ülewel aitama pidada? Sellepärast ehitatagu  Elme koolile kohtlemata uus, ajokohne koolimaja, kus ka laste magamise ruumid ja köök oleksiwad, et siis kaugemalt lapsed wõiksiivad nädal otsa mureta koolis elada ja kasuga õppida. Rahwakool peab lapsi wõimalikult igapidi  elu woStu katsuma ette walmistada. Ära elatud rasked päewad on kõigile näidanud,  kui palju teadmist, selget mõistust ja otsustamise wöimu meilt eluwõitlus nõuab. Kes neid enesele omandada ei wiitfi ehk oma last-le pärandada ei raatsi, see jääh ise oma sooga ikkagi orjaks, waimliselt  ja kehaliselt. Koolide eest kantagu sellepärast edaspidi hüäd hoolt, et ül eü  l d i ne haridus rutem laiali laguneks.  Abi pole meile selles asjas enam kcllcgiligi, kui ainult ise enestelt, loota, sest see aeg, kus meie rahulikult „Kas on linnukesel muret?" laulsime, on ammugi juba selja Laga. Wastus „Piila naabri hra P ' le". Et mina möödaläinud aastal juni kuus „saarlasele" Loona miniSteriumi kooli lastepidu üle kirjelduse saatsin, siis leian Teie kirja, mis käesolewa  aasta Nr. k ära trükitud,  osalt ka minu pihta sihitud olewat. Sellepärast tunnen enese, kui awaliku tegelase,  kohustatud olewat, Teile mõned küsi' inised läbimõtlemiseks ette panna, ilma et nende pääle waStust nõuaksin: 1. Miks nimetate põlastawatt Piilanurka „Naatsaretiks" ? Kui Teie meid ka „wähcmakS  wennaks" loete, siis ei anna see Teile õigust Piilaft niisuguse põlastusega rääkida, sest sarnane teguwiis ei ole ethikalik.  PülaS asutatakse koolisid, s. o. püütakse kõige kibedamaid selle aja puudust parandada ja see töö nimelt näikse Teile wastumeelt olewat. Pidage! Mahakiskumise  tööd on ennegi küllalt juba tehtud, nüüd on aeg ka midagi ÜleS ehitama hakata. 2. Ms annab Teile õigust awaiikuS kirjas Pula pvolt tvlewikus „ suuri aSju" ettekuulütada'i Ärge püüdke ilmaasjata naljaprohweti osa mängida, see ei räägi Teie mehisusest! Minu tcgewuS Pillas on teatud piirides, ma ei ole ialgi püüdnud  hiilgada, wcel wäheni tcrwel Saaremaal  suurt osa tahtnud mängida. Karjamõisas mahalastud meeste wiimast sõnu ei haka mina awalikuS kirjas pikemalt  seletama, selleks ei ole aeg minu meelest küllalt sünnis. Wõib olla edaspidi,  eluaeg on wohcst pikk küll . . . MZ Lpona miniSteriumi koolisse puutub, siis tahan mina ka edaspidi niipalju kui wõimalik saab olema selle elust kirjutada, sest see on õpeasutuS, kus kõige ceSkujulisemalt  töötatakse. Omas mincwaaaStaseS koolipidu kirjelduses, mis Teid nähtawalt üritanud on, juhtisin ma „ Saarlase" lugejate  tähelepanemist laSte ülisuure lauluosawuse  pääle- Pean nüüdgi tunnistama, et mina sarnast lastekoori laulumõju ialgi tunnud ei ole, ehk mina küll, kui lauluarmaStaja, laStelaulmift ka linna koolides  tähele pannud olen. Loodan, et „Saarlase"  toimetus Teie arusaamata ettepaneku -—kooli elu kirjeldused paberi korwi wisata - tähelepanemata jätab. Lõpuks kordan meel, et mina Teie käest, auuline „naaber," mustust ei oota, sest asjakohast waStust ei wõi Teie oma HDMõMspuMide nõrkust pärast minu küsimiste paäle andagi. Kui Tem aga ka tulewikus minu tegewust arwuStada tahaksite,  siis tehke seda aSjakvhasemalt ja rohkem  Põhjendatult, muidu ei ole kriitikat wäärtust, ega leidu neid, kes asja usuksiwad. 21. webr. 1906. W. P a i w e l, preester Piilas. Kihelkonnalt. Reedel, 18. wcbruaril saatsime oma auuStatud õpetaja L. Masi  n g'a, kes 24 aastat meie kirikus ja koguduses töötanud ja 49. aasta manuses häkilise surma lübi lahkuma pidi, wiimsele puhkamiscpaigale. Kui matusest osawõtmise rohkus mõõdupuuks on koguduse armastuse üle surnud hingekarjase waStu, siis peab ütlema, et lahkunu suurel mõõdul rahwa südameid on jõudnud mõita.sest meie suur kirik ei mahutanud eneses mitte kõiki leinajaid,maid enampool pidi wälja jääma. Kes õpetajat Masingut ligemalt tundis, see leiab selle suure osawõtmise loomuliku olewat, sest tema oli täiesti rahwa m ee S, ta wõttiS osa rahwa rõõmust ja kurbtusest. Ka pidudel, mis meie rahwa seaS just ikka mitte kõige eeskujulikumalt toime ei panda, mõistis  ta rahwaga käsikäes käia ja kõlblikku lõbu toore nalja asemal pakkuda- Kars> kuse põllul oli ta südi tegelane. Mereasjandus,  mis meil ük» pääasi on, leidis tema poolt ka rohket osawõtmist, .ja mõnigi laew, mis siin randaS ehitatud, on õpetaja Musinga poolt Jumala sõnaga merde saadetud.  RahwaS oli matuseks nii palju pärgasid toonud, et kõik puusärgi pääle ei mahtunudgi. Hulk nendest pandi mulla alla puusärgile iluks. Ka ei puudunud toredad metallpärjad, mis meremeeste, kaupmeeste ja seltside poolt annetatud oliwad  nähtus, mis mujal Saaremaal wist sagedasti ette ei tule. Matust toimetas  praost Walt e r, kuna kõik teised ametiwennad ka kõnesid ütstsiwad. Rahwa hulkas oli sagedasti liigutust näha. Ja kurbtustis oli meil kõigil põhjust küllalt, sest lahkunud oli ju meie Masing. Muhumaalt. 10 ja 11. wcbruaril käis tulurahwa asjade kommissar Muhu wallamajosid revideerimas ja rahwale praeguse  aja olude üle sest tust andmas. Muu seas teatas ta rahwale, et Baltimaadele talurahwa pank asutatakse, kus talurahivas päriswalla maade ostmiseks raha wäiksets protsentidega laenata wõib. Rahwa poolt awuldati kommissarile mitmesugused soowisid,  nimelt et maata inimesed maad saaksiwad,  et praegusel ajal iga küla päälegi üks püsfipidamise luba antaks -vareste häwitamiseks jnd. Kommissari herra lubaS omalt poolt nende soowide täitmiseks abinõuufid  tarwitada. Kommissari siin olek mõjus rohwa pääle hästi. Tartust. Ajakirjandus lius uudis. 18. webruaril hakkas Tartu linnas ilmuma „Kleines Tagcblatt." EstnischeS  Organ in deutscher Sprache," s. t. „Wäike Päewaleht." EeSti ajaleht Salja keelcS." Lehe otstarbeks on Eesti rahwa tarwitustest  ja püüetest nende keskel, kes Eesti keelt puudulikult tunnewad ehk koguni mitte ei tunne ja sellepärast esimesest hallikast  teateid ei saa, õiglaselt ja otsekoheselt seletust anda. Sest Saksa ajalehed püüawad  meelega asja teisiti kujutada, kui ta tõepoolest on. Leht ei looda mitte, et teda Saksa ringkondade  poolt sõbralikult wastu -võetaks, kuid on kindel, et need mitte kõige pahemad  ei ole, kes tema häält tähele panemad. Lätimaalt. Miiast. Riia õpekonna kuratoriks saada Odesia kurator krahw Muschw Puschkin. Kuramaalt. Dondangenist tele- grahweerib „Nowoe Wremja" Miitowi kirjasaatja: Liiwlased, keda Domesnest maaninas  ligi 4000 hinge elab, hoidfiwad end mässu ajal õige tagasihoidlikult ja wagusalt, ehk nad küll ka Dondangem walla piirides elawad. Nüüd on nad palwet  awaldanud, et neid tasuks selle eest, et nad ikka ja alati seadust on täitnud, lätlastest ära kohutataks. Miitawist. Mässajaid Tukkumi maakonnas taga ajades, lükfiwad dragunid  möödaminnes üht küüni waatama, kus mässajad pelgus. Wiimased algasiwad tuleandmist, surmasiwad ühe dragnni ja katsusiwad põgeneda; wiiS mässajat lasti surnuks. Festenist kirjutatakse „Düna Ztgle", et sinna juba kolmatkorda söjawägi kindral Orlowi juhatusel on tulnud. Kõik isikud, keda seaduscwaStaselt kuhugile ametisse oli walitud, saiwad peksa, niisama ka hulk teisi. Seswegeni sõjakohtusse ilmub palju inimesi -vabatahtlikult- Üks niisugustest „wabatahtlikkudest", wigane rätsepp Kraft, kes rewolutsinonilise komitee ülesandel mõisawalitseja oli olnud, laSti maha. Kaugemalt riigist. Peterburist. Tubaka ja paberi päält hakatakse „Slowo" teatel warsti kõrgemat aktsiisi wõtma. Sellekohase seaduse olla riigi nouukogu juba kinnitanud. Uute sõjalaewade ehitamiseks  oli riigi majanduse eelnõuuS 7 2,000,000 rubla määratud. Riiginõuukogu on nüüd seda summat 20 miljoni wähendanud. Sisemiste asjade minister saatis 13. webr. ringkirjalise telegrammi kuberneridele, et talupoegade koosolekutel, mis riigiwalimiste  asjus kokku kutsutakse, läbiharutamisi  mitte kitsendada ei wöi. Kui talupojad  soowima peaksiwad, tul.b ka mitmekordseid  koosolekuid lubada. Neil koosolekutel  on õiguS wabalt kõiki küsimusi harutada,  mis riigiwoiikogu-walimiSteSse puutub.  Selle eest peab hoolitsema, et walimisi-koosolekutest  nimelt need inimesed osa wõtawad, kellel ivalimiseks õiguS on. Milgi tingimisel ci tohi kõrwalisi isikuid koosolekutele  lasta. Lõpuks palub minister kuber- Nkrisid, ilma ajowiitmala sellekohaseid juhatusi  walla- ja politsti-asutustele anda. Uus seltside ja ühisuste seadus on Kõigekõrgemalt kinnitatud. Surmanuhtluse ära kaotamine. 17. webr. õhtul, nagu „Birsh W." kindlast hallikast kuulcwad, olla Tsarskoe SeloS seadusele alla kirjutatud, mis surmanuhtluse Wenemaal ära kaotab. Seaduse eelplaani on krahw Witte Nälja töötanud ja kinnitamiseks ette pannud. Tuulast. „Andke leiba!" „Ru«- file" telegrahweeritakse, et Tuula naabruses  olewate külade talupojad karjakaupa linna tulnud ja kõik maakogu ning walitsuse  asutused läbi käinud. Selle juures kisendanud nad wahetpidamata: „Andke leiba!" Kuberner ei wõtnud talupoegade saatkonda mitte jutule. Odessast. Anarhistid tuliwad Bolgaria uul. pagar Lerperi juurde ja rööwisiwad 150 rbl. Tagaajamise jooksul wiskaS anarhistide seas olew neiu pommi, üht möödaminejat surmawalt haawateS. Poltatvaft. Põrg »lase d.,Ru»skoe Slowole" telegrahweeritakse, et 11. «ebruaril  Prilukis kolm politsei-wahimeest turnplatsile  sõitnud ja üks nendest talupoega nuudiga löönud. Talupoeg rebinud politseiwahi  hobuse seljast maha ja teinud talle 9, Sakrl a n e- IM.