Hispania tuleb kõige wiletsemate maade hulka Lääne«Europas lugeda. Austria ja Jtalia on ka waesed, aga jõukamad on nad ikka weel kui Hispania. Kui mäikse palgaga sääl töölised elama peawad! Andalusias saab „RuSskija Wedomosti" sõnumisaatja järel põllutööline 17V- kopikut päewas. See on täiskasunud töölise palk. Noormees alla 20 aastat saab ainult 7 kopikut. Pääle selle palga on fiis töölisel prii korter ja söök. Korter on aga niisugune, et ta elajatele kohasem oleks kui inimestele ja söök on ainult hinge sees hoidmiseks. Iga päew antakse kolm korda tshaspatshiod, mis muud midagi ei ole kui jahu ja mitmesuguste wedelikkude segu. Kõwa leib pukitakse kaussi, sellele mölatakse mett, äädikat, Zlipuu õli ning wiina pääle ja sellele pudrule lisatakse weel natuke salatit juurde. Linnatöölise palk on natuke suurem. Aulitsaprügijad saamad Andalusias 32 kopikut päewas, tubakuwabriku töölised kuni S 0 kopikut. Kõik toiduained, mida tööline ostma peab, on aga ülikallid. Halwa liha nael maksab arwata 30 kopikut, nisulciwa nael 7 kopikut. Riigi ja kogukonna maksud on kuulmata kõrged. Linna ei pääse ühtegi kana, ühtegi kapsapääd, kui ta maksu ei ole maksnud. Mõnikord on maks meel suurem kui asi ise wäärt on. Maja ja ärid peawad oma sissetulekutest wahel poole ära andma. Ja mille pääle kulutab riik selle raha ära? Ligi poole oma sissetulekutest (936 miljonist pesetast 418 miljoni) annab ta riigiwõla hääks, siis edasi 193 miljoni maa- ja meremäe, 40 miljoni katoliki kiriku ja wiimaks meel 17 miljoni koolide  hääks. Maa, kuS raamatuid ei trükita, on Persia. Kõik ajalehed ja raamatud, mis säält pärismaalased tarwitawad, on kas kirjutatud wõi kiwitrüki abil iva luristatud. Mõne aja eest tehti sääl korraks katset tähtedega  trükkimises, aga katsest ei jõutud kaugemale. Perslane põlgab trükki, esiteks sellepärast, et sirged read tema ilutundmist haawawad ja siis ka seepärast, et trüki tähed enda isiklise loomu ära kaotawad. Perfias armastakse palju enam käsikirjasid ja siis, kui käsikirja saada ei jõuta, lepitakse  kiwitrükiga, mis mõne hää kirjutaja töö järele tehtud. Selle tõttu on ilusa käekirjaga inimesed PersiaS wäga auu sees. > — Buurisõbraline liikumine Amerikas kestab edasi. Hiljuti tõstis Lõustana riigi kuberner selle üle kaebtust, et inglased New-Orleans'i sadama ligidal päris sõjalaagri  sisse seadnud olla, kus nad hobuseid, moona ja ka mehi wastu wõtowad ja Lõuna-Ahwrikasse saadawad; „hobueesli ajajate" nime all olla nad sääl terwelt 42,000 Ühisriikide elanikku palganud ja soldati-mundrisfe pistnud. Buuride sõbrad oliwad sarnase erapooletuse rikkumise üle juba mitmel korral kaebanud, kuid Ühisriikide  walitsus oli kõik kaebtused tähele panemata jätnud. Nüüd on kuberner ise kaebtust tõstnud ja ministerium asja hoolega läbi katsuda lubanud. President Roosevelt ise on buuride abikorjamisetoimckonnale  5000 dollarit kinkinud ja Kaplinna Amerika konsuli kätte saatnud. Chicago linnawalitsus kutsub president Krügerit külaliseks ja tahab temale auukodaniku õiguse anda. Teised lehed. Päälinna Wene rahwusline leht „Swet" on pika waenuliku kirjutuse «Postimehe"  waStu awaldanud, milles «Postimeest"  Eesti rahwuSliku meelsuse pärast ägedasti süüdistakse ja hukka mõistetakse. Kuresaare kiriklikud sönumed. Piihapäewal, S. mail. Eestikeele jumalateenistust kellu peab Pöide õpetaja Sitzka. Esmaspäewal, V. mail. Keisri Majesteedi sündim isep äew Eestikeeli jumateenistusl kellu peab õpetaja  Blostfeidt. .N. 17 S aarla n e. 1902. r. 3Ü TcMMilline. Hellama walla walitsuS, Saaremaa kreisis, annab sellega teada, et selle walla «volikogu protokollis 13. webruarist s. a. õ, p. V. on otsustatud Ülemat «valitsust  paluda kaasa aidata, et all pool nimetatud  teadmata kadunud wallaliikmcd saaksiivad walla hingekirjast wälja heidetud: 1. Maksim Mihaili poeg Kipper; 2. Andrei Andrei poeg Maltis; 3. Aleksander Timosei poeg Maripuu; 4. Jwan Jwani poeg Nikkel; õ. Georgi Jakowi poeg Siig. Kes nimetatud inimestest soowiwad Hellama walla liikmeteks jääda, peawad selleks mitte hiljem kui 1. nowembriks 1902 a. selle walla «valitsusele palwed sisse saatma. Pärast selle aja mööda minemist saamad nende palwed tähele panemata jäätud ning need inimesed Hellama  walla hingekirjast wälja heidetud. Hellamai, 22. Aprillil 1902 a. SKO. Wallawanem J. Kask. Vallakirjutaja W. Ebraus. Üks hästi parandatud «väikene kahehobuse kale sh (ka kõlblik «voorimehe kaleshiks) on müüa. Lähemat teatust annab „ Saarlase" trükikoda. Üks uus meesterahwa MKrAhAS (Noumann Germanis) on müüa Losfi-uul. M 9. 1 hülgenshas'. punase triibud- sa kollaka «voodriga käekott umbe» 2 jalga kõrge ja niisama lai, hu'ga Saksa, EeÄr ja Vene keele käsikirjadega, minu nimel, ja üks must kummi riidest wihmokuub kott-mütsiga, on vktobri õhtuni Peeterdurisi KuimaStu tulle» kaduma läinud. Kes nende asjade üle tõutust selle lehe toimetusesse EZib anda, saab bÄid wanoopalka. Z. M. Teadaandmised. Ilmunud ja maal kirikuõpetajate käest saada, Kuresaares kirikuteenri T imma s e juurest, „ Saarlase" trükikojast ja proua Marie Jssajewi raamatukauplusest: Kiriku kellad ehk jutluse lendlehed. Wäljaandja Kihelkonna õp. L. Masin g. -H?. 24. Tea ja tee! Kirjutanud Kaarma õpetaja F. Edcrberg. 25. KaS armastad Jumala linna? Jutluse raamatust „Siloa". 2K. ZtsMts Paluge! Kirjutanud Tallinna maal, Hageri õpetaja C, Thomson. Suuremõisa võllal, Transwaali uulitsal müüakse IW" Vlats. palgid, lauad p kolm sülda kiivisid. R. Tappu, Koosta majas. Riiast-Kuresaarde Kuresaarest-Riiga Kiirsõitja postiaurulaew kapten J. Prinz tuleb täna, teifipäewal 30. aprillil s. a. Riiast siia ja sõidab reedel, 3. mail s. a. kellu 8 hommiku Romasaare sadamast Riiga Lähemat teatust annab Agent Dtzsoö. LangS. Teadaandmme. Tarwitatakse laewasõidu algusel Purjulaewafid 9' sügawad raudkiwide  wedamiseks Paulshafenist (Sakka jõel) Liibawisse. Kiwide wedamise  eest maksetakse 12 ruhla ühe 7' kubiksülla eest. (Sisse- ja wälja laadimine sünnib kontori kulul.) Paulshafen on 45 wersta Lubamist. Sadam ei ole laewadele mitte kardetaw: sügawus künni t Seesama kontor ostab ka rohkesti kiwisid. Ühe 7' kubiksülla eest maksetakse ühes tooma ja 30 rubla. Ligemaid teateid wõib Lubamist inshener P. A. Boreischa kontorist saada. LMMss^aariiZiä, mo tükki 75 kop. ja kallimas soowitad suures vülj ajalikus Zasi-lasv ti-ükilcoös. Hõbe ja kuld lailiitamise sõrmseid tehakse ikka odawalt ja tugema mõõdu järele. Ostan hõbedat igal ajal ja maksan hääd hinda. Auustades Kullasepp Lindholm itta endise mana koha pääl Pitkas-uul. M 17. Wallawalitsustele! «Saarlase" trükikoda soowitab: llpisunos cMA-b-rsAkLiLo (uus worm), Usalduse lehti. Paberit, sulgi, tinti, kuwäärisid s. «. e.