hommiku lund paar tolli maha, kuna õhtul temast jälgegi ei ole. Rahwas elab rahus ja sõpruses. Kauplemine  ja kõik äriajamine on õitsmas. Kullakaewanduse lubakirjasid antakse igapäew neile wälja, kes neid soowib. Paaril Eesti wennal on juba luba käes (hra A. ja hra W.) seda hiilgawat metalli mägede põuest enda põue panna. Kirik ja kool. * Tallinnast. Nagu tuttaw, wõetakse igal aastal rohkem kui 290,000 noort meest soldatiks,  kelle hulgast lugeda ega kirjutada  ei oska. Kõik nekrutid, kes esimese ja teise laagrisolemise waheajal wäeteenisLusesse on wõetud, saamad lugemises ja kirjutamises  õpetust, mi et igal aastal Wene sõjamäe hulgast 350,000 meest kooliõpetust saamad.  Niisugused opetuse-kursused peetakse enamasti rootudes, iseäranis aga roodukoolides ja õpetuse-osakondades. Püäle selle saamad, kui junkrukoolid, sõjawäe-akademia. welskerikoolid  jne, juurde arwame, kõigis sõjamäe õpeasutustes ühte kokku 204,548 isikut õpetust. Mitmesuguseid alamaid ja kõrgemaid ssjawäeõpeasutust  on üleüldse 12,132 ehk kõigist Wene riigi koolidest. X. Paide maakonnast. Wana aasta lõpul tuli maakonna koolide rewidendi poolt kooliõpstajatels  ringkiri, milles kooliruumides muude seas ka näitemüukide (pasaaride) pidamine ja näitemängude  etendamine ära keelatakse. Mitmed kooliõpetajad nurksemad selle üle kibedasti, sest et näitemüukide läbi mitmed hääd etiewötted tublisti toetust leidsiwad, kuna neid nüüd ruumide  puudusel mõnes kohas koguni wõunata, möi maga milets on toime prmna. Sedasama on ka näitemängu kohta ütelda. 11. Wäike-Maarjast. 21. januaril hakkas meil tütarlaste-kool oma tööle, kuna 20. skp. koolimaja õnnistamine oli. Pühitsemist toimetas  W.-M. õpetaja P. Eberhard. Omas kõnes seletas ta, et ihulik ja maim lil õppimine pearoad  käsi käes käima ja Jumala sõna olgu juhiks, siis ei lange waimuelu. Ta kiitis seda hääks, et rahwas tütarlastekooli koguduse keskele asutawat. Wao wallatalitaja hra Eichhorn, kelle osawal juhatusel kool elule tõusis, andis aru kooli asutamise kassast, mille järele kõigist kuludest meel üle 30 rubla kassase oli jäänud. Noor kooliõpetajanna neiu L. Kõrw tcrwitas rahwnst ja kõneles sorawal kõnel oma püüde eesmärgist. Talle lauldi: „Ta elagu!" Peeti wsel kõnesid ja loeti ette hra Tamme waimustaw laul selle päewa kohta. Pidu oli ilus ja jättis armsa mälestuse igale osawõtjale. Pärast lõpusönatest, mida hra Joh. Kõrm ütles, lahkusiwad koosolijad rõõmsa! meelel. 11. M ä ike-Maarja kirikus tehti 20. januaril tänawu paiwel ühe 60aastase mehe pärast, keda Jumal surma läbi ära kutsunud ja kelle nimi Io ha nn Friedrich Sommer oli. See mees oli esiti Lunamaal kooliõpetajaks olnud ja pärast weel Porkuni-Assamallas 22 aastat. Wanaduss pcstast lasti ta ametist lahti, ja siis anti temale mõisa poolt tükk maad rendita  pruukida. Walla poolt ei antud talle mingit abi. Assamallas on palju peremehi tema koolitatud. Mõni neist oli ka teda hauda sängitamas. Inimesed irnestasiwad, et tema ametist midagi ei nimetatud, ehk küll S. kui truu kiriku-teener omas ametis ustaw oli olnud. Nimetatud päewal maeti ta põrm Wäike-Maarja surnuaiale maha. Hingaku ta rahus! Räpina wallawalitsus oli kaks saadikut Riiga saatnud,  et õpekonna kuratori juures 200 rubla walesti jaotamise pärast, mille wald ministeriumi-koolile abiks oli määranud, kaebtust tõsta. Kuna mallawalitsus Gw. Lutheruse usu õpetajale 150 rubla ja Greeka-õigeusu õpetajale 50 rubla oli määranud, oli kooliwalitsus kumbalegi 100 rubla andnud. Pääle selle oli Greeka- Siget usku juhataja pandud, ehk küll kooli asutamise juures tingimiseks oli tehtud, et koolijuhataja Gw- Lutheruse usuline peab olema, seni kui Gw.-Lutheruse usulist koolilapsi rohkema on kui Greeka-õigeusulisi. Kurator on miim ase kaebtuse koolijuhataja asjus tagasi lükanud ja esimese kohta wastanud, raba olla õieti tundide armu järele ära jaotatud. Mallawalitsus  on nüüd selles asjas ministeriumisse palwe saatnud  ja ootab otsust, teatab „Post." I. X. Karksist. 23. januar oli Karksi kogudusele unustamata tähtjas päew, sest kohaline õpetaja praost Girgensohn pidas sel päewal oma Karksi koguduse  pääle saamise 25-a astast jube l i t. Hommiku kell 1/28 äratasiwadKarkst meeste-, sega- ja pasunakoor teda unest. Pääle selle kui jubilar tuppa ilmus, soomis talle kooliõpejate uimel J. Kitzberg õnne ja kinkis marmorist  kirjutusrüsta, ja õpetaja prouale kinkis Kark õrnem sugu ühe jalawaiba ja hõbedast leiwakorwi. Pikema õnnesoowikõne pidas „Jiwakiwi" seltsi esimees J. Järw ja kinkis „Jiwakiwi" seltsi nimel uhs hõbedase pääga kepi praostiherrale wanaduse toeks. Kell 9 tuli wöörmündriherra  von Stryk ja annetas Karksi Gw. Luth. koguduse poolt kokku pandud 200 rbl. Kui kirikusse mindi, mölsiwad osalisi kohalised muusika- ja laulukoorid  wastu. Altariteenistuse pidas Pärnu õpetaja Hasselblatt ja kinkis praost Girgensohnile Pärnu maakonna  õpetajate poolt piibliraamatu. Jutlustajaks oli Audru noor õpetaja Oebius, kes üliwägewa kõnega kogudust liigutas. Pääle kirikuteenistus oli kirikumõisas  kihelkonna ametnikkudele kui ka muudele wõõrastele  pidusöök. Teadus. Kunst. Seltsielu. -p- Jüri muusika-selts pidas 18. januarll  oma aasta päema ja walis endale sel puhul ka uus eestseisuse, mille liikmed siis praegu järgmised on: Esimees J. Roosberg ja tema abi H. Ssppsr, kassameister J. Preismann ja tema abi K. Luikmann, kirjatoimetaja J. Ruulopöld  ja tema abi Joh. Roosberg. Rewidentideks  waliti J. Proomann, J. Wntisman ja J. Põldmäe. Siia juurdetuleb tähendada, et esimees J. Roosberg, kirjatoimetaja J. Ruutopõld ja kaulujlcharaja J. Preisberg juba 58 Testi postimees !W2.