Saarlane maksab>/z  . t„ ss ~ '/« -.? S .. maapostiga: „ t.Sv „ V- .. » - .. '/. . sv .. Üksik number S kop. Ilmud kakskorda nidalaS, igal kesknädalal ja laupäewal. Toimetus KurejaareS, PitkaS «ul. Tr-fs-n! majas kt IZ. Kuulutuste priil, rida g kop. lehk e-Sotsas Sl) kop. H sv. Kesknädalal, 13. augustil 1908. XXIV. aastakäik Kohtuasjadest. Otsuse tühjakstcgemije kaebtusi antakse niisuguste kohtu otsuste püüle, mida seadus  wiimasetS loeb. Kohtu otsused on wiimased: WallalohtuS  nõudmise  asjades, kui nõudmine mitte üle 15 rubla ei käi, ja süüteo asjades, kui nuhtluseks  määratud trahw mitte üle 5 rubla suur ei ole. ehk kui arest, mis rahatrahwi asemel süüdlase maksujõuetuse korral tema pääle pannakse, mitte 3 päewaft üle ei käi ja kui kahju tajunõudmine ka suurem ei ole, kui 15 rubla. Ülema talurahwa kohtu otsused, mis edasikaebtuste asjus  tehtud, on kõik wiimased, ja nende pääle wõib ainult otsuse lühjukstcgemise kaebtusi rahukohtu kogusse anda, kes aSja mitte sisu järele läbi ei waata, waid niisama  wormilisest küljest. Rahukohtule  s on otsused wiimased: nõudmise asjus, kui nõudmine mitte üle 30 rubla ei käi ja süüteo asjus, kui rahukohtuniku otsuse läbi nuhtluseks määratud on noomitus, märkus wvi laitus, rahatrahw kuni 1b rublani,  wöi arest kuni 3 päewani ja kui kahju-t-ln nõudmine miile suurem ei ole, kui 30 rubla. Rahukohtu kogu otsused, mis edafikaebtuse-aSjuS rahukohtunikkude otsuste pääle on tehtud, on ka wiimased. Kõik teised otsused ei ole mitte wiimased,  ja nende otsuste pääle wõib edasikaebtusi  tuua. Praegu räägitawad küsimused vn juba wanad ja nende üle ei tahaksgi enam rääkida,  aga et rahwapoolt nendes küsimustes  ikka weel eksitusi ette tuleb, siis wõtfime  selle asja weel kord kõne alla. Asja ajamisel on wahetegemme selle üle, kas kohtu otsus wiimane wõi mitte wiimane ei ole, iseäranis selle poolest tähtis, et selle järele edafikaebtuse sisu kirjutada tuleb- Mitte see ei ole Mast, missuguse nime kaebaja kaebtusele annab, kas edasi» wõi tühjakstegemise kaebtuse, waid missugune edafikaebtuse fisu on, Kõrgem  kohus waatab asja ikka sel teel läbi, mil teel otsuse püäle seaduse järele kacbtuS  on pidanud antud jaama, ilma selle pääle waatamata, missuguseks kaebtus nimetatud  on. Kaebtuse fisu on, nagu õeltnd,  pSSasi- Seletab kaebaja otsuse tühjaks  tegemise kaebtuses asja sisu järele, s. o- kudaS tema asi aSjaelekute järele just on ja olema peab ja palub asjaolekute  tõenduseks tunnistusemehi ettekutsuda jne., aga ei näida ühtegi seaduse nõudmise rikkumist alama kohtu poolt üles, sits peab ta oma kaebtuse kaotama, sest et kõrgem  kohus aSja mitte fisu järele läbi ei waata- Ehk jälle ümberpõörtult: seletaks kaebaja, et alam kohus seda ehk teist seaduse  nõudmist kohtu tegemise juures täitnud  ei ole, jätaks aga seletused ja uued tõendused asja sisu järele ülesandmata ja ettetoomata, fiis wõib sarnane teguwiis kaebajale kergesti protsessi kaotuse tagajärjeks  tuua. Üleüldse on otsuse tühjakstegemise kaebtused,  olgu see ka Ülemasse talurahwa kohtu ehk rahukohtukogusse, palju raskemad ja keerulisemad, tui edafikacbtused. Kuna wiimaseid igaüks mõistlik mees kirjutada wõib, sest et fiin püäasjalikult asjaolusid ära seletada ning tunnistusi nende tõen- duseks üles anda tuleb, ei saa otsuse tühjakstegemise  kaebtusega mitte igamees toime. Siin on seadusetundmist tarwis. Sellepärast  ärgu lastagu otsuse tühjakstegemise kaeblusi mitte igameest, kes «kirja oskab", kirjutada, waid mindagu seadnsetnndja juurde. Sest niisugustes asjades ei otsi kõrgem  kohus mitte ise wigast ja eksitusi alama kohtu poolt üles, waid käib ainult selle järele, mis kaebaja üles annab- Sellepärast ei ole sellel ütelusel, mis peaaegu iga protsesfija öelda armastab, et „mina lähen kaS wõi senati!", midagi tähendust- On senatisse antud edasikaebtus tühiselt kirjutatud  ja ei wõt kaebaja alama kohtu üle mingisuguseid wigafi ja seaduserikkumisi ette näita, siis ei tule kaebtusest midagi wälja. Kodumaalt. Kuresaarest. Kaarma-Suuremõisa põllu „plutsimehed" annawad sagedasti oma rendimaast  muist maad teistele, ilma et neil selleks  landrati kollegiumi pooltseaduslikku luba oleks. Tehtakse oma all ehk wallakohtuS leping maha ja arwatakss, et kõik korras on. Kuid niisugune kord ei ole mitte maksew  ja wõib pahasid järeldust sünnitada. Sest niihästi seaduse, tui ka platstmeeStcga tehtud kontraktite järele wõib rendimaad ainult  maaomaniku loaga edasi rentida. Wastasel  korral ei ole maa edafirentimisel midagi  kindlust ja isegi esialgne rendikontrakt wõib maaomaniku nõudmise pääle tühjaks tehtud ja niihästi endine kui ka uuS rentnik koha päält ära aetud saada. Nagu näha, ei ole paljudel isikutel Suuremõisa Wares. 2 Anton Tjchehowi järele J. A. Feldmann. Kirjutaja andis porntstkule ja Varbale šampanjat, aga ise wiskas pits wiina. Porutfit jõi selle ära ja urises. «Sina, nggu ma näen, lubad omale ülearu," ütleS tema- «Kasi siit minema ja ütle Dcmjanowile, et tema sind A 4. tunniks  kükitama paneb." „Teie heldus, wõi ehk arwate teie, et mina üks harimata longus olen? Nii teie arwate? Issand ! Aga minu isa on ometigi  alatine auu-bürjer, auumärkide kawaler  l Mind, kui tahate teada saada, ristis kindral. Aga teie arwate, et mina, kui kirjutaja, ühes ka longus olema pean? .. Lubage weel üks klaas ära misata .. . okaline . . . Barb, wõta wastu l Ara kahtle, wõime kõige eest wülja maksta ... Selleaegse hariduse juures tehti kõik ühe suuruseks, olgu tema kindral ehk kaupmehe poeg, kui ta teenima läheb, on ta ikka kui üks lihtne inimene. Mina, teie heldus, olen ometigi gümnafiumis, realkoolis ja kaubanduse koolis käinud. Igalt poolt aeti wälja l Barb, wõta waStu! Wõta karuline  ja tase kaksteist tulla! Teie heldus, wvtke weel üks UaaS l" Tuli ka emand Dudu sisse, kõrge, täieline,  kanakulli näoline naestsrahwas. Tema järcle liikus ka Wrondi, Offenbachi sarnane. Natukene oodates tuli ka BlanS, 19 aastane,  muStawerv naeSterahwaS, kange näoga  ja Kreeka ninaga, otse, päült näha, kui juudile. Kirjutaja wiskas weel ühe wikerkaari  wülja. „Prae kõik I Põleta! Lubage mulle see waas puruks lütta l Emand Dudu hakkas rääkima, et nüüd kõik auusad tütarlapsed wõiwad omale kombeliku parteid saada ja tütarlastel mitte kõlbulik juua ei ole, ja kui tema lubabgi oma kaswandikka juua, siis sündigu see ainult kombelikkude meesterahwastega, aga kui meesterahwad teisiti on, siis ei lubawat  neid siin istuda. Minast ja Blanfi naabrusest hakkas porutstku pää keerlema ja ta unustas kirjutaja.  kogunisti ära. .Muusikat!" kisendas kirjutaja hirmsa häälega. .Anna muusikat! Käsu põhjusel, mis nummer 125 järele käib, soowtain teil' tantsida I Ta—tasa I" pikendas kirjutaja mõteldes, et tema mitte ei karju, waid keegi muu. „Ta —ta—tasa! Mina tahan, et tantsitud saab I Teie peate minu karalteri  tunda saama I Hüppan l Hüppan l" Barb ja BlanS jutustafiwad emand Duduga, wanakene Wrondi istus klaweri taha. Tants hakkas pihta- Filenkow lõi jalgadega takti ja waatas naesterahwaSte hüppawaid jalgu ning kisendas rõõmu pärast. „Kisu I Tõfi! Tunne I Elutse sa külmanud  I" Natukene weel wiiwitades, sõitis terme seltskond tõldades WõõrastemajaSse. Filenkow  sõitis Barbiga, porutsik Blanstga ja Wrodi emand Duduga- WõõraStemajas tellisiwad nemad enestele õhtusööki. Siin jõi Fitenkow ennast nii täis, et ta wärijes ja kätega wehklemise wõimu kaotas. Tema istus kurwalt ja rääkis silmadega wilksutades, oleks kui otse nutma tahtnud hakata„KeS  mina olen? Mina ei ole mitte inimene? Mina olen wares l Põline anubürjer  . . sõimas tema ennast. „WareS fina oled, aga mitte bü —dii —bürjer " Porutsik, kes wiinast uimaseks oli jäänud,  ei pannud teda peaaegu enam tähelegi.  Ainult kord, suitsu seest tema purjus nägu nähes, tõmbas tema näo wingu ja ütles: „Sina, näen, lubad enesele wäga palju..." Aga peagi kaotas ta oma wõimuse ja oliwad jällegi hääd seltsilised. Võõrastemajast sõitfiwad nemad KreStowski  aeda- Sääl jättis Dudu noortsugu jumalaga ja ütleS, et tema täiesti meeSterahwa  kombelikku olekut usub ja sõitis Wrondiga ära- Pääle selle telliti kohwi