selle süda terme, ilma puul'mata. Häbi- ja au-tundmus on inimese-soo ehted. Nad on üksteisest lohutamata. Kellel Lks puudub, sellel puudub ka teine. Ära usu inimest, kes alati magusalt ja alandlikult räägib, sest ta waletab sagedasti. Ainult kasu. Rikka kaupmehe juurde, kes uulitsal kõnnib, tuleb kerjaja ja lausub: .Palun, auline herra, mõnda armuannet.  Ka mina olin kord rikas mees, kuid kaotasin pankroti läbi kõik oma waranduse ja sattusin praeguse kehwuse fiSse." K aupmeeS: .Ära sa asjata mind tüssata looda tunnen seda asja ise paremini. Oku uelikorda pankrotiks jäänud, aga sellest on mul igakord ainult kasu olnud. Otst teist, ehk leiad mõne, kes sind enam usub." Lätimaalt. Miitawift. Juutide karistamine sõjawäeteemstuse  eest kõrwalehoidmise pärast, «Rijhlk. Wcstn." teatab, et 42 Juudi perekonda igaühte 300 rbl. karistatud, sest et nende liisucalised omaksed ennast liisu eest tormale hoidnud. „P." Liibawist. Möödaläinud päewade sceS leidis Lubanu sadama tuuker jõepõhjast paari jala sügawujest lnwa seest wanaasgss lootsiku. Seda armatakse paarsada aastat wana olemat. Lootsik on tammepuust tehtud ja kõik naelad ja poldid on weel alal. m. Kaugemalt riigist. Peterburist. Paar kuud tagasi sai siinse kalakaupmehe WaSfiljewi 17 aastane tütar Elens ühe nooremehega tuttawaks. Elene armastas noortmeest ja nõudis laulatamist. Kuid peigmees wüwitas sellega. Kord jalutafiwad nad seltsis aias, kui äkitselt keegi naesterahwas nende juurde astus ja „peigmeest" peksma hakkas. Wiimane pani „punuma." Elene nõudis naeSterahwalt  seletust. Tuli awalikukS, et peksja „peigmehe" naene oli ja st neil ka lapsed on. Kõik see mõjus Elene pääle nii, et teda järgmisel  päewal waimuhaigetemajaSss pidi wiidama. m. Warschawist. Keegi siinne insener S. kosis noore tütarlapse, kes warsti pääle pulmade mehe käest paha haiguse sai. Naene jäi ikka ena« ja enam haigeks ja suri wiimaks hirmsa walu kätte. Pääle naese surma hakkas meeS toredasti elama ja unistas juba uuest perekonnaõnnest.  Esimese naefs saatus pani teda aga järelemõtlema. Ta läks tohtri käest nõu küsima. See andis tale abielusse astumiseks luba. Warsti kosis S. rikka wabrikuomaniku tütre ja sõitis temaga wäljamaale. Kui hirmsasti  kohkus aga S., kui nägi, et ka teine naene  tema käest haiguse sai. Kohe saatis ta õnnetuma  naese selle «vanemate juurde ja tappis iseenda ära. m. Kiietvift. Lõuna-Lääns raudteel lastakse Tolmatshewi mõjul muulasi raudteeteenistusest lahti. Iseäranis poolakad on sunnitud ametist lahkuma. Mõned lahkunutest on ligi 30 aastat teenistuses olnud. «Post" Kiiewi kubermangust. Jasnaja alewikeses  tuli juudi M. Spettor'i juurde paari teise saatel keegi talumees Ohrim Finisch. F. palus Spektori, et see lubaks teda arbust ära süüa. Kui ta arbust ära oli söönud, läks ta majast wälja. Hoowi pääl mängis sel aja! Spektori 4 aastane poeg. Finisch wõttiS noa ja lõi sellega sõnalausumata lapse südamesse. Lapse ema on peaaegu hulluks jäänud. m. Kotvuost. Hiljuti oli siin Peterburi üli, õpilase Oschmski ja suurtükiwäs ohwiUeri mahel  kahewõitluS. Põhjuseks olnud tüli tohwimajas.  O. oli õhtul kohwimajas istunud. Säälsamas  oli ka ülemal tähendatud ohwirser oma seltsimeeste ulani polgu ohwitseridega. Wiimased  oliwad lauljannalt nõudnud, et see „Froikat'  laulaks. See seda ei teinud, mille pääle ohwitserid lärmitsema hakkastwad. O. palus ohwitserist waikida. Üks neist audis tale toore waStuse. Haawatud üliõpilane astus ohwitscri juurde ja pakkus sellele oma nimekaardi. Ses wiSkaS kaardi põrandale. Teie olete püks ja lurjus!" hüüdis O. Mundri au pidi pestud saama . . . teotaja merega. Järgmisel päewal oli linnalähedal kahewõitluS, AS O. surma leidis. m. Twerist. 5. wersta Twerift eemal on ScheltikowLki mungaklooster. Hiljuti kgi nimetatud  kloostri jeromonach Rikander omale järgmiselt  hirmsa otsa päüle. lkamdmsfs minnes, kallas ta oma pää, habeme ja rinna petroliumiga üle ja süütas põlema. Kui mungad suitsu pääle, mis ukse prao wahelt wälja käis, waatama läksiwad,  leidfiwad nad põrandalt maast Nikandri üleni tule seest. Päästa teda oli wõimata. Hirmsat piina tundes heitis õnnetu hinge. Põhjuseks  olnud luhtaläinud roman. m. Hersom kubermangust. Siin pool oli keegi TchumaS rahuliste juttu ajades äkitselt  seina päält püssi wõtnud ja teistelt juuresolijatelt  küsinud: „KeS vn elust tüdind?" Sellepääle  wastaS keegi noormees Boitschenko naljatades:  «Mina"! TchumaS lasi B. sõnalausumata  maha. m. Konstatinowkast (Kowno kub,) Keegi neiu Agata Voitekunas tahtis oma haigest õest lahti saada. Ta meelitas selle linna taha ja katsus teda kiwiga ära tappa. Kui haige appi hakkas karjuma, wõttis Agata taskust kaks klaasi wääwlihaput ja katsus seda õele suhu kallata. Õnnetuma nägu on kõik wääwli hapuga ära rikutud. Kui appi jõuti, oli südameta õde juba kadunud. m. Sumõist. Õhtul rööwiti kesklinnast wallawaiitsusest  4000 rubla ära; 4 inimest saiwad  surmawalt haawata. Wjatkast Semski koosolekul on otsustatud  abikooliõpetajate palga kõrgendamiseks, rahwa  lugemiseks ja kahiva raamatukogu täiendamiseks  84,500 rubla wälja anda. Tegu, mida kiita tuleb I m. Harosenist. Siinpool on üks isesugune ususelts asutatud, mille pääõpewsed järgmised on: 1) sealiha ei tohi süüa, 2) pühapäewa asemel tuleb laupaeni pühitseda ja S) tingimata peab mehel mitu naest olema. Ujuseltsi järelkäijad  näikse iseäranis hoolsasti wiimasest punktist  kinni hoidwat, nii et paljudel juba terwed „haremeid" naest on. m. Shitomiri kreisist. Beschewi külas tuli «viimasel ajal õige rohkesti hobusewarguseid ette. Kahtlustati üht oma küla meest Sawkat, keda warsti ka warguse päält kätte saadi. Külamehed  hakkastwad ise Sawka üle kohut mõistma.' Teda pandi seliti maha, hoiti käed jalad kinni ja lasti ülewelt kõrgelt poolepuudane kiwi mitu korda rinna pääle kukkuda. Sellcjärele pandi ta kõhuli ja korrati sedasama- Warsti muutus piinataw näotuks lihatombiks. Lahtilõikamisel tuli nähtawale, et kõik õnnetuma sisemised kehaosad  kohapäält ära oliwad põrutatud. 30 talupoega  on kohtu alla antud. m. Saratotvist. 15. oktobril oli Saratowi kohtupalatis SerdobSki realkooli õpilaste Imanowi  ja PokrowSki süüasi läbiwaatamisel. Wiimased oliwad koolidirektori sellepärast surnuks  lasknud, et see neile enam kroonu korterit ei annud. Palat mõistis Jwanowi 8 aastaks wangi ja PokrowSki wabaks. m. Jaltast. Aurulaewa pääl sõitis keegi K 0 aastane waimuhaige naesterahwas  oma kahe noore iütrx saatel. See wanamoor,  jalawäe kapteni Sch. lesk, kurtis igaühele oma «vaesusest. Hiljuti oli seesama Sch. kodust wälja läinud. Selle wahepääl tuli närude ostja ja ostis muude seaS ka Sch. tütarts käest tema mana rebenenud jaki ära- Kui ema koju  tuli ja sellest teada sai, kukkus ta minestanult  maha. Ta ei mõistnud enam rääkida. Segastest juttudest mõis aru saada, et tal raha kadunud on. Tütred otsifiwad narudeostja üksse, ja wõtsiwad wana jaki tagasi. Suur oli nende imestus, kui selle «voodri wahelt 18 tuhat rubla raha leidfiwad. m. Wäljamaalt. Berlinist. 30. okt. õõl möllas Berlinis kole torm; mitu immest on wigastada saanud, ainelised kahjud on kaunis suured. Kangetest tormidest ja Vihmasadudest teatatakse ka Rheini kallastelt ja Lõuna-Saksamaalt; mõnes paigas olla telcgrafi- ja telefoniühendus Bsrliniga rikutud. „Wir" Parifist. Wannutatud mehed tunniStafiwad  Margareta Steinheili, keda mehe ja ema tapmises süüdistati, süütaks ja kohus mõistis ta õigeks. Wannutatud mehed pidafiwad enne 2V« tundi nõu. Kaehtusealune langes otsuse kuu- 82 Saarlane 1909